PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 3. dubna 2014
o identifikaci technických specifikací IKT, na něž je možné odkazovat při zadávání veřejných zakázek
(oznámeno pod číslem C(2014) 2120)
(2014/188/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1025/2012 ze dne 25. října 2012 o evropské normalizaci, změně směrnic Rady 89/686/EHS a 93/15/EHS a směrnic Evropského parlamentu a Rady 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES a 2009/105/ES, a kterým se ruší rozhodnutí Rady 87/95/EHS a rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1673/2006/ES (1), a zejména na čl. 13 odst. 1 tohoto nařízení,
po konzultaci s Evropskou platformou pro normalizaci v oblasti IKT složenou z mnoha zúčastněných stran,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Normalizace sehrává důležitou úlohu v podpoře strategie Evropa 2020, jak je uvedeno ve sdělení Komise s názvem „Evropa 2020: strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (2). Několik stěžejních iniciativ strategie Evropa 2020 zdůrazňuje význam dobrovolné normalizace na trzích výrobků nebo služeb, aby byla zajištěna slučitelnost a interoperabilita výrobků a služeb, podpořen technologický rozvoj a inovace.
(2)
Produkty normalizace se v digitální společnosti stávají nepostradatelné pro zajištění interoperability mezi zařízeními, aplikacemi, úložišti dat, službami a sítěmi. Sdělení Komise s názvem „Strategická vize pro evropské normy - další kroky v posílení a urychlení udržitelného růstu evropského hospodářství do roku 2020“ (3) uznává zvláštní povahu normalizace IKT v situaci, kdy řešení, aplikace a služby IKT často vytvářejí fóra a konsorcia na celosvětové úrovni, která působí jako vedoucí organizace v oblasti tvorby norem IKT.
(3)
Nařízení (EU) č. 1025/2012 se zaměřuje na modernizaci a zlepšení evropského normalizačního rámce. Vytváří systém, s jehož pomocí může Komise rozhodnout o určení nejvýznamnějších a nejšíře uplatňovaných technických specifikací IKT vydávaných jinými organizacemi, než jsou evropské, mezinárodní nebo vnitrostátní normalizační organizace. Možnost využití úplného rozsahu technických specifikací IKT při nákupu hardwaru, softwaru a IT služeb umožní interoperabilitu, pomůže orgánům veřejné správy vyhnout se patovým situacím a podpoří hospodářskou soutěž v oblasti dodávání interoperabilních řešení IKT.
(4)
Technické specifikace IKT, na něž je možné odkazovat při zadávání veřejných zakázek, musí odpovídat požadavkům podle přílohy II nařízení (EU) č. 1025/2012. Soulad s těmito požadavky veřejným orgánům zaručuje, že technické specifikace IKT jsou vytvořeny v souladu se zásadami otevřenosti, spravedlnosti, objektivity a nediskriminace uznávanými Světovou obchodní organizací (WTO) v oblasti normalizace.
(5)
Rozhodnutí o určení specifikací IKT se přijímá po konzultaci s Evropskou platformou pro normalizaci v oblasti IKT složenou z mnoha zúčastněných stran zřízenou rozhodnutím Komise 2011/C 349/04 (4), která je doplněna dalšími formami konzultací s odvětvovými odborníky.
(6)
Dne 17. října 2013 Evropská platforma pro normalizaci v oblasti IKT složená z mnoha zúčastněných stran vyhodnotila první soubor šesti technických specifikací IKT: Internet Protocol verze 6 („IPv6“), Lightweight Directory Access Protocol verze 3 („LDAPv3“), Domain Name System Security Extensions („DNSSEC“), DomainKeys Identified Mail Signatures („DKIM“), ECMAScript-402 Internationalisation Specification („ECMA-402“) a Extensible Markup Language verze 1.0 („W3C XML“). Platforma vydala kladné stanovisko k určení těchto specifikací. Šest technických specifikací bylo následně postoupeno k široké veřejné diskusi, která stanovisko platformy potvrdila.
(7)
Specifikace „IPv6“ vydaná pracovní skupinou IETF (Internet Engineering Task Force) sestává ze souboru technických specifikací používaných pro široké spektrum zařízení a služeb pomocí různých souborů „žádostí o připomínky“ (RFC). Zadavatelé veřejných zakázek by měli v závislosti na kontextu a příslušné aplikaci vybírat takové RFC, které jsou potřebné pro každý produkt nebo službu, aniž by byla narušena interoperabilita. Specifikace „IPv6“ rozšiřuje počet dostupných IP adres, čímž umožňuje zvýšit počet operačních systémů, webových serverů, vyhledávačů a multimediálních stránek, které spolu úspěšně komunikují. Specifikace „IPv6“ je založena na vyspělé technologii, podporuje trvalý růst internetu a umožňuje nové internetové platformy, jako např. Internet věcí.
(8)
Specifikace „LDAPv3“ je internetový protokol vydaný pracovní skupinou IETF (Internet Engineering Task Force), který slouží pro přístup k rozmístěným adresářovým službám a pracuje v souladu s modely dat a služeb X.500. Tento protokol je specifikován v řadě standardizovaných „žádostí o připomínky“ (RFC) pracovní skupiny IETF, jež jsou podrobně uvedeny v RFC 4510 až 4519, a dokáže zajistit vysokou dostupnost s replikací serverů LDAP. Většina produktů pro adresářové služby s významem pro trh podporuje protokol „LDAPv3“. Jedná se o stabilní technologii, která má schopnost zvýšit interoperabilitu, a prakticky představuje normu pro ověřování, schvalování a adresáře uživatelů a adres pro systémy IKT, která může zlepšit přístupnost a kontinuitu, zejména v případě veřejných služeb poskytovaných orgány veřejné správy.
(9)
Specifikace „DNSSEC“ byla vydána pracovní skupinou IETF (Internet Engineering Task Force) a jedná se o bezpečnostní rozšíření systému názvů domén (DNS), které zajišťuje ověření původu dat a ochranu integrity dat pro samotný systém názvů domén (DNS). Identifikace „DNSSEC“ zahrnuje soubor dokumentů, které tvoří jádro bezpečnostních rozšíření DNS potřebných pro podporu veřejných zakázek bloku „DNSSEC“. Díky specifikaci „DNSSEC“ je systém DNS vhodnější pro výměnu parametrů bezpečnostních služeb, které jsou svázány s názvy domén. Zvyšuje se tím důvěra v systém DNS (internetová služba zásadního významu) jako celek, což umožňuje jeho použití pro infrastrukturu pro ukládání, distribuci a ověřování certifikátů aplikací.
(10)
„DKIM“ je technická specifikace IKT vytvořená pracovní skupinou IETF (Internet Engineering Task Force), která umožňuje osobám, funkcím nebo organizacím vlastnícím podpisovou doménu uplatňovat určitou odpovědnost při zasílání zpráv spojením domény se zprávou. Specifikace DKIM odděluje otázku identity osoby podepisující zprávu od totožnosti domnělého autora zprávy. Uplatnění odpovědnosti je ověřeno prostřednictvím kryptografického podpisu a přímým odesláním dotazu na doménu podepisujícího pro získání příslušného veřejného klíče. Specifikace „DKIM“ se uplatňuje v několika tržních odvětvích, tj. ve finančním a bankovním odvětví, u poskytovatelů e-mailových služeb, na sociálních sítích nebo u provozovatelů internetového obchodu. Pokud by specifikaci „DKIM“ používaly veřejné orgány, představovala by základní úroveň důvěryhodnosti původu sdělení, čímž by se zlepšila interoperabilita mezi zasílajícími a přijímajícími organizacemi.
(11)
Specifikace „ECMA-402“ vytvořená organizací Ecma International je všeobecný víceúčelový programovací jazyk popisovaný několika specifikacemi, které odpovídají jazykovědným a kulturním zvyklostem v různých jazycích a zemích. ECMAScript je široce používaný programovací jazyk na internetu, rovněž v Evropě. Jeho používání je velmi rozšířené, pokrývá webové klientské aplikace jako webové prohlížeče nebo serverové aplikace jako elektronické bankovnictví, e-mailové servery, nebo dokonce počítačové hry, a je také důležitým programovacím jazykem pro World Wide Web. Mezinárodní vlastnosti jazyka ECMA-402 jsou obzvlášť důležitým rozšířením jazyka ECMAScript pro mnohojazyčné evropské prostředí. Specifikace a standardy ECMAScript účinně přispívají k lepší interoperabilitě a jsou velmi běžně zařazovány do vnitrostátních seznamů standardů a specifikací interoperability pro účely zadávání veřejných zakázek.
(12)
Specifikace „W3C XML“ vydaná konsorciem World Wide Web (W3C) je balíček příbuzných specifikací strukturalizace dat, který podporuje široce nastavitelné sdílení informačních a výpočetních zdrojů. XML verze 1.0 je dnes jedním z nejpoužívanějších formátů pro sdílení strukturovaných informací a na rozšířeních XML je založeno mnoho dalších specifikací datových formátů. Díky svému velmi rozšířenému používání jakožto formátu sdíleného lidmi i počítači, určeného pro předávání informací, je neoddělitelnou součástí většiny internetových aplikací. Zadavatelé mohou potřebovat vybírat specifikace, které odpovídají požadavkům, pro něž zadávají veřejné zakázky. Široké rozšíření XML ve světových úložištích dat a sítích zaručuje, že se jedná o klíčový formát pro celosvětovou interoperabilitu IKT mezi aplikacemi, službami a produkty v příštích desetiletích,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Technické specifikace IKT, na něž je možné odkazovat při zadávání veřejných zakázek, jsou uvedeny v příloze.
Článek 2
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 3. dubna 2014.
KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS
2014 m. balandžio 3 d.
dėl IRT techninių specifikacijų, kurios, vykdant viešuosius pirkimus, gali tikti naudoti kaip nuorodos, nustatymo
(pranešta dokumentu Nr. C(2014) 2120)
(2014/188/ES)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1025/2012 dėl Europos standartizacijos, kuriuo iš dalies keičiamos Tarybos direktyvos 89/686/EEB ir 93/15/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/9/EB, 94/25/EB, 95/16/EB, 97/23/EB, 98/34/EB, 2004/22/EB, 2007/23/EB, 2009/23/EB ir 2009/105/EB ir panaikinamas Tarybos sprendimas 87/95/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1673/2006/EB (1), ypač į jo 13 straipsnio 1 dalį,
pasikonsultavusi su įvairių suinteresuotųjų Europos šalių platforma informacinių technologijų ir telekomunikacijų standartizacijos srityje,
kadangi:
(1)
kaip nurodyta Komisijos komunikate „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (2) svarbus vaidmuo remiant strategiją „Europa 2020“ tenka standartizacijai. Įvairiose strategijos „Europa 2020“ pavyzdinėse iniciatyvose pabrėžiama, kaip svarbu savanoriškai standartizuoti produktų ir paslaugų rinką, kad būtų užtikrintas produktų bei paslaugų suderinamumas bei sąveikumas, būtų skatinamas technologinis vystymasis ir remiamos inovacijos;
(2)
siekiant užtikrinti prietaisų, taikomųjų programų, duomenų saugyklų, paslaugų ir tinklų suderinamumą, skaitmeninėje visuomenėje nebeįmanoma išvengti standartizacijos priemonių. Komisijos komunikate „Strateginė Europos standartų vizija. Tolesni tvaraus Europos ekonomikos augimo iki 2020 m. skatinimo ir spartinimo veiksmai“ (3) pabrėžiamas IRT standartizacijos specifiškumas, nes IRT sprendimai, taikomosios programos ir paslaugos dažnai būna parengtos pasaulinio masto IRT forumų ir konsorciumų, kurie tapo pirmaujančiomis IRT standartus rengiančiomis organizacijomis;
(3)
Reglamento (ES) Nr. 1025/2012 paskirtis - modernizuoti ir patobulinti Europos standartizacijos sistemą. Jame nustatyta sistema, pagal kurią Komisija gali nuspręsti nustatyti svarbiausias ir labiausiai paplitusias IRT srities technines specifikacijas, kurias priėmė ne Europos, tarptautinės arba nacionalinės standartizacijos organizacijos. Sudarius galimybę naudoti visas IRT technines specifikacijas vykdant techninės įrangos, programinės įrangos ir informacinių technologijų paslaugų viešuosius pirkimus bus skatinamas suderinamumas, bus galima išvengti viešojo administravimo monopolizavimo ir paskatinti konkurenciją teikiant sąveikius IRT sprendimus;
(4)
IRT techninės specifikacijos, kurios, vykdant viešuosius pirkimus, gali tikti naudoti kaip nuorodos, turi atitikti Reglamento (ES) Nr. 1025/2012 II priede nustatytus reikalavimus. Jeigu tų reikalavimų laikomasi, valdžios institucijos gali būti tikros, kad IRT techninės specifikacijos buvo nustatytos vadovaujantis Pasaulinės prekybos organizacijos (PPO) standartizacijos srityje pripažintais atvirumo, sąžiningumo, objektyvumo ir nediskriminavimo principais;
(5)
sprendimas dėl IRT specifikacijų turi būti priimtas pasikonsultavus su Komisijos sprendimu 2011/C 349/04 (4) įsteigta įvairių suinteresuotųjų Europos šalių platforma IRT standartizacijos srityje ir kitokiais būdais pasikonsultavus su sektorių ekspertais;
(6)
2013 m. spalio 17 d. įvairių suinteresuotųjų Europos šalių platforma IRT standartizacijos srityje įvertino pirmąjį šešių IRT techninių specifikacijų rinkinį: interneto protokolo 6 versiją (angl. Internet Protocol version 6, IPv6), supaprastintos kreipties į katalogus protokolo 3 versiją (angl. Lightweight Directory Access Protocol version 3, LDAPv3), domenų vardų sistemos saugumo plėtinius (angl. Domain Name System Security Extensions, DNSSEC), domeno raktu tvirtinamų laiškų parašus (DomainKeys Identified Mail Signatures) (DKIM), „ECMAScript-402“ kalbos internacionalizavimo specifikacijos (ECMA-402) ir XML kalbos 1.0 versijos (W3C XML). Platforma pritarė minėtų specifikacijų nustatymui. Po to dėl šių šešių specifikacijų vyko viešos konsultacijos, o joms pasibaigus platformos rekomendacija buvo patvirtinta;
(7)
interneto inžinerijos grupės (IETF) sukurtą IPv6 specifikaciją sudaro techninių specifikacijų, taikytinų įvairiai įrangai bei paslaugoms, teikiamoms naudojant skirtingus prašymus teikti pastabas (RFC), rinkinys. Atsižvelgdami į aplinkybes ir į taikomąsias programas viešieji pirkėjai turės atrinkti tuos RFC, kurių reikia kiekvienam produktui arba paslaugai, nekenkiant suderinamumui. IPv6 padidina turimų IP adresų skaičių, todėl operacinės sistemos, žiniatinklio serveriai, paieškos sistemos ir įvairialypių terpių svetainės, kurių atsiranda vis daugiau, gali sėkmingai sąveikauti. IPv6 yra grindžiamas pažangiąja technologine plėtra, juo skatinama nuolatinė interneto plėtra ir sudaromos galimybės kurti naujus interneto scenarijus, kaip antai daiktų internetą;
(8)
LDAPv3 - interneto protokolas, kurį interneto inžinerijos grupė (IETF) sukūrė prieigai prie paskirstytų katalogų paslaugų, kurios veikia pagal X.500 duomenų ir paslaugų modelius. LDAPv3 buvo nustatytas keliuose IETF standartizuotuose RFC dokumentuose, išsamiai aprašytuose dokumentuose RFC 4510-4519, ir juo galima užtikrinti didelį prieinamumą replikuojant LDAP serverius. Dauguma katalogų tarnyboms skirtų rinkai svarbių produktų veikia su LDAPv3. Ši patvari technologija gali padidinti suderinamumą ir yra bendras IRT sistemų autentifikavimo, autorizavimo ir naudotojų ir (arba) adresų katalogų standartas, kuris gali užtikrinti visų pirma viešojo administravimo įstaigų teiktinų paslaugų geresnį prieinamumą ir tęstinumą;
(9)
DNSSEC - interneto inžinerijos grupės (IETF) sukurtas domenų vardų sistemos (DNS) saugumo plėtinys, kuris pačiai domenų vardų sistemai (DNS) užtikrina duomenų kilmės autentifikavimą ir duomenų vientisumo apsaugą. DNSSEC sudarytas iš dokumentų rinkinio, kuris yra DNS saugumo plėtinių, reikalingų vykdant viešuosius pirkimus DNSSEC pakete, pagrindas. Naudojant DNSSEC, DNS gali geriau keistis apsaugos paslaugų parametrais, kurie yra susieti su domenų pavadinimais. Tokiu būdu padidėja visos DNS (labai svarbios ir esminės interneto paslaugos) patikimumas ir atsiranda galimybė ją naudoti kaip infrastruktūrą taikomųjų programų sertifikatams saugoti, skirstyti ir tikrinti;
(10)
DKIM - interneto inžinerijos grupės (IETF) sukurta IRT techninė specifikacija, kuri leidžia žmogui, vaidmeniui ar organizacijai, turinčiai domeno parašą, užtikrinti tam tikrą e. laiško autentiškumą susiejant domeną su e. laišku. DKIM atskiria e. laišką pasirašiusiojo asmens tapatybės klausimą nuo tariamo e. laiško autoriaus. Autentiškumas patvirtinamas kriptografiniu parašu ir tiesiogine užklausa, siunčiama į pasirašiusiojo domeną, siekiant gauti teisingą viešąjį raktą. DKIM taikoma įvairiuose rinkos sektoriuose, kaip antai finansų ir bankų sektoriuose, ja taip pat naudojasi e. pašto paslaugų teikėjai, socialiniai tinklai arba elektroninės prekybos paslaugų teikėjai. Jeigu DKIM pradėtų naudotis ir valdžios institucijos, ji padėtų sukurti bazinį pranešimų kilmės patikimumo lygį, taigi, pagerėtų siunčiančių ir gaunančių organizacijų suderinamumas;
(11)
tarptautinės organizacijos „Ecma International“ sukurta „ECMA-402“ kalba - bendra daugialypės paskirties programavimo kalba, aprašyta įvairiose specifikacijose, kurią galima pritaikyti prie įvairių žmonių kalbų ir šalių lingvistinių ir kultūrinių papročių. Europoje „ECMAScript“ yra taip pat plačiai naudojama žiniatinklio programavimo kalba. Ji naudojama labai įvairiomis paskirtimis: žiniatinklio kliento pagrindu veikiančiose taikomosiose programose, pvz., žiniatinklio naršylėse, serveryje veikiančiose taikomosiose programose, pvz., elektroninei bankininkystei, e. pašto serveriuose ar net kompiuteriniuose žaidimuose, tad ji yra labai svarbi žiniatinklyje vartojama programavimo kalba. ”ECMA-402” turi internacionalizavimo funkcijų, o tai yra itin svarbus ECMAScript patobulinimas daugiakalbei Europos aplinkai. ECMAScript specifikacijos ir standartai veiksmingai padeda gerinti suderinamumą ir yra dažnai įtraukiami į viešiesiems pirkimams skirtus nacionalinius suderinamumo standartų ir specifikacijų sąrašus;
(12)
W3C XML, sukurta žiniatinklio konsorciumo (W3C), - susijusių duomenų struktūrizavimo specifikacijų paketas, skatinantis įvairaus masto dalijimąsi informacija ir kompiuteriniai ištekliais. XML 1.0 versija šiuo metu yra vienas iš plačiausiai naudojamų dalijimosi struktūrizuota informacija formatų, ir daug kitų duomenų formatų specifikacijų yra pagrįstos XML plėtiniais. Šis formatas taip dažnai vartojamas informacijai perduoti tiek tarp žmonių, tiek tarp kompiuterių, kad naudojimasis internetu tapo nuo jo nebeatsiejamas. Viešieji pirkėjai turės atrinkti specifikacijas, atitinkančias reikalavimus, kurių reikia viešiesiems pirkimams vykdyti. XML formatas yra plačiai paplitęs pasaulio duomenų saugyklose ir tinkluose, todėl ir ateinančiais dešimtmečiais jis bus pagrindinis pasaulinių IRT taikomųjų programų, paslaugų ir produktų suderinamumo formatas,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
IRT techninės specifikacijos, kurios, vykdant viešuosius pirkimus, gali tikti naudoti kaip nuorodos, yra išdėstytos priede.
2 straipsnis
Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Priimta Briuselyje 2014 m. balandžio 3 d.