ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 20. června 2014,
kterým se zrušuje rozhodnutí 2010/282/EU o existenci nadměrného schodku v Rakousku
(2014/404/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 126 odst. 12 této smlouvy,
s ohledem na doporučení Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Rozhodnutím Rady 2010/282/EU (1) Rada dne 2. prosince 2009 na základě doporučení Komise rozhodla, že v Rakousku existuje nadměrný schodek. Rada uvedla, že na rok 2009 byl plánován schodek veřejných financí ve výši 3,9 % HDP, který tudíž překročil referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě, přičemž hrubý veřejný dluh měl v roce 2009 dosáhnout 68,2 % HDP, tedy více, než je referenční hodnota 60 % HDP podle Smlouvy. Schodek veřejných financí a veřejný dluh za rok 2009 byly následně revidovány na 5,5 % HDP a 116,4 % HDP.
(2)
V souladu s čl. 126 odst. 7 Smlouvy a čl. 3 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 (2) a na základě doporučení Komise vydala Rada dne 2. prosince 2009 Rakousku doporučení, aby nejpozději do roku 2013 nadměrný schodek odstranilo. Doporučení Rady bylo zveřejněno.
(3)
Podle článku 4 Protokolu o postupu při nadměrném schodku připojeného ke Smlouvám poskytuje údaje pro provedení postupu při nadměrném schodku Komise. V rámci uplatňování tohoto protokolu musí členské státy oznamovat údaje o výši schodku veřejných financí a veřejném dluhu a další související proměnné dvakrát ročně, a to před 1. dubnem a 1. říjnem, v souladu s článkem 3 nařízení Rady (ES) č. 479/2009 (3).
(4)
Při posuzování, zda by rozhodnutí o existenci nadměrného schodku mělo být zrušeno, má Rada přijmout rozhodnutí na základě oznámených údajů. Rozhodnutí o existenci nadměrného schodku by navíc mělo být zrušeno pouze tehdy, pokud z prognóz Komise vyplývá, že v horizontu prognózy schodek nepřekročí referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou Smlouvou (4).
(5)
Podle údajů poskytnutých Komisí (Eurostatem) v souladu s článkem 14 nařízení (ES) č. 479/2009 na základě údajů oznámených Rakouskem v dubnu 2014, podle programu stability na období 2014-2018 a podle prognózy útvarů Komise z jara 2014 jsou oprávněné následující závěry:
-
Po dosažení nejvyšší hodnoty 4,5 % HDP v roce 2010 se rakouský schodek veřejných financí snížil na 2,5 %, tedy pod úroveň referenční hodnoty 3 % HDP stanovené Smlouvou, již v roce 2011. Toto zlepšení oproti původně plánovanému fiskálnímu výsledku souviselo s tím, že opatření veřejných výdajů na rekapitalizaci krachující banky KA Finanz (přibližně 0,4 % HDP) byla ve veřejných účtech uznána v roce 2012, kdy byly výsledné dopady potvrzeny na základě účetních výkazů banky. V menší míře byl pokles schodku důsledkem nižších než plánovaných výdajů na všech úrovních vládních institucí a příznivějších hospodářských podmínek, které vedly k vyššímu růstu příjmů, než jaký byl projektován. V roce 2012, oproti prognózám státních orgánů i Komise, zůstal schodek veřejných financí ve výši 2,6 % nadále pod hranicí 3 % HDP. Avšak vzhledem k hrozbě, že se naplní rizika spojená s opatřeními na nápravu ve finančním sektoru, která by mohla mít za následek schodek převyšující 3 % HDP v následujících letech, Komise nedoporučila předčasné zrušení postupu při nadměrném schodku. Zmíněná rizika se však naplnila pouze zčásti a na rok 2013 Rakousko oznámilo schodek ve výši 1,5 % HDP. Tento další pokles schodku byl z velké části způsoben neočekávaným rozsahem jednorázových opatření, mezi něž patřil prodej spektra pro mobilní telefonickou komunikaci a jejichž objem představoval téměř 0,6 % HDP.
-
Program stability na období 2014-2018, přijatý rakouskou vládou dne 29. dubna 2014, plánuje zvýšení schodku veřejných financí na 2,7 % HDP v roce 2014 a následně pokles na 1,4 % HDP v roce 2015. Prognóza útvarů Komise z jara 2014 očekává schodek ve výši 2,8 % HDP v roce 2014 a 1,5 % HDP v roce 2015. Po celé období prognózy tak schodek zůstane pod referenční hodnotou 3 % HDP stanovenou Smlouvou. Kromě toho vláda v rámci nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 (5) oznámila a v dopise zaslaném Komisi potvrdila soubor dodatečných úsporných opatření a opatření ke zvýšení příjmů, která podle posouzení Komise dosáhnou objemu 0,2 % HDP a mají zabránit plánovanému významnému odchýlení od požadovaného postupu korekce směrem k dosažení střednědobého rozpočtového cíle.
-
Zvýšení schodku veřejných financí v roce 2014 je způsobeno zřízením zvláštního subjektu (likvidační subjekt, Abbaueinheit) pro likvidaci znehodnocených aktiv banky Hypo Alpe Adria. Externí skupina odborných poradců jmenovaná vládou odhaduje, že zřízení likvidačního subjektu pro banku Hypo Alpe Adria zatíží veřejné finance až 4 miliardami EUR (1,2 % HDP), přičemž tato částka zahrnuje kapitálovou injekci ve výši 750 milionů EUR, která již byla v roce 2014 poskytnuta. Jak se tato podpora nakonec projeví na nárůstu schodku, bude záviset na nezávislém přezkumu kvality aktiv banky Hypo Alpe Adria, který se uskuteční později v průběhu tohoto roku, aby Eurostat mohl vyhodnotit statistické zaznamenání této operace. Současné hodnocení expertní skupiny se zdá být provedeno s přiměřenou mírou opatrnosti, a proto ho lze považovat za hodnověrné; avšak nelze vyloučit ani to, že tato operace bude mít na výsledný schodek dopad větší. Toto představuje hlavní nepříznivé riziko pro projekci schodku na rok 2014. Současně však, rovněž vzhledem k dodatečným diskrečním opatřením, jež vláda oznámila po zveřejnění prognózy útvarů Komise a jež by měla vést k dalšímu snížení celkového schodku, se rizika pro schodek v roce 2014 zdají být celkově vyrovnaná.
-
Strukturální saldo, tj. cyklicky očištěné saldo veřejných financí bez vlivu jednorázových a jiných dočasných opatření, se mezi lety 2011 a 2013 zlepšovalo v průměru téměř o 0,7 % HDP ročně, což odpovídá doporučením Rady. Podle prognózy útvarů Komise z jara 2014 a podle jejího posouzení aktualizovaného návrhu rozpočtového plánu předloženého dne 29. dubna 2014 a dodatečných opatření oznámených vládou dne 12. května 2014 se u strukturálního salda za rok 2014 očekává mírné zlepšení. V této souvislosti je třeba poznamenat, že se zdá, že strukturální saldo v současnosti začíná o 0,5 % HDP zaostávat za požadovanou korekcí směrem k dosažení střednědobého cíle v roce 2014, což naznačuje, že je třeba posílit rozpočtová opatření, aby byl zajištěn úplný soulad s preventivní složkou Paktu o stabilitě a růstu s ohledem na vyvstávající riziko, že dojde k významnému odchýlení od požadovaného postupu korekce.
-
Poměr dluhu k HDP vzrostl mezi lety 2009 a 2013 ze 69,2 % na 74,5 %. Podle prognóz se hrubý veřejný dluh v roce 2014 zvýší zhruba na 80 % HDP, a to především v důsledku toho, že do něho budou zahrnuty závazky související s převodem znehodnocených aktiv banky Hypo Alpe Adria na likvidační subjekt.
(6)
Počínaje rokem 2014, což je rok následující po nápravě nadměrného schodku, podléhá Rakousko preventivní složce Paktu o stabilitě a růstu a mělo by přiměřeným tempem směřovat k dosažení svého střednědobého cíle, včetně dodržení výdajového kritéria, a učinit dostatečný pokrok v úsilí o dodržení kritéria snižování dluhu v souladu s čl. 2 odst. 1a nařízení (ES) č. 1467/97.
(7)
V souladu s čl. 126 odst. 12 Smlouvy má být rozhodnutí Rady o existenci nadměrného schodku zrušeno, byl-li podle názoru Rady nadměrný schodek v dotyčném členském státě napraven.
(8)
Podle názoru Rady byl nadměrný schodek v Rakousku napraven a rozhodnutí 2010/282/EU by proto mělo být zrušeno,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Z celkového hodnocení vyplývá, že nadměrný schodek v Rakousku byl napraven.
Článek 2
Rozhodnutí 2010/282/EU se zrušuje.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Rakouské republice.
V Lucemburku dne 20. června 2014.
TARYBOS SPRENDIMAS
2014 m. birželio 20 d.
kuriuo panaikinamas Sprendimas 2010/282/ES dėl perviršinio deficito Austrijoje
(2014/404/ES)
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 126 straipsnio 12 dalį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,
kadangi:
(1)
2009 m. gruodžio 2 d. Sprendimu 2010/282/ES (1), priimtu remiantis Komisijos rekomendacija, Taryba nusprendė, kad Austrijoje susidaręs perviršinis deficitas. Taryba pažymėjo, kad 2009 m. planuojamas valdžios sektoriaus deficitas buvo 3,9 % BVP ir viršijo Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę, o 2009 m. planuojama bendroji valdžios sektoriaus skola siekė 68,2 % BVP ir viršijo Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę. Vėliau 2009 m. rodikliai buvo patikslinti ir atitinkamai valdžios sektoriaus deficitas padidintas iki 5,5 % BVP, o skola - iki 116,4 % BVP;
(2)
2009 m. gruodžio 2 d., vadovaudamasi Sutarties 126 straipsnio 7 dalimi ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (2) 3 straipsnio 4 dalimi ir remdamasi Komisijos rekomendacija, Taryba pateikė Austrijai skirtą rekomendaciją, kad perviršinio deficito padėtis būtų ištaisyta ne vėliau kaip 2013 m. Ta Tarybos rekomendacija buvo paskelbta viešai;
(3)
pagal Sutarčių prieduose pateikto Protokolo dėl perviršinio deficito procedūros 4 straipsnį Komisija teikia šiai procedūrai vykdyti reikalingus duomenis. Taikydamos tą Protokolą, pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 479/2009 (3) 3 straipsnį valstybės narės du kartus per metus, t. y. iki balandžio 1 d. ir iki spalio 1 d., privalo pranešti valdžios sektoriaus deficito ir skolos duomenis ir kitus susijusius kintamuosius;
(4)
svarstydama, ar reikėtų panaikinti sprendimą dėl perviršinio deficito, Taryba sprendimą turi priimti remdamasi pateiktais duomenimis. Be to, sprendimas dėl perviršinio deficito turėtų būti panaikintas tik jei pagal Komisijos prognozes numatoma, kad prognozės laikotarpiu deficitas neviršys Sutartyje nurodytos 3 % BVP pamatinės vertės (4);
(5)
Austrijai 2014 m. balandžio mėn. pateikus pranešimą, remiantis Komisijos (Eurostato) duomenimis, pateiktais pagal Reglamento (EB) Nr. 479/2009 14 straipsnį, 2014 m. stabilumo programa ir Komisijos tarnybų 2014-2018 m. pavasario prognoze pagrįstai daromos šios išvados:
-
2010 m. pasiekęs aukščiausią 4,5 % BVP lygį, Austrijos valdžios sektoriaus deficitas 2011 m. nukrito iki 2,5 %, vadinasi, žemiau Sutartyje nustatytos 3 % BVP pamatinės vertės. Šį pagerėjimą, palyginti su iš pradžių planuotais fiskaliniais rezultatais, iš dalies lėmė tai, kad blogo banko KA Finanz rekapitalizavimui skirtos valdžios sektoriaus išlaidos (maždaug 0,4 % BVP) į valdžios sektoriaus sąskaitas buvo įtrauktos 2012 m., kai susijęs poveikis buvo patvirtintas banko finansinėse ataskaitose. Mažesniu mastu deficito sumažėjimą lėmė mažesnės, nei planuota, išlaidos visuose valdžios lygmenyse ir palankesnės ekonominės sąlygos, dėl kurių pajamos augo daugiau, nei tikėtasi. 2012 m., priešingai, nei numatyta nacionalinėse ir Komisijos prognozėse, valdžios sektoriaus deficitas buvo 2,6 % BVP ir išliko mažesnis nei 3 % BVP. Tačiau dėl gresiančios rizikos, kad gali prireikti tolesnių finansų sektoriaus gelbėjimo operacijų, dėl kurių ateinančiais metais deficitas galėjo viršyti 3 % BVP, Komisija nerekomendavo taip anksti nutraukti perviršinio deficito procedūros. Vis dėlto ta rizika pasitvirtino tik iš dalies ir Austrija pranešė, kad jos 2013 m. deficitas sudaro 1,5 % BVP. Šį tolesnį deficito mažėjimą iš esmės lėmė nenumatyto dydžio vienkartinės priemonės, susijusios su mobiliojo telefono ryšio dažnių spektro pardavimu, - jos sudarė beveik 0,6 % BVP;
-
2014-2018 m. stabilumo programoje, kurią Austrijos Vyriausybė priėmė 2014 m. balandžio 29 d., planuojama, kad 2014 m. valdžios sektoriaus deficitas padidės iki 2,7 % BVP, o po to 2015 m. nukris iki 1,4 % BVP. Komisijos tarnybų 2014 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2014 m. deficitas sudarys 2,8 % BVP, o 2015 m. - 1,5 % BVP. Taigi prognozės laikotarpiu deficitas turėtų išlikti mažesnis už Sutartyje nurodytą 3 % BVP pamatinę vertę. Be to, pagal Reglamentą (ES) Nr. 473/2013 (5) Vyriausybė paskelbė ir Komisijai adresuotame rašte patvirtino informaciją apie papildomas pajamų ir išlaidų priemones, kurias Komisija įvertino kaip atitinkančias 0,2 % BVP ir kuriomis siekiama išvengti numatyto didelio nukrypimo nuo reikalaujamo koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo;
-
valdžios sektoriaus deficito padidėjimą 2014 m. lėmė turto valdymo įmonės įsteigimas (likvidavimo subjektas, Abbaueinheit) siekiant likviduoti nuvertėjusį Hypo Alpe Adria turtą. Vyriausybės paskirtos išorės ekspertų patarėjų grupės vertinimu, Hypo Alpe Adria likvidavimo subjekto įsteigimo poveikis siekia iki 4 mlrd. EUR (1,2 % BVP), įskaitant 2014 m. jau atliktos 750 mln. EUR kapitalo injekcijos poveikį. Galutinis deficitą didinančio poveikio vertinimas priklausys nuo nepriklausomo Hypo Alpe Adria turto kokybės patikrinimo, kuris bus atliktas vėliau šiais metais, kad Eurostatas galėtų įvertinti šios operacijos statistinį poveikį. Atrodo, kad dabartinį ekspertų grupės atliktą vertinimą galima vertinti kaip pakankamai atsargų, todėl jį galima laikyti tikėtinu, tačiau negalima atmesti galimybės, kad ši operacija gali turėti didesnį poveikį deficitui. Tai yra didžiausia su 2014 m. deficito projekcija susijusi rizika. Atsižvelgiant į papildomas diskrecines priemones, kurias Vyriausybė paskelbė po to, kai buvo paskelbta Komisijos tarnybų 2014 m. pavasario prognozė, dėl kurių nominalus deficitas turėtų dar labiau sumažėti, 2014 m. deficitui kylanti rizika atrodo iš esmės subalansuota;
-
struktūrinis balansas, t. y. pagal ekonominį ciklą pakoreguotas valdžios sektoriaus balansas, į kurį neįtraukiamos vienkartinės ir kitos laikinos priemonės, 2011-2013 m. kasmet vidutiniškai gerėjo beveik 0,7 % BVP, o tai atitinka Tarybos rekomendacijas. Remiantis Komisijos tarnybų 2014 m. pavasario prognoze, 2014 m. balandžio 29 d. pateikto biudžeto plano projekto ir 2014 m. gegužės 12 d. Vyriausybės paskelbtų papildomų priemonių vertinimu prognozuojama, kad 2014 m. struktūrinis balansas šiek tiek pagerės. Tomis aplinkybėmis aiškėja, kad šiuo metu susidaro maždaug 0,5 % BVP atotrūkis nuo reikalaujamo struktūrinio balanso koregavimo 2014 m. siekiant vidutinio laikotarpio tikslo, todėl galima daryti prielaidą, kad reikia sustiprinti biudžeto priemones, kuriomis būtų užtikrintas visapusiškas Stabilumo ir augimo pakto prevencinės dalies laikymasis atsižvelgiant į kylančią riziką, kad gali būti smarkiai nukrypta nuo reikalaujamo koregavimo plano;
-
2009-2013 m. skolos ir BVP santykis padidėjo nuo 69,2 % iki 74,5 %. Prognozuojama, kad 2014 m. bendroji valdžios sektoriaus skola išaugs iki maždaug 80 % BVP iš esmės dėl to, kad į valdžios sektoriaus skolą bus įtraukti įsipareigojimai, susiję su Hypo Alpe Adria nuvertėjusio turto perdavimu likvidavimo subjektui;
(6)
nuo 2014 m., t. y. nuo metų po perviršinio deficito panaikinimo, Austrijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir ji tinkamu tempu turėtų toliau siekti savo vidutinio laikotarpio tikslo, kartu laikytis išlaidų kriterijaus ir daryti pakankamą pažangą siekdama tenkinti skolos kriterijų pagal Reglamento (EB) Nr. 1467/97 2 straipsnio 1a dalį;
(7)
pagal Sutarties 126 straipsnio 12 dalį Tarybos sprendimas dėl perviršinio deficito panaikinamas, kai, Tarybos nuomone, perviršinis deficitas atitinkamoje valstybėje narėje yra panaikintas;
(8)
Tarybos nuomone, perviršinis deficitas Austrijoje panaikintas, todėl Sprendimas 2010/282/ES turėtų būti panaikintas,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Atlikus bendrą vertinimą daroma išvada, kad perviršinio deficito padėtis Austrijoje yra ištaisyta.
2 straipsnis
Sprendimas 2010/282/ES panaikinamas.
3 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Austrijos Respublikai.
Priimta Liuksemburge 2014 m. birželio 20 d.