NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 813/2013
ze dne 2. srpna 2013,
kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES ze dne 21. října 2009 o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie (1), a zejména na čl. 15 odst. 1 uvedené směrnice,
po poradě s konzultačním fórem o ekodesignu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle směrnice 2009/125/ES by měla Komise stanovit požadavky na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie, které mají významný objem prodeje, významný podíl na trhu, významný dopad na životní prostředí a významný potenciál ke zlepšení dopadu na životní prostředí prostřednictvím lepšího konstrukčního návrhu bez nepřiměřeně vysokých nákladů.
(2)
Ustanovení o energetické účinnosti kotlů byla stanovena směrnicí Rady 92/42/EHS ze dne 21. května 1992 o požadavcích na účinnost nových teplovodních kotlů na kapalná nebo plynná paliva (2).
(3)
Ustanovení čl. 16 odst. 2 písm. a) směrnice 2009/125/ES stanoví, že v souladu s postupem podle čl. 19 odst. 3, s kritérii stanovenými v čl. 15 odst. 2 a po poradě s konzultačním fórem o ekodesignu zavede Komise ve vhodných případech prováděcí opatření pro výrobky s vysokým potenciálem pro nákladově efektivní snížení emisí skleníkových plynů, což zahrnuje topná zařízení a zařízení pro ohřev vody.
(4)
Komise vypracovala přípravnou studii analyzující technické, environmentální a hospodářské aspekty ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů (vytápění a ohřev vody), které se obvykle používají v Unii. Studie byla zpracována ve spolupráci se zúčastněnými a dotčenými stranami z Unie i ze třetích zemí a její výsledky byly zveřejněny.
(5)
Environmentálními aspekty ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů, které jsou považovány za významné pro účely tohoto nařízení, jsou spotřeba energie ve fázi jejich používání a (u ohřívačů s tepelným čerpadlem) hladina akustického výkonu. U ohřívačů využívajících fosilní paliva byly navíc mezi významné environmentální aspekty zařazeny také emise oxidů dusíku, oxidu uhelnatého, částic a uhlovodíků.
(6)
Není účelné určovat požadavky na ekodesign pro emise oxidu uhelnatého, částic a uhlovodíků, protože dosud nejsou k dispozici žádné vhodné evropské metody měření. S cílem vyvinout takové metody měření Komise pověřila evropské normalizační organizace, aby během přezkumu tohoto nařízení zvážily požadavky na ekodesign pro tento typ emisí. Dokud nevstoupí v platnost odpovídající požadavky Unie na ekodesign, mohou zůstat zachovány nebo být zavedeny vnitrostátní právní předpisy s požadavky na ekodesign pro emise oxidu uhelnatého, částic a uhlovodíků z ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů. Ustanovení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/142/ES ze dne 30. listopadu 2009 o spotřebičích plynných paliv (3), jež omezují množství spalin produkovaných spotřebiči plynných paliv s ohledem na zdraví a bezpečnost, nejsou dotčena.
(7)
Přípravná studie ukazuje, že požadavky týkající se jiných parametrů ekodesignu uvedených v části 1 přílohy I směrnice 2009/125/ES nejsou v případě ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů potřebné. Zejména emise skleníkových plynů v souvislosti s chladivy využívanými v ohřívačích s tepelnými čerpadly pro vytápění dnešního evropského fondu budov se nejeví jako významné. Při přezkumu tohoto nařízení bude znovu posouzena vhodnost určení požadavků na ekodesign pro tyto skleníkové plyny.
(8)
Oblast působnosti tohoto nařízení by měla zahrnovat kotlové ohřívače pro vytápění vnitřních prostorů, kogenerační ohřívače pro vytápění vnitřních prostorů a ohřívače pro vytápění vnitřních prostorů s tepelným čerpadlem, které dodávají teplo do teplovodních systémů ústředního topení za účelem vytápění vnitřních prostorů, a kotlové kombinované ohřívače a kombinované ohřívače s tepelným čerpadlem, které dodávají teplo do teplovodních systémů ústředního topení za účelem vytápění vnitřních prostorů i teplo pro dodávku teplé pitné a užitkové vody. Tyto ohřívače jsou navrženy tak, aby využívaly plynná nebo kapalná paliva, včetně paliv z biomasy (jestliže netvoří hlavní podíl), elektřinu a teplo okolního prostředí nebo odpadní teplo.
(9)
Ohřívače navržené pro využívání plynných či kapalných paliv vyrobených převážně (z více než 50 %) z biomasy mají specifické technické vlastnosti, které si vyžadují další technické, hospodářské a environmentální analýzy. Na základě výsledků těchto analýz by měly být v pozdější fázi případně stanoveny požadavky na ekodesign těchto ohřívačů.
(10)
Roční spotřeba energie spojená s ohřívači pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovanými ohřívači v Unii byla za rok 2005 odhadnuta na 12 089 PJ (zhruba 289 Mtoe), což odpovídá emisím ve výši 698 Mt CO2. Pokud nebudou přijata konkrétní opatření, předpokládá se, že v roce 2020 dosáhne roční spotřeba energie 10 688 PJ. Roční emise oxidů dusíku v souvislosti s ohřívači pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovanými ohřívači v Unii v roce 2005 podle odhadů činily 821 kt ekvivalentu SOx. Pokud nebudou přijata konkrétní opatření, předpokládá se, že v roce 2020 dosáhnou roční emise 783 kt ekvivalentu SOx. Přípravná studie ukazuje, že spotřebu energie ve fázi používání a emise oxidů dusíku ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů lze podstatně snížit.
(11)
Spotřebu energie ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů lze snížit uplatněním existujících nákladově efektivních technologií nechráněných vlastnickým právem, což povede ke snížení úhrnných nákladů spojených se zakoupením a používáním těchto výrobků.
(12)
V Unii existuje téměř pět milionů bytových jednotek se systémy se společným otevřeným kouřovodem. Nahrazení stávajících kotlových ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kotlových kombinovaných ohřívačů účinnými kondenzačními kotli není v bytových jednotkách se společným otevřeným kouřovodem z technických důvodů možné. Požadavky uvedené v tomto nařízení umožňují, aby nekondenzační kotle konkrétně navržené pro tuto konfiguraci zůstaly nadále na trhu; toto opatření má zabránit nepatřičným nákladům pro spotřebitele, poskytnout výrobcům čas na vývoj kotlů využívajících účinnější technologie vytápění a členským státům poskytnout čas na zvážení úprav vnitrostátních stavebních předpisů.
(13)
Předpokládá se, že kombinovaný účinek požadavků na ekodesign uvedený v tomto nařízení a v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 811/2013 ze dne 18. února 2013, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/30/EU, pokud jde o uvádění spotřeby energie na energetických štítcích ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů, kombinovaných ohřívačů, souprav sestávajících z ohřívače pro vytápění vnitřních prostorů, regulátoru teploty a solárního zařízení a souprav sestávajících z kombinovaného ohřívače, regulátoru teploty a solárního zařízení (4), povede do roku 2020 ve srovnání se situací v případě nepřijetí žádných opatření k ročním úsporám energie přibližně ve výši 1 900 PJ (zhruba 45 Mtoe), což odpovídá emisím přibližně 110 Mt CO2, a ke snížení ročních emisí oxidů dusíku o přibližně 270 kt ekvivalentu SOx.
(14)
Požadavky na ekodesign by měly sladit požadavky na spotřebu energie, hladinu akustického výkonu a emise oxidů dusíku ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů v celé Unii, což přispěje k lepšímu fungování vnitřního trhu a ke zlepšení vlivu těchto výrobků na životní prostředí.
(15)
Požadavky na ekodesign by neměly ovlivnit funkčnost nebo cenovou dostupnost ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů či kombinovaných ohřívačů z hlediska koncového uživatele ani nepříznivě ovlivňovat zdraví, bezpečnost či životní prostředí.
(16)
Požadavky na ekodesign by měly být zaváděny postupně, aby měli výrobci dostatek času na potřebné změny konstrukce výrobků, na které se toto nařízení vztahuje. Načasování by mělo být takové, aby byly zohledněny dopady na náklady pro výrobce, zejména pak na malé a střední podniky, a aby bylo zároveň zajištěno včasné dosažení cílů tohoto nařízení.
(17)
Měření a výpočty parametrů výrobků by měly být prováděny za použití spolehlivých, přesných a opakovatelných metod měření, které zohledňují uznávané nejnovější metody měření a výpočtů, včetně harmonizovaných norem, jsou-li k dispozici, přijatých evropskými normalizačními organizacemi na žádost Komise v souladu s postupy stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1025/2012 ze dne 25. října 2012 o evropské normalizaci (5).
(18)
V souladu s čl. 8 odst. 2 směrnice 2009/125/ES toto nařízení určuje, jaké postupy se použijí pro posuzování shody.
(19)
Pro usnadnění kontrol shody by výrobci měli v technické dokumentaci uvádět informace podle příloh IV a V směrnice 2009/125/ES, pokud se tyto informace týkají požadavků stanovených tímto nařízením.
(20)
V zájmu dalšího omezení dopadu ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů na životní prostředí by výrobci měli poskytovat informace o demontáži, recyklaci a/nebo likvidaci výrobku.
(21)
Kromě právně závazných požadavků stanovených tímto nařízením by měly být určeny orientační referenční hodnoty nejlepších dostupných technologií, aby bylo zajištěno, že informace o vlivu ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů na životní prostředí během jejich celého životního cyklu budou široce dostupné a snadno přístupné.
(22)
Směrnice 92/42/EHS by měla být s výjimkou svého čl. 7 odst. 2, článku 8 a příloh III až V zrušena a toto nařízení by mělo stanovit nová ustanovení, aby bylo zajištěno rozšíření oblasti působnosti o jiné ohřívače než kotle, dále se zvýšila energetická účinnost ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů i kombinovaných ohřívačů a zlepšily se také ostatní environmentální aspekty ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů.
(23)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 19 odst. 1 směrnice 2009/125/ES,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví požadavky na ekodesign ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů o jmenovitém tepelném výkonu ≤ 400 kW pro účely jejich uvádění na trh a/nebo do provozu, včetně ohřívačů začleněných do souprav sestávajících z ohřívače pro vytápění vnitřních prostorů, regulátoru teploty a solárního zařízení nebo souprav sestávajících z kombinovaného ohřívače, regulátoru teploty a solárního zařízení definovaných v článku 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 811/2013,
2. Toto nařízení se nevztahuje na:
a)
ohřívače speciálně navržené pro využívání plynných nebo kapalných paliv vyrobených převážně z biomasy;
b)
ohřívače využívající pevná paliva;
c)
ohřívače v oblasti působnosti směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU (6);
d)
ohřívače vyrábějící teplo pouze pro dodávku teplé pitné nebo užitkové vody;
e)
ohřívače sloužící k ohřevu a distribuci plynných teplonosných látek jako je pára nebo vzduch;
f)
kogenerační ohřívače pro vytápění vnitřních prostorů o maximální elektrické kapacitě 50 kW nebo vyšší;
g)
zdroje tepla navržené pro ohřívače a pláště ohřívačů, jež mají být takovými zdroji tepla vybaveny, které budou uvedeny na trh před 1. lednem 2018 náhradou za identické zdroje tepla a identické pláště ohřívačů. Na náhradním výrobku nebo jeho obalu musí být jasně uvedeno, pro jaký ohřívač je určen.
Článek 2
Definice
Kromě definic stanovených v článku 2 směrnice 2009/125/ES se pro účely tohoto nařízení použijí tyto definice:
1)
„ohřívačem“ se rozumí ohřívač pro vytápění vnitřních prostorů nebo kombinovaný ohřívač;
2)
„ohřívačem pro vytápění vnitřních prostorů“ se rozumí zařízení, které
a)
dodává teplo do teplovodního systému ústředního topení za účelem dosažení a udržení požadované vnitřní teploty uzavřených prostor jako jsou budovy, bytové jednotky nebo místnosti a
b)
je vybaveno jedním či více zdroji tepla;
3)
„kombinovaným ohřívačem“ se rozumí ohřívač pro vytápění vnitřních prostorů, který je navržen tak, aby rovněž vyráběl teplo pro dodávku teplé pitné nebo užitkové vody o dané teplotě, v daném množství a průtoku ve stanoveném časovém období, a který je připojen k vnějšímu přívodu pitné nebo užitkové vody;
4)
„teplovodním systémem ústředního topení“ se rozumí systém využívající vodu jako teplonosnou látku přenášející centrálně vyráběné teplo do topných těles určených k vytápění budov nebo jejích částí;
5)
„zdrojem tepla“ se rozumí ta část ohřívače, která vyrábí teplo za využití jednoho nebo více z následujících procesů:
a)
spalování fosilních paliv a/nebo paliv z biomasy;
b)
využití Jouleova jevu v prvcích elektrického odporového ohřevu;
c)
zachycování tepla okolního prostředí ze vzdušného, vodního nebo zemního zdroje a/nebo odpadního tepla;
z toho plyne, že zdroj tepla navržený pro ohřívač a plášť ohřívače, který má být takovým zdrojem tepla vybaven, musí být také považovány za ohřívače;
6)
„pláštěm ohřívače“ se rozumí část ohřívače navržená tak, aby do ní mohl být vsazen zdroj tepla;
7)
„jmenovitým tepelným výkonem“ (Prated) se rozumí deklarovaný tepelný výkon ohřívače během procesu vytápění, popřípadě i ohřevu vody za standardních jmenovitých podmínek, vyjádřený v kW; u ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů s tepelným čerpadlem a kombinovaných ohřívačů s tepelným čerpadlem jsou standardními jmenovitými podmínkami pro stanovení jmenovitého tepelného výkonu referenční návrhové podmínky uvedené v tabulce 4 přílohy III;
8)
„standardními jmenovitými podmínkami“ se rozumí provozní podmínky ohřívačů za průměrných klimatických podmínek využívané při stanovení jmenovitého tepelného výkonu, energetické účinnosti vytápění v daném období, energetické účinnosti ohřevu vody, hladiny akustického výkonu a emisí oxidu dusíku;
9)
„biomasou“ se rozumí biologicky rozložitelná část výrobků, odpadů a zbytků biologického původu ze zemědělství (včetně rostlinných a živočišných látek), lesnictví a souvisejících odvětví, včetně rybolovu a akvakultury, jakož i biologicky rozložitelná část průmyslového a komunálního odpadu;
10)
„palivem z biomasy“ se rozumí plynné nebo kapalné palivo vyrobené z biomasy;
11)
„fosilním palivem“ se rozumí plynné nebo kapalné palivo fosilního původu;
12)
„kotlovým ohřívačem pro vytápění vnitřních prostorů“ se rozumí ohřívač pro vytápění vnitřních prostorů, který vyrábí teplo za využití spalování fosilních paliv a/nebo paliv z biomasy nebo Jouleova jevu v prvcích elektrického odporového ohřevu;
13)
„kotlovým kombinovaným ohřívačem“ se rozumí kotlový ohřívač pro vytápění vnitřních prostorů, který je navržen tak, aby rovněž vyráběl teplo pro dodávku teplé pitné nebo užitkové vody o dané teplotě, v daném množství a průtoku ve stanoveném časovém období, a který je připojen k vnějšímu přívodu pitné nebo užitkové vody;
14)
„elektrickým kotlem pro vytápění vnitřních prostorů“ se rozumí kotlový ohřívač pro vytápění vnitřních prostorů, který vyrábí teplo pouze za využití Jouleova jevu v prvcích elektrického odporového ohřevu;
15)
„elektrickým kotlovým kombinovaným ohřívačem“ se rozumí kotlový kombinovaný ohřívač, který vyrábí teplo pouze za využití Jouleova jevu v prvcích elektrického odporového ohřevu;
16)
„kogeneračním ohřívačem pro vytápění vnitřních prostorů“ se rozumí ohřívač pro vytápění vnitřních prostorů, který během jediného procesu zároveň vyrábí teplo a elektřinu;
17)
„ohřívačem pro vytápění vnitřních prostorů s tepelným čerpadlem“ se rozumí ohřívač pro vytápění vnitřních prostorů, který k výrobě tepla využívá teplo okolního prostředí ze vzdušného, vodního nebo zemního zdroje a/nebo odpadní teplo; ohřívač pro vytápění vnitřních prostorů s tepelným čerpadlem může být vybaven jedním nebo více přídavnými ohřívači využívajícími Jouleův jev v prvcích elektrického odporového ohřevu nebo spalování fosilních paliv a/nebo paliv z biomasy;
18)
„kombinovaným ohřívačem s tepelným čerpadlem“ se rozumí ohřívač pro vytápění vnitřních prostorů s tepelným čerpadlem, který je navržen tak, aby rovněž vyráběl teplo pro dodávku teplé pitné nebo užitkové vody o dané teplotě, v daném množství a průtoku ve stanoveném časovém období, a který je připojen k vnějšímu přívodu pitné nebo užitkové vody;
19)
„přídavným ohřívačem“ se rozumí nepreferovaný ohřívač, který vyrábí teplo v případě, že potřeba tepla pro vytápění převyšuje jmenovitý tepelný výkon preferovaného ohřívače;
20)
„sezónní energetickou účinností vytápění“ (ηs ) se rozumí poměr mezi potřebou tepla pro vytápění v určeném otopném období, zajišťovaném ohřívačem, a roční spotřebou energie potřebné k uspokojení této potřeby, vyjádřený v %;
21)
„energetickou účinností ohřevu vody“ (ηwh ) se rozumí poměr mezi užitečnou energií v pitné či užitkové vodě dodávanou kombinovaným ohřívačem a energií potřebnou pro její výrobu, vyjádřený v %;
22)
„hladinou akustického výkonu“ (LWA ) se rozumí hladina akustického výkonu A ve vnitřním a/nebo venkovním prostředí, vyjádřená v dB;
23)
„převodním koeficientem“ (CC) se rozumí koeficient vyjadřující odhadovanou 40 % průměrnou účinnost při výrobě energie v EU uvedenou ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU (7); hodnota převodního koeficientu je 2,5.
Další definice pro účely příloh II až V jsou uvedeny v příloze I.
Článek 3
Požadavky na ekodesign a harmonogram
1. Požadavky na ekodesign ohřívačů jsou stanoveny v příloze II.
2. Požadavky na ekodesign se použijí podle tohoto harmonogramu:
a)
od 26. září 2015:
i)
ohřívače musí splňovat požadavky stanovené v bodě 1 písm. a) a dále v bodech 3 a 5 přílohy II,
ii)
kombinované ohřívače musí splňovat požadavky stanovené v bodě 2 písm. a) přílohy II;
b)
od 26. září 2017:
i)
elektrické ohřívače pro vytápění vnitřních prostorů, elektrické kombinované ohřívače, kogenerační ohřívače pro vytápění vnitřních prostorů, ohřívače pro vytápění vnitřních prostorů s tepelným čerpadlem a kombinované ohřívače s tepelným čerpadlem musí splňovat požadavky stanovené v bodě 1 písm. b) přílohy II,
ii)
kombinované ohřívače musí splňovat požadavky stanovené v bodě 2 písm. b) přílohy II;
c)
od 26. září 2018 musí ohřívače splňovat požadavky stanovené v bodě 4 písm. a) přílohy II.
3. Splnění požadavků na ekodesign bude měřeno a vypočteno podle požadavků stanovených v příloze III.
Článek 4
Posuzování shody
1. Postupem posuzování shody uvedeným v čl. 8 odst. 2 směrnice 2009/125/ES se rozumí systém interní kontroly designu stanovený v příloze IV uvedené směrnice nebo systém řízení stanovený v příloze V uvedené směrnice, aniž jsou tím dotčena ustanovení čl. 7 odst. 2, článku 8 a příloh III až V směrnice Rady 92/42/EHS.
2. Pro účely posuzování shody musí technická dokumentace obsahovat informace o výrobcích stanovené v bodě 5 písm. b) přílohy II tohoto nařízení.
Článek 5
Postup ověřování pro účely dohledu nad trhem
Při provádění kontrol v rámci dohledu nad trhem podle čl. 3 odst. 2 směrnice 2009/125/ES za účelem splnění požadavků stanovených v příloze II tohoto nařízení použijí orgány členských států postup ověřování popsaný v příloze IV tohoto nařízení.
Článek 6
Orientační referenční hodnoty
Orientační referenční hodnoty ohřívačů s nejlepšími výkonnostními parametry, které jsou dostupné na trhu v době, kdy toto nařízení vstupuje v platnost, jsou uvedeny v příloze V.
Článek 7
Revize
Komise přezkoumá toto nařízení s ohledem na technický pokrok v oblasti ohřívačů a výsledek tohoto přezkumu předloží konzultačnímu fóru o ekodesignu nejpozději do pěti let od vstupu tohoto nařízení v platnost. Tento přezkum bude zahrnovat zejména posouzení následujících aspektů:
a)
vhodnost stanovení požadavků na ekodesign pro emise skleníkových plynů vzniklé v souvislosti s chladivy;
b)
jakou úroveň požadavků na ekodesign pro emise oxidu uhelnatého, uhlovodíků a částic lze zavést na základě vyvíjených metod měření;
c)
vhodnost stanovení přísnějších požadavků na ekodesign, pokud jde o energetickou účinnost kotlových ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kotlových kombinovaných ohřívačů, hladinu akustického výkonu a emise oxidů dusíku;
d)
vhodnost stanovení požadavků na ekodesign ohřívačů speciálně navržených pro využívání plynných nebo kapalných paliv vyrobených převážně z biomasy;
e)
platnost hodnoty převodního koeficientu;
f)
vhodnost certifikace provedené třetími stranami.
Článek 8
Přechodná ustanovení
1. Až do 26. září 2015 mohou členské státy povolit uvádění na trh a/nebo do provozu u ohřívačů, jež splňují vnitrostátní předpisy týkající se sezónní energetické účinnosti vytápění, energetické účinnosti ohřevu vody a hladiny akustického výkonu, které jsou platné v době přijetí tohoto nařízení.
2. Až do 26. září 2018 mohou členské státy povolit uvádění na trh a/nebo do provozu u ohřívačů, jež splňují vnitrostátní předpisy týkající se emisí oxidů dusíku, které jsou platné v době přijetí tohoto nařízení.
Článek 9
Zrušení
Směrnice Rady 92/42/EHS se s výjimkou svého čl. 7 odst. 2, článku 8 a příloh III až V zrušuje, aniž jsou dotčeny povinnosti členských států týkající se provedení uvedené směrnice do vnitrostátního práva a její použitelnosti, dokud nezačnou platit požadavky na ekodesign stanovené v příloze II tohoto nařízení.
Článek 10
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém svém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 2. srpna 2013.
KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 813/2013
2013 m. rugpjūčio 2 d.
kuriuo įgyvendinant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/125/EB nustatomi patalpų šildytuvų ir kombinuotųjų šildytuvų ekologinio projektavimo reikalavimai
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/125/EB, nustatančią ekologinio projektavimo reikalavimų su energija susijusiems gaminiams nustatymo sistemą (1), ypač į jos 15 straipsnio 1 dalį,
pasitarusi su Ekologinio projektavimo konsultacijų forumu,
kadangi:
(1)
pagal Direktyvą 2009/125/EB Komisija turėtų nustatyti ekologinio projektavimo reikalavimus su energija susijusiems gaminiams, kurių pardavimo ir prekybos apimtis yra didelė ir kurie daro didelį poveikį aplinkai ir turi didelį poveikio aplinkai gerinimo be pernelyg didelių išlaidų patobulinant konstrukciją potencialą;
(2)
1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyvoje 92/42/EEB dėl naudingumo koeficiento reikalavimų naujiems karšto vandens katilams, deginantiems skystąjį arba dujinį kurą (2), nustatytos nuostatos dėl katilų energijos vartojimo efektyvumo;
(3)
Direktyvos 2009/125/EB 16 straipsnio 2 dalies a punkte numatyta, kad laikydamasi 19 straipsnio 3 dalyje nurodytos tvarkos, atsižvelgdama į 15 straipsnio 2 dalyje nustatytus kriterijus ir pasitarusi su Ekologinio projektavimo konsultacijų forumu, prireikus Komisija turėtų nustatyti įgyvendinimo priemones gaminiams, turintiems didelių rentabilaus išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo galimybių, pavyzdžiui, šildymo ir vandens šildymo įrangai;
(4)
Komisija atliko parengiamąjį tyrimą siekdama išnagrinėti techninius, aplinkosauginius ir ekonominius patalpų šildytuvų ir kombinuotųjų (patalpų ir vandens) šildytuvų, įprastai naudojamų Sąjungoje, aspektus. Tyrimas parengtas drauge su suinteresuotosiomis šalimis iš Sąjungos ir trečiųjų valstybių, o rezultatai paskelbti viešai;
(5)
nustatyta, kad šio reglamento tikslais svarbūs patalpų šildytuvų ir kombinuotųjų šildytuvų aplinkosauginiai aspektai yra energijos suvartojimas gaminio naudojimo etapu ir (šildytuvų su šilumos siurbliais) garso galios lygis. Be to, jei šildytuvas naudoja iškastinį kurą, išmetamų azoto oksidų, anglies monoksido, kietųjų dalelių ir angliavandenilių kiekiai yra laikomi svarbiais aplinkosauginiais aspektais;
(6)
ekologinio projektavimo reikalavimų nedera nustatyti išmetamam anglies monoksidui, kietosioms dalelėms ir angliavandeniliams, nes nėra tinkamų europinių matavimo metodų. Kad tokie metodai būtų parengti, Komisija įgaliojo Europos standartizacijos organizacijas peržiūrint šį reglamentą apsvarstyti ekologinio projektavimo reikalavimus, taikomus šioms išmetamosioms medžiagoms. Kol įsigalios Sąjungos ekologinio projektavimo reikalavimai, gali būti laikomasi nacionalinių ekologinio projektavimo reikalavimų, taikomų patalpų šildytuvų ir kombinuotųjų šildytuvų išmetamam anglies monoksidui, kietosioms dalelėms ir angliavandeniliams, nuostatų arba tokių nuostatų galima nustatyti. Tai neturi įtakos 2009 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/142/EB, susijusios su dujas deginančiais prietaisais (3), nuostatoms, kuriomis dujas deginančių prietaisų degimo produktai ribojami sveikatos ir saugos atžvilgiais;
(7)
iš parengiamojo tyrimo matyti, kad patalpų šildytuvų ir kombinuotųjų šildytuvų atveju reikalavimai dėl kitų Direktyvos 2009/125/EB I priedo 1 dalyje nurodytų ekologinio projektavimo kriterijų nebūtini. Išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų, susijusių su šildytuvų, naudojamų dabartinio Europos pastatų fondo objektams šildyti, šiluminių siurblių šaldalais, kiekis nelaikomas reikšmingu. Ar dera nustatyti šioms išmetamosioms šiltnamio efektą sukeliančioms dujoms taikomus ekologinio projektavimo reikalavimus, bus dar kartą apsvarstyta peržiūrint šį reglamentą;
(8)
šis reglamentas turėtų būti taikomas patalpų šildytuvams su šildymo katilais, kogeneraciniams patalpų šildytuvams ir patalpų šildytuvams su šilumos siurbliais, kuriais šiluma tiekiama į vandens pagrindu veikiančias centrinio šildymo sistemas patalpų šildymo tikslais, ir kombinuotiesiems šildytuvams su šildymo katilais bei kombinuotiesiems šildytuvams su šilumos siurbliais, kuriais teikiama šiluma į vandens pagrindu veikiančias centrinio šildymo sistemas patalpų šildymo tikslais ir šiluma karštam geriamajam ir sanitariniam vandeniui tiekti. Minėti šildytuvai suprojektuoti naudoti su dujiniu ar skystuoju kuru, įskaitant kurą gautą iš biomasės (išskyrus jei ji vartojama daugiausia), elektros energijos ir aplinkos šilumos arba šilumingų atliekų;
(9)
šildytuvai, suprojektuoti naudoti daugiausia (ne mažiau kaip 50 %) dujinį ar skystąjį kurą, gautą iš biomasės, turi specifinių techninių charakteristikų, kurioms reikia gilesnės techninės, ekonominės ir aplinkosaugos analizės. Priklausomai nuo analizės rezultatų, tokių šildytuvų ekologinio projektavimo reikalavimai prireikus turėtų būti nustatyti vėliau;
(10)
apskaičiuota, kad 2005 m. Sąjungoje metinės energijos sąnaudos, susijusios su patalpų šildytuvais ir kombinuotaisiais šildytuvais, buvo apie 12 089 PJ (289 mln. t naftos ekvivalento), o tai atitinka 698 mln. t išmesto CO2. Prognozuojama, kad jei nebus imtasi specialių priemonių, 2020 m. per metus bus suvartojama 10 688 PJ energijos. Apskaičiuota, kad 2005 m. Sąjungoje per metus išmetamų azoto oksidų, susijusių su patalpų šildytuvais ir kombinuotaisiais šildytuvais, kiekis buvo apie 821 kt SOx ekvivalento. Prognozuojama, kad jei nebus imtasi specialių priemonių, 2020 m. per metus bus išmetama 783 kt SOx ekvivalento. Parengiamojo tyrimo duomenimis, naudojamų patalpų šildytuvų ir kombinuotųjų šildytuvų suvartojamos energijos ir išmetamų azoto oksidų kiekiai gali būti gerokai sumažinti;
(11)
patalpų šildytuvų ir kombinuotųjų šildytuvų suvartojamos energijos kiekį galima sumažinti taikant turimas nenuosavybines rentabilias technologijas, kurios padeda sumažinti bendras šių gaminių pirkimo ir naudojimo sąnaudas;
(12)
Sąjungoje yra beveik penki milijonai būstų su bendromis sistemomis su atvirais dūmtakiais. Dėl techninių priežasčių būstuose su bendromis sistemomis su atvirais dūmtakiais esamų patalpų šildytuvų su šildymo katilu ir kombinuotųjų šildytuvų su šildymo katilu pakeisti veiksmingais kondensaciniais katilais negalima. Pagal šiame reglamente išdėstytus reikalavimus rinkoje galima palikti nekondensacinius katilus, specialiai suprojektuotus tokiai konfigūracijai; tai daroma siekiant, kad vartotojai nepatirtų nepagrįstų išlaidų, suteikti gamintojams laiko sukurti katilus, pritaikytus naudoti su veiksmingesnėmis šildymo technologijomis, ir suteikti valstybėms narėms laiko apsvarstyti nacionalines statybos normas;
(13)
numatoma, kad dėl bendro šiame reglamente ir 2013 m. vasario 18 d. Komisijos deleguotajame reglamente (ES) Nr. 811/2013 kuriuo papildoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/30/ES, nustatant patalpų šildytuvų, kombinuotųjų šildytuvų, patalpų šildytuvo, temperatūros reguliatoriaus ir saulės energijos įrenginio komplektų ir kombinuotojo šildytuvo, temperatūros reguliatoriaus ir saulės energijos įrenginio komplektų energijos vartojimo efektyvumo ženklinimo reikalavimus (4), nustatytų ekologinio projektavimo reikalavimų poveikio iki 2020 m. per metus būtų sutaupoma 1 900 PJ (apie 45 mln. t naftos ekvivalento), o tai prilygsta 110 mln. t CO2, ir sumažėtų metinis išmetamų azoto oksidų kiekis (apie 270 kt SOx ekvivalento), palyginti su tuo, jei nebūtų imtasi priemonių;
(14)
pagal ekologinio projektavimo reikalavimus visoje Sąjungoje turėtų būti suderinti patalpų šildytuvų ir kombinuotųjų šildytuvų energijos vartojimo, garso galios lygio ir išmetamų azoto oksidų kiekio reikalavimai, todėl tokie reikalavimai padėtų sklandžiau veikti vidaus rinkai ir pagerinti šių gaminių aplinkosauginį veiksmingumą;
(15)
ekologinio projektavimo reikalavimai neturėtų paveikti galutinio vartotojo naudojamoms patalpų šildytuvų arba kombinuotųjų šildytuvų funkcijų arba įperkamumo ir daryti neigiamo poveikio sveikatai, saugai ar aplinkai;
(16)
ekologinio projektavimo reikalavimai turėtų būti diegiami laipsniškai, kad gamintojai turėtų pakankamai laiko gaminius perprojektuoti pagal šio reglamento reikalavimus. Terminai turėtų būti nustatyti atsižvelgiant į sąnaudų poveikį gamintojams, ypač mažosioms ir vidutinėms įmonėms, ir užtikrinant, kad šio reglamento tikslai būtų pasiekti laiku;
(17)
gaminio parametrai turėtų būti matuojami ir apskaičiuojami taikant patikimus, tikslius ir atkuriamus matavimo metodus, pagal kuriuos būtų atsižvelgiama į visuotinai pripažintus pažangiausius matavimo ir skaičiavimo metodus, įskaitant darniuosius standartus, jei tokių yra, kuriuos Komisijos prašymu priėmė Europos standartizacijos organizacijos pagal procedūras, nustatytas 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1025/2012 dėl Europos standartizacijos (5);
(18)
pagal Direktyvos 2009/125/EB 8 straipsnio 2 dalį šiuo reglamentu nustatomos taikytinos atitikties vertinimo procedūros;
(19)
gamintojai turėtų Direktyvos 2009/125/EB IV ir V prieduose nurodytuose techniniuose dokumentuose pateikti informaciją, susijusią su šiame reglamente nustatytais reikalavimais, kad būtų lengviau tikrinti atitiktį reikalavimams;
(20)
kad apribotų patalpų šildytuvų ir kombinuotųjų šildytuvų poveikį aplinkai, gamintojai turėtų pateikti informaciją, susijusią su išmontavimu, grąžinamuoju perdirbimu ir (arba) šalinimu;
(21)
be šiame reglamente nustatytų teisiškai privalomų reikalavimų, turėtų būti nurodyti geriausių turimų technologijų etalonai, siekiant užtikrinti, kad informacija apie patalpų šildytuvų ir kombinuotųjų šildytuvų aplinkosauginį veiksmingumą per jų gyvavimo ciklą būtų plačiai žinoma ir lengvai prieinama;
(22)
Direktyva 92/42/EEB - išskyrus jos 7 straipsnio 2 dalį ir 8 straipsnį, taip pat jos III-V priedus - turėtų būti panaikinta ir šiuo reglamentu turėtų būti nustatytos naujos nuostatos, siekiant užtikrinti, kad į taikymo sritį būtų įtraukti ir kiti šildytuvai (ne vien katilai), toliau gerinti patalpų šildytuvų ir kombinuotųjų šildytuvų energijos vartojimo efektyvumą ir gerinti kitus svarbius patalpų šildytuvų ir kombinuotųjų šildytuvų aplinkosauginius aspektus;
(23)
šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka pagal Direktyvos 2009/125/EB 19 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Dalykas ir taikymo sritis
1. Šiame reglamente nustatomi rinkai tiekiamų ir (arba) pradedamų naudoti patalpų šildytuvų ir kombinuotųjų šildytuvų, kurių vardinis šilumos atidavimas ≤ 400 kW, - įskaitant patalpų šildytuvus, integruotus į Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 811/2013 2 straipsnyje apibrėžtus patalpų šildytuvo, temperatūros reguliatoriaus ir saulės energijos įrenginio komplektus arba kombinuotojo šildytuvo, temperatūros reguliatoriaus ir saulės energijos įrenginio komplektus - ekologinio projektavimo reikalavimai.
2. Šis reglamentas netaikomas:
a)
šildytuvai, specialiai suprojektuoti naudoti dujinį ar skystąjį kurą, gautą daugiausia iš biomasės;
b)
šildytuvams, vartojantiems kietąjį kurą;
c)
šildytuvams, kuriems taikoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/75/ES (6);
d)
šildytuvams, kurie šilumą gamina tik karšto geriamojo arba sanitarinio vandens tiekimo reikmėms;
e)
šildytuvams, kuriais šildoma ir paskirstoma dujinė šilumos perdavimo terpė, kaip antai garai ar oras;
f)
kogeneraciniams patalpų šildytuvams, kurių maksimali elektrinė galia yra ne mažesnė kaip 50 kW;
g)
šilumos generatoriams, suprojektuotiems šildytuvams ir jų korpusams, kuriuose įmontuojami tokie šilumos generatoriai, rinkai patiekti iki 2018 m. sausio 1 d., kad būtų pakeisti tapatūs šilumos generatoriai ir tapatūs šildytuvų korpusai. Ant pakaitinio gaminio ar jo pakuotės aiškiai nurodyta, su kokiu šildytuvu jis skirtas naudoti.
2 straipsnis
Apibrėžtys
Be Direktyvos 2009/125/EB 2 straipsnio apibrėžčių, šiame reglamente vartojamos šios apibrėžtys:
1) šildytuvas- patalpų šildytuvas arba kombinuotasis šildytuvas;
2) patalpų šildytuvas- įrenginys,
3) kombinuotasis šildytuvas- patalpų šildytuvas, suprojektuotas taip, kad kartu tiektų šilumą, reikalingą tam tikros temperatūros karšto geriamojo ir sanitarinio vandens tam tikram kiekiui ir srautui tiekti nustatytais intervalais, ir prijungtas prie išorinio geriamojo arba sanitarinio vandens šaltinio;
4) vandens pagrindu veikianti centrinio šildymo sistema- sistema, kurioje vanduo naudojamas kaip šilumos perdavimo terpė ir per ją centralizuotai pagaminta šiluma paskirstoma į šilumos spinduliavimo įtaisus patalpoms ar jų dalims šildyti;
5) šilumos generatorius- šildytuvo dalis, gaminanti šilumą vienu ar keliais iš šių būdų:
šilumos generatorius, suprojektuotas įmontuoti šildytuve ar šildytuvo korpuse, taip pat laikomas šildytuvu;
6) šildytuvo korpusas- šildytuvo dalis, suprojektuota tam, kad joje būtų įtaisytas šilumos generatorius;
7) vardinis šilumos atidavimas (Prated)- deklaruotas šildytuvo šilumos atidavimas (kW), kai patalpos ir vanduo, kai taikoma, šildomi standartinėmis veikimo sąlygomis; patalpų šildytuvų su šilumos siurbliais ir kombinuotųjų šildytuvų su šilumos siurbliais atveju standartinės veikimo sąlygos, kurioms esant nustatomas vardinis šilumos atidavimas, yra norminės projektinės sąlygos, pateiktos III priedo 4 lentelėje;
8) standartinės veikimo sąlygos- šildytuvų veikimo sąlygos esant vidutinio klimato sąlygoms, kuriomis nustatomas vardinis šilumos atidavimas, sezoninis energijos patalpoms šildyti vartojimo efektyvumas, energijos vandeniui šildyti vartojimo efektyvumas, garso galios lygis ir išmetamo azoto oksido kiekis;
9) biomasė- biologiškai skaidi biologinės kilmės produktų, atliekų ir liekanų, gaunamų žemės ūkyje (įskaitant augalinės ir gyvulinės kilmės medžiagas), miškų ūkyje ir susijusiose pramonės šakose, įskaitant žuvininkystę ir akvakultūrą, dalis, taip pat biologiškai skaidi pramoninių ir buitinių atliekų dalis;
10) biomasės kuras- iš biomasės pagamintas dujinis arba skystasis kuras;
11) iškastinis kuras- dujinis arba skystasis iškastinis kuras;
12) patalpų šildytuvas su šildymo katilu- patalpų šildytuvas, kuriuo šiluma gaminama deginant iškastinį ir (arba) biomasės kurą ir (arba) naudojant kaitinimo elementų elektrinės varžos Džaulio šilumą;
13) kombinuotasis šildytuvas su šildymo katilu- patalpų šildytuvas su šildymo katilu, suprojektuotas tiekti šilumą, skirtą tam tikram karšto tam tikros temperatūros geriamojo ir sanitarinio vandens kiekiui ir srautui tiekti tam tikrais intervalais, ir prijungtas prie išorinio geriamojo arba sanitarinio vandens šaltinio;
14) patalpų šildytuvas su elektriniu šildymo katilu- patalpų šildytuvas su šildymo katilu, kuriame šiluma gaminama panaudojant tik kaitinimo elementų elektrinės varžos Džaulio šilumą;
15) kombinuotasis šildytuvas su elektriniu šildymo katilu- kombinuotasis šildytuvas su šildymo katilu, kuriame šiluma gaminama panaudojant tik kaitinimo elementų elektrinės varžos Džaulio šilumą;
16) kogeneracinis patalpų šildytuvas- patalpų šildytuvas, vienu metu tuo pačiu procesu gaminantis šilumą ir elektros energiją;
17) patalpų šildytuvas su šilumos siurbliu- patalpų šildytuvas, kuriuo šiluma gaminama naudojant aplinkos šilumą iš oro šaltinio, vandens šaltinio arba grunto šaltinio ir (arba) šilumingųjų atliekų; patalpų šildytuvuose su šilumos siurbliais gali būti vienas ar daugiau papildomų šildytuvų, kuriuose naudojama kaitinimo elementų elektrinės varžos Džaulio šiluma arba deginamas iškastinis ir (arba) biomasės kuras;
18) kombinuotasis šildytuvas su šilumos siurbliu- patalpų šildytuvas su šilumos siurbliu, suprojektuotas tiekti šilumą, skirtą tam tikram karšto tam tikros temperatūros geriamojo ir sanitarinio vandens kiekiui ir srautui tiekti tam tikrais intervalais, ir prijungtas prie išorinio geriamojo arba sanitarinio vandens šaltinio;
19) papildomas šildytuvas- ne pirmiausia naudojamas šildytuvas, gaminantis šilumą, kai šilumos poreikis viršija pirmiausia naudojamo šildytuvo vardinį šilumos atidavimą;
20) sezoninis energijos patalpoms šildyti vartojimo efektyvumas (ηs )- nustatyto šildymo sezono patalpų šildymo, kurį teikia šildytuvas, poreikio ir metinio energijos suvartojimo, kurio reikia šiam poreikiui patenkinti, santykis (%);
21) energijos vandeniui šildyti vartojimo efektyvumas (ηwh )- geriamojo arba sanitarinio vandens, tiekiamo kombinuotuoju šildytuvu, naudingosios energijos ir jo gamybai būtinos energijos santykis (%);
22) garso galios lygis (LWA )- A svertinis garso galios lygis patalpoje ir (arba) lauke (dB);
23) perskaičiavimo koeficientas (CC)- koeficientas, atitinkantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2012/27/ES (7) nurodytą apskaičiuotą 40 % ES energijos gamybos efektyvumo vidurkį. Perskaičiavimo koeficiento reikšmė yra CC = 2,5.
Papildomos II-V prieduose vartojamų terminų apibrėžtys pateiktos I priede.
3 straipsnis
Ekologinio projektavimo reikalavimai ir jų taikymo tvarkaraštis
1. Šildytuvų ekologinio projektavimo reikalavimai nustatyti II priede.
2. Ekologinio projektavimo reikalavimai taikomi pagal šį tvarkaraštį:
a)
nuo 2015 m. rugsėjo 26 d.:
i)
šildytuvai atitinka II priedo 1 punkto a papunkčio, 3 ir 5 punktų reikalavimus;
ii)
kombinuotieji šildytuvai atitinka II priedo 2 punkto a papunkčio reikalavimus;
b)
nuo 2017 m. rugsėjo 26 d.:
i)
elektriniai patalpų šildytuvai, elektriniai kombinuotieji šildytuvai, kogeneraciniai patalpų šildytuvai, patalpų šildytuvai su šilumos siurbliu ir kombinuotieji šildytuvai su šilumos siurbliu atitinka II priedo 1 punkto b papunkčio reikalavimus;
ii)
kombinuotieji šildytuvai atitinka II priedo 2 punkto b papunkčio reikalavimus;
c)
nuo 2018 m. rugsėjo 26 d. patalpų šildytuvai atitinka II priedo 4 punkto a papunkčio reikalavimus.
3. Atitiktis ekologinio projektavimo reikalavimams nustatoma ir apskaičiuojama pagal III priede išdėstytus reikalavimus.
4 straipsnis
Atitikties vertinimas
1. Direktyvos 2009/125/EB 8 straipsnio 2 dalyje nurodyta atitikties vertinimo procedūra - tos direktyvos IV priede nustatyta projektavimo vidaus kontrolės sistema arba V priede nustatyta valdymo sistema, nepažeidžiant Tarybos direktyvos 92/42/EEB 7 straipsnio 2 dalies ir 8 straipsnio, taip pat jos III-V priedų.
2. Atitikčiai įvertinti į techninius dokumentus įtraukiama šio reglamento II priedo 5 punkto b papunktyje nurodyta informacija apie gaminį.
5 straipsnis
Rinkos priežiūros tikslais taikoma patikros procedūra
Atlikdamos Direktyvos 2009/125/EB 3 straipsnio 2 dalyje nurodytus patikrinimus, kuriuos privaloma atlikti vykdant rinkos priežiūrą ir kuriais nustatoma, ar laikomasi šio reglamento II priede nustatytų reikalavimų, valstybių narių institucijos taiko šio reglamento IV priede aprašytą patikros procedūrą.
6 straipsnis
Etalonai
Įsigaliojant šiam reglamentui efektyviausių rinkoje esančių šildytuvų orientaciniai etalonai pateikti V priede.
7 straipsnis
Peržiūra
Komisija ne vėliau kaip per penkerius metus nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos jį persvarsto atsižvelgdama į šildytuvų technologijų pažangą ir pateikia to persvarstymo rezultatus Ekologinio projektavimo konsultacijų forumui. Peržiūrint reglamentą įvertinami visų pirma šie aspektai:
a)
ar dera nustatyti ekologinio projektavimo reikalavimus, taikomus išmetamoms šiltnamio efektą sukeliančių dujoms, susijusioms su šaldalais;
b)
kokio lygmens ekologinio projektavimo reikalavimai, taikomi išmetamam anglies monoksidui, angliavandeniliams ir kietosioms dalelėms, galėtų būti nustatyti atsižvelgiant į rengiamus matavimo metodus;
c)
ar dera nustatyti griežtesnius ekologinio projektavimo reikalavimus, taikomus patalpų šildytuvų su šildymo katilu ir kombinuotųjų šildytuvų su šildymo katilu energijos vartojimo efektyvumui, garso galios lygiui ir išmetamų azoto oksidų kiekiams;
d)
ar dera nustatyti ekologinio projektavimo reikalavimus, taikomus šildytuvams, kurie specialiai suprojektuoti naudoti dujinį ar skystąjį kurą, gautą daugiausia iš biomasės;
e)
ar pagrįsta perskaičiavimo koeficiento reikšmė;
f)
ar dera taikyti trečiosios šalies sertifikavimą.
8 straipsnis
Pereinamojo laikotarpio nuostatos
1. Iki 2015 m. rugsėjo 26 d. valstybės narės gali leisti rinkai tiekti ir (arba) pradėti naudoti šildytuvus, kurie atitinka šio reglamento priėmimo metu galiojusias nacionalines nuostatas dėl sezoninio energijos patalpoms šildyti vartojimo efektyvumo ir garso galios lygio.
2. Iki 2018 m. rugsėjo 26 d. valstybės narės gali leisti rinkai tiekti ir (arba) pradėti naudoti patalpų šildytuvus, kurie atitinka šio reglamento priėmimo metu galiojusias nacionalines nuostatas dėl išmetamų azoto oksidų.
9 straipsnis
Panaikinimas
Direktyva 92/42/EEB - išskyrus jos 7 straipsnio 2 dalį ir 8 straipsnį, taip pat jos III-V priedus - panaikinama nepažeidžiant valstybių narių įsipareigojimų, susijusių su minėtos direktyvos perkėlimu į nacionalinę teisę ir jos taikymu, kol bus pradėti taikyti šio reglamento II priede išdėstyti ekologinio projektavimo reikalavimai.
10 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2013 m. rugpjūčio 2 d.