PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 716/2014
ze dne 27. června 2014
o zřízení pilotního společného projektu na podporu provádění evropského hlavního plánu uspořádání letového provozu
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 550/2004 ze dne 10. března 2004 o poskytování letových navigačních služeb v jednotném evropském nebi (1), a zejména na čl. 15a odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Cílem projektu výzkumu a vývoje uspořádání letového provozu jednotného evropského nebe (SESAR) je modernizace uspořádání letového provozu (dále jen „ATM“) v Evropě; představuje technologický pilíř jednotného evropského nebe. Tento projekt má Unii do roku 2030 poskytnout vysoce výkonnou infrastrukturu uspořádání letového provozu, která umožní bezpečný a ekologicky šetrný provoz a rozvoj letecké dopravy.
(2)
Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 409/2013 (2) stanovilo požadavky týkající se obsahu společných projektů, jejich stanovení, přijímání, realizace a sledování. Stanoví, že společné projekty musí být prováděny na základě zaváděcího programu prostřednictvím realizačních projektů koordinovaných zaváděcím manažerem.
(3)
Podle prováděcího nařízení (EU) č. 409/2013 je cílem společného projektu včasné, koordinované a synchronizované zavedení funkcí ATM, jež jsou připraveny k realizaci a přispívají k dosažení zásadních provozních změn určených v evropském hlavním plánu ATM. Do společného projektu mají být zahrnuty pouze ty funkce ATM, které vyžadují synchronizované zavádění a které významně přispívají k výkonnostním cílům celé Unie.
(4)
Na žádost Komise vypracoval společný podnik SESAR předběžný návrh prvního společného projektu, nazvaný „pilotní společný projekt“.
(5)
Komise předběžný návrh analyzovala a přezkoumala, přičemž jí byli nápomocni Evropská agentura pro bezpečnost letectví, Evropská obranná agentura, manažer struktury vzdušného prostoru, orgán pro kontrolu výkonnosti, Eurocontrol, evropské normalizační organizace a Evropská organizace pro vybavení civilního letectví (Eurocae).
(6)
Komise následně provedla nezávislou celkovou analýzu nákladů a přínosů a příslušné konzultace s členskými státy a relevantními zúčastněnými stranami.
(7)
Na tomto základě Komise vytvořila návrh pilotního společného projektu. V souladu s prováděcím nařízením (EU) č. 409/2013 schválila skupina civilních uživatelů vzdušného prostoru SESAR návrh dne 30. dubna 2014, poskytovatelé letových navigačních služeb návrh schválili dne 30. dubna 2014, provozovatelé letišť návrh schválili dne 29. dubna 2014, manažer struktury vzdušného prostoru návrh schválil dne 25. dubna 2014 a evropské vnitrostátní meteorologické služby návrh schválily dne 30. dubna 2014.
(8)
Pilotní společný projekt určil šest funkcí ATM, jmenovitě rozšířené řízení příletů a navigace založená na výkonnosti v koncových řízených oblastech s vysokou hustotou letového provozu (Extended Arrival Management and Performance Based Navigation in the High Density Terminal Manoeuvring Areas), integrace a propustnost letiště (Airport Integration and Throughput), flexibilní uspořádání vzdušného prostoru a volné tratě (Flexible Airspace Management and Free Route), kooperativní řízení využití sítě (Network Collaborative Management), globální informační řídicí systém - počáteční fáze (Initial System Wide Information Management) a sdílení informací o dráze letu - počáteční fáze (Initial Trajectory Information Sharing). Zavedení těchto šesti funkcí ATM by mělo být povinné.
(9)
Funkce rozšířené řízení příletů a navigace založená na výkonnosti v koncových řízených oblastech s velkou hustotou letového provozu má zlepšit přesnost příletové dráhy letu a usnadnit řazení provozu v dřívější fázi, což umožní snížit spotřebu paliva a omezit dopad na životní prostředí ve fázích klesání/příletu. Tato funkce zahrnuje část zásadní provozní změny etapy 1 pro klíčový prvek „Synchronizace provozu“, jak jej vymezuje evropský hlavní plán ATM.
(10)
Funkce integrace a propustnost letiště má zvýšit bezpečnost a propustnost dráhy, což se pozitivně projeví ve spotřebě paliva, menším zpoždění a zvýšení kapacity letišť. Tato funkce zahrnuje část zásadní provozní změny etapy 1 pro klíčový prvek „Integrace a propustnost letiště“, jak jej vymezuje evropský hlavní plán ATM.
(11)
Funkce flexibilní uspořádání vzdušného prostoru a volné tratě má umožnit efektivnější využívání vzdušného prostoru, a zajistit tak významné přínosy v souvislosti se spotřebou paliva a menším zpožděním. Tato funkce zahrnuje část zásadní provozní změny etapy 1 pro klíčový prvek „Přechod od prostorového systému řízení letů ke 4D“, jak jej vymezuje evropský hlavní plán ATM.
(12)
Funkce kooperativní řízení využití sítě má zlepšit kvalitu a včasnost síťových informací sdílených všemi zúčastněnými stranami ATM, což zajistí významné přínosy v podobě zvýšení produktivity letových navigačních služeb (dále jen „ANS“) a snížení nákladů vzniklých zpožděním. Tato funkce zahrnuje část zásadní provozní změny etapy 1 pro klíčový prvek „Kooperativní řízení využití sítě a dynamické vyvažování kapacity“, jak jej vymezuje evropský hlavní plán ATM.
(13)
Funkce globální informační řídicí systém - počáteční fáze, sestávající ze souboru služeb poskytovaných a využívaných prostřednictvím systémů podporujících globální informační řídicí systém (System Wide Information Management; SWIM) v rámci sítě založené na internetovém protokolu, má významně zvýšit produktivitu ANS. Tato funkce zahrnuje část zásadní provozní změny etapy 1 pro klíčový prvek „SWIM“, jak jej vymezuje evropský hlavní plán ATM.
(14)
Funkce sdílení informací o dráze letu - počáteční fáze, spolu s výkonnějším zpracováním letových údajů, má zlepšit předvídatelnost dráhy letu letadel ve prospěch uživatelů vzdušného prostoru, manažera struktury vzdušného prostoru a poskytovatelů ANS, což bude znamenat méně taktických zásahů a zdokonalenou eliminaci konfliktů. Očekává se pozitivní dopad na produktivitu ANS, úsporu paliva a variabilitu zpoždění. Tato funkce zahrnuje část zásadní provozní změny etapy 1 pro klíčový prvek „Přechod od prostorového řízení letů ke 4D“, jak jej vymezuje evropský hlavní plán ATM, a prostřednictvím využívání sdílených informací o dráze letu nepřímo podporuje další klíčové prvky, jimiž se zabývají ostatní funkce ATM.
(15)
Aby bylo plně dosaženo přínosů z pilotního společného projektu, očekává se, že jeho části budou provádět i určití provozní uživatelé ze třetích zemí. Jejich zapojení by měl zajistit zaváděcí manažer v souladu s prováděcím nařízením (EU) č. 409/2013. Zapojením provozních uživatelů ze třetích zemí není dotčeno rozdělení pravomocí ve vztahu k letovým navigačním službám a funkcím ATM.
(16)
S cílem pomoci dotčeným provozním uživatelům při zavádění funkcí ATM by měla Komise zveřejnit nezávazné referenční materiály, mimo jiné podpůrné materiály pro fázi standardizace a industrializace, které má dodat společný podnik SESAR, plán potřeb standardizace a regulace a celkovou analýzu nákladů a přínosů na podporu pilotního společného projektu. Podpůrné materiály by měly být případně vypracovány v souladu s postupy stanovenými nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 552/2004 (3) se zapojením vnitrostátních dozorových orgánů v souladu s uvedeným nařízením.
(17)
Provádění pilotního společného projektu by mělo být v největší možné míře sledováno s využitím stávajících monitorovacích mechanismů a konzultačních struktur, aby se zapojili všichni provozní uživatelé.
(18)
Měly by být zřízeny vhodné mechanismy pro přezkum tohoto nařízení, do nichž bude zapojen zaváděcí manažer, jenž by měl zajišťovat koordinaci a spolupráci se subjekty uvedenými v článku 9 prováděcího nařízení (EU) č. 409/2013, konkrétně s vnitrostátními dozorovými orgány, ozbrojenými silami, společným podnikem SESAR, manažerem struktury vzdušného prostoru a výrobním průmyslem, které zejména umožní Komisi, aby toto nařízení podle potřeby změnila. V souladu s čl. 9 odst. 7 písm. c) prováděcího nařízení (EU) č. 409/2013 by zaváděcí manažer měl zohlednit dopad na státní a kolektivní obranné schopnosti. Koordinace s ozbrojenými silami v rámci pilotního společného projektu zůstává prioritou v souladu s obecným prohlášením členských států k vojenským otázkám vztahujícím se k jednotnému evropskému nebi (4). Podle tohoto prohlášení mají členské státy především rozšiřovat civilně-vojenskou spolupráci a usnadňovat spolupráci mezi vojenskými silami členských států ve všech záležitostech uspořádání letového provozu, pokud a nakolik je považována dotčenými členskými státy za potřebnou.
(19)
V souladu s čl. 1 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 (5) není uplatňováním tohoto nařízení dotčena svrchovanost členských států nad jejich vzdušným prostorem a požadavky členských států, které se vztahují k veřejnému pořádku, veřejné bezpečnosti a záležitostem obrany. Toto nařízení se nevztahuje na vojenské činnosti a výcvik.
(20)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Tímto nařízením se zřizuje první společný projekt, dále jen „společný pilotní projekt“. Společný pilotní projekt identifikuje první soubor funkcí ATM, jež mají být včas, koordinovaně a synchronizovaně zavedeny, aby bylo dosaženo zásadních provozních změn vyplývajících z evropského hlavního plánu ATM.
2. Toto nařízení se použije na Evropskou síť uspořádání letového provozu (EATMN) a systémy pro letové navigační služby určené v příloze I nařízení (ES) č. 552/2004. Použije se na uživatele uvedené v příloze tohoto nařízení.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice uvedené v článku 2 nařízení (ES) č. 549/2004 a v článku 2 prováděcího nařízení (EU) č. 409/2013.
Kromě nich se použijí tyto definice:
1)
„rozhodováním na základě spolupráce v oblasti letišť (A-CDM)“ se rozumí proces, v jehož rámci se rozhodnutí týkající se uspořádání toku a kapacity letového provozu (dále jen „ATFCM“) na letištích přijímají na základě interakce provozních uživatelů a dalších subjektů zapojených do ATFCM a jehož cílem je zmenšení zpoždění, zvýšená předvídatelnost událostí a optimalizované využití zdrojů;
2)
„provozním plánem letiště“ se rozumí jediný, společný a kolektivně schválený průběžný plán, dostupný všem zúčastněným stranám letiště, jehož účelem je zajistit společný přehled o situaci a vytvořit základ, z něhož mohou vycházet rozhodnutí zúčastněných stran týkající se optimalizace procesu;
3)
„operačním plánem sítě“ se rozumí plán, včetně jeho podpůrných nástrojů, zpracovaný manažerem struktury vzdušného prostoru v koordinaci s provozními uživateli s cílem organizovat své provozní činnosti v krátkodobém a střednědobém horizontu v souladu s obecnými zásadami obsaženými ve strategickém plánu sítě. Část operačního plánu sítě, jejíž návrh je specifický pro evropskou síť tratí, zahrnuje plán optimalizace evropské sítě leteckých tratí;
4)
„provozováním funkce ATM“ se rozumí, že dotyčná funkce ATM je zavedena a plně se využívá v každodenním provozu;
5)
„cílovým datem zavedení“ se rozumí datum, dokdy má být dokončeno zavádění dotyčné funkce ATM a dokdy má být tato funkce plně využívána v provozu.
Článek 3
Funkce ATM a jejich zavedení
1. Pilotní společný projekt zahrnuje tyto funkce ATM:
a)
rozšířené řízení příletů (Extended Arrival Management) a navigace založená na výkonnosti v koncových řízených oblastech s vysokou hustotou letového provozu (Performance Based Navigation in the High Density Terminal Manoeuvring Areas);
b)
integrace a propustnost letiště (Airport Integration and Throughput);
c)
flexibilní uspořádání vzdušného prostoru a volné tratě (Flexible Airspace Management and Free Route);
d)
kooperativní řízení využití sítě (Network Collaborative Management);
e)
globální informační řídicí systém - počáteční fáze (Initial System Wide Information Management);
f)
sdílení informací o dráze letu - počáteční fáze (Initial Trajectory Information Sharing).
Uvedené funkce ATM jsou popsány v příloze.
2. Provozní uživatelé uvedení v příloze a manažer struktury vzdušného prostoru zavedou funkce ATM uvedené v odstavci 1 a provedou související provozní postupy umožňující jejich hladký provoz v souladu s přílohou a prováděcím nařízením Komise (EU) č. 409/2013. Vojenští provozní uživatelé uvedené funkce ATM zavedou pouze v rozsahu nezbytném pro dodržení požadavků bodu 4 části A přílohy II nařízení (ES) č. 552/2004.
Článek 4
Referenční a podpůrné materiály
Komise zveřejní na svých internetových stránkách tyto referenční a podpůrné materiály pro zavedení funkcí ATM uvedených v čl. 3 odst. 1:
a)
orientační seznam podpůrných materiálů pro fázi standardizace a industrializace, které má dodat společný podnik SESAR, včetně cílových dat pro dodání;
b)
orientační plán potřeb standardizace a regulace, včetně odkazů na prováděcí pravidla a specifikace Společenství vypracované v souladu s články 3 a 4 nařízení (ES) č. 552/2004, a související cílová data pro dodání;
c)
celková analýza nákladů a přínosů, na jejímž základě provozní uživatelé schválili pilotní společný projekt.
Článek 5
Sledování
Komise provádí sledování podle článku 6 prováděcího nařízení (EU) č. 409/2013 zejména prostřednictvím těchto nástrojů pro plánování a podávání zpráv:
a)
mechanismů pro plánování evropského hlavního plánu ATM a podávání zpráv o jeho provádění;
b)
strategického a operačního plánu sítě;
c)
plánů výkonnosti, zejména prostřednictvím informací uvedených v čl. 11 odst. 3 písm. c), čl. 11 odst. 5 a v bodě 2 přílohy II prováděcího nařízení Komise (EU) č. 390/2013 (6);
d)
výkazních tabulek ohledně nákladů na letové navigační služby, zejména prostřednictvím informací uvedených v řádku 3.8 tabulky 1 a v bodě 2 písm. m) přílohy II a v řádcích 2.1 až 2.4 tabulky 3 přílohy VII prováděcího nařízení Komise (EU) č. 391/2013 (7);
e)
sledování provádění projektů uvedených v článku 10 prováděcího nařízení (EU) č. 409/2013 zaváděcím manažerem;
f)
mechanismů pro plánování funkčních bloků vzdušného prostoru a podávání zpráv o jejich provádění;
g)
mechanismů pro plánování standardizace a podávání zpráv o jejím provádění.
Článek 6
Přezkum
Komise toto nařízení přezkoumá na základě informací a doporučení poskytnutých zaváděcím manažerem v souladu s čl. 9 odst. 2 písm. e) prováděcího nařízení (EU) č. 409/2013 poté, co provedl koordinaci a konzultace stanovené článkem 9 uvedeného nařízení, informací získaných v rámci sledování podle článku 5 a technologického vývoje v oblasti ATM a výsledky přezkumu předloží Výboru pro jednotné nebe.
Přezkum se týká zejména těchto aspektů:
a)
pokroku při zavádění funkcí ATM podle čl. 3 odst. 1;
b)
využití stávajících pobídek pro provádění pilotního společného projektu a možností nových pobídek;
c)
příspěvku pilotního společného projektu k dosažení výkonnostních cílů a k realizaci flexibilního využití vzdušného prostoru;
d)
skutečných nákladů a přínosů vyplývajících ze zavedení funkcí ATM podle čl. 3 odst. 1, včetně identifikace případných nepříznivých dopadů na místní nebo regionální úrovni pro jakoukoli konkrétní kategorii provozních uživatelů;
e)
potřeby upravit pilotní společný projekt, zejména jeho osobní a zeměpisnou působnost, a cílová data zavedení uvedená v příloze;
f)
pokroku při vypracování referenčních a podpůrných materiálů uvedených v článku 4.
Komise zahájí první přezkum nejpozději 18 měsíců po schválení zaváděcího programu.
Článek 7
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 27. června 2014.
KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 716/2014
2014 m. birželio 27 d.
dėl bandomojo bendro projekto, reikalingo Europos oro eismo valdymo pagrindiniam planui įgyvendinti, sukūrimo
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2004 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 550/2004 dėl oro navigacijos paslaugų teikimo bendrame Europos danguje (1), ypač į jo 15a straipsnio 3 dalį,
kadangi:
(1)
technologinis Bendro Europos dangaus iniciatyvos pagrindas - Europos oro eismo valdymo sistemos mokslinių tyrimų ir plėtros projektas (projektas SESAR), kurį įgyvendinant siekiama Europoje modernizuoti oro eismo valdymą (OEV). Juo siekiama, kad iki 2030 m. Sąjungoje būtų sukurta efektyvi oro eismo valdymo infrastruktūra, kuri leistų saugiai ir tausojant aplinką naudoti ir plėtoti oro transportą;
(2)
Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 409/2013 (2) nustatyti su bendrų projektų turiniu, rengimu, priėmimu, įgyvendinimu ir stebėjimu susiję reikalavimai. Jame nustatyta, kad bendrų projektų įgyvendinimas turi būti grindžiamas diegimo programa, pagal kurią vykdomi įgyvendinimo projektai, kurių įgyvendinimą koordinuoja diegimo administratorius;
(3)
pagal Įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 409/2013, įgyvendinant bendrus projektus siekiama laiku, koordinuotai ir suderintai diegti oro eismo valdymo (OEV) funkcijas, kurios yra pakankamai brandžios, kad jas būtų galima įgyvendinti, ir kurias įgyvendinant būtų prisidedama prie Europos OEV pagrindiniame plane nustatytų esminių veiklos pakeitimų. Į bendrą projektą įtraukiamos tik tos OEV funkcijos, kurias būtina diegti suderintai ir kurias įgyvendinant labai prisidedama prie Sąjungos masto tikslinių veiklos rodiklių siekimo;
(4)
Komisijos prašymu bendroji įmonė SESAR parengė pirmo bendro projekto - bandomojo bendro projekto - preliminarų projektą;
(5)
Komisija tą preliminarų projektą išnagrinėjo padedama Europos aviacijos saugos agentūros, Europos gynybos agentūros, tinklo valdytojo, rezultatų vertinimo įstaigos, Eurokontrolės, Europos standartizacijos organizacijų ir Europos civilinės aviacijos įrangos organizacijos (EUROCAE);
(6)
vėliau Komisija atliko nepriklausomą bendrų sąnaudų ir naudos tyrimą ir deramai konsultavosi su valstybėmis narėmis ir atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais;
(7)
tuo remdamasi, Komisija parengė bandomojo bendro projekto pasiūlymą. Pagal Įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 409/2013 SESAR civilių oro erdvės naudotojų grupė pasiūlymui pritarė 2014 m. balandžio 30 d.; oro navigacijos paslaugų teikėjai pasiūlymui pritarė 2014 m. balandžio 30 d.; oro uostus valdančios įstaigos pasiūlymui pritarė 2014 m. balandžio 29 d.; tinklo valdytojas pasiūlymui pritarė 2014 m. balandžio 25 d.; Europos nacionalinės meteorologijos tarnybos pasiūlymui pritarė 2014 m. balandžio 30 d.;
(8)
bandomajame bendrame projekte nustatytos šešios OEV funkcijos: išplėstas atvykimo valdymas ir nustatytų charakteristikų navigacija intensyvaus eismo oro uosto skrydžių valdymo rajonuose; oro uostų integravimas ir pralaidumas; lankstus oro erdvės valdymas ir laisvų maršrutų oro erdvė; bendradarbiaujamasis tinklo valdymas; pradinis visos sistemos informacijos valdymas; pradiniai trajektorijos informacijos mainai. Šių šešių OEV funkcijų diegimas turėtų būti privalomas;
(9)
numatoma, kad išplėstas atvykimo valdymas ir nustatytų charakteristikų navigacija intensyvaus eismo oro uosto skrydžių valdymo rajonuose pagerins artėjimo tūpti trajektorijos tikslumą ir palengvins skrydžių sekos nustatymą ankstyvajame etape, todėl bus galima sumažinti degalų sąnaudas ir poveikį aplinkai leidimosi ir atvykimo etapais. Ši funkcija apima dalį Europos OEV pagrindiniame plane nustatytos „eismo sinchronizavimo“ pagrindinės ypatybės įgyvendinimo 1 etapo - esminio veiklos pakeitimo;
(10)
oro uostų integravimo ir pralaidumo funkcija numatoma pagerinti kilimo ir tūpimo takų saugą ir pralaidumą ir taip sumažinti degalų sąnaudas, skrydžių užlaikymą ir oro uosto pajėgumą. Ši funkcija apima dalį Europos OEV pagrindiniame plane nustatytos „oro uostų integravimo ir pralaidumo“ pagrindinės ypatybės įgyvendinimo 1 etapo - esminio veiklos pakeitimo;
(11)
lankstaus oro erdvės valdymo ir laisvų maršrutų oro erdvės funkcija numatoma užtikrinti efektyvesnį oro erdvės naudojimą ir taip gerokai sumažinti degalų sąnaudas ir skrydžių užlaikymą. Ši funkcija apima dalį Europos OEV pagrindiniame plane nustatytos „perėjimo nuo oro erdvės valdymo prie keturmačio trajektorijos valdymo“ pagrindinės ypatybės įgyvendinimo 1 etapo - esminio veiklos pakeitimo;
(12)
bendradarbiaujamojo tinklo valdymo funkcija numatoma pagerinti tinklo informacijos, kuria keičiasi visos OEV suinteresuotosios šalys, kokybę ir teikimą laiku ir taip užtikrinti didesnį oro navigacijos paslaugų našumą ir sumažinti išlaidas dėl užlaikymo. Ši funkcija apima dalį Europos OEV pagrindiniame plane nustatytos „bendradarbiavimu grindžiamo tinklo valdymo ir dinaminio pajėgumo balansavimo“ pagrindinės ypatybės įgyvendinimo 1 etapo - esminio veiklos pakeitimo;
(13)
pradinio visos sistemos informacijos valdymo funkcija, kurią sudaro paslaugų, kurios teikiamos ir kuriomis naudojamasi per interneto protokolu grindžiamą tinklą visos sistemos informacijos valdymo (angl. System Wide Information Management, SWIM) sistemose, rinkinys, numatoma labai padidinti oro navigacijos paslaugų našumą. Ši funkcija apima dalį Europos OEV pagrindiniame plane nustatytos SWIM pagrindinės ypatybės įgyvendinimo 1 etapo - esminio veiklos pakeitimo;
(14)
pradinių trajektorijos informacijos mainų funkcija, kurią įgyvendinus būtų efektyviau apdorojami skrydžių duomenys, numatoma pagerinti orlaivio trajektorijos nuspėjamumą; tai būtų naudinga oro erdvės naudotojams, tinklo valdytojui ir oro navigacijos paslaugų teikėjams, todėl reikėtų mažiau taktinių priemonių ir būtų lengviau spręsti konfliktus. Tai teigiamai paveiktų oro navigacijos paslaugų našumą, padėtų taupyti degalus ir sumažintų užlaikymo kintamumą. Ši funkcija apima dalį Europos OEV pagrindiniame plane nustatytos „perėjimo nuo oro erdvės valdymo prie keturmačio trajektorijos valdymo“ pagrindinės ypatybės įgyvendinimo 1 etapo - esminio veiklos pakeitimo - ir dėl keitimosi trajektorijos informacija ja netiesiogiai remiamos kitos su kitomis OEV funkcijomis susijusios pagrindinės ypatybės;
(15)
siekiant iš bandomojo bendro projekto gauti kuo daugiau naudos, tam tikras bandomojo bendro projekto dalis turėtų įgyvendinti tam tikros veiklą vykdančios suinteresuotosios šalys iš trečiųjų valstybių. Jų dalyvavimą pagal Įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 409/2013 turi užtikrinti diegimo administratorius. Veiklą vykdančių suinteresuotųjų šalių iš trečiųjų valstybių dalyvavimas nedaro poveikio kompetencijos, susijusios su oro navigacijos paslaugomis ir OEV funkcijomis, paskirstymui;
(16)
kad padėtų su OEV funkcijų diegimu susijusioms veiklą vykdančioms suinteresuotosioms šalims, Komisija turėtų paskelbti neprivalomojo pobūdžio informacinę medžiagą, kaip antai: standartizavimo ir pramoninimo etape būtiną pagalbinę medžiagą, kurią turi pateikti bendroji įmonė SESAR, standartizavimo ir reguliavimo poreikių veiksmų planą ir bandomojo bendro projekto pagrindžiamosios bendrų sąnaudų ir naudos analizės rezultatų ataskaitą. Pagalbinė medžiaga, kai reikia, turi būti rengiama pagal procedūras, kurių reikalaujama pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 552/2004 (3) ir kuriose pagal tą reglamentą dalyvauja nacionalinės priežiūros institucijos;
(17)
bandomojo bendro projekto įgyvendinimas turėtų būti stebimas kuo labiau panaudojant esamus stebėjimo mechanizmus ir esamas konsultavimosi struktūras, įtraukiant visas veiklą vykdančias suinteresuotąsias šalis;
(18)
turėtų būti nustatyti tinkami šio reglamento peržiūros mechanizmai, kuriuose dalyvautų diegimo administratorius, kuris turėtų koordinuoti Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 409/2013 9 straipsnyje nurodytus subjektus (t. y. nacionalines priežiūros institucijas, kariškius, SESAR bendrąją įmonę, tinklo valdytoją ir gamybos pramonę) ir su jais bendradarbiauti, visų pirma, kad Komisija prireikus galėtų iš dalies keisti šį reglamentą. Pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 409/2013 9 straipsnio 7 dalies c punktą diegimo administratorius turi tinkamai atsižvelgti į poveikį nacionalinės ir kolektyvinės gynybos pajėgumui. Pagal valstybių narių bendrą pareiškimą dėl karinių klausimų, susijusių su Bendru Europos dangumi, koordinavimas su kariškiais bandomajame bendrame projekte išlieka prioritetas (4). Pagal šį pareiškimą valstybės narės visų pirma turėtų sustiprinti civilinį ir karinį bendradarbiavimą ir, jei reikia ir tiek, kiek reikia valstybėms narėms, palengvinti jų ginkluotųjų pajėgų bendradarbiavimą visais oro eismo valdymo klausimais;
(19)
pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 549/2004 (5) 1 straipsnio 2 dalį, šis reglamentas taikomas nepažeidžiant valstybių narių suverenių teisių į jų oro erdvę ir nedarant poveikio valstybių narių reikalavimams, susijusiems su viešosios tvarkos, visuomenės saugumo ir gynybos klausimais. Šis reglamentas netaikomas karinėms operacijoms ir mokymui;
(20)
šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendro dangaus komiteto nuomonę,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Dalykas ir taikymo sritis
1. Šiuo reglamentu nustatomas pirmasis bendras projektas (toliau - bandomasis bendras projektas). Bandomajame bendrame projekte nustatomas pirmas OEV funkcijų, kurios turi būti įdiegtos laiku, koordinuotai ir suderintai, kad būtų pasiekti Europos OEV pagrindiniame plane nustatyti esminiai veiklos pakeitimai, rinkinys.
2. Šis reglamentas taikomas Europos oro eismo valdymo tinklui ir Reglamento (EB) Nr. 552/2004 I priede nustatytoms oro navigacijos paslaugų sistemoms. Jis taikomas šio reglamento priede nustatytoms suinteresuotosioms šalims.
2 straipsnis
Apibrėžtys
Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys nustatytos Reglamento (EB) Nr. 549/2004 2 straipsnyje ir Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 409/2013 2 straipsnyje.
Kitų vartojamų terminų apibrėžtys:
1) bendras sprendimų priėmimas oro uoste - procesas, per kurį oro eismo srautų ir pajėgumo valdymo sprendimai priimami remiantis veiklą vykdančių suinteresuotųjų šalių ir kitų oro eismo srautų ir pajėgumo valdyme dalyvaujančių subjektų sąveika ir kuriuo siekiama sumažinti skrydžių užlaikymą, geriau numatyti įvykius ir optimizuoti išteklių naudojimą;
2) oro uosto veiklos planas - vienas bendrai sutartas slenkamasis visoms oro uosto suinteresuotosioms šalims prieinamas planas, kuriuo siekiama bendrai informuoti apie padėtį ir užtikrinti, kad suinteresuotosios šalys galėtų juo remtis priimdamos procesų optimizavimo sprendimus;
3) tinklo veiklos planas - tinklo valdytojo drauge su veiklą vykdančiomis suinteresuotosiomis šalimis parengtas planas, taip pat jo pagalbinės priemonės, pagal kurį trumpuoju ir vidutiniu laikotarpiu organizuojama veikla vadovaujantis pagrindiniais tinklo strateginio plano principais. Tinklo valdymo plano dalis, susijusi su Europos maršrutų tinklo kūrimu, apima Europos maršrutų tinklo gerinimo planą;
4) vykdyti OEV funkciją - užtikrinti, kad atitinkama OEV funkcija būtų įdiegta ir nuolat naudojama kasdienėje veikloje;
5) tikslinė įdiegimo data - data, iki kurios atitinkamos OEV funkcijos diegimas turi būti užbaigtas ir nuo kurios funkcija būtų nuolat naudojama veikloje.
3 straipsnis
OEV funkcijos ir jų diegimas
1. Bandomąjį bendrą projektą sudaro šios OEV funkcijos:
a)
išplėstas atvykimo valdymas ir nustatytų charakteristikų navigacija intensyvaus eismo oro uosto skrydžių valdymo rajonuose;
b)
oro uostų integravimas ir pralaidumas;
c)
lankstus oro erdvės valdymas ir laisvas maršrutas;
d)
bendradarbiaujamasis tinklo valdymas;
e)
pradinis visos sistemos informacijos valdymas;
f)
pradiniai trajektorijos informacijos mainai.
Šios OEV funkcijos aprašytos priede.
2. Priede nurodytos veiklą vykdančios suinteresuotosios šalys ir tinklo valdytojas pagal šio reglamento priedą ir Įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 409/2013 įdiegia 1 dalyje nurodytas OEV funkcijas ir įgyvendina su jomis susijusias veiklos procedūras, kurios užtikrina vientisą tų funkcijų veikimą. Karinę veiklą vykdančios suinteresuotosios šalys diegia tas OEV funkcijas tik tiek, kiek tai būtina siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi Reglamento (EB) Nr. 552/2004 II priedo A dalies 4 punkto.
4 straipsnis
Informacinė ir pagalbinė medžiaga
Komisija savo interneto svetainėje skelbia šią 3 straipsnio 1 dalyje nurodytoms OEV funkcijoms diegti būtiną informacinę ir pagalbinę medžiagą:
a)
orientacinį sąrašą pagalbinės medžiagos, kurią standartizavimo ir pramoninimo etapu turi pateikti bendroji įmonė SESAR, ir tikslines pateikimo datas;
b)
orientacinį su standartizavimo ir reguliavimo poreikiais susijusių veiksmų planą, įskaitant nuorodas į įgyvendinimo taisykles ir Bendrijos specifikacijas, parengtas pagal Reglamento (EB) Nr. 552/2004 3 ir 4 straipsnius, taip pat susijusias tikslines pateikimo datas;
c)
bendrų sąnaudų ir naudos analizę, kuria grindžiamas bandomojo bendro projekto suinteresuotųjų šalių patvirtinimas.
5 straipsnis
Stebėjimas
Komisijos vykdomas stebėjimas, numatytas Įgyvendinimo Reglamento (ES) Nr. 409/2013 6 straipsnyje, atliekamas visų pirma įgyvendinant šias planavimo ir ataskaitų teikimo priemones:
a)
Europos OEV pagrindinį planą ir įgyvendinimo ataskaitų teikimo mechanizmus;
b)
tinklo strateginį planą ir tinklo veiklos planą;
c)
veiklos rezultatų planus, visų pirma informaciją, nurodytą Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 390/2013 (6) 11 straipsnio 3 dalis c punkte, 11 straipsnio 5 dalyje ir II priedo 2 punkte;
d)
oro navigacijos išlaidų ataskaitų lenteles, visų pirma informaciją, nurodytą Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 391/2013 (7) II priedo 1 lentelės 3.8 eilutėje ir 2 punkto m papunktyje, taip pat VII priedo 3 lentelės 2.1-2.4 eilutėse;
e)
diegimo administratoriaus vykdomą įgyvendinimo projektų stebėjimą, numatytą Įgyvendinimo Reglamento (ES) Nr. 409/2013 10 straipsnyje;
f)
funkcinių oro erdvės blokų planavimo ir įgyvendinimo ataskaitų teikimo mechanizmus;
g)
su standartizavimu susijusius planavimo ir įgyvendinimo ataskaitų teikimo mechanizmus.
6 straipsnis
Peržiūra
Komisija peržiūri šį reglamentą, atsižvelgdama į šiuos dalykus: informaciją ir patarimus, kuriuos pagal Reglamento (ES) Nr. 409/2013 9 straipsnio 2 dalies c punktą jai teikia diegimo administratorius, įvykdęs to reglamento 9 straipsnio koordinavimo ir konsultavimosi reikalavimus; informaciją, gautą vykdant 5 straipsnyje nurodytą stebėjimą; OEV technologinę raidą. Peržiūros rezultatus ji pateikia Bendro dangaus komitetui.
Atliekant peržiūrą visų pirma atsižvelgiama į šiuos aspektus:
a)
3 straipsnio 1 dalyje nurodytų OEV funkcijų diegimo pažangą,
b)
esamų paskatų naudojimą bandomajam bendram projektui įgyvendinti ir naujų paskatų galimybes,
c)
kiek bandomuoju bendru projektu prisidedama prie tikslinių veiklos rodiklių siekimo ir lankstaus oro erdvės naudojimo įgyvendinimo,
d)
faktines 3 straipsnio 1 dalyje nurodytų OEV funkcijų diegimo sąnaudas ir naudą, įskaitant vietinio arba regioninio neigiamo poveikio kurios nors kategorijos veiklą vykdančioms suinteresuotosioms šalims nustatymą,
e)
ar reikia koreguoti bandomąjį bendrą projektą, visų pirma jo individualią ir geografinę taikymo sritį ir priede nustatytas tikslines įdiegimo datas,
f)
4 straipsnyje nurodytos informacinės ir pagalbinės medžiagos rengimo pažangą.
Pirmą peržiūrą Komisija pradeda ne vėliau kaip praėjus 18 mėnesių po diegimo programos patvirtinimo.
7 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2014 m. birželio 27 d.