NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 617/2013
ze dne 26. června 2013,
kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign počítačů a počítačových serverů
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES ze dne 21. října 2009 o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie (1), a zejména na čl. 15 odst. 1 uvedené směrnice,
po konzultaci s konzultačním fórem uvedeným v článku 18 směrnice 2009/125/ES,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle směrnice 2009/125/ES má Komise stanovit požadavky na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie, které mají významný objem prodeje, významný dopad na životní prostředí a významný potenciál ke zlepšení dopadu na životní prostředí bez nepřiměřeně vysokých nákladů.
(2)
V čl. 16 odst. 2 písm. a) směrnice 2009/125/ES se stanoví, že postupem podle čl. 19 odst. 3 a v souladu s kritérii stanovenými v článku 15 a po konzultaci s konzultačním fórem Komise ve vhodných případech zavede prováděcí opatření týkající se kancelářské techniky.
(3)
Komise vypracovala přípravnou studii, v níž analyzovala technické, environmentální a ekonomické aspekty počítačů. K vypracování studie přispěly zúčastněné a zainteresované strany z Unie i třetích zemí a výsledky byly zveřejněny.
(4)
Z přípravné studie vyplývá, že potenciál nákladově efektivního zlepšení spotřeby elektrické energie u počítačů činí dle odhadu přibližně 93 TWh pro období od roku 2011 do roku 2020, což odpovídá 43 Mt emisí CO2, a pro rok 2020 se tento odhad pohybuje mezi 12,5 TWh a 16,3 TWh, což odpovídá 5,0-6,5 Mt emisí CO2. Počítače tak představují skupinu výrobků, pro kterou by požadavky na ekodesign měly být stanoveny.
(5)
Ustanovení tohoto nařízení týkající se účinnosti vnitřního napájecího zdroje by se měla vztahovat i na stolní počítače typu tenký klient, pracovní stanice, malé servery a počítačové servery, neboť velká část potenciálu v oblasti úspory energie u těchto zařízení souvisí s účinností jejich vnitřního napájecího zdroje a technické specifikace vnitřního napájecího zdroje těchto výrobků jsou podobné technickým specifikacím stolních počítačů a integrovaných stolních počítačů. Další aspekty týkající se výsledků v oblasti ochrany životního prostředí, kterých dosahují stolní počítač typu tenký klient, pracovní stanice, mobilní pracovní stanice, malé servery a počítačové servery, by však mohly být předmětem specifičtějšího opatření provádějícího směrnici 2009/125/ES.
(6)
Monitory se vyznačují odlišnými vlastnostmi, a proto by měly být z oblasti působnosti tohoto nařízení vyloučeny. S ohledem na významný dopad na životní prostředí a významný potenciál ke zlepšení by však mohly být předmětem jiného opatření provádějícího směrnici 2009/125/ES a/nebo směrnici Evropského parlamentu a Rady 2010/30/EU ze dne 19. května 2010 o uvádění spotřeby energie a jiných zdrojů na energetických štítcích výrobků spojených se spotřebou energie a v normalizovaných informacích o výrobku (2).
(7)
Požadavky na ekodesign by neměly mít významný negativní dopad na funkčnost výrobku nebo na spotřebitele, a zejména co se týče cenové dostupnosti výrobku, ani na náklady na životní cyklus a na konkurenceschopnost odvětví. Kromě toho by požadavky neměly výrobcům ukládat povinnost využívat určitou chráněnou technologii nebo na ně klást nadměrnou administrativní zátěž a neměly by ani nepříznivě ovlivňovat zdraví, bezpečnost a životní prostředí.
(8)
Zlepšení energetické účinnosti počítačů by mělo být dosaženo využitím stávajících volně dostupných, nechráněných a nákladově efektivních technologií, které mohou snížit celkové náklady na jejich pořízení i provoz.
(9)
Požadavky na ekodesign by měly být zaváděny postupně, aby výrobci měli dostatek času na potřebné změny konstrukce výrobků, na které se toto nařízení vztahuje. Časový rozvrh by měl být stanoven tak, aby se zabránilo negativním dopadům na dodávky počítačů a aby při zajišťování včasného dosažení cílů tohoto nařízení byly zohledněny i náklady výrobců, především malých a středních podniků.
(10)
Přezkum tohoto nařízení se předpokládá nejpozději tři a půl roku poté, co vstoupí v platnost.
(11)
Energetická účinnost počítačů by měla být stanovena prostřednictvím spolehlivých, přesných a opakovatelných postupů měření, které zohledňují obecně uznávaný současný stav techniky, mj. případně i harmonizované normy zavedené v souladu s platnými evropskými normalizačními právními předpisy (3).
(12)
Vzhledem k charakteristickým vlastnostem počítačů nelze za zcela vhodné považovat požadavky na ekodesign z hlediska spotřeby elektrické energie elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře v pohotovostním režimu a ve vypnutém stavu, a proto by se na počítače neměly vztahovat požadavky nařízení Komise (ES) č. 1275/2008 ze dne 17. prosince 2008, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/32/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign z hlediska spotřeby elektrické energie elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře v pohotovostním režimu a ve vypnutém stavu (4). Z toho důvodu by v tomto nařízení měly být stanoveny zvláštní požadavky na řízení spotřeby elektrické energie, jakož i na spotřebu elektrické energie počítačů v režimu spánku, ve vypnutém stavu a ve stavu nejnižší spotřeby energie, a nařízení (ES) č. 1275/2008 by mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(13)
Přestože počítače nespadají do oblasti působnosti nařízení (ES) č. 1275/2008, použijí se ustanovení nařízení Komise (ES) č. 278/2009 ze dne 6. dubna 2009, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/32/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign z hlediska spotřeby elektrické energie externích zdrojů napájení ve stavu bez zátěže a jejich průměrné energetické účinnosti v aktivním režimu (5), na externí zdroje napájení, které jsou s počítači uváděny na trh.
(14)
V souladu s článkem 8 směrnice 2009/125/ES by toto nařízení mělo určit postupy použitelné pro posuzování shody.
(15)
Pro usnadnění kontrol shody by výrobci měli mít povinnost poskytovat informace uvedené v technické dokumentaci podle příloh IV a V směrnice 2009/125/ES, pokud se tyto informace týkají požadavků stanovených tímto nařízením.
(16)
Pro zajištění spravedlivé hospodářské soutěže, využití potenciálu zamýšlených energetických úspor a poskytování přesných informací o energetické náročnosti výrobku spotřebitelům by v tomto nařízení mělo být jasně uvedeno, že tolerance předepsané pro vnitrostátní orgány dohledu nad trhem při provádění fyzických zkoušek s cílem zjistit, zda konkrétní model výrobku spojeného se spotřebou energie je v souladu s tímto nařízením, by výrobci neměli používat pro poskytnutí prostoru pro deklarování příznivější energetické náročnosti modelu, než jakou lze doložit na základě měření a výpočtů uvedených v technické dokumentaci výrobku.
(17)
Měly by být určeny referenční hodnoty pro aktuálně dostupné výrobky s vysokou energetickou účinností. Ty pomohou zajistit širokou dostupnost informací a snadný přístup k nim, zejména pro malé a střední podniky, což dále usnadní integraci nejlepších technologií designu a vývoj účinnějších výrobků za účelem snižování spotřeby elektrické energie.
(18)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 19 odst. 1 směrnice 2009/125/ES,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví požadavky na ekodesign pro uvádění počítačů a počítačových serverů na trh.
2. Toto nařízení se vztahuje na níže uvedené výrobky, které mohou být napájeny střídavým proudem přímo z elektrické sítě, a to i prostřednictvím vnějšího nebo vnitřního napájecího zdroje:
a)
stolní počítače;
b)
integrované stolní počítače;
c)
notebooky (včetně počítačů typu tablet, počítačů typu slate a mobilních počítačů typu tenký klient);
d)
stolní počítače typu tenký klient;
e)
pracovní stanice;
f)
mobilní pracovní stanice;
g)
malé servery;
h)
počítačové servery.
3. Toto nařízení se nevztahuje na tyto skupiny výrobků:
a)
blade systém a jeho součásti;
b)
serverová zařízení;
c)
víceuzlové servery;
d)
počítačové servery s více než čtyřmi procesorovými paticemi;
e)
herní konzole;
f)
dokovací stanice.
Článek 2
Definice
Použijí se tyto definice:
1)
„Počítačem“ se rozumí zařízení, které provádí logické operace a zpracovává data, je schopné využívat vstupní zařízení a zobrazovat výstupní informace na monitoru a obvykle obsahuje procesor (central processing unit - CPU), který provádí operace. Není-li procesor jeho součástí, musí takové zařízení fungovat jako brána klienta k počítačovému serveru, který má úlohu výpočetního procesoru (computational processing unit).
2)
„Počítačovým serverem“ se rozumí výpočetní zařízení, které poskytuje služby a řídí v síti propojené zdroje pro klientská zařízení, jako jsou stolní počítače, notebooky, stolní počítače typu tenký klient, IP telefony nebo jiné počítačové servery. Počítačový server je na trh uváděn obvykle pro použití v datových center a kancelářském/podnikovém prostředí. Informace přichází do počítačového serveru především prostřednictvím síťových propojení, a nikoli přímo ze vstupních periferních zařízení, jako je klávesnice nebo myš.
Počítačový server se vyznačuje těmito vlastnostmi:
a)
je navržen tak, aby podporoval operační systémy počítačových serverů a/nebo hypervizory a aby na něm běžely podnikové aplikace, jejichž instalaci provádí uživatel;
b)
podporuje kód opravy chyb (ECC) a/nebo vyrovnávací paměť (a to paměťové moduly s vyrovnávací pamětí s dvouřadými vývody (DIMM) i konfigurace s vnitřní vyrovnávací pamětí (BOB));
c)
je uváděn na trh s jedním nebo více zdroji napájení AC/DC;
d)
všechny procesory mají přístup ke sdílené systémové paměti a jsou nezávisle viditelné pro jediný operační systém nebo hypervizor.
3)
„Vnějším napájecím zdrojem“ se rozumí zařízení, které se vyznačuje těmito charakteristikami:
a)
je konstruováno tak, aby měnilo vstupní střídavý proud (AC) z elektrické sítě na výstupní stejnosměrný proud (DC) nebo střídavý proud s nižším napětím;
b)
je schopno v jeden okamžik měnit proud na stejnosměrný nebo střídavý proud pouze s jedním výstupním napětím;
c)
je určeno k používání se samostatným primárním spotřebičem;
d)
je obsaženo ve fyzickém pouzdře odděleném od primárního spotřebiče;
e)
je připojeno k primárnímu spotřebiči pomocí odpojitelného nebo pevně připojeného elektrického spojení zástrčka/zásuvka, kabelu, šňůry nebo jiné přípojky a
f)
jeho jmenovitý výstupní výkon nepřesahuje 250 W.
4)
„Vnitřním napájecím zdrojem“ se rozumí součást, která je konstruovaná tak, aby měnila střídavé napětí z elektrické sítě na stejnosměrné napětí pro účely napájení počítače nebo počítačového serveru, a má tyto vlastnosti:
a)
je umístěna uvnitř skříně počítače nebo počítačového serveru, avšak je oddělená od základní desky počítače nebo počítačového serveru;
b)
napájecí zdroj se k elektrické síti připojuje pomocí jediného kabelu bez mezilehlých obvodů mezi napájecím zdrojem a elektrickou sítí a
c)
všechny elektrické přípojky vedoucí od napájecího zdroje do součástí počítače nebo počítačového serveru jsou s výjimkou stejnosměrné přípojky k monitoru u integrovaného stolního počítače umístěny uvnitř skříně počítače.
Za vnitřní napájecí zdroj se nepovažují vnitřní měniče DC/DC používané k přeměně jediného stejnosměrného napětí z vnějšího napájecího zdroje na více stejnosměrných napětí používaných počítačem nebo počítačovým serverem.
5)
„Stolním počítačem“ se rozumí počítač, jehož hlavní jednotka je určena k umístění na trvalém stanovišti a který není určen k přenášení a je určen pro použití s externím monitorem a externími periferními zařízeními, jako je klávesnice a myš.
Pro účely tohoto nařízení jsou definovány tyto kategorie stolních počítačů:
a)
stolním počítačem „kategorie A“ se rozumí stolní počítač, který nesplňuje definici stolního počítače kategorie B, kategorie C ani kategorie D;
b)
stolním počítačem „kategorie B“ se rozumí stolní počítač, který má:
(i)
procesor s dvěma fyzickými jádry a
(ii)
nejméně dva gigabajty (GB) systémové paměti;
c)
stolním počítačem „kategorie C“ se rozumí stolní počítač, který má:
(i)
procesor se třemi nebo více fyzickými jádry a
(ii)
splňuje alespoň jednu z těchto dvou charakteristik:
-
má nejméně dva gigabajty (GB) systémové paměti a/nebo
-
má samostatnou grafickou kartu (dGfx);
d)
stolním počítačem „kategorie D“ se rozumí stolní počítač, který má:
(i)
procesor s nejméně čtyřmi fyzickými jádry a
(ii)
splňuje alespoň jednu z těchto dvou charakteristik:
-
má nejméně čtyři gigabajty (GB) systémové paměti a/nebo
-
má samostatnou grafickou kartu (dGfx) vyhovující klasifikaci G3 (s šířkou paměťové sběrnice 128 bitů), G4, G5, G6 nebo G7.
6)
„Integrovaným stolním počítačem“ se rozumí zařízení, které funguje jako počítač i displej v jediném celku a je napájeno střídavým proudem pomocí jediného kabelu. Integrované stolní počítače mohou mít jednu ze dvou podob: 1) výrobek, u kterého je displej i počítač fyzicky zakomponován do jediné jednotky, nebo 2) výrobek, u něhož je displej od počítače oddělen, ale je k hlavní skříni připojen kabelem stejnosměrného napájení. Integrovaný stolní počítač je určen k umístění na trvalém stanovišti a není konstruován jako přenosný. Integrované stolní počítače nejsou primárně určeny k zobrazování a přijímání audiovizuálních signálů.
Pro účely tohoto nařízení jsou definovány tyto kategorie integrovaných stolních počítačů:
a)
integrovaným stolním počítačem „kategorie A“ se rozumí integrovaný stolní počítač, který nesplňuje definici integrovaného stolního počítače kategorie B, kategorie C ani kategorie D;
b)
integrovaným stolním počítačem „kategorie B“ se rozumí integrovaný stolní počítač, který má:
(i)
procesor s dvěma fyzickými jádry a
(ii)
nejméně dva gigabajty (GB) systémové paměti;
c)
integrovaným stolním počítačem „kategorie C“ se rozumí integrovaný stolní počítač, který má:
(i)
procesor se třemi nebo více fyzickými jádry a
(ii)
splňuje alespoň jednu z těchto dvou charakteristik:
-
má nejméně dva gigabajty (GB) systémové paměti a/nebo
-
má samostatnou grafickou kartu (dGfx);
d)
integrovaným stolním počítačem „kategorie D“ se rozumí integrovaný stolní počítač, který má:
(i)
procesor s nejméně čtyřmi fyzickými jádry a
(ii)
splňuje alespoň jednu z těchto dvou charakteristik:
-
má nejméně čtyři gigabajty (GB) systémové paměti a/nebo
-
má samostatnou grafickou kartu (dGfx) vyhovující klasifikaci G3 (s šířkou paměťové sběrnice 128 bitů), G4, G5, G6 nebo G7.
7)
„Notebookem“ se rozumí počítač speciálně konstruovaný jako přenosný a koncipovaný tak, aby mohl být provozován delší dobu jak s přímým připojením ke zdroji střídavého proudu, tak i bez něho. Notebooky mají integrovaný displej, s viditelným diagonálním rozměrem obrazovky nejméně 22,86 cm (9 palců), a jsou napájeny z integrované baterie nebo jiného přenosného zdroje napájení.
Notebooky zahrnují také tyto podtypy:
a)
„počítačem typu tablet“ se rozumí druh notebooku, který má připojený dotykový displej a připojenou fyzickou klávesnici;
b)
„počítačem typu slate“ se rozumí druh notebooku, který má integrovaný dotykový displej, ale nemá trvale připojenou fyzickou klávesnici;
c)
„mobilním počítačem typu tenký klient“ se rozumí druh notebooku, jehož primární funkčnost zajišťuje připojení ke vzdáleným výpočetním zařízením (např. k počítačovému serveru, ke vzdálené pracovní stanici) a ve kterém není zabudováno žádné rotační paměťové médium.
Pro účely tohoto nařízení jsou definovány tyto kategorie notebooků:
a)
notebookem „kategorie A“ se rozumí notebook, který nesplňuje definici notebooku kategorie B ani kategorie C;
b)
notebookem „kategorie B“ se rozumí notebook, který má alespoň jednu samostatnou grafickou kartu (dGfx);
c)
notebookem „kategorie C“ se rozumí notebook, který se vyznačuje alespoň těmito charakteristikami:
a)
má procesor s nejméně dvěma fyzickými jádry;
b)
má nejméně dva gigabajty (GB) systémové paměti a
c)
má samostatnou grafickou kartu (dGfx) vyhovující klasifikaci G3 (s šířkou paměťové sběrnice 128 bitů), G4, G5, G6 nebo G7.
Výrobky, které sice splňují definici notebooku, avšak jejich příkon v klidovém stavu je nižší než 6 W, se pro účely tohoto nařízení nepovažují za notebooky.
8)
„Stolním počítačem typu tenký klient“ se rozumí počítač, jehož primární funkčnost zajišťuje připojení ke vzdáleným výpočetním zařízením (např. k počítačovému serveru, ke vzdálené pracovní stanici) a ve kterém není zabudováno žádné rotační paměťové médium. Hlavní jednotka stolního počítače typu tenký klient musí být určena k použití na trvalém stanovišti (např. na stole) a není konstruována jako přenosná. Stolní počítače typu tenký klient mohou zobrazovat výstupní informace buď na externím monitoru, nebo na integrovaném displeji, pokud je takový displej součástí výrobku.
9)
„Pracovní stanicí“ se rozumí vysoce výkonný počítač pro jednoho uživatele, který se používá především pro grafické aplikace, programy pro projektování pomocí počítače (CAD), vývoj softwaru, finanční a vědecké aplikace a další výpočetně náročné úlohy a který má tyto vlastnosti:
a)
má střední dobu mezi poruchami (MTBF) alespoň 15 000 hodin;
b)
má kód opravy chyb (ECC) a/nebo vyrovnávací paměť;
c)
splňuje tři z pěti následujících charakteristik:
1.
má podporu přídavného napájení pro vysoce náročnou grafiku (tzn. šestipinové 12 V přídavné napájení PCI-E);
2.
jeho systém je kromě zásuvky (zásuvek) pro grafiku a/nebo podpory PCI-X vybaven na základní desce pevným připojením pro zásuvky vyššího typu než x4 PCI-E;
3.
nepodporuje grafické aplikace, které využívají jednotného přístupu do paměti (UMA);
4.
zahrnuje 5 nebo více zásuvek PCI, PCI-E nebo PCI-X;
5.
je schopen víceprocesorové podpory dvou nebo více procesorů (musí podporovat fyzicky oddělené procesorové sady/patice, což znamená, že tuto podmínku nesplňuje, pokud podporuje pouze jeden vícejádrový procesor).
10)
„Mobilní pracovní stanicí“ se rozumí vysoce výkonný počítač pro jednoho uživatele, který se používá především pro grafické aplikace, programy pro projektování pomocí počítače (CAD), vývoj softwaru, finanční a vědecké aplikace a další výpočetně náročné úlohy, s výjimkou počítačových her, a který je speciálně konstruovaný jako přenosný a koncipovaný tak, aby mohl být provozován delší dobu jak s přímým připojením ke zdroji střídavého proudu, tak i bez něho. Mobilní pracovní stanice využívají integrovaný displej a jsou napájeny z integrované baterie nebo jiného přenosného zdroje napájení. Většina mobilních pracovních stanic používá vnější napájecí zdroj a většina z nich má zabudovanou klávesnici a ukazovací zařízení.
Mobilní pracovní stanice se vyznačuje těmito charakteristikami:
a)
má střední dobu mezi poruchami (MTBF) alespoň 13 000 hodin;
b)
má alespoň jednu samostatnou grafickou kartu (dGfx) vyhovující klasifikaci G3 (s šířkou paměťové sběrnice 128 bitů), G4, G5, G6 nebo G7;
c)
podporuje využití tří nebo více vnitřních paměťových médií;
d)
podporuje nejméně 32 GB systémové paměti.
11)
„Malým serverem“ se rozumí druh počítače, který obvykle používá součástky stolních počítačů v uspořádání běžném u stolních počítačů, ale je určen především jako úložný hostitelský počítač pro jiné počítače a k provádění funkcí, jako je poskytování infrastrukturních síťových služeb a fungování jako hostitelský počítač pro data nebo média, a který se vyznačuje těmito charakteristikami:
a)
má podobu podstavce či věže nebo jiný tvar podobný tvaru stolního počítače, přičemž veškeré zpracování dat, paměť a síťové rozhraní je obsaženo v jedné skříni;
b)
je konstruován tak, aby byl v provozu 24 hodin denně, 7 dnů v týdnu;
c)
je primárně určen k provozu v prostředí, kde k němu přistupuje více uživatelů současně prostřednictvím síťově napojených klientských jednotek;
d)
je-li uváděn na trh s operačním systémem, je tento operační systém koncipován pro domácí a nenáročné serverové aplikace;
e)
není uváděn na trh s jinou samostatnou grafickou kartou (dGfx), než která vyhovuje klasifikaci G1.
12)
„Blade systémem a jeho součástmi“ se rozumí systém, který tvoří uzavřený prostor („skříň blade“), do nějž se vkládají různé úložné blade moduly a blade servery. Tento uzavřený prostor poskytuje sdílené zdroje, jež servery a úložné moduly využívají. Blade systémy jsou koncipovány jako rozšiřitelná řešení, jež v jediném uzavřeném prostoru zahrnují několik počítačových serverů nebo paměťových jednotek a která jsou provedena tak, aby vložení nových bladů (např. blade serverů) či jejich výměna (hot-swap) byly na místě snadno proveditelné.
13)
„Serverovým zařízením“ se rozumí počítačový server vázaný s předinstalovaným operačním systémem a aplikačním softwarem používaným k provádění zvláštní funkce nebo skupiny úzce propojených funkcí. Serverové zařízení poskytuje služby prostřednictvím jedné nebo více sítí a je obvykle řízeno přes webové rozhraní nebo příkazový řádek. Hardwarové a softwarové sestavy serverového zařízení jsou upraveny dodavatelem podle přání zákazníka za účelem provádění konkrétních úkolů, včetně síťových funkcí či funkce ukládání dat, a nejsou určeny k používání software dodaného uživatelem.
14)
„Víceuzlovým serverem“ se rozumí systém, který tvoří uzavřený prostor, do nějž se vloží dva nebo více nezávislých počítačových serverů (nebo uzlů), které sdílejí jeden nebo více napájecích zdrojů. Elektrická energie společná pro všechny uzly je distribuována sdíleným(i) napájecím(i) zdrojem/zdroji. Víceuzlový server je navržen a konstruován jako jediný uzavřený prostor, přičemž není konstruován tak, aby umožňoval nahrazení či připojení elektronických součástí bez nutnosti vypnutí (hot swapping).
15)
„Dvouzlovým serverem“ se rozumí běžná konfigurace víceuzlového serveru sestávající ze dvou serverových uzlů.
16)
„Počítačovým serverem s více než čtyřmi procesorovými paticemi“ se rozumí počítačový server s více než čtyřmi rozhraními určenými k připojení procesoru.
17)
„Herní konzolou“ se rozumí samostatné zařízení napájené z elektrické sítě, jehož primární funkcí je hraní počítačových her. Herní konzole je obvykle konstruována tak, že výstupní informace zobrazuje na externím monitoru jakožto hlavní herní obrazovce. Herní konzole obvykle mají procesor, systémovou paměť, grafický procesor a mohou obsahovat pevné disky nebo jiná vnitřní paměťová média, a rovněž optické disky. Jako primární vstupní zařízení používají herní konzole místo externí klávesnice nebo myši obvykle ruční ovladače nebo jiné interaktivní ovladače. Namísto operačních systémů používaných běžně u osobních počítačů používají herní konzole obvykle zvláštní operační systémy určené pro herní konzole. Za druh herní konzoly se považují i kapesní herní zařízení, jež mají integrovaný displej jakožto primární herní obrazovku a které jsou napájeny primárně z integrované baterie nebo jiného přenosného zdroje napájení, a nikoli prostřednictvím přímého připojení ke zdroji střídavého proudu.
18)
„Dokovací stanicí“ se rozumí samostatný výrobek, který se k počítači připojuje např. za účelem rozšíření konektivity nebo konsolidace připojení periferních zařízení. Dokovací stanice mohou rovněž usnadňovat nabíjení baterií zabudovaných v připojeném počítači.
19)
„Procesorem“ se rozumí součást počítače, která řídí interpretaci a provádění příkazů. Procesory mohou sestávat z jednoho nebo více fyzických procesorů, které se označují jako „prováděcí jádra“. Prováděcím jádrem se rozumí procesor, který fyzicky existuje. Přídavné „virtuální“ nebo „logické“ procesory odvozené z jednoho nebo více než jednoho prováděcího jádra se za fyzické jádro nepovažují. V procesorové sestavě připojené k jediné fyzické procesorové patici může být obsaženo více než jedno prováděcí jádro. Celkový počet prováděcích jader v procesoru se rovná součtu prováděcích jader zařízení připojených ke všem fyzickým procesorovým paticím.
20)
„Samostatnou grafickou kartou“ (dGfx) se rozumí samostatná vnitřní součást, která obsahuje jeden nebo více grafických procesorů, má rozhraní řadiče lokální paměti a speciální lokální paměť pro zpracování grafických informací a spadá do jedné z těchto kategorií:
a)
G1 (šířka pásma vyrovnávací paměti ≤ 16);
b)
G2 (16 šířka pásma vyrovnávací paměti ≤ 32);
c)
G3 (32 šířka pásma vyrovnávací paměti ≤ 64);
d)
G4 (64 šířka pásma vyrovnávací paměti ≤ 96);
e)
G5 (96 šířka pásma vyrovnávací paměti ≤ 128);
f)
G6 (šířka pásma vyrovnávací paměti 128 (s šířkou paměťové sběrnice 192 bitů));
g)
G7 (šířka pásma vyrovnávací paměti 128 (s šířkou paměťové sběrnice ≥ 192 bitů)).
„Šířkou pásma vyrovnávací paměti“ se rozumí množství dat zpracovaných za jednu sekundu všemi procesory na dGfx, které se vypočte podle tohoto vzorce:
kde:
a)
šířka pásma vyrovnávací paměti je vyjádřena v gigabajtech za sekundu (GB/s);
b)
rychlost přenosu dat je efektivní kmitočet přenosu dat z paměti v MHz;
c)
šířka datového pásma je šířka paměťové sběrnice vyjádřená v bitech (b);
d)
číslo „8“ slouží k převodu výpočtu na bajty;
e)
dělení 1 000 slouží k převodu výsledku z megabajtů na gigabajty).
21)
„Vnitřním paměťovým médiem“ se rozumí součást zabudovaná v počítači, která slouží k energeticky nezávislému ukládání dat.
22)
„Druhem výrobku“ se rozumí stolní počítač, integrovaný stolní počítač, notebook, stolní počítač typu tenký klient, pracovní stanice, mobilní pracovní stanice, malý server, počítačový server, blade systém a jeho součásti, víceuzlový server, serverové zařízení, herní konzola, dokovací stanice, vnitřní napájecí zdroj nebo vnější napájecí zdroj.
23)
„Spánkovým režimem obrazovky“ se rozumí režim spotřeby energie, do nějž se obrazovka přepne po přijetí signálu z připojeného zařízení nebo vnitřního podnětu (jako např. časovač nebo snímač činnosti). Obrazovka může do tohoto režimu vstoupit rovněž prostřednictvím signálu na základě vstupu uživatele. Výrobek se musí probudit přijetím signálu z připojeného zařízení, sítě, dálkového ovládání a/nebo vnitřního podnětu. Výrobek v tomto režimu neprodukuje viditelný obraz, avšak výjimkou mohou být funkce orientované na uživatele nebo ochranné funkce, jako například zobrazení informací o výrobku nebo jeho stavu nebo funkce na bázi snímače.
Další definice pro účely příloh jsou stanoveny v příloze I.
Článek 3
Požadavky na ekodesign
Požadavky na ekodesign počítačů a počítačových serverů jsou stanoveny v příloze II.
Splnění platných požadavků na ekodesign počítačů a počítačových serverů se zjišťuje metodami stanovenými v příloze III.
Článek 4
Změny nařízení (ES) č. 1275/2008
Část 2 přílohy I nařízení (ES) č. 1275/2008 se nahrazuje tímto:
„2.
Zařízení informačních technologií určená v první řadě pro použití v domácím prostředí, kromě stolních počítačů, integrovaných stolních počítačů a notebooků ve smyslu definice uvedené v nařízení Komise (EU) č. 617/2013 (6).
Článek 5
Použití nařízení (ES) č. 278/2009
V čl. 2 bodě 1 nařízení (ES) č. 278/2009 se písmeno g) nahrazuje tímto:
„g)
je určeno k používání s elektrickými a elektronickými zařízeními určenými pro domácnosti a kanceláře, jak je uvedeno v čl. 2 bodě 1 nařízení (ES) č. 1275/2008, nebo s počítači ve smyslu definice uvedené v nařízení Komise (EU) č. 617/2013 (7).
Článek 6
Posuzování shody
Postupem posuzování shody uvedeným v článku 8 směrnice 2009/125/ES je systém interní kontroly návrhu stanovený v příloze IV uvedené směrnice nebo systém řízení pro posuzování shody stanovený v příloze V uvedené směrnice.
Článek 7
Dohled nad trhem a postup ověřování shody
Dohled nad trhem se provádí v souladu s pravidly stanovenými ve směrnici 2009/125/ES.
Kontrola shody počítačů a počítačových serverů s platnými požadavky na ekodesign se provádí v souladu s postupem ověřování stanoveným v příloze III bodě 2 tohoto nařízení.
Článek 8
Orientační referenční hodnoty
Orientační referenční hodnoty nejvýkonnějších výrobků a technologií dostupných na trhu v době, kdy toto nařízení vstupuje v platnost, jsou uvedeny v příloze IV.
Článek 9
Přezkum
Komise přezkoumá toto nařízení s ohledem na technologický pokrok a předloží výsledky tohoto přezkumu konzultačnímu fóru o ekodesignu do tří a půl roku od vstupu tohoto nařízení v platnost.
S ohledem na rychlý technologický vývoj se v rámci tohoto přezkumu posoudí vývoj programu Energy Star a možnosti, jak zpřísnit požadavky na ekodesign, výrazně snížit nebo zrušit přípustná zvýšení spotřeby energie, zejména u samostatných grafických karet (dGfx), aktualizovat definice/oblasti působnosti, a možnosti řešení spotřeby energie integrovaných displejů.
Při přezkumu se zvláště posoudí různé fáze životního cyklu, stejně jako to, zda lze stanovit a uplatňovat požadavky na ekodesign týkajících se dalších významných environmentálních aspektů, jako je hluk, efektivita využití materiálů, včetně požadavků na životnost, možnost demontáže, recyklovatelnost, normalizovaná rozhraní pro nabíječky, jakož i požadavky na informace o obsahu některých kritických surovin a minimální počet nabíjecích cyklů a záležitosti týkající se výměny baterií.
Článek 10
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Příloha II body 3 a 6.1 se použijí od vstupu tohoto nařízení v platnost.
Příloha II body 1.1, 1.3, 2, 4, 5.1, 5.2, 6.2.1, 6.2.2, 6.2.3, 6.2.4, 6.2.5, 6.2.6, 7.1, 7.2 a 7.3 se použijí ode dne 1. července 2014.
Příloha II body 1.2 a 1.4 se použijí ode dne 1. ledna 2016.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. června 2013.
KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 617/2013
2013 m. birželio 26 d.
kuriuo įgyvendinant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/125/EB nustatomi kompiuterių ir serverių ekologinio projektavimo reikalavimai
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/125/EB, nustatančią ekologinio projektavimo reikalavimų su energija susijusiems gaminiams nustatymo sistemą (1), ypač į jos 15 straipsnio 1 dalį,
pasikonsultavusi su Direktyvos 2009/125/EB 18 straipsnyje nurodytu konsultacijų forumu,
kadangi:
(1)
pagal Direktyvą 2009/125/EB Komisija turi nustatyti ekologinio projektavimo reikalavimus su energija susijusiems gaminiams, kurių pardavimo ir prekybos apimtis yra didelė ir kurie turi didelį poveikį aplinkai ir didelį poveikio aplinkai gerinimo be pernelyg didelių išlaidų potencialą;
(2)
Direktyvos 2009/125/EB 16 straipsnio 2 dalies a punkte nustatyta, kad Komisija, laikydamasi 19 straipsnio 3 dalyje nurodytos tvarkos, atsižvelgdama į 15 straipsnio 2 dalyje nurodytus kriterijus ir pasikonsultavusi su Konsultacijų forumu, prireikus priima įgyvendinimo priemonę, taikomą biuro įrangai;
(3)
Komisija atliko parengiamąjį tyrimą, kad išanalizuotų kompiuterių techninius, aplinkosauginius ir ekonominius aspektus. Tyrime dalyvavo susijusios ir suinteresuotosios šalys iš Sąjungos ir trečiųjų šalių, o tyrimo rezultatai paskelbti viešai;
(4)
iš parengiamojo tyrimo paaiškėjo, kad kompiuterių sunaudojamos elektros energijos kiekį 2011-2020 m. galima rentabiliai sumažinti apie 93 TWh (atitinka 43 Mt išmetamo CO2), o 2020 m. - 12,5-16,3 TWh (atitinka 5-6,5 Mt išmetamo CO2). Todėl kompiuteriai yra gaminių grupė, kuriai turėtų būti nustatyti ekologinio projektavimo reikalavimai;
(5)
didžioji dalis stalinių mažafunkcių klientų, profesionaliųjų kompiuterių, mažųjų serverių ir serverių energijos taupymo galimybių yra susijusios su jų vidinio maitinimo šaltinio našumu, o šių gaminių vidinių maitinimo šaltinių techninės specifikacijos yra panašios į stalinių kompiuterių ir integruotųjų stalinių kompiuterių vidinių maitinimo šaltinių technines specifikacijas, todėl pirmiau išvardytiems įrenginiams turėtų būti taikomos šio reglamento vidinių maitinimo šaltinių efektyvumo nuostatos. Tačiau kitus stalinių mažafunkcių klientų, profesionaliųjų kompiuterių, nešiojamųjų profesionaliųjų kompiuterių, mažųjų serverių ir serverių aplinkosauginio veiksmingumo aspektus reikėtų spręsti taikant konkretesnę Direktyvos 2009/125/EB įgyvendinimo priemonę;
(6)
monitoriai turi individualių savybių, todėl jiems šis reglamentas neturėtų būti taikomas. Tačiau, atsižvelgiant į tai, kad jie daro didelį poveikį aplinkai ir kad jų poveikio aplinkai gerinimo potencialas yra didelis, su jais susijusius uždavinius būtų galima spręsti taikant kitą Direktyvos 2009/125/EB ir (arba) 2010 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2010/30/ES dėl su energija susijusių gaminių suvartojamos energijos ir kitų išteklių nurodymo ženklinant gaminį ir apie jį pateikiant standartinę informaciją (2) įgyvendinimo priemonę;
(7)
ekologinio projektavimo reikalavimai neturėtų daryti pastebimo neigiamo poveikio gaminio funkcionalumui ar vartotojams, visų pirma gaminio įperkamumui, jo gyvavimo ciklo išlaidoms ir sektoriaus konkurencingumui. Be to, neturėtų būti reikalaujama, kad gamintojai naudotų patentuotą technologiją, jiems neturėtų būti užkraunama pernelyg didelė administracinė našta ir neturėtų būti daroma neigiamo poveikio sveikatai, saugai ar aplinkai;
(8)
gerinti kompiuterių energijos naudojimo efektyvumą reikėtų pasitelkiant esamas nepatentuotas rentabilias technologijas, kurias naudojant galima sumažinti bendras tų įrenginių pirkimo ir naudojimo sąnaudas;
(9)
ekologinio projektavimo reikalavimai turėtų būti pradedami taikyti laipsniškai, kad gamintojai turėtų pakankamai laiko perprojektuoti gaminius, kuriems taikomas šis reglamentas. Terminai turėtų būti parenkami taip, kad būtų išvengta neigiamo poveikio kompiuterių tiekimui ir atsižvelgta į gamintojų, visų pirma mažųjų ir vidutinių įmonių, išlaidas, kartu užtikrinant, kad šio reglamento tikslai būtų pasiekti laiku;
(10)
šį reglamentą numatoma persvarstyti per trejus su puse metų nuo jo įsigaliojimo;
(11)
kompiuterių energijos naudojimo efektyvumas turėtų būti nustatomas taikant patikimus, tikslius ir pakartojamus matavimo metodus, kuriuos taikant atsižvelgiama į visuotinai pripažintą mokslo ir technologijų pažangą, įskaitant, jei yra, darniuosius standartus, nustatytus laikantis taikomų Europos standartizacijos teisės aktų (3);
(12)
ekologinio projektavimo reikalavimai dėl pristabdytąja veiksena veikiančios ir išjungtos elektros ir elektroninės buitinės ir biuro įrangos elektros energijos sunaudojimo nevisiškai tinkami atsižvelgiant į kompiuterių savybes, todėl reikalavimai, nustatyti 2008 m. gruodžio 17 d. Reglamentu (EB) Nr. 1275/2008, kuriuo įgyvendinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/32/EB, nustatant išjungtos ir budėjimo režimu veikiančios elektros ir elektroninės buitinės ir biuro įrangos elektros energijos suvartojimo ekologinio projektavimo reikalavimus (4), neturėtų būti taikomi kompiuteriams. Todėl konkretūs kompiuterių galios valdymo, pristabdytosios veiksenos, išjungties būsenos ir mažiausios naudojamosios galios būsenos reikalavimai turėtų būti nustatyti šiuo reglamentu, o Reglamentas (EB) Nr. 1275/2008 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;
(13)
nepaisant to, kad Reglamentas (EB) Nr. 1275/2008 netaikomas kompiuteriams, 2009 m. balandžio 6 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 278/2009, kuriuo įgyvendinant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/32/EB nustatomi išorinių maitinimo šaltinių elektros energijos suvartojimo be apkrovos ir vidutinio efektyvumo aktyviuoju režimu ekologinio projektavimo reikalavimai (5), nuostatos taikomos išoriniams maitinimo šaltiniams, kurie rinkai pateikiami su kompiuteriais;
(14)
pagal Direktyvos 2009/125/EB 8 straipsnį šiame reglamente turėtų būti nustatyta taikoma atitikties vertinimo tvarka;
(15)
kad būtų lengviau tikrinti atitiktį, turėtų būti reikalaujama, kad gamintojai suteiktų su šiame reglamente išdėstytais reikalavimais susijusią informaciją, pateikiamą Direktyvos 2009/125/EB IV ir V prieduose nurodytuose techniniuose dokumentuose;
(16)
siekiant užtikrinti sąžiningą konkurenciją, išnaudoti numatomos energijos sutaupymo galimybes ir užtikrinti, kad vartotojams būtų teikiama tiksli informacija apie gaminio energijos naudojimo efektyvumą, šiame reglamente turėtų būti aiškiai nurodyta, kad leidžiamosiomis nuokrypomis, kurias taiko nacionalinės priežiūros institucijos atlikdamos fizinius bandymus, kad nustatytų, ar konkretus su energija susijusio gaminio modelis atitinka šį reglamentą, negali naudotis gamintojai, siekdami deklaruoti geresnį modelio energijos naudojimo efektyvumą, nei galima pagrįsti gaminio techniniuose dokumentuose pateiktais matavimais ir skaičiavimais;
(17)
reikėtų nustatyti gaminių, kurių šiuo metu galima įsigyti rinkoje ir kurių energijos naudojimo efektyvumas yra didelis, etalonus. Tai padės užtikrinti, kad informacija, kuria naudojantis būtų lengviau plačiai diegti geriausias projektavimo technologijas ir kurti efektyviau energiją naudojančius gaminius siekiant mažinti energijos suvartojimą, būtų visiems, ypač mažosioms ir vidutinėms įmonėms, lengvai prieinama;
(18)
šiame reglamente numatytos priemonės atitinka pagal Direktyvos 2009/125/EB 19 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Dalykas ir taikymo sritis
1. Šiuo reglamentu nustatomi ekologinio projektavimo reikalavimai, taikomi pateikiant rinkai kompiuterius ir serverius.
2. Šis reglamentas taikomas šiems gaminiams, kuriuos galima maitinti tiesiogiai iš kintamosios srovės (AC) tinklo, įskaitant maitinimą per išorinį arba vidinį maitinimo šaltinį:
a)
staliniams kompiuteriams;
b)
integruotiesiems staliniams kompiuteriams;
c)
knyginiams kompiuteriams (įskaitant planšetinius kompiuterius, kišeninius kompiuterius ir nešiojamuosius mažafunkcius klientus);
d)
staliniams mažafunkciams klientams;
e)
profesionaliesiems kompiuteriams;
f)
nešiojamiesiems profesionaliesiems kompiuteriams;
g)
mažiesiems serveriams;
h)
serveriams.
3. Šis reglamentas netaikomas šioms gaminių grupėms:
a)
sistemai „Blade“ ir jos komponentams;
b)
vienafunkciams serveriams;
c)
daugialypiams serveriams;
d)
serveriams, kuriuose yra daugiau nei keturi procesorių lizdai;
e)
žaidimų pultams;
f)
prijungiamiesiems stovams.
2 straipsnis
Apibrėžtys
Vartojamų terminų apibrėžtys:
1. kompiuteris- įrenginys, kuriuo atliekamos loginės operacijos ir apdorojami duomenys; su juo galima naudoti įvesties įrenginius ir pateikti informaciją monitoriuje; paprastai jis turi centrinį procesorių (CPU) operacijoms atlikti. Jei CPU nėra, įrenginys turi veikti kaip tinklų sietuvas; juo klientas sujungiamas su serveriu, kuris naudojamas kaip apdorojimo įrenginys skaičiavimams atlikti;
2. serveris- skaičiavimo įrenginys, kurį naudojant teikiamos paslaugos ir tvarkomi tinklo ištekliai, skirti klientų įrenginiams, pvz., staliniams kompiuteriams, knyginiams kompiuteriams, staliniams mažafunkciams klientams, telefonams, kuriuose naudojamas interneto protokolas (IP), ar kitiems serveriams. Paprastai serveris pateikiamas rinkai kaip įrenginys, skirtas naudoti duomenų centruose, biuruose ir (arba) įmonėse. Serverio ištekliai visų pirma pasiekiami per tinklo jungtis, o ne tiesiogiai prijungus vartotojo įvesties įrenginius, kaip antai klaviatūrą ar pelę;
Serverio apibūdinimas:
3. išorinis maitinimo šaltinis- įrenginys, turintis šias savybes:
4. vidinis maitinimo šaltinis- komponentas, skirtas iš elektros tinklo tiekiamos kintamosios srovės įtampai paversti nuolatinės srovės įtampa (-omis), skirta (-omis) kompiuteriui arba serveriui maitinti, ir turintis šias savybes:
Vidiniai nuolatinės srovės keitikliai į nuolatinę srovę, kuriais vienos įtampos išorinio maitinimo šaltinio nuolatinė srovė keičiama į skirtingos įtampos sroves, kurias naudoja kompiuteris arba serveris, nelaikomi vidiniais maitinimo šaltiniais;
5. stalinis kompiuteris- kompiuteris, kurio pagrindinis įrenginys skirtas nuolat laikyti vienoje vietoje ir naudoti su išoriniu monitoriumi ir išoriniais periferiniais įrenginiais, pvz., klaviatūra ir pele, ir kuris nepritaikytas būti kilnojamas iš vienos vietos į kitą.
Šiame reglamente apibrėžiamos šios stalinių kompiuterių kategorijos:
a) A kategorijos stalinis kompiuteris- stalinis kompiuteris, kuris neatitinka nei B, nei C, nei D kategorijos stalinio kompiuterio apibrėžties;
b) B kategorijos stalinis kompiuteris- stalinis kompiuteris, kuriame yra:
c) C kategorijos stalinis kompiuteris- stalinis kompiuteris, kuriame yra:
-
bent dviejų gigabaitų (GB) sisteminė atmintinė ir (arba)
-
atskira grafikos plokštė (dGfx);
d) D kategorijos stalinis kompiuteris- stalinis kompiuteris, kuriame yra:
-
bent keturių gigabaitų (GB) sisteminė atmintinė ir (arba)
-
atskira grafikos plokštė (dGfx), kuri atitinka G3 (kurios kadro buferio duomenų magistralė 128 bitai), G4, G5, G6 arba G7 klasifikaciją;
6. integruotasis stalinis kompiuteris- kompiuteris, kuris veikia kaip vienas įrenginys kartu su monitoriumi ir kuriam kintamoji elektros srovė tiekiama vienu kabeliu. Integruotieji staliniai kompiuteriai būna dviejų rūšių: 1) gaminiai, kuriuose monitorius ir kompiuteris fiziškai sujungti į vieną įrenginį arba 2) gaminiai, kuriuose monitorius atskirtas nuo kompiuterio, bet nuolatinės srovės (DC) maitinimo laidu sujungtas su pagrindiniu bloku. Integruotasis stalinis kompiuteris skirtas nuolat laikyti vienoje vietoje, o ne būti kilnojamas iš vienos vietos į kitą. Integruotųjų stalinių kompiuterių pagrindinė paskirtis nėra garso ir vaizdo signalų vaizdavimas ir priėmimas.
Šiame reglamente apibrėžiamos šios integruotųjų stalinių kompiuterių kategorijos:
a) A kategorijos integruotasis stalinis kompiuteris- integruotasis stalinis kompiuteris, kuris neatitinka nei B, nei C, nei D kategorijos integruotojo stalinio kompiuterio apibrėžties;
b) B kategorijos integruotasis stalinis kompiuteris- integruotasis stalinis kompiuteris, kuriame yra:
c) C kategorijos integruotasis stalinis kompiuteris- integruotasis stalinis kompiuteris, kuriame yra:
-
bent dviejų gigabaitų (GB) sisteminė atmintinė ir (arba)
-
atskira grafikos plokštė (dGfx);
d) D kategorijos integruotasis stalinis kompiuteris- integruotasis stalinis kompiuteris, kuriame yra:
-
bent keturių gigabaitų (GB) sisteminė atmintinė ir (arba)
-
atskira grafikos plokštė (dGfx), kuri atitinka G3 (kurios kadro buferio duomenų magistralė 128 bitai), G4, G5, G6 arba G7 klasifikaciją;
7. knyginis kompiuteris- kompiuteris, specialiai skirtas nešioti ir ilgą laiką naudoti tiesiogiai prijungus arba neprijungus prie kintamosios elektros srovės šaltinio. Į knyginį kompiuterį yra integruotas monitorius, kurio matomos ekrano dalies įstrižainė yra bent 22,86 cm (9 colių); knyginis kompiuteris gali veikti naudodamas įmontuotos baterijos arba kito nešiojamojo energijos šaltinio energiją.
Prie knyginių kompiuterių taip pat priskiriami šių potipių kompiuteriai:
a) planšetinis kompiuteris- knyginio kompiuterio tipo gaminys, turintis ir prijungtą jutiklinį ekraną, ir prijungtą fizinę klaviatūrą;
b) kišeninis kompiuteris- knyginio kompiuterio tipo įrenginys, į kurį integruotas monitorius su jutikliniu ekranu, be pastoviai prijungtos fizinės klaviatūros;
c) nešiojamasis mažafunkcis klientas- knyginio kompiuterio tipo įrenginys, kuris pagrindines funkcijas atlieka tik tada, kai yra prijungtas prie nuotolinių kompiuterinių išteklių (pvz., serverio, nuotolinio profesionaliojo kompiuterio) ir kuriame nėra sukiųjų laikmenų.
Šiame reglamente apibrėžiamos šios knyginių kompiuterių kategorijos:
a) A kategorijos knyginis kompiuteris- knyginis kompiuteris, kuris neatitinka nei B, nei C, nei D kategorijos knyginio kompiuterio apibrėžties;
b) B kategorijos knyginis kompiuteris- knyginis kompiuteris, kuriame yra bent viena atskira grafikos plokštė (dGfx);
c) C kategorijos knyginis kompiuteris- knyginis kompiuteris, kuriam būdingi bent šie požymiai:
Gaminiai, kurie atitinka knyginio kompiuterio apibrėžtį, bet jų neveikos būsenos galios poreikis yra mažesnis nei 6 W, šiame reglamente nelaikomi knyginiais kompiuteriais;
8. stalinis mažafunkcis klientas- kompiuteris, kuris pagrindines funkcijas atlieka tik tada, kai yra prijungtas prie nuotolinių kompiuterinių išteklių (pvz., serverio, nuotolinio profesionaliojo kompiuterio) ir kuriame nėra sukiųjų laikmenų. Stalinio mažafunkcio kliento pagrindinis įrenginys turi būti skirtas nuolat laikyti vienoje vietoje (pvz., ant stalo), o ne kilnoti iš vienos vietos į kitą. Stalinis mažafunkcis klientas gali vaizduoti informaciją išoriniame arba, jei yra įrengtas, vidiniame monitoriuje;
9. profesionalusis kompiuteris- spartus vieno vartotojo kompiuteris, paprastai naudojamas grafikai, kompiuteriniam projektavimui, programinei įrangai kurti, dirbti su finansinėmis ir mokslinėmis programomis, taip pat kitoms sudėtingoms skaičiavimo užduotims atlikti, kuriam būdingos šios savybės:
1.
turi papildomą maitinimo šaltinį aukščiausios klasės grafikai palaikyti (t. y. periferinių komponentų sąsajos (PCI)-E 6 kontaktų jungtį su 12 V papildoma maitinimo linija);
2.
jo sistemos grandinės suprojektuotos taip, kad pagrindinėje plokštėje, be grafikai ir (arba) PCI-X palaikyti skirto (-ų) lizdo (-ų), būtų aukštesnės nei x4 PCI-E specifikacijos lizdas (-ų);
3.
jame nepalaikoma universaliosios kreipties į atmintinę (UMA) grafika;
4.
jame yra penki arba daugiau PCI, PCI-E arba PCI-X lizdų;
5.
jame palaikomas dviejų arba daugiau procesorių veikimas (turi būti galima įmontuoti fiziškai atskirus procesorių korpusus ir (arba) jiems turi būti įrengti atskiri lizdai, t. y. kriterijaus neatitinka, jei naudojamas vienas kelių branduolių procesorius);
10. nešiojamasis profesionalusis kompiuteris- spartus vieno vartotojo kompiuteris, paprastai naudojamas grafikai, kompiuteriniam projektavimui, programinei įrangai kurti, dirbti su finansinėmis ir mokslinėmis programomis, taip pat kitoms sudėtingoms skaičiavimo užduotims, išskyrus žaidimus, atlikti, specialiai skirtas nešioti ir ilgą laiką naudoti tiesiogiai prijungus arba neprijungus prie kintamosios elektros srovės šaltinio. Nešiojamuosiuose profesionaliuosiuose kompiuteriuose naudojamas integruotasis monitorius ir jie gali veikti naudodami įmontuotos baterijos arba kito nešiojamojo energijos šaltinio energiją. Dauguma nešiojamųjų profesionaliųjų kompiuterių turi išorinį maitinimo šaltinį, integruotą klaviatūrą ir manipuliatorių.
Nešiojamojo profesionaliojo kompiuterio savybės:
11. mažasis serveris- kompiuteris, kuriame naudojami stalinio kompiuterio komponentai, tačiau jo pagrindinė paskirtis - būti kitų kompiuterių pagrindiniu atminties serveriu ir vykdyti tokias funkcijas kaip tinklo infrastruktūros paslaugos ar duomenų ir (arba) medijų priegloba; jo savybės:
12. „Blade“ sistema ir komponentai- sistema, kurią sudaro korpusas („Blade“ rėmas) bei į jį įtaisomos įvairių tipų „Blade“ atmintinės ir serveriai. Korpuse yra bendro naudojimo ištekliai, būtini serveriams ir atmintinėms. „Blade“ sistemos suprojektuotos taip, kad viename korpuse būtų galima sujungti daug serverių arba atmintinių, ir taip, kad technikai vietoje galėtų lengvai pridėti naujų modulių arba pakeisti (neišjungdami įrenginio) esamus modulius (pvz., „Blade“ serverius);
13. vienafunkcis serveris- serveris su iš anksto įdiegta operacine sistema ir taikomosiomis programomis, naudojamas konkrečiai funkcijai ar glaudžiai susijusių funkcijų rinkiniui atlikti. Vienafunkcis serveris naudojamas viename arba daugiau tinklų ir paprastai valdomas per žiniatinklio arba komandos eilutės sąsają. Vienafunkcių serverių techninės ir programinės įrangos konfigūraciją pardavėjas specialiai pritaiko konkrečiai su tinklu ar atmintine susijusiai užduočiai atlikti ir tokie įrenginiai nėra skirti veikti su vartotojo įdiegiama programine įranga;
14. daugialypis serveris- sistema, kurią sudaro korpusas ir į jį įstatomi du arba daugiau atskirų serverių (mazgų) ir kuri turi vieną arba daugiau maitinimo šaltinių. Bendra galia paskirstoma visiems mazgams per bendrą (-us) maitinimo šaltinį (-ius). Daugialypis serveris projektuojamas ir gaminamas kaip viename korpuse sumontuotas įrenginys, o jo mazgai neišjungus maitinimo nekeičiami;
15. dvilypis serveris- dažnai naudojamos konfigūracijos daugialypis serveris, sudarytas iš dviejų serverio mazgų;
16. serveris, turintis daugiau nei keturis procesorių lizdus- serveris, kuriame yra daugiau nei keturios sąsajos, skirtos procesoriui įrengti;
17. žaidimų pultas- atskiras iš elektros tinklo maitinamas įrenginys, kurio pagrindinė paskirtis - vaizdo žaidimai. Žaidimų pultas paprastai jungiamas prie išorinio monitoriaus, kuris naudojamas kaip pagrindinis žaidimo ekranas. Žaidimų pultą paprastai sudaro centrinis procesorius (CPU), sisteminė atmintinė ir grafikos procesorius (-iai) (GPU), taip pat jame gali būti standžiųjų diskų ar kitų vidinių atmintinių ir optinių diskų įtaisų. Kaip pagrindinis žaidimų pultų įvesties įrenginys paprastai naudojamas rankinis valdiklis ar kiti interaktyvieji valdikliai, o ne išorinė klaviatūra ar pelė. Žaidimų pultai paprastai neturi įprastinės asmeninio kompiuterio operacinės sistemos - juose naudojama specialiai pultui skirta operacinė sistema. Tam tikra žaidimų pultų rūšimi laikomi rankiniai žaidimų įrenginiai su integruotu ekranu, naudojamu kaip pagrindinis žaidimo ekranas, kurie visų pirma veikia naudodami įmontuotos baterijos ar kito nešiojamojo elektros energijos šaltinio energiją, o ne tiesiai prijungti prie kintamosios srovės šaltinio;
18. prijungiamasis stovas- atskiras gaminys, skirtas prijungti prie kompiuterio, kad būtų galima, pvz., padidinti sujungiamumą ar sujungti išorinių įtaisų jungtis. Prijungiamieji stovai taip pat gali palengvinti prijungto kompiuterio vidinių baterijų įkrovimą;
19. centrinis procesorius (CPU)- kompiuterio komponentas, kuriuo valdomas komandų interpretavimas ir vykdymas. CPU gali turėti vieną arba daugiau fizinių procesorių, vadinamųjų vykdomųjų branduolių. Vykdomasis branduolys yra fiziškai egzistuojantis procesorius. Papildomi virtualieji arba loginiai procesoriai, suformuoti iš vieno arba daugiau vykdomųjų branduolių, nėra fiziniai branduoliai. Viename procesoriaus korpuse, kuris užima vieną fizinį CPU lizdą, gali būti daugiau kaip vienas vykdomasis branduolys. Bendras CPU vykdomųjų branduolių skaičius yra į visus fizinius CPU lizdus sujungtų įtaisų vykdomųjų branduolių suma;
20. atskira grafikos plokštė (dGfx)- atskiras vidinis komponentas, kuriame yra vienas arba daugiau grafikos procesorių (GPU) su vietinės atmintinės valdiklio sąsaja ir vietine grafikos atmintine, priskiriamas prie vienos iš šių kategorijų:
kadrų buferio juostos plotis (FB_BW) - duomenų kiekis, kurį per sekundę apdoroja visi dGfx esantys GPU, apskaičiuojamas pagal šią formulę:
Čia:
21. vidinė atmintinė- vidinis kompiuterio komponentas, vykdantis liekamosios atmintinės funkcijas;
22. gaminio tipas- stalinis kompiuteris, integruotasis stalinis kompiuteris, knyginis kompiuteris, stalinis mažafunkcis klientas, profesionalusis kompiuteris, nešiojamasis profesionalusis kompiuteris, mažasis serveris, serveris, „Blade“ sistema ir komponentai, daugialypis serveris, vienafunkcis serveris, žaidimų pultas, prijungiamasis stovas, vidinis maitinimo šaltinis arba išorinis maitinimo šaltinis.
23. monitoriaus pristabdytoji veiksena- galios veiksena, į kurią monitorius pereina gavęs signalą iš prijungto įrenginio arba dėl vidinio signalo (pvz., laikmačio arba buvimo jutiklio). Šią monitoriaus veikseną gali įjungti ir vartotojas. Gaminys turi pabusti gavęs signalą iš prijungto įrenginio, tinklo, nuotolinio valdymo pulto ir (arba) dėl vidinio signalo. Kai gaminys veikia šia veiksena, jis nerodo vaizdo, tačiau gali vykdyti tam tikras vartotojui skirtas arba apsaugines funkcijas, pvz., rodyti informaciją apie gaminį arba jo būseną arba vykdyti jutikliais grindžiamas funkcijas.
Papildomų prieduose vartojamų terminų apibrėžtys pateikiamos I priede.
3 straipsnis
Ekologinio projektavimo reikalavimai
Kompiuterių ir serverių ekologinio projektavimo reikalavimai pateikiami II priede.
Kompiuterių ir serverių atitiktis taikomiems ekologinio projektavimo reikalavimams nustatoma III priede aprašytais metodais.
4 straipsnis
Reglamento (EB) Nr. 1275/2008 pakeitimas
Reglamento (EB) Nr. 1275/2008 I priedo 2 punktas pakeičiamas taip:
„2.
Informacinių technologijų įranga, skirta visų pirma naudoti namų aplinkoje, išskyrus Komisijos reglamente (ES) Nr. 617/2013 (6) apibrėžtus stalinius kompiuterius, integruotuosius stalinius kompiuterius ir knyginius kompiuterius.
5 straipsnis
Reglamento (EB) Nr. 278/2009 taikymas
Reglamento (EB) Nr. 278/2009 2 straipsnio 1 dalies g punktas pakeičiamas taip:
„g)
skirtas naudoti su buitine ir biuro elektros ir elektronine įranga, nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1275/2008 2 straipsnio 1 dalyje, arba su Komisijos reglamente (ES) Nr. 617/2013 (7) apibrėžtais kompiuteriais;
6 straipsnis
Atitikties vertinimas
Direktyvos 2009/125/EB (8) 8 straipsnyje nurodyta atitikties įvertinimo tvarka yra tos direktyvos IV priede nustatyta projektavimo vidaus kontrolės sistema arba jos V priede nustatyta atitikties įvertinimo valdymo sistema.
7 straipsnis
Rinkos priežiūra ir patikros procedūra
Rinkos priežiūra vykdoma pagal Direktyvoje 2009/125/EB nurodytas taisykles.
Kompiuterių ir serverių atitiktis taikomiems ekologinio projektavimo reikalavimams nustatoma pagal šio reglamento III priedo 2 punkte nustatytą patikros procedūrą.
8 straipsnis
Orientaciniai etalonai
Įsigaliojant šiam reglamentui rinkoje siūlomų geriausių eksploatacinių parametrų gaminių ir technologijų orientaciniai etalonai pateikiami IV priede.
9 straipsnis
Persvarstymas
Komisija, atsižvelgdama į technologijų pažangą, peržiūri šį reglamentą per trejus su puse metų nuo jo įsigaliojimo ir peržiūros rezultatus pateikia Ekologinio projektavimo konsultacijų forumui.
Atsižvelgiant į sparčią technologijų pažangą, per šią peržiūrą apsvarstomos programos Energy Star naujovės ir galimybė sugriežtinti ekologinio projektavimo reikalavimus siekiant labai sumažinti arba panaikinti leidžiamąsias energijos naudojimo efektyvumo nuokrypas, visų pirma taikomas atskiroms grafikos plokštėms (dGfx), atnaujinti apibrėžtis ir (arba) taikymo sritį ir spręsti integruotųjų monitorių energijos sunaudojimo mažinimo klausimus.
Be to, per šią peržiūrą visų pirma svarstomi įvairūs gyvavimo ciklo etapai, galimybė nustatyti ir taikyti su kitais svarbiais aplinkos aspektais, kaip antai triukšmu ir medžiagų naudojimo efektyvumu, susijusius reikalavimus, įskaitant patvarumo, išmontavimo, perdirbamumo, standartizuotų kroviklių sąsajų reikalavimus, taip pat informacijos apie tam tikrų svarbiausių žaliavų kiekį, mažiausią įkrovimo ciklų skaičių ir baterijų pakeitimą reikalavimus.
10 straipsnis
Įsigaliojimas ir taikymas
Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
II priedo 3 ir 6.1 punktai taikomi nuo reglamento įsigaliojimo dienos.
II priedo 1.1, 1.3, 2, 4, 5.1, 5.2, 6.2.1, 6.2.2., 6.2.3., 6.2.4., 6.2.5., 6.2.6, 7.1, 7.2 ir 7.3 punktai taikomi nuo 2014 m. liepos 1 d.
II priedo 1.2 ir 1.4 punktai taikomi nuo 2016 m. sausio 1 d.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2013 m. birželio 26 d.