PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1153/2012
ze dne 3. prosince 2012
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz zámiše pocházejícího z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 1338/2006 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz zámiše, v současnosti kódů KN 4114 10 10 a 4114 10 90, pocházející z Čínské lidové republiky (dále též „ČLR“ nebo „dotčená země“) (dále jen „konečná antidumpingová opatření“). Opatření měla podobu valorického cla s výší sazby 58,9 %.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(2)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (3) platných konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 14. června 2011 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podala organizace UK Leather Federation (dále jen „žadatel“), která představuje více než 50 % celkové výroby zámiše v Unii.
(3)
Podaná žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti konečných antidumpingových opatření pravděpodobně vedlo k pokračování dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(4)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 13. září 2011 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“).
4. Šetření
4.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(5)
Šetření týkající se pokračování dumpingu proběhlo v období od 1. července 2010 do 30. června 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Přezkum tendencí, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování újmy, se týkal období od 1. ledna 2008 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené šetřením
(6)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele a ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v dotčené zemi, dovozce, kteří nejsou ve spojení, uživatele v Unii, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a zástupce země vývozu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost písemně předložit svá stanoviska a podat žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(7)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu výrobců v Unii, vyvážejících výrobců v dotčené zemi a dovozců, kteří nejsou ve spojení, bylo považováno za vhodné přezkoumat v souladu s článkem 17 základního nařízení, zda by měla být použita metoda výběru vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů po zahájení přezkumu přihlásily a předložily Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(8)
U výrobců v Unii byl použit výběr vzorku, přičemž ze tří známých výrobců v Unii byly do vzorku zařazeny dvě skupiny výrobců.
(9)
Bylo kontaktováno šest známých vyvážejících výrobců v ČLR. Žádná z těchto společností však při šetření nespolupracovala.
(10)
Co se týče dovozců, bylo určeno 35 dovozců zámiše do Unie, kteří nejsou ve spojení, a tito dovozci byli vyzváni, aby poskytli informace pro výběr vzorku. Pouze dva z nich se přihlásili a byli ochotni spolupracovat na současném přezkumu. Na základě toho nebylo nutné provést výběr vzorku u dovozců, kteří nejsou ve spojení.
(11)
Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily, ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Byly obdrženy odpovědi od skupin výrobců v Unii zařazených do vzorku a dvou spolupracujících dovozců, kteří nejsou ve spojení. Žádný z vyvážejících výrobců v ČLR nespolupracoval na přezkumu a žádné z relevantních sdružení spotřebitelů nedodalo Komisi informace, ani se v průběhu šetření nepřihlásilo.
(12)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti pokračování dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:
-
Hutchings & Harding Ltd, Cambridge, Spojené království a
-
Marocchinerie e Scamoscerie Italiane Spa, Turín, Itálie.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(13)
Výrobek, jenž je předmětem tohoto přezkumu, je stejný jako v původním šetření, tj. zámiš a kombinovaný zámiš, též vystřižený na tvar, včetně crust zámiše a kombinovaného crust zámiše, pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“), kódů KN 4114 10 10 a 4114 10 90.
(14)
Stejně jako v případě původního šetření potvrdilo i toto šetření, že dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané na domácím trhu v ČLR, stejně jako výrobky vyráběné a prodávané výrobci v Unii na trhu v Unii, mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a použití, a považují se tudíž za obdobný výrobek ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ DUMPINGU
(15)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zjišťováno, zda by pozbytí platnosti stávajících opatření vedlo k pokračování dumpingu.
1. Předběžné poznámky
(16)
Jak je uvedeno v 9. bodě odůvodnění výše, žádný z šesti oslovených vyvážejících výrobců v ČLR na šetření nespolupracoval a zjištění o pravděpodobnosti pokračování dumpingu musela být založena na dostupných údajích, zejména na informacích předložených žadatelem, včetně informací obsažených v žádosti o přezkum, a statistických údajích v souladu s článkem 18 základního nařízení.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.1 Srovnatelná země
(17)
V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení bylo nutné určit běžnou hodnotu na základě ceny nebo početně zjištěné běžné hodnoty získané v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“) nebo ceny, za niž se prodává výrobek ze srovnatelné země do jiných zemí včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo splatné za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí.
(18)
Při původním šetření byla pro účely stanovení běžné hodnoty zvolena jako srovnatelná země USA. Jediný výrobce zámiše, působící v USA v období původního šetření, již uzavřel svůj výrobní závod. Od té doby daný výrobce zámiš dováží prostřednictvím společného podniku v Turecku. Jelikož výroba zámiše ve Spojených státech není nadále významná, byly v oznámení o zahájení stávajícího přezkumu zamýšleny jako srovnatelné jiné země, tj. Indie, Turecko a Nový Zéland. Výrobci v potenciálních srovnatelných zemích Indii, Turecku a na Novém Zélandu byli kontaktováni, spolupráci se však nepodařilo navázat.
(19)
Pokud jde o běžnou hodnotu, byla při neexistující spolupráci výrobce ze srovnatelné země určena na základě informací o průměrné ceně indického dovozu do Unie, jak uvádějí statistiky dovozu Eurostatu týkající se období přezkumného šetření. (Indie je zemí s největším objemem dovozu do Unie.) Pokud jde o vývozní cenu, byla při neexistující spolupráci výrobců z ČLR srovnatelné země založena na údajích o průměrné ceně čínského vývozu do Unie, jak uvádějí statistiky Eurostatu týkající se období přezkumného šetření. Na uvedeném základě bylo stanoveno dumpingového rozpětí jako rozdíl mezi průměrnou cenou indického dovozu do Unie použitou jako běžná hodnota a průměrnou cenou čínského dovozu použitou jako vývozní cena. Výsledkem výpočtu dumpingu bylo dumpingové rozpětí ve výši 64 %.
2.2 Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
(20)
Kromě analýzy existence dumpingu během období přezkumného šetření byla zkoumána též pravděpodobnost pokračování dumpingu v případě zrušení opatření. Vzhledem k tomu, že žádný vyvážející výrobce z ČLR při tomto šetření nespolupracoval, spočívají níže uvedené závěry na údajích dostupných v souladu s článkem 18 základního nařízení, jmenovitě na údajích obsažených v žádosti o přezkum, údajích poskytnutých žadatelem a také údajích Eurostatu.
(21)
V této souvislosti byly analyzovány tyto složky: vývoj dovozu z ČLR, výroba a volná kapacita vyvážejících výrobců a atraktivita trhu Unie, pokud jde o ceny a objemy.
(22)
Jak je uvedeno v 32. bodě odůvodnění, srovnání dovozních cen z ČLR v období přezkumného šetření a výrobních cen v Unii vykazuje významné podbízení (51,6 %). Pro čínské vyvážející výrobce zůstává trh Unie i nadále atraktivní z hlediska cen i objemu. To je umocněno skutečností, že v ČLR jsou od uložení opatření, kdy došlo k poklesu dovozu z ČLR, nadále významné volné výrobní kapacity. Již před uložením opatření ČLR trojnásobně zvýšila svůj podíl na trhu Unie u tohoto výrobku - z podílu na trhu 10,7 % v roce 2001 na 31,7 % v roce 2004. Čínské ceny vývozu do Unie jsou navíc stále vyšší než ceny na trzích v některých třetích zemích, což činí trh v Unii atraktivním pro čínské vyvážející výrobce.
(23)
Výše uvedená analýza prokazuje, že čínský vývoz na trh Unie byl stále uskutečňován za dumpingové ceny s velmi vysokým dumpingovým rozpětím. Zejména s ohledem na analýzu cen na trhu Unie a rovněž s ohledem na analýzu kapacit dostupných v ČLR lze vyvodit závěr, že pokračování dumpingu, pokud by byla opatření zrušena, je pravděpodobné.
D. ÚJMA
1. Výrobní odvětví Unie
(24)
V Unii obdobný výrobek vyrábějí tři společnosti (skupiny společností). Dvě z nich jsou zastoupeny žadatelem a sídlí ve Spojeném království a Itálii, přičemž k části zpracování dochází v Polsku a Rumunsku. Třetí výrobce sídlí v Itálii a žádost podporuje. O všech ostatních výrobcích zámiše je známo, že již od roku 2006, kdy byla uložena původní opatření, ukončili výrobu.
(25)
Celková výroba v Unii ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení byla stanovena na základě odpovědí výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník a základních makrodat poskytnutých třetím výrobcem v rámci ověření postavení/výběru vzorku. Uvedené společnosti představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou dále označovány jako „výrobní odvětví Unie“. Na dva výrobce zařazené do vzorku připadalo 80 % výroby v Unii.
(26)
Jelikož jsou mikroekonomické ukazatele újmy založeny na údajích týkajících se pouze dvou společností, jsou údaje s ohledem na zachování důvěrnosti podle článku 19 základního nařízení uvedeny v podobě indexů.
2. Spotřeba na trhu Unie
(27)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a na údajích Eurostatu o dovozu.
(28)
Je třeba rovněž poznamenat, že od roku 2010 jsou významné objemy levného zámiše vyváženy do zbytku Unie přes Španělsko (zhruba 31 %, pokud jde o podíl na trhu). Je třeba poznamenat, že Španělsko již není výrobcem obdobného výrobku a prodej zámiše ze Španělska do zbytku Unie převyšuje dovoz. Dané objemy byly připočteny k údajům o spotřebě. Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření vzrostla spotřeba v Unii o 26 %, přičemž k hlavnímu nárůstu došlo mezi roky 2009 a 2010.
Tabulka 1
2008
2009
2010
OPŠ
Celková spotřeba v Unii (tis. čtverečných stop) (5)
22 107
22 300
28 434
27 827
Index (2008 = 100)
100
101
129
126
3. Dovoz z ČLR
a) Objem a podíl na trhu
(29)
V návaznosti na uložení opatření v roce 2006 došlo k významnému poklesu čínského dovozu, který je i nadále spíše omezen a během období přezkumného šetření odpovídal zhruba 4 % podílu na trhu. Během posuzovaného období nicméně došlo k nárůstu objemu dovozu pocházejícího z ČLR o 9 procentních bodů a během období přezkumného šetření objem dosáhl výše 1 103 330 čtverečných stop. Čínský dovoz však nenarostl ve stejné míře jako spotřeba v Unii a podíl čínského dovozu na trhu se během posuzovaného období snížil.
Tabulka 2
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu z dotčené země (tis. čtverečných stop) (6)
1 010,00
786,67
883,33
1 103,33
Index (2008 = 100)
100
78
87
109
Podíl dovozu z dotčené země na trhu (6)
5 %
4 %
3 %
4 %
b) Ceny
i) Vývoj cen
(30)
Průměrná cena čínského dovozu během posuzovaného období kolísala. Ve srovnání s rokem 2008 se ceny v roce 2009 nejprve zvyšovaly a následně v roce 2010 poklesly o 13 % a během období přezkumného šetření se vrátily na úroveň roku 2008.
Tabulka 3
2008
2009
2010
OPŠ
Cena dovozu z dotčené země (EUR/čtverečná stopa) (7)
0,45
0,61
0,39
0,46
Index (2008 = 100)
100
136
87
102
ii) Cenové podbízení
(31)
Pro účely analýzy cenového podbízení byly porovnány vážené průměry prodejních cen výrobního odvětví Unie pro zákazníky na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, s odpovídacími váženými průměry cen CIF vývozců z ČLR. Proto byly prodejní ceny výrobního odvětví Unie upraveny zejména o úvěrové náklady, přepravní náklady, náklady na balení a provize na úroveň ceny ze závodu. Ceny CIF vývozu z ČLR byly získány od Eurostatu a upraveny tak, aby pokrývaly veškeré příslušné náklady na celní odbavení, tj. cla a náklady po dovozu (cenu franko přístav určení).
(32)
Ze srovnání vyplynulo, že v období přezkumného šetření docházelo u dovozu dotčeného výrobku k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie přibližně o 51,6 %.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(33)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie zahrnovalo posouzení všech hospodářských činitelů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
(34)
Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:
-
Makroekonomické ukazatele (výroba, kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, průměrné jednotkové ceny a rozsah dumpingových rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu) byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie, a to na základě odpovědí informací získaných z úplných odpovědí na dotazník od společností zařazených do vzorku a makrodat poskytnutých třetím výrobcem v Unii.
-
Analýza mikroekonomických ukazatelů (zásoby, mzdy, ziskovost, návratnost investic, peněžní tok, schopnost získávat kapitál a investice) byla založena na informacích, které byly získány z řádně ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých společnostmi zařazenými do vzorku. Tyto informace jsou považovány za reprezentativní pro celé výrobní odvětví Unie. Jelikož se tyto ukazatele vztahují pouze ke dvěma společnostem, nelze podle článku 19 základního nařízení z důvodu ochrany důvěrných údajů zveřejnit absolutní údaje a níže jsou uvedeny pouze indexy.
a) Makroekonomické ukazatele
4.1 Výroba
(35)
Od roku 2008 výroba v Unii souvisle klesala a během období přezkumného šetření dosáhla o 12 % nižší úrovně než v roce 2008 navzdory skutečnosti, že spotřeba ve stejném období vzrostla o 26 %.
Tabulka 4
2008
2009
2010
OPŠ
Výroba (tis. čtverečných stop) (8)
7 659
7 223
7 100
6 753
Index (2008 = 100)
100
94
93
88
4.2 Výrobní kapacita a míry využití kapacity
(36)
Výrobní kapacita zůstala v období mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření stabilní. Zatímco využití kapacity bylo již v roce 2008 na nízké úrovni, snížení výroby mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření vedlo k dalšímu značnému snížení využití kapacity o 7 procentních bodů mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření.
Tabulka 5
2008
2009
2010
OPŠ
Výrobní kapacita (tis. čtverečných stop) (9)
13 290
13 290
13 290
13 290
Index (2008 = 100)
100
100
100
100
Využití kapacity (9)
58 %
54 %
53 %
51 %
Index (2008 = 100)
100
94
93
88
4.3 Objem prodeje
(37)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie zákazníkům, kteří nejsou ve spojení, vzrostl mezi roky 2008 a 2009 o 5 % a následně v roce 2010 poklesl o 2 % a během období přezkumného šetření znovu narostl. Celkově se objem prodeje v posuzovaném období zvýšil o 9 %.
Tabulka 6
2008
2009
2010
OPŠ
Prodej zákazníkům v Unii, kteří nejsou ve spojení (tis. čtverečných stop) (10)
5 144
5 393
5 324
5 627
Index (2008 = 100)
100
105
103
109
4.4 Podíl na trhu
(38)
Mezi roky 2008 a 2009 výrobní odvětví Unie dokázalo opět mírně zvýšit o 1 % podíl na trhu, který v roce 2008 dosahoval již tak nízké hodnoty 23 %, načež jeho podíl na trhu poklesl o 4 procentní body na pouhých 20 % v období přezkumného šetření.
Tabulka 7
2008
2009
2010
OPŠ
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu (11)
23 %
24 %
19 %
20 %
Index (2008 = 100)
100
104
80
87
4.5 Růst
(39)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se navzdory nárůstu spotřeby Unie o 26 % zvýšil objem prodeje výrobců v Unii na trhu Unie jen o 9 % a podíl výrobců v Unii na trhu poklesl o 3 procentní body. Závěrem tedy je, že výrobci v Unii mohli sotva těžit z růstu trhu.
4.6 Zaměstnanost
(40)
Po prvním významném poklesu zaměstnanosti o 9 % mezi roky 2008 a 2009 pokles zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie pokračoval. Ze 74 zaměstnanců v roce 2008 zůstalo v období přezkumného šetření zaměstnáno jen 59 osob, což znamená celkový pokles o 19 %.
Tabulka 8
2008
2009
2010
OPŠ
Zaměstnanost související s dotčeným výrobkem (počet osob) (12)
74
67
62
59
Index (2008 = 100)
100
91
84
81
4.7 Produktivita
(41)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená v jednotkách výstupu na osobu a rok vzrostla mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření o 9 %. To je odrazem skutečnosti, že zaměstnanost klesala rychlejším tempem než výroba.
Tabulka 9
2008
2009
2010
OPŠ
Produktivita (čtverečných stop na zaměstnance) (13)
104 031
107 536
114 512
113 655
Index (2008 = 100)
100
103
110
109
4.8 Prodejní ceny a činitele ovlivňující ceny na domácím trhu
(42)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie zůstaly mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření stabilní. Jak je zmiňováno výše, ceny dumpingového čínského dovozu se výrazně podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Udržování úrovně cen však bylo na úkor podílu výrobního odvětví Unie na trhu.
Tabulka 10
2008
2009
2010
OPŠ
Jednotková cena pro trh Unie (EUR/čtverečná stopa) (14)
1,01
0,97
1,01
1,01
Index (2008 = 100)
100
96
100
100
4.9 Rozsah dumpingového rozpětí
(43)
Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dovozu z ČLR nelze považovat dopad skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Unie za zanedbatelný.
4.10 Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(44)
Z ukazatelů posuzovaných výše vyplývá, že navzdory uložení antidumpingových opatření v roce 2006 zůstalo výrobní odvětví Unie ve značně zranitelné hospodářské a finanční situaci a je mu působena újma. Nebylo tedy zaznamenáno žádné skutečné překonání účinků dřívějšího dumpingu a má se za to, že výrobní odvětví Unie zůstává zranitelné vůči poškozujícímu účinku dumpingového dovozu na trhu Unie.
b) Mikroekonomické ukazatele
4.11 Stav zásob
(45)
Úroveň konečného stavu zásob ve výrobním odvětví Unie se mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření významně zvýšila, a to o 31 %. Další analýza umožnila zpřesnit posouzení vývoje počtu měsíců výroby, která je uložena na skladě. V roce 2008 měli výrobci zařazení do vzorku na skladě výrobu přibližně za pět měsíců (43 %), tlak dumpingového dovozu je však v období přezkumného šetření přinutil zásoby zvýšit na více než sedm měsíců výroby (což odpovídá 63 % celkové roční výroby). Potvrzuje se proto závěr, že tendence zaznamenaná u stavu zásob prokazuje, že dochází k újmě.
Tabulka 11
2008
2009
2010
OPŠ
Konečný stav zásob (EUR/čtverečná stopa) (15)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2008 = 100)
100
116
135
131
4.12 Mzdy
(46)
Průměrná mzda na jednoho zaměstnance se mezi roky 2008 a 2009 udržovala na stálé hodnotě, rovněž tak jako mezi rokem 2010 a období přezkumného šetření. Prudký nárůst o 20 % mezi roky 2009 a 2010 je způsoben významným nárůstem nákladů práce u dvou ze společností zařazených do vzorku navzdory skutečnosti, že zaměstnanost byla snížena.
Tabulka 12
2008
2009
2010
OPŠ
Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance (v tis. EUR) (16)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2008 = 100)
100
100
120
120
4.13 Investice
(47)
Roční investice společností zařazených do vzorku do výroby obdobného výrobku se převážně týkaly údržby a mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se zvýšily o 21 %. Prudký nárůst mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření je způsoben nákupem vybavení v roce 2011 jednou ze společností zařazených do vzorku.
Tabulka 13
2008
2009
2010
OPŠ
Čisté investice (v EUR) (17)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2008 = 100)
100
102
72
121
4.14 Ziskovost a návratnost investic
(48)
Výrobní odvětví Unie bylo po celé posuzované období ztrátové. Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se ztráty (vyjádřené v absolutní hodnotě i v procentech obratu) více než zdvojnásobily.
(49)
Podobně návratnost investic vykazovala záporné hodnoty po celé posuzované období a zhoršila se o 131 procentních bodů mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření.
Tabulka 14
2008
2009
2010
OPŠ
Čistý zisk z prodeje v EU zákazníkům, kteří nejsou ve spojení (v % z čistých tržeb) (18)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2008 = 100)
- 100
-95
-73
- 203
Návratnost investic (čistý zisk v % z čisté účetní hodnoty investic) (18)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2008 = 100)
- 100
-95
-73
- 231
4.15 Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(50)
Peněžní tok z provozních činností zůstával na záporných hodnotách po celé posuzované období a zhoršil se o téměř 300 procentních bodů mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření.
Tabulka 15
2008
2009
2010
OPŠ
Peněžní tok (v EUR) (19)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2008 = 100)
- 100
- 115
-77
- 398
(51)
Nic nenasvědčovalo tomu, že by výrobní odvětví Unie mělo problémy se získáváním kapitálu.
c) Dopad dumpingového dovozu a dalších činitelů
4.16 Dopad dumpingového dovozu
(52)
V návaznosti na uložení opatření došlo k významnému poklesu čínského dovozu, který je i nadále spíše omezen a během období přezkumného šetření odpovídal zhruba 4 % podílu na trhu. Srovnání cen tohoto dovozu a cenami výrobního odvětví Unie však ukazuje na významné podbízení (51,6 %). Jelikož je zámiš standardizovaným výrobkem a jelikož definice výrobku je velmi omezená a čínské zboží je z pohledu kvality srovnatelné s evropským, poměrně malý podíl čínského dovozu v kombinaci s významným podbízením ukazuje na významný dopad uvedeného dovozu na situaci výrobního odvětví Unie.
4.17 Dovoz z ostatních zemí
(53)
Významný je dovoz z Indie, Turecka a Nového Zélandu a určitý dovoz z dalších zemí, přičemž jeho celkový podíl na trhu činil v období přezkumného šetření 46 % (pokles z 60 % v roce 2008).
(54)
Pokud jde o dovoz z Indie, je třeba poznamenat, že tento dovoz je významný a jeho podíl na trhu vzrostl z 11 % v roce 2008 na 16 % v období přezkumného šetření. Současně jsou ceny dovozu z Indie poněkud pod průměrem cen výrobců v Unii. Vezme-li se v úvahu významný objem a cenový rozdíl, má se za to, že dovoz z Indie do určité míry přispívá k nepříznivé hospodářské situaci výrobního odvětví Unie. Současně je třeba poznamenat, že ceny dovozu z Indie jsou o více než 60 % vyšší než dumpingové ceny čínského dovozu. Proto se má za to, že tento omezený dopad na současnou situaci výrobního odvětví Unie by s největší pravděpodobností nenarušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou v případě pravděpodobného nárůstu dumpingového čínského dovozu a z toho vyplývajícího dalšího zhoršování situace výrobního odvětví Unie, pokud by byla opatření zrušena.
Tabulka 16
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu z Indie (tis. čtverečných stop) (20)
2 330,00
2 123,33
4 276,67
4 436,67
Podíl dovozu z Indie na trhu (20)
11 %
10 %
15 %
16 %
Průměrná cena dovozu z Indie (EUR/čtverečná stopa)
0,79
0,82
0,66
0,75
(55)
Významný je též dovoz z Turecka, který odpovídal 10 % podílu na trhu v období přezkumného šetření (pokles z 18 % v roce 2008). Současně jsou průměrné ceny tohoto dovozu mnohem vyšší než ceny zámiše z ČLR a velmi se přibližují cenové úrovni výrobního odvětví Unie. Vzhledem k tomu, že dovoz z Turecka vykazuje klesající tendenci a poměrně vysoké ceny, usuzuje se, že účinek dovozu není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou v případě pravděpodobného nárůstu dumpingového čínského dovozu a z toho vyplývajícího dalšího zhoršování situace výrobního odvětví Unie, pokud by byla opatření zrušena.
Tabulka 17
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu z Turecka (tis. čtverečných stop) (21)
4 063,33
2 623,33
2 933,33
2 700,00
Podíl dovozu z Turecka na trhu (21)
18 %
12 %
10 %
10 %
Průměrná cena dovozu z Turecka (EUR/čtverečná stopa)
0,77
0,89
1,05
1,20
(56)
Významný je též dovoz z Nového Zélandu, který odpovídá 7 % podílu na trhu v období přezkumného šetření, přičemž vzrostl z 3 % v roce 2008. Průměrné ceny tohoto dovozu jsou však mnohem vyšší než ceny zámiše z ČLR a dokonce vyšší, než je cenová úroveň výrobního odvětví Unie. Vzhledem k tomu, že ceny dovozu z Nového Zélandu jsou poměrně vysoké, usuzuje se též, že by nenarušily příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou v případě pravděpodobného nárůstu dumpingového čínského dovozu a z toho vyplývajícího dalšího zhoršování situace výrobního odvětví Unie, pokud by byla opatření zrušena.
Tabulka 18
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu z Nového Zélandu (tis. čtverečných stop) (22)
716,67
2 426,67
1 966,67
1 883,33
Podíl dovozu z Nového Zélandu na trhu (22)
3 %
11 %
7 %
7 %
Průměrná cena dovozu z Nového Zélandu (EUR/čtverečná stopa)
1,29
1,43
1,43
1,48
(57)
Dovoz z ostatních částí světa činil 13 % podílu na trhu v období přezkumného šetření (pokles z 27 % v roce 2008). Současně jsou průměrné ceny tohoto dovozu mnohem vyšší než ceny zámiše z ČLR a blízké cenové úrovni výrobního odvětví Unie. Vzhledem k tomu, že dovoz z ostatních částí světa vykazuje klesající tendenci a poměrně vysoké ceny ve srovnání s dovozem zámiše z ČLR, usuzuje se, že nepříznivý účinek dovozu z ostatních částí světa rovněž není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou v případě pravděpodobného nárůstu dumpingového čínského dovozu a z toho vyplývajícího dalšího zhoršování situace výrobního odvětví Unie, pokud by byla opatření zrušena.
Tabulka 19
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu z ostatních částí světa (tis. čtverečných stop) (23)
5 896,67
4 013,33
4 480,00
3 556,67
Podíl dovozu z ostatních částí světa na trhu (23)
27 %
18 %
16 %
13 %
Průměrná cena dovozu z ostatních částí světa (EUR/čtverečná stopa)
0,63
0,84
0,81
0,84
(58)
Celkový dovoz ze všech ostatních třetích zemí odpovídal 46 % podílu na trhu v období přezkumného šetření (pokles z 60 % v roce 2008). Současně jsou průměrné ceny tohoto dovozu mnohem vyšší než ceny zámiše z ČLR a velmi se přibližují cenové úrovni výrobního odvětví Unie. Vzhledem k tomu, že dovoz ze třetích zemí vykazuje klesající tendenci a poměrně vysoké ceny, usuzuje se, že jakýkoli nepříznivý účinek dovozu z třetích zemí jako celku rovněž není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou v případě pravděpodobného nárůstu dumpingového čínského dovozu a z toho vyplývajícího dalšího zhoršování situace výrobního odvětví Unie, pokud by byla opatření zrušena.
Tabulka 20
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu z ostatních zemí (tis. čtverečných stop) (24)
13 006,67
11 186,67
13 656,67
12 576,67
Index (2008 = 100)
100
86
105
97
Podíl dovozu z ostatních zemí na trhu (24)
60 %
51 %
49 %
46 %
Průměrná cena dovozu z ostatních zemí (EUR/čtverečná stopa)
0,74
0,98
0,91
0,98
5. Závěr o situaci výrobního odvětví Unie
(59)
V Unii zůstali již jen tři výrobci (všichni jsou malými a středními podniky). O všech ostatních výrobcích je známo, že již od roku 2006, kdy byla přijata původní opatření, ukončili výrobu. Na to lze pohlížet jako na vývoj v důsledku zvýšeného tlaku čínského dumpingového dovozu, jenž je vytvářen na trhu Unie, i za situace, kdy rostla spotřeba.
(60)
Z analýzy újmy je patrné, že se situace výrobního odvětví Unie v posuzovaném období zhoršila. Konkrétně poklesla výroba, a to o zhruba 12 %, a i když se prodej mírně zvýšil, bylo to o méně, než o co se zvýšila spotřeba, a následně došlo k poklesu podílu výrobců v Unii na trhu o 3 procentní body.
(61)
Současně je z analýzy mikroekonomických ukazatelů patrné, že ziskovost, návratnost investic a peněžní tok výrobního odvětví Unie zůstaly na záporných hodnotách po celé posuzované období a dále se zhoršovaly i směrem k období přezkumného šetření.
(62)
Byla provedena analýza dovozu z Indie, Turecka a Nového Zélandu a ostatních částí světa. S ohledem na každý jednotlivý uvedený dovoz i na jejich celek se usuzuje, že nepříznivý účinek dovozu z těchto zemí není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou v případě pravděpodobného nárůstu dumpingového čínského dovozu a z toho vyplývajícího dalšího zhoršování situace výrobního odvětví Unie, pokud by byla opatření zrušena.
(63)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se dospělo k závěru, že podstatná újma způsobená výrobnímu odvětví Unie ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení přetrvává, situace uvedeného výrobního odvětví je velmi nestabilní a obtížná a toto odvětví zdaleka nedosahuje podmínek, které by bylo možné očekávat, kdyby účinky újmy zjištěné během původního šetření byly překonány.
(64)
Vyvozuje se rovněž závěr, že situace, kdy dochází k újmě výrobnímu odvětví Unie je převážně způsobena pokračujícím (i v menších kvantitě) dumpingovým a levným dovozem z ČLR.
E. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ ÚJMY
1. Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv cen v případě zrušení opatření
(65)
Ačkoliv objem dovozu z ČLR po uložení opatření v roce 2006 významně poklesl, usuzuje se, že v ČLR existují nadále významné volné výrobní kapacity (viz 22. bod odůvodnění). Tyto volné kapacity mohou být snadno přesměrovány na trh Unie v případě, že by opatření byla zrušena.
(66)
Usuzuje se, že pokud by opatření byla zrušena, čínští vyvážející výrobci by s největší pravděpodobností usilovali o znovunabytí svého původního podílu na trhu v Unii. Skutečně, významné podbízení zjištěné šetřením ukazuje, že úroveň cen v Unii činí unijní trh velmi zajímavým pro čínský dovoz (viz 22. bod odůvodnění).
2. Závěr týkající se přetrvávání újmy
(67)
Na tomto základě se vyvozuje závěr, že v případě zrušení opatření na dovoz z ČLR by s největší pravděpodobností újma pro výrobní odvětví Unie újma přetrvala.
F. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(68)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se zkoumalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Určení zájmu Unie vycházelo z posouzení jednotlivých dotčených zájmů, tedy zájmů výrobního odvětví Unie na jedné straně a dovozců a uživatelů na straně druhé.
(69)
Je třeba připomenout, že při původním šetření se usuzovalo, že zavedení opatření není proti zájmu Unie. Skutečnost, že stávající šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, navíc umožňuje posoudit jakékoli nepřiměřené nežádoucí dopady, které by platná antidumpingová opatření na dotčené strany mohla mít.
(70)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda by navzdory závěrům týkajícím se pravděpodobnosti pokračování dumpingu působícího újmu bylo možno dospět k jednoznačnému závěru, že by nebylo v zájmu Unie v tomto případě opatření zachovávat.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(71)
Výrobní odvětví Unie tvořené malými a středními podniky trvale ztrácelo podíl na trhu a utrpělo v posuzovaném období podstatnou újmu. Pokud by měla být opatření zrušena, výrobní odvětví Unie by se s největší pravděpodobností ocitlo v ještě horší situaci.
3. Zájem dovozců
(72)
V rámci šetření spolupracovali dva dovozci, kteří nejsou ve spojení. Podnikání v oblasti zámiše přestavuje pouze omezenou část jejich obratů. Neobjevují se náznaky, že by přetrvávání opatření mělo mít nějaké významné negativní dopady na jejich činnost.
4. Zájem uživatelů a spotřebitelů
(73)
Žádné ze sdružení uživatelů či spotřebitelů se ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení šetření stejně jako v případě původního šetření nepřihlásilo. Vzhledem k tomu, že se v původním šetření usuzovalo, že by dotyčná opatření neměla mít nepatřičný nepříznivý vliv na zájmy těchto stran, a při zohlednění jejich stálé nespolupráce může být vyvozen závěr, že jejich zájmy při zachování opatření zůstanou nedotčeny. Významný dovoz z jiných zdrojů a za konkurenceschopné ceny ve skutečnosti zajistí, že uživatelé a spotřebitelé budou mít nadále velký výběr různých dodavatelů dotčeného výrobku a za přiměřené ceny.
5. Závěr
(74)
Vzhledem ke všem výše uvedeným faktorům se dospělo k závěru, že nejsou žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
G. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(75)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit zachování stávajících opatření. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(76)
Z výše uvedeného vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být antidumpingová opatření uložená na dovoz zámiše pocházejícího z ČLR zachována. Připomíná se, že tato opatření byla uložena ve formě valorického cla o sazbě ve výši 58,9 %,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Na dovoz zámiše a kombinovaného zámiše, též vystřiženého na tvar, včetně crust zámiše a kombinovaného crust zámiše, pocházejícího z Čínské lidové republiky, kódů KN 4114 10 10 a 4114 10 90, se ukládá konečné antidumpingové clo.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobky popsané v odstavci 1 činí 58,9 %.
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. prosince 2012.
TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1153/2012
2012 m. gruodžio 3 d.
kuriuo, pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos kilmės zomšinei odai nustatomas galutinis antidempingo muitas
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnio 4 dalį ir 11 straipsnio 2 dalį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos (toliau - Komisija) pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
A. PROCEDŪRA
1. Galiojančios priemonės
(1)
Atlikus antidempingo tyrimą (toliau - pirminis tyrimas) Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1338/2006 (2) importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos (toliau - KLR arba nagrinėjamoji šalis) kilmės zomšinei odai, kurios KN kodai šiuo metu yra 4114 10 10 ir 4114 10 90, nustatė galutinį antidempingo muitą (toliau - galutinės antidempingo priemonės). Nustatytosios priemonės - 58,9 % ad valorem muitas.
2. Prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą
(2)
Paskelbus pranešimą apie artėjantį taikomų galutinių antidempingo priemonių galiojimo terminą (3), 2011 m. birželio 14 d. Komisija gavo prašymą inicijuoti šių priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį. Prašymą gamintojų, kurie pagamina daugiau nei 50 % visos zomšinės odos Sąjungoje, vardu pateikė Jungtinės Karalystės odos federacija (toliau - pareiškėjas).
(3)
Pateiktas prašymas grįstas tuo, kad pasibaigus galutinių antidempingo priemonių galiojimui dempingas ir jo daroma žala Sąjungos pramonei greičiausiai tęstųsi.
3. Priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimas
(4)
Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad esama pakankamai įrodymų, pagrindžiančių priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą, Komisija 2011 m. rugsėjo 13 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (4) (toliau - pranešimas apie inicijavimą) paskelbė inicijuojanti priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį.
4. Tyrimas
4.1. Peržiūros tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis
(5)
Atliekant dempingo tęsimosi tyrimą buvo nagrinėjamas 2010 m. liepos 1 d.-2011 m. birželio 30 d. laikotarpis (toliau - peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Analizuojant žalos tęsimosi tikimybei įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2008 m. sausio 1 d. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
4.2. Su tyrimu susijusios šalys
(6)
Komisija apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą oficialiai pranešė pareiškėjui, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, nagrinėjamosios šalies eksportuojantiems gamintojams, nesusijusiems importuotojams, žinomiems susijusiems Sąjungos naudotojams bei eksportuojančios šalies atstovams. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį pareikšti nuomonę raštu ir pateikti prašymą išklausyti.
(7)
Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį Sąjungos gamintojų, nagrinėjamosios šalies eksportuojančių gamintojų ir nesusijusių importuotojų skaičių, laikyta tikslinga, remiantis pagrindinio reglamento 17 straipsniu, išnagrinėti, ar nereikėtų atlikti atrankos. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves) pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį tų šalių prašyta per 15 dienų nuo peržiūros inicijavimo pranešti apie save ir Komisijai pateikti pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją.
(8)
Buvo atliekama Sąjungos gamintojų atranka ir iš trijų žinomų Sąjungos gamintojų grupių buvo atrinktos dvi gamintojų grupės.
(9)
Buvo susisiekta su šešiais žinomais KLR eksportuojančiais gamintojais. Vis dėlto, atliekant tyrimą nebendradarbiavo nė viena iš šių bendrovių.
(10)
Kalbant apie importuotojus, Sąjungoje buvo nustatyti 35 nesusiję importuotojai ir pakviesti teikti atrankai būtiną informaciją. Tik du iš jų pranešė apie save ir sutiko bendradarbiauti atliekant šią peržiūrą. Todėl nesusijusių importuotojų atrankos atlikti nereikėjo.
(11)
Komisija nusiuntė klausimynus visoms žinomoms susijusioms šalims ir toms šalims, kurios apie save pranešė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį. Atsakymai gauti iš atrinktų Sąjungos gamintojų grupių ir dviejų bendradarbiaujančių nesusijusių importuotojų. Atliekant peržiūrą nei vienas KLR eksportuojantis gamintojas nebendradarbiavo ir nei viena atitinkama vartotojų asociacija Komisijai nepateikė jokios informacijos ir nepranešė apie save atliekant tyrimą.
(12)
Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kurią manė esant reikalingą, nustatant dempingo ir jo daromos žalos tęsimosi tikimybę ir Sąjungos interesus. Tikrinamieji vizitai surengti toliau išvardytų suinteresuotųjų šalių patalpose:
-
Hutchings & Harding Ltd, Kembridžas, Jungtinė Karalystė ir
-
Marocchinerie e Scamoscerie Italiane Spa, Turinas, Italija.
B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
(13)
Šioje peržiūroje nagrinėjamasis produktas yra pirminiame tyrime apibrėžtos Kinijos Liaudies Respublikos kilmės zomšinės odos, būtent zomšinės odos ir kombinuotos zomšinės odos, supjaustytos arba nesupjaustytos reikiamų formų gabalais, įskaitant „krasto“ (angl. crust) būdu pagamintas zomšines ir kombinuotas zomšines odas (toliau - nagrinėjamasis produktas), kurių KN kodai šiuo metu yra 4114 10 10 ir 4114 10 90.
(14)
Atlikus tyrimą patvirtinta, kad kaip ir per pirminį tyrimą nagrinėjamojo produkto, KLR vidaus rinkoje pagamintų ir parduotų produktų ir Sąjungos gamintojų Sąjungoje pagamintų ir parduotų produktų pagrindinės fizinės ir techninės savybės bei naudojimo paskirtis yra tokios pačios, todėl šie produktai laikomi panašiu produktu, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
C. DEMPINGO TĘSIMOSI TIKIMYBĖ
(15)
Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį ištirta, ar yra tikimybė, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas tęsis.
1. Pirminės pastabos
(16)
Kaip minėta 9 konstatuojamojoje dalyje, nei vienas iš šešių KLR eksportuojančių gamintojų, su kuriais buvo susisiekta, nebendradarbiavimo atliekant tyrimą, todėl išvadas dėl dempingo tęsimosi tikimybės teko daryti remiantis turimais faktais, visų pirma pareiškėjo pateikta informacija, įskaitant prašyme atlikti peržiūrą pateiktą informaciją bei statistiką pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį.
2. Importas dempingo kaina per PTL
2.1. Panaši šalis
(17)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punkto nuostatas normalioji vertė turėjo būti nustatyta remiantis kaina ar apskaičiuotąja normaliąja verte, gauta atitinkamoje trečiojoje rinkos ekonomikos šalyje (toliau - panaši šalis), arba pagal kainą, taikomą importuojant iš panašios šalies į kitas šalis, įskaitant Sąjungą, arba, jei tai neįmanoma, bet kuriuo kitu pagrįstu būdu, įskaitant už panašų produktą Sąjungoje faktiškai sumokėtą arba mokėtiną kainą, kuri prireikus tinkamai pakoreguojama, kad būtų įskaičiuotas pagrįstas pelno dydis.
(18)
Pirminiame tyrime, siekiant nustatyti normaliąją vertę, panašia šalimi buvo pasirinktos JAV. Vienintelis pirminį tyrimą atliekant veikęs zomšinės odos gamintojas JAV savo gamybos vietą uždarė. Nuo tada zomšinę odą jis importuoja iš bendrosios įmonės Turkijoje. Kadangi JAV neliko jokio kito reikšmingo zomšinės odos gamintojo, pranešime apie dabartinės peržiūros inicijavimą panašiomis šalimis buvo numatyta pasirinkti kitas šalis, t. y. Naująją Zelandiją, Turkiją ir Indiją. Buvo susisiekta su galimai panašių šalių gamintojais Naujojoje Zelandijoje, Turkijoje ir Indijoje, tačiau bendradarbiavimas neužsimezgė.
(19)
Nebendradarbiaujant panašios šalies gamintojui, normalioji vertė buvo nustatyta remiantis informacija apie Indijos importo į Sąjungą vidutinę kainą, gauta iš Eurostato statistinių importo duomenų per PTL (Indijos importo apimtis į Sąjungą yra didžiausia). Nebendradarbiaujant KLR eksportuojantiems gamintojams, eksporto kaina buvo nustatyta remiantis informacija apie Kinijos importo į Sąjungą vidutinę kainą, gauta iš Eurostato statistinių importo duomenų per PTL. Tuo pagrindu dempingo skirtumas buvo nustatytas kaip Indijos importo į Sąjungą vidutinės kainos (normalioji vertė) ir Kinijos importo vidutinės kainos (eksporto kaina) skirtumas. Taip skaičiuojant nustatytas 64 % dempingo skirtumas.
2.2. Importo raida, jei priemonės būtų panaikintos
(20)
Atlikus analizę dėl dempingo vykdymo per PTL, nagrinėta dempingo tęsimosi tikimybė, jei priemonės būtų panaikintos. Atsižvelgiant į tai, kad nei vienas KLR eksportuojantis gamintojas nebendradarbiavo atliekant šį tyrimą, toliau nurodytos išvados buvo grindžiamos turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį, t. y. prašyme atlikti peržiūrą pateikta informacija, pareiškėjo pateiktais duomenimis ir Eurostato duomenimis.
(21)
Šiuo atžvilgiu buvo išnagrinėti šie veiksniai: importo iš KLR tendencija, eksportuojančių gamintojų gamyba ir nepanaudoti pajėgumai ir Sąjungos rinkos patrauklumas pagal kainas ir apimtį.
(22)
Kaip nurodyta 32 konstatuojamojoje dalyje, palyginus importo iš KLR per PTL kainas ir Sąjungos pramonės kainas nustatytas reikšmingas priverstinis kainų mažinimas (51,6 %). Kainų ir apimties atžvilgiu Sąjungos rinka ir toliau išlieka patraukli Kinijos eksportuojantiems gamintojams. Tą dar labiau patvirtina faktas, kad pradėjus taikyti priemones KLR atsirado daug nepanaudotų gamybos pajėgumų, kai iš KLR buvo sumažintas importas. Dar prieš nustatant priemones, KLR patrigubino savo rinkos dalį šio produkto Sąjungos rinkoje - nuo 10,7 % rinkos dalies Sąjungos rinkoje 2001 m. iki 31,7 % - 2004 m. Be to, Kinijos eksporto kainos į Sąjungą vis dar yra aukštesnės nei kainos tam tikrų kitų trečiųjų šalių rinkose, todėl Sąjungos rinka yra patraukli Kinijos eksportuojantiems gamintojams.
(23)
Atlikus šią analizę nustatyta, kad eksportas iš Kinijos ir toliau pateko į Sąjungos rinką dempingo kainomis ir esant labai dideliems dempingo skirtumams. Atsižvelgiant į Sąjungos kainų lygio analizę bei KLR turimus pajėgumus, galima daryti išvadą, kad tikėtina, jog nutraukus priemonių taikymą dempingas tęsis.
D. ŽALA
1. Sąjungos pramonė
(24)
Sąjungoje panašų produktą gamina trys bendrovės (bendrovių grupės). Dvi iš jų, kurioms atstovauja pareiškėjas, yra įsikūrusios JK ir Italijoje, o tam tikra perdirbimo veikla atliekama Lenkijoje ir Rumunijoje. Trečiasis gamintojas yra įsikūręs Italijoje; jis pritaria prašymui. Visi kiti zomšinės odos gamintojai pranešė uždarę savo gamybos vietas nuo 2006 m., kuomet pradėtos taikyti pirminės priemonės.
(25)
Pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalį visa Sąjungos gamyba buvo apskaičiuota remiantis atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymais ir pagrindiniais makroduomenimis, kuriuos pateikė trečiasis gamintojas analizuojant padėtį/vykdant atranką. Šios bendrovės sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje (toliau - Sąjungos pramonė). Du atrinkti gamintojai pagamina 80 % Sąjungos produkcijos.
(26)
Kadangi mikroekonominiai žalos rodikliai grindžiami tik dviejų bendrovių duomenimis, jie nurodomi kaip indeksai, kad pagal pagrindinio reglamento19 straipsnį būtų užtikrintas konfidencialumas.
2. Suvartojimas Sąjungos rinkoje
(27)
Sąjungos suvartojimas buvo nustatytas remiantis Sąjungos pramonės parduodamu kiekiu Sąjungos rinkoje ir Eurostato importo duomenimis.
(28)
Taip pat pažymėta, kad nuo 2010 m. per Ispaniją į likusią Sąjungos dalį buvo importuotas didelis kiekis zomšinės odos mažomis kainomis (apie 31 % rinkos dalies). Nurodyta, kad Ispanija panašaus produkto daugiau nebegamina, o zomšinės odos iš Ispanijos pardavimas į likusią Sąjungos dalį viršija importą. Šis kiekis buvo pridėtas prie suvartojimo skaičių. 2008 m. - PTL Sąjungos suvartojimas išaugo 26 %, o labiausiai suvartojimas augo 2009-2010 m.
1 lentelė
2008 m.
2009 m.
2010 m.
PTL
Bendras Sąjungos suvartojimas (tūkst. kvadratinių pėdų) (5)
22 107
22 300
28 434
27 827
Indeksas (2008 m. = 100)
100
101
129
126
3. Importas iš KLR
a) Apimtis ir rinkos dalis
(29)
2006 m. pradėjus taikyti priemones, Kinijos importas gerokai sumažėjo ir vis dar yra ribotas, per PTL atitinkantis apie 4 % rinkos dalį. Nepaisant to, per nagrinėjamąjį laikotarpį KLR kilmės importo apimtis išaugo 9 procentiniais punktais ir per PTL sudarė 1 103 330 kvadratinių pėdų. Vis dėlto, Kinijos importas nepadidėjo tiek, tiek Sąjungos suvartojimas, o Kinijos importo rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo.
2 lentelė
2008 m.
2009 m.
2010 m.
PTL
Importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis (tūkst. kvadratinių pėdų) (6)
1 010,00
786,67
883,33
1 103,33
Indeksas (2008 m. = 100)
100
78
87
109
Importo iš nagrinėjamosios šalies rinkos dalis (6)
5 %
4 %
3 %
4 %
b) Kainos
i) Kainų raida
(30)
Vidutinė KLR kilmės produkto kaina nagrinėjamuoju laikotarpiu svyravo. Palyginti su 2008 m., kaina pirmiausia išaugo 2009 m., po to 13 % sumažėjo 2010 m. ir per PTL vėl siekė savo 2008 m. lygį.
3 lentelė
2008 m.
2009 m.
2010 m.
PTL
Importo iš nagrinėjamosios šalies kaina (EUR už kvadratinę pėdą) (7)
0,45
0,61
0,39
0,46
Indeksas (2008 m. = 100)
100
136
87
102
ii) Priverstinis kainų mažinimas
(31)
Siekiant išnagrinėti priverstinį kainų mažinimą, vidutinės svertinės Sąjungos pramonės gamintojų pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainos buvo palygintos su atitinkamomis vidutinėmis svertinėmis KLR eksportuotojų CIF kainomis. Todėl Sąjungos pramonės pardavimo kainos buvo pakoreguotos remiantis EXW sąlygomis, ypač atsižvelgiant į kredito sąnaudas, pristatymo sąnaudas, pakavimą ir komisinius. Eksporto iš KLR CIF kainos buvo gautos iš Eurostato ir pakoreguotos, kad būtų atsižvelgta į visas su muitinės procedūromis susijusias išlaidas, t. y. muitų tarifą ir išlaidas po importo (iškrauto produkto kaina).
(32)
Palyginus išaiškėjo, kad per PTL nagrinėjamojo produkto importo kainos buvo tokios, kad Sąjungos pramonės kainos turėjo būti priverstinai sumažintos maždaug 51,6 %.
4. Sąjungos pramonės ekonominė padėtis
(33)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėjant importo dempingo kaina poveikį Sąjungos pramonei buvo įvertinti visi ekonominiai veiksniai ir rodikliai, kurie nagrinėjamuoju laikotarpiu turėjo įtakos Sąjungos pramonės būklei.
(34)
Siekiant išnagrinėti žalą, buvo nustatyti toliau nurodytų dviejų lygmenų žalos rodikliai:
-
makroekonominiai rodikliai (gamyba, pajėgumai, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas, vidutinės vieneto kainos, dempingo skirtumų dydis ir atsigavimas nuo buvusio dempingo poveikio) buvo įvertinti visos Sąjungos pramonės mastu, remiantis atrinktų bendrovių klausimynų atsakymais ir trečio Sąjungos gamintojo pateiktais makroduomenimis,
-
mikroekonominiai rodikliai (atsargos, darbo užmokestis, pelningumas, investicijų grąža, grynųjų pinigų srautas, pajėgumas padidinti kapitalą ir investicijos) buvo analizuoti remiantis informacija, gauta tinkamai patikrinus atrinktų bendrovių klausimyno atsakymus. Ši informacija laikoma tipiška visai Sąjungos pramonei. Atsižvelgiant į tai, kad tie rodikliai susiję tik su dviem bendrovėmis, absoliučių skaičių negalima atskleisti, kad būtų išlaikytas konfidencialumas pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnį, todėl toliau pateikiami tik indeksai.
a) Makroekonominiai rodikliai
4.1. Gamyba
(35)
Nuo 2008 m. Sąjungos gamyba nuolat mažėjo ir per PTL ji buvo 12 % mažesnė nei 2008 m., nors tuo metu vartojimas išaugo 26 %.
4 lentelė
2008 m.
2009 m.
2010 m.
PTL
Gamyba (tūkst. kvadratinių pėdų) (8)
7 659
7 223
7 100
6 753
Indeksas (2008 m. = 100)
100
94
93
88
4.2. Gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimo koeficientai
(36)
2008 m. - PTL gamybos pajėgumai nekito. Pajėgumai menkai naudoti jau 2008 m., tačiau 2008 m. - PTL gamyba toliau smarkiai mažėjo, todėl 2008 m. -PTL pajėgumų naudojimas sumažėjimo dar 7 procentiniais punktais.
5 lentelė
2008 m.
2009 m.
2010 m.
PTL
Gamybos pajėgumai (tūkst. kvadratinių pėdų) (9)
13 290
13 290
13 290
13 290
Indeksas (2008 m. = 100)
100
100
100
100
Pajėgumų naudojimas (9)
58 %
54 %
53 %
51 %
Indeksas (2008 m. = 100)
100
94
93
88
4.3. Pardavimo apimtis
(37)
Sąjungos pramonės pardavimas Sąjungos rinkoje nesusijusiems pirkėjams 2008-2009 m. išaugo 5 %, 2010 m. sumažėjo 2 % ir per PTL vėl pakilo. Apskritai per nagrinėjamąjį laikotarpį pardavimo apimtis padidėjo 9 %.
6 lentelė
2008 m.
2009 m.
2010 m.
PTL
Sąjungos pardavimo nesusijusiems pirkėjams apimtis (tūkst. kvadratinių pėdų) (10)
5 144
5 393
5 324
5 627
Indeksas (2008 m. = 100)
100
105
103
109
4.4. Rinkos dalis
(38)
Per 2008-2009 m. Sąjungos pramonei pamažu pavyko atgauti 1 % rinkos dalies, kuri 2008 m. buvo sumažėjusi iki 23 %, o paskui, per PTL, jos turima rinkos dalis sumažėjo 4 procentiniais punktais - iki 20 %.
7 lentelė
2008 m.
2009 m.
2010 m.
PTL
Sąjungos pramonės rinkos dalis (11)
23 %
24 %
19 %
20 %
Indeksas (2008 m. = 100)
100
104
80
87
4.5. Augimas
(39)
Per 2008 m.- PTL, kai Sąjungos suvartojimas padidėjo 26 %, Sąjungos gamintojų pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje padidėjo tik 9 %, o Sąjungos gamintojų rinkos dalis sumažėjo 3 procentiniais punktais. Taigi daroma išvada, kad Sąjungos gamintojai negalėjo pasinaudoti rinkos augimu.
4.6. Užimtumas
(40)
Sąjungos pramonės užimtumas, 2008-2009 m. pirmą kartą smarkiai sumažėjęs 9 %, toliau mažėjo. Iš 74 darbuotojų 2008 m. per PTL liko tik 59 darbuotojai, t. y. užimtumas sumažėjo 19 %.
8 lentelė
2008 m.
2009 m.
2010 m.
PTL
Su nagrinėjamuoju produktu susijęs užimtumas (asmenys) (12)
74
67
62
59
Indeksas (2008 m. = 100)
100
91
84
81
4.7. Našumas
(41)
2008 m.-PTL Sąjungos pramonės darbo jėgos našumas, vertinamas kaip vieno darbuotojo metinis našumas, padidėjo 9 %. Tai atspindi faktą, kad užimtumas mažėjo sparčiau nei gamyba.
9 lentelė
2008 m.
2009 m.
2010 m.
PTL
Našumas (kvadratinėmis pėdomis darbuotojui) (13)
104 031
107 536
114 512
113 655
Indeksas (2008 m. = 100)
100
103
110
109
4.8. Pardavimo kainos ir vidaus rinkos kainoms įtakos turintys veiksniai
(42)
Sąjungos pramonės vieneto pardavimo kaina 2008 m.-PTL nekito. Kaip minėta, Sąjungos pramonės kainos buvo priverstinai labai daug sumažintos dėl Kinijos importo dempingo kaina. Vis dėlto, kainų lygis nekito Sąjungos pramonės rinkos dalies sąskaita.
10 lentelė
2008 m.
2009 m.
2010 m.
PTL
Vieneto kaina Sąjungos rinkoje (EUR už kvadratinę pėdą) (14)
1,01
0,97
1,01
1,01
Indeksas (2008 m. = 100)
100
96
100
100
4.9. Dempingo skirtumo dydis
(43)
Atsižvelgiant į importo iš KLR apimtį, rinkos dalį ir kainas, faktinių dempingo skirtumų poveikio Sąjungos pramonei negalima laikyti nereikšmingu.
4.10. Atsigavimas po ankstesnio dempingo
(44)
Remiantis pirmiau nagrinėtais rodikliais daroma išvada, kad, nepaisant antidempingo priemonių nustatymo 2006 m., Sąjungos pramonės ekonominė ir finansinė padėtis liko prasta ir pažeidžiama. Todėl nebuvo galima nustatyti jokio faktinio atsigavimo po ankstesnio dempingo ir yra manoma, kad Sąjungos pramonė ir toliau yra pažeidžiama dėl bet kokio importo dempingo kaina į Sąjungos rinką.
b) Mikroekonominiai rodikliai
4.11. Atsargos
(45)
2008 m. - PTL Sąjungos pramonės laikotarpio pabaigos atsargų lygis išaugo net 31 % Tolesnė analizė leido patikslinti atsargose laikytos produkcijos mėnesių skaičiaus raidos vertinimą. Taigi 2008 m. atrinkti gamintojai kaip atsargas laikė apytiksliai penkių mėnesių produkciją (43 %), tačiau per PTL dėl importo dempingo kaina spaudimo jie buvo priversti padidinti atsargas iki daugiau nei septynių mėnesių produkcijos (63 % visos metų produkcijos). Todėl išvada, kad atsargų tendencija rodo žalingą padėtį, patvirtinama.
11 lentelė
2008 m.
2009 m.
2010 m.
PTL
Laikotarpio pabaigos atsargos (kvadratinėmis pėdomis) (15)
Konfidencialūs verslo duomenys
Indeksas (2008 m. = 100)
100
116
135
131
4.12. Darbo užmokestis
(46)
Darbo užmokestis vienam darbuotojui 2008-2009 m. ir 2010 m.-PTL buvo stabilus. Darbo užmokestis 2009-2010 m. padidėjo net 20 % dėl gerokai padidėjusių dviejų atrinktų bendrovių darbo sąnaudų, nors užimtumas tuo metu sumažėjo.
12 lentelė
2008 m.
2009 m.
2010 m.
PTL
Vieno darbuotojo metinės darbo sąnaudos (tūkst. EUR) (16)
Konfidencialūs verslo duomenys
Indeksas (2008 m. = 100)
100
100
120
120
4.13. Investicijos
(47)
Metinės atrinktų bendrovių investicijos į panašaus produkto gamybą daugiausia buvo skirtos techninei priežiūrai, o 2008 m.-PTL jos padidėjo 21 %. Didelį investicijų augimą 2010 m.-PTL galima paaiškinti tuo, kad viena iš atrinktų bendrovių 2011 m. įsigijo tam tikros įrangos.
13 lentelė
2008 m.
2009 m.
2010 m.
PTL
Grynosios investicijos (EUR) (17)
Konfidencialūs verslo duomenys
Indeksas (2008 m. = 100)
100
102
72
121
4.14. Pelningumas ir investicijų grąža
(48)
Per visą nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos pramonė nuolat patyrė nuostolių. 2008 m.-PTL nuostolis (tiek absoliučiais skaičiais, tiek išreikštas apyvartos procentine dalimi) išaugo daugiau nei dvigubai.
(49)
Investicijų grąža (toliau - IG) taip pat buvo neigiama per visą nagrinėjamąjį laikotarpį, o 2008 m.-PTL sumažėjo 131 procentiniu punktu.
14 lentelė
2008 m.
2009 m.
2010 m.
PTL
ES pardavimo nesusijusiems pirkėjams grynasis pelnas (grynojo pardavimo procentinė dalis) (18)
Konfidencialūs verslo duomenys
Indeksas (2008 m. = 100)
- 100
-95
-73
- 203
IG (investicijų grynosios buhalterinės vertės grynojo pelno procentinė dalis) (18)
Konfidencialūs verslo duomenys
Indeksas (2008 m. = 100)
- 100
-95
-73
- 231
4.15. Grynųjų pinigų srautas ir pajėgumas padidinti kapitalą
(50)
Iš veiklos gaunamų grynųjų pinigų srautas buvo neigiamas per visą nagrinėjamąjį laikotarpį, o 2008 m.-PTL sumažėjo beveik 300 procentinių punktų.
15 lentelė
2008 m.
2009 m.
2010 m.
PTL
Grynųjų pinigų srautas (EUR) (19)
Konfidencialūs verslo duomenys
Indeksas (2008 m. = 100)
- 100
- 115
-77
- 398
(51)
Nebuvo jokių požymių, kad Sąjungos pramonė būtų turėjusi sunkumų padidinti kapitalą.
c) Importo dempingo kainomis ir kitų veiksnių poveikis
4.16. Importo dempingo kainomis poveikis
(52)
Pradėjus taikyti priemones, Kinijos importas gerokai sumažėjo ir vis dar yra ribotas, atitinkantis apie 4 % rinkos dalį per PTL. Atlikus importo ir Sąjungos pramonės kainų palyginimą matyti, kad kainos buvo labai smarkiai priverstinai mažinamos (51,6 %). Atsižvelgiant į tai, kad zomšinė oda yra standartizuotas produktas, kad produkto apibrėžtoji sritis yra labai ribota ir kad Kinijos prekės kokybės atžvilgiu yra labai panašios į atitinkamas Europoje gaminamas prekes, santykinai nedidelė Kinijos importo rinkos dalis ir didelis priverstinis kainų mažinimas rodo, kad toks importas daro didelį poveikį Sąjungos pramonei.
4.17. Importas iš kitų šalių
(53)
Daug importuojama iš Indijos, Turkijos ir Naujosios Zelandijos bei iš kai kurių kitų šalių; importas iš visų tų šalių per PTL sudarė 46 % rinkos dalies (2008 m. toks importas sudarė 60 % rinkos dalies).
(54)
Importo apimtis iš Indijos yra didelė ir jo rinkos dalis išaugo nuo 11 % 2008 m. iki 16 % per PTL. Tuo pat metu Indijos importo vidutinė kaina yra šiek tiek mažesnė nei vidutinė Sąjungos gamintojų kaina. Atsižvelgiant į didelę importo apimtį ir kainų skirtumą manoma, kad Indijos importas tam tikra dalimi prisideda prie prastos Sąjungos pramonės ekonominės padėties. Tuo pat metu būtina pastebėti, kad Indijos importo kainos yra daugiau nei 60 % didesnės nei Kinijos importo dempingo kainos. Todėl manoma, kad dėl šio riboto poveikio dabartinei Sąjungos pramonės padėčiai, tikėtina, nenutrūktų priežastinis ryšys tarp importo dempingo kaina ir žalos, jei dėl to, kad buvo panaikintos atitinkamos priemonės, Kinijos importas dempingo kaina tikėtinai išaugtų ir Sąjungos pramonės padėtis toliau blogėtų.
16 lentelė
2008 m.
2009 m.
2010 m.
PTL
Importo iš Indijos apimtis (tūkst. kvadratinių pėdų) (20)
2 330,00
2 123,33
4 276,67
4 436,67
Importo iš Indijos rinkos dalis (20)
11 %
10 %
15 %
16 %
Vidutinė importo iš Indijos kaina (EUR už kvadratinę pėdą)
0,79
0,82
0,66
0,75
(55)
Taip pat daug importuojama iš Turkijos; importas iš šios šalies per PTL sudarė 10 % rinkos dalies (2008 m. sudarė 18 % rinkos dalies). Tuo pat metu vidutinės šio importo kainos yra daug didesnės nei KLR kilmės zomšinės odos kainos ir beveik atitinka Sąjungos pramonės kainų lygį. Atsižvelgiant į importo iš Turkijos mažėjimo tendenciją ir į palyginti dideles importo iš Turkijos kainas, manoma, kad dėl tokio importo nenutrūktų priežastinis ryšys tarp importo dempingo kaina ir žalos, jei dėl to, kad buvo panaikintos atitinkamos priemonės, Kinijos importas dempingo kaina tikėtinai išaugtų ir Sąjungos pramonės padėtis toliau blogėtų.
17 lentelė
2008 m.
2009 m.
2010 m.
PTL
Importo iš Turkijos apimtis (tūkst. kvadratinių pėdų) (21)
4 063,33
2 623,33
2 933,33
2 700,00
Importo iš Turkijos rinkos dalis (21)
18 %
12 %
10 %
10 %
Vidutinė importo iš Turkijos kaina (EUR už kvadratinę pėdą)
0,77
0,89
1,05
1,20
(56)
Taip pat nemažai importuojama iš Naujosios Zelandijos; per PTL toks importas sudarė 7 % rinkos dalies (2008 m. jis tesudarė 3 % rinkos dalies). Vis dėlto, vidutinės šio importo kainos yra daug didesnės nei KLR kilmės zomšinės odos kainos ir net viršija Sąjungos pramonės kainas. Atsižvelgiant į palyginti dideles importo iš Naujosios Zelandijos kainas, taip pat manoma, kad dėl tokio importo nenutrūktų priežastinis ryšys tarp importo dempingo kaina ir žalos, jei dėl to, kad buvo panaikintos atitinkamos priemonės, Kinijos importas dempingo kaina tikėtinai išaugtų ir Sąjungos pramonės padėtis toliau blogėtų.
18 lentelė
2008 m.
2009 m.
2010 m.
PTL
Importo iš Naujosios Zelandijos apimtis (tūkst. kvadratinių pėdų) (22)
716,67
2 426,67
1 966,67
1 883,33
Importo iš Naujosios Zelandijos rinkos dalis (22)
3 %
11 %
7 %
7 %
Vidutinė importo iš Naujosios Zelandijos kaina (EUR už kvadratinę pėdą)
1,29
1,43
1,43
1,48
(57)
Importas iš kitų pasaulio šalių per PTL sudarė 13 % rinkos dalies (2008 m. sudarė 27 % rinkos dalies). Tuo pat metu vidutinės šio importo kainos yra daug didesnės nei KLR kilmės zomšinės odos kainos ir beveik atitinka Sąjungos pramonės kainų lygį. Atsižvelgiant į importo iš kitų pasaulio šalių mažėjimo tendenciją ir į palyginti dideles importo iš tų šalių kainas, palyginti su zomšinės odos importo iš KLR kainomis, manoma, kad dėl tokio importo nenutrūktų priežastinis ryšys tarp importo dempingo kaina ir žalos, jei dėl to, kad buvo panaikintos atitinkamos priemonės, Kinijos importas dempingo kaina tikėtinai išaugtų ir Sąjungos pramonės padėtis toliau blogėtų.
19 lentelė
2008 m.
2009 m.
2010 m.
PTL
Importo iš kitų pasaulio šalių kiekis (tūkst. kvadratinių pėdų) (23)
5 896,67
4 013,33
4 480,00
3 556,67
Importo iš kitų pasaulio šalių rinkos dalis (23)
27 %
18 %
16 %
13 %
Vidutinė importo iš kitų pasaulio šalių kaina (EUR už kvadratinę pėdą)
0,63
0,84
0,81
0,84
(58)
Importas iš visų kitų trečiųjų šalių per PTL sudarė 46 % rinkos dalies (2008 m. toks importas sudarė 60 % rinkos dalies). Tuo pat metu vidutinės šio importo kainos yra daug didesnės nei KLR kilmės zomšinės odos kainos ir beveik atitinka Sąjungos pramonės kainų lygį. Atsižvelgiant į importo iš trečiųjų šalių mažėjimo tendenciją ir į palyginti dideles importo iš tų šalių kainas, manoma, kad apskritai dėl tokio importo nenutrūktų priežastinis ryšys tarp importo dempingo kaina ir žalos, jei dėl to, kad buvo panaikintos atitinkamos priemonės, Kinijos importas dempingo kaina tikėtinai išaugtų ir Sąjungos pramonės padėtis toliau blogėtų.
20 lentelė
2008
2009
2010
PTL
Importo iš kitų šalių apimtis (tūkst. kvadratinių pėdų) (24)
13 006,67
11 186,67
13 656,67
12 576,67
Indeksas (2008 m. = 100)
100
86
105
97
Importo iš kitų šalių rinkos dalis (24)
60 %
51 %
49 %
46 %
Vidutinė importo iš kitų šalių kaina (EUR už kvadratinę pėdą)
0,74
0,98
0,91
0,98
5. Išvada dėl Sąjungos pramonės padėties
(59)
Sąjungoje liko tik trys gamintojai (visi jų yra MVĮ). Visi kiti zomšinės odos gamintojai pranešė uždarę savo gamybos vietas nuo 2006 m., kuomet pradėtos taikyti pirminės priemonės. Tai galima paaiškinti didėjančiu spaudimu Sąjungos rinkoje, kurį lėmė importas iš Kinijos dempingo kainomis, net augant vartojimui.
(60)
Nagrinėjant žalą nustatyta, kad Sąjungos pramonės padėtis per nagrinėjamąjį laikotarpį pablogėjo. Būtent, gamyba sumažėjo apie 12 %, ir, nors pardavimas šiek tiek išaugo, tas augimas buvo mažesnis nei suvartojimo padidėjimas, todėl Sąjungos gamintojų rinkos dalis sumažėjo 3 procentiniais punktais.
(61)
Tuo pat metu, remiantis mikroekonominių rodiklių analize, matyti, kad pelningumas, investicijų grąža ir grynųjų pinigų srautas Sąjungos pramonėje liko neigiamas per narinėjamąjį laikotarpį ir toliau blogėjo per PTL.
(62)
Buvo nagrinėjamas importas iš Indijos, Turkijos, Naujosios Zelandijos ir likusios pasaulio dalies. Vertinant kiekvieną importo srautą atskirai arba visus bendrai, manoma, kad dėl jų nenutrūktų priežastinis ryšys tarp importo dempingo kaina ir žalos, jei dėl to, kad buvo panaikintos atitinkamos priemonės, Kinijos importas dempingo kaina tikėtinai išaugtų ir Sąjungos pramonės padėtis toliau blogėtų.
(63)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma išvada, kad Sąjungos pramonė ir toliau patyrė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje, ir kad jos padėtis yra labai nestabili, pažeidžiama ir labai skiriasi nuo būklės, kurios būtų galima tikėtis, jei ji būtų atsigavusi nuo žalos, nustatytos atliekant pirminį tyrimą.
(64)
Taip pat daroma išvada, kad žalinga Sąjungos pramonei padėtis iš esmės susidarė dėl to, kad iš KLR buvo nuolat (net jei tai buvo mažesni kiekiai) importuojama dempingo ir mažomis kainomis.
E. ŽALOS TĘSIMOSI TIKIMYBĖ
1. Numatomos importo apimties ir kainų poveikis panaikinus priemones
(65)
Nors KLR importo apimtis gerokai sumažėjo po to, kai 2006 m. pradėtos taikyti priemonės, manoma, kad KLR yra dar daug nepanaudotų gamybos pajėgumų (žr. 22 konstatuojamąją dalį). Tie nepanaudoti pajėgumai gali būti lengvai nukreipti į Sąjungos rinką, jei priemonės būtų panaikintos.
(66)
Labai tikėtina, kad panaikinus priemones Kinijos eksportuojantys gamintojai siektų atgauti prarastą Sąjungos rinkos dalį. Iš tiesų, atliekant tyrimą nustatytas reikšmingas priverstinis kainų mažinimas rodo, kad dėl savo kainų lygio Sąjungos rinka yra labai patraukli Kinijos importuotojams (žr. 22 konstatuojamąją dalį).
2. Išvada dėl žalos tęsimosi
(67)
Tuo remiantis daroma išvada, kad, panaikinus KLR importui taikomas priemones, Sąjungos pramonei daroma žala, tikėtina, tęstųsi.
F. SĄJUNGOS INTERESAI
1. Įžanga
(68)
Pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį nagrinėta, ar toliau taikant galiojančias antidempingo priemones nebūtų prieštaraujama visos Sąjungos interesams. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti įvairūs susiję, t. y. Sąjungos pramonės ir importuotojų bei naudotojų, interesai.
(69)
Reikėtų priminti, kad atliekant pirminį tyrimą laikyta, kad priemonių priėmimas neprieštarauja Sąjungos interesams. Be to, šis tyrimas yra peržiūra ir jį atliekant nagrinėjama padėtis jau po antidempingo priemonių nustatymo, todėl galima įvertinti bet kokį netinkamą neigiamą poveikį, kurį šios galiojančios antidempingo priemonės daro nagrinėjamosioms šalims.
(70)
Remiantis minėta informacija išnagrinėta, ar, nepaisant išvadų dėl žalingo dempingo tęsimosi tikimybės, gali būti daroma išvada, kad šiuo konkrečiu atveju Sąjungai būtų nenaudinga toliau taikyti šias priemones.
2. Sąjungos pramonės interesai
(71)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos pramonės, kurią sudaro MVĮ, rinkos dalis gerokai sumažėjo ir ji patyrė materialinės žalos. Jei priemonės būtų panaikintos, labai tikėtina, kad Sąjungos pramonės padėtis dar pablogėtų.
3. Importuotojų interesai
(72)
Atliekant tyrimą bendradarbiavo du nesusiję importuotojai. Su zomšine oda susijusi veikla sudaro tik ribotą atitinkamos jų apyvartos dalį. Nėra rodiklių, kad toliau taikant priemones jų veiklai būtų daromas reikšmingas neigiamas poveikis.
4. Naudotojų ir vartotojų interesai
(73)
Per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį bei atliekant pirminį tyrimą apie save nepranešė nei naudotojų, nei vartotojų asociacijos. Atsižvelgiant į tai, kad atliekant pirminį tyrimą buvo laikoma, kad atitinkamos priemonės nedarytų nepagrįsto poveikio šių šalių interesams ir atsižvelgiant į jų nebendradarbiavimą, galima daryti išvadą, kad toliau taikant priemones jų interesams nebūtų daroma įtakos. Iš tiesų, kadangi yra kitų importo šaltinių konkurencingoms kainoms, yra užtikrinta, kad naudotojai ir vartotojai toliau turėtų platų skirtingų atitinkamo produkto pagrįstomis kainomis tiekėjų pasirinkimą.
5. Išvada
(74)
Atsižvelgiant į visus minėtus veiksnius daroma išvada, kad nėra įtikinamų priežasčių, prieštaraujančių tolesniam dabartinių antidempingo priemonių taikymui.
G. ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS
(75)
Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama rekomenduoti toliau taikyti galiojančias priemones. Taip pat buvo nustatytas laikotarpis pastaboms dėl atskleistų faktų pateikti. Į pateiktus pagrįstus argumentus ir pastabas buvo deramai atsižvelgta.
(76)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, kaip numatyta pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalyje, antidempingo priemonės, taikomos importuojamai KLR kilmės zomšinei odai, turėtų būti toliau taikomos. Primenama, kad šios priemonės - tai 58,9 % ad valorem muitas,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Zomšinės ir kombinuotos zomšinės odos, supjaustytos arba nesupjaustytos į formas, įskaitant zomšinę ir kombinuotą zomšinę odą, pagamintą „krasto“ būdu (angl. crust), kurios KN kodai šiuo metu yra 4114 10 10 bei 4114 10 90 ir kurios kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika, importui nustatomas galutinis antidempingo muitas.
2. Galutinio antidempingo muito norma, taikoma 1 dalyje aprašytų produktų neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra 58,9 %.
3. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2012 m. gruodžio 3 d.