NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 596/2014
ze dne 16. dubna 2014
o zneužívání trhu (nařízení o zneužívání trhu) a o zrušení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/6/ES a směrnic Komise 2003/124/ES, 2003/125/ES a 2004/72/ES
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky (1),
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Skutečný vnitřní trh s finančními službami je rozhodující pro hospodářský růst a vytváření pracovních míst v Unii.
(2)
Integrovaný, účinný a transparentní finanční trh vyžaduje integritu. Řádné fungování trhů s cennými papíry a důvěra veřejnosti v trhy jsou nezbytnými předpoklady hospodářského růstu a blahobytu. Zneužívání trhu narušuje integritu finančních trhů a důvěru veřejnosti v cenné papíry a deriváty.
(3)
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/6/ES (4) doplnila a aktualizovala právní rámec Unie na ochranu integrity trhu. Nicméně vzhledem k tomu, že od vstupu uvedené směrnice v platnost došlo k vývoji v oblasti legislativy, trhu a technologií, který vedl k významným proměnám podoby finančních trhů, by tato směrnice měla být nyní nahrazena. Nový legislativní nástroj je také třeba k zajištění jednotných pravidel a přehlednosti klíčových pojmů a jednotných předpisů v souladu se závěry zprávy ze dne 25. února 2009 vypracované skupinou na vysoké úrovni pro finanční dohled v EU, které předsedá Jacques de Larosière (dále jen „de Larosièrova skupina“).
(4)
Je třeba vytvořit jednotnější a pevnější rámec, který zachová integritu trhu, zabrání případným regulatorním arbitrážím, zajistí odpovědnost při pokusech o manipulaci a zvýší právní jistotu a zjednoduší regulaci pro účastníky trhu. Toto nařízení má za cíl přispět rozhodujícím způsobem k řádnému fungování vnitřního trhu, a mělo by proto vycházet z článku 114 Smlouvy o fungování Evropské unie, jak je vykládáno jednotně v judikatuře Soudního dvora Evropské unie.
(5)
S cílem odstranit zbývající překážky obchodování a závažná narušení hospodářské soutěže mající za následek rozdílnost práva členských států a zamezit vznikání případných dalších překážek obchodování a závažných narušení hospodářské soutěže je nezbytné přijmout nařízení, kterým se stanoví jednotnější výklad právní úpravy Unie týkající se zneužívání trhu, jenž jasněji vymezuje pravidla, která budou platit ve všech členských státech. Vezmou-li na sebe požadavky týkající se zneužívání trhu formu nařízení, mělo by být zajištěno, že tyto požadavky jsou přímo uplatnitelné. Tím by měly být zajištěny jednotné podmínky, neboť se zamezí vzniku rozdílných vnitrostátních požadavků vlivem provedení směrnice. Toto nařízení bude vyžadovat, aby se všechny osoby v celé Unii řídily stejnými pravidly. Rovněž sníží složitost regulačních pravidel a náklady firem na jejich plnění, a to především pro podniky působící v přeshraničním styku, a přispěje k zamezení narušení hospodářské soutěže.
(6)
Komise ve svém sdělení ze dne 25. června 2008„Small Business Act pro Evropu“ vyzývá Unii a její členské státy, aby navrhovaly pravidla s cílem snížit administrativní zátěž, přijímaly právní předpisy pro potřeby emitentů na trzích malých a středních podniků a usnadnily přístup těchto emitentů k financování. Řada ustanovení směrnice 2003/6/ES ukládá emitentům, zejména těm, jejichž finanční nástroje jsou přijaty k obchodování na trzích pro růst malých a středních podniků, administrativní zátěž, která by měla být snížena.
(7)
Zneužívání trhu je pojem, který zahrnuje protiprávní jednání na finančních trzích, a pro účely tohoto nařízení je třeba jej chápat tak, že sestává z obchodování zasvěcené osoby, nedovoleného zpřístupnění vnitřní informace a manipulace s trhem. Takové jednání snižuje úplnou a řádnou průhlednost trhu, která je předpokladem pro operace všech hospodářských subjektů na integrovaných finančních trzích.
(8)
Oblast působnosti směrnice 2003/6/ES se zaměřila na finanční nástroje, které byly přijaty k obchodování na regulovaném trhu nebo pro něž byla podána žádost o přijetí k obchodování na těchto trzích. V posledních letech se nicméně stále více finančních nástrojů obchodovalo v mnohostranných obchodních systémech. Existují i finanční nástroje, které se obchodují pouze na jiných typech organizovaných obchodních systémů nebo formou OTC. Působnost tohoto nařízení by proto měla zahrnovat všechny finanční nástroje obchodované na regulovaném trhu v mnohostranných obchodních systémech nebo a na jakékoliv jiné jednání nebo činnosti, které mohou mít vliv na takové finanční nástroje, bez ohledu na to, zda probíhají v obchodním systému či nikoli. V případě určitých typů mnohostranných obchodních systémů, které podobně jako regulované trhy pomáhají společnostem získávat finanční prostředky pro vlastní kapitál, platí zákaz zneužívání trhu rovněž v případě, kdy byla podána žádost o přijetí k obchodování na takovém trhu. Oblast působnosti tohoto nařízení by měla proto zahrnovat finanční nástroje, pro něž byla podána žádost o přijetí k obchodování v mnohostranném obchodním systému. To by mělo zlepšit ochranu investorů, zachovat integritu trhů a zajistit, aby byla zneužívání trhu s těmito nástroji jednoznačně zakázána.
(9)
Pro účely transparentnosti by organizátoři regulovaného trhu, mnohostranného obchodního systému či organizovaného obchodního systému měli neprodleně oznamovat svým příslušným orgánů údaje o svých finančních nástrojích, které přijali k obchodování, pro něž byla podána žádost o přijetí k obchodování nebo které jsou obchodovány v jejich obchodním systému. Pokud již nástroj není přijat k obchodování, mělo by být podáno druhé oznámení. Tyto povinnosti by se měly vztahovat rovněž na finanční nástroje, pro něž byla podána žádost o přijetí k obchodování v jejich obchodním systému, a finanční nástroje, které byly přijaty k obchodování před vstupem tohoto nařízení v platnost. Toto oznámení by mělo být příslušnými orgány podáno Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy (ESMA) a ESMA by měl zveřejňovat seznam všech těchto oznámených finančních nástrojů. Toto nařízení se vztahuje na tyto finanční nástroje bez ohledu na to, zda jsou uvedeny na seznamu, který zveřejňuje orgán ESMA.
(10)
Je možné, že některé finanční nástroje, které nejsou obchodovány v obchodním systému, jsou používány ke zneužívání trhu. To platí i pro finanční nástroje, jejichž cena nebo hodnota závisí na finančních nástrojích obchodovaných v obchodním systému nebo jejichž cena nebo hodnota má vliv na tyto nástroje, a rovněž pro finanční nástroje, jejichž obchodování má vliv na cenu nebo hodnotu jiných finančních nástrojů obchodovaných v obchodním systému. Příkladem použití těchto nástrojů ke zneužívání trhu mohou být vnitřní informace týkající se určité akcie nebo obligace, které mohou být použity k nákupu derivátu této akcie nebo obligace, nebo index hodnoty závisející na této akcii nebo obligaci. Je-li určitý finanční nástroj používán jako referenční cena, může být derivát obchodovaný formou OTC použit k tomu, aby měl výhodu z manipulovaných cen, nebo k manipulaci ceny finančního nástroje obchodovaného v obchodním systému. Dalším příkladem je plánované vydání balíku cenných papírů, na něž se sice nevztahuje toto nařízení, avšak obchodování s těmito cennými papíry by mohlo ovlivnit cenu nebo hodnotu stávajících kotovaných cenných papírů, na něž se toto nařízení vztahuje. Toto nařízení se rovněž vztahuje na situaci, kdy cena nebo hodnota nástroje obchodovaného v obchodním systému závisí na nástroji obchodovaném formou OTC. Stejný princip by měl platit pro spotové komoditní smlouvy, jejichž cena je založena na ceně derivátu, a na nákupu spotových komoditních smluv, vůči nimž jsou finanční nástroje referencovány.
(11)
Obchodování s cennými papíry nebo souvisejícími nástroji za účelem stabilizace cenných papírů nebo obchodování s vlastními akciemi v rámci programů zpětného odkupu mohou být z ekonomických důvodů legitimní, a za určitých okolností by tedy měly být vyloučeny ze zákazů týkajících se zneužívání trhu, pokud jsou tyto činnosti prováděny s nezbytnou transparentností a jsou zveřejňovány informace týkající se stabilizace nebo programu zpětného odkupu.
(12)
Obchodování s vlastními akciemi v rámci programů zpětného odkupu a stabilizace finančního nástroje, na které by se nevztahovala výjimka podle tohoto nařízení, by neměly být samy o sobě považovány za zneužívání trhu.
(13)
Členské státy, členové Evropského systému centrálních bank (ESCB), ministerstva a jiné orgány a subjekty zvláštního určení jednoho či více členských států a Unie a některé další veřejné orgány nebo osoby jednající jejich jménem by neměly být omezovány v provádění měnové politiky, politiky směnných kurzů nebo správy veřejného dluhu, pokud jsou příslušné činnosti prováděny ve veřejném zájmu a výhradně za účelem provádění těchto politik. Rovněž by neměly obchody, pokyny nebo jednání Unie, subjektu zvláštního určení jednoho nebo několika členských států, Evropská investiční banka, Evropský nástroj finanční stability, Evropský mechanismus stability nebo mezinárodní finanční instituce zřízené dvěma nebo více členskými stát, být omezovány při mobilizování financování a poskytování finanční pomoci ve prospěch svých členů. Takové výjimky z oblasti působnosti tohoto nařízení může být v souladu s tímto nařízením rozšířeno na některé veřejné orgány pověřené správou veřejného dluhu nebo do správy veřejného dluhu zasahující a na centrální banky třetích zemí. Tyto výjimky pro měnovou politiku, politiku směnných kurzů a správu veřejného dluhu by se současně neměly vztahovat na případy, kdy tyto orgány uskutečňují obchody, pokyny nebo jednání, jež nemají za účel provádění těchto politik, nebo pokud osoby pracující v těchto orgánech uskutečňují obchody, pokyny nebo jednání svým jménem.
(14)
Racionálně uvažující investoři opírají svá investiční rozhodnutí o informace, které již mají k dispozici, to znamená, o informace dostupné ex ante. Proto by otázka, zda by při investičním rozhodování racionální investor pravděpodobně vzal v úvahu konkrétní informaci, měla být hodnocena na základě informací dostupných ex ante. Takové hodnocení musí vzít v potaz předpokládaný dopad informací v kontextu všech souvisejících činností emitenta jako celku, spolehlivost zdroje informací a jiné tržní proměnné, které mohou mít vliv na finanční nástroje, související spotové komoditní smlouvy a za určitých okolností dražené produkty odvozené od povolenek na emise.
(15)
Informace dostupné ex post se mohou použít k ověření předpokladu, že informace dostupné ex ante byly citlivé na cenu, ale neměly by se použít ke stíhání osob, které došly k přiměřeným závěrům na základě ex ante informací, které měly k dispozici.
(16)
Pokud se vnitřní informace týkají procesu, který probíhá ve více fázích, může každá z těchto fází stejně jako celý proces představovat vnitřní informace. Dílčím krokem v dlouhodobém procesu může sám o sobě být souhrn okolností nebo událost, které nastaly nebo u nichž lze na základě celkového posouzení faktorů existujících v dané době realisticky předpokládat, že nastanou. Tento pojem by však neměl být chápan tak, že je nutné brát v potaz velikost dopadu tohoto souhrnu okolností nebo této události na ceny daných finančních nástrojů. Dílčí krok by měl být považován za vnitřní informaci, pokud sám o sobě splňuje kritéria stanovená tímto nařízením pro vnitřní informace.
(17)
Informace týkající se určité události nebo souhrnu okolností, které jsou dílčím krokem v dlouhodobém procesu, se mohou týkat například stavu smluvních jednání, podmínek, na kterých se strany prozatímně dohodnou v rámci smluvních jednání, možnosti umisťování finančních nástrojů, podmínek, za kterých budou finanční nástroje uváděny na trh, prozatímních podmínek umisťování finančních nástrojů nebo, úvah o zahrnutí finančního nástroje hlavního indexu nebo odstranění finančního nástroje z takového indexu.
(18)
Právní jistota účastníků trhu by se měla zvýšit díky užšímu vymezení dvou prvků, jež jsou zásadní pro definici vnitřní informace, a sice přesné povahy takové informace a významu jejího možného dopadu na ceny finančních nástrojů, souvisejících spotových komoditních smluv a dražených produktů odvozených od povolenek na emise. V případě derivátů, které jsou velkoobchodními energetickými produkty, by se mělo jako na vnitřní informace nahlížet zejména na informace, jejichž zveřejnění se vyžaduje v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1227/2011 (5).
(19)
Toto nařízení nemá za cíl zakázat diskuse obecného charakteru o obchodním a tržním vývoji mezi zúčastněnými stranami a managementem týkající se emitenta. Tyto vztahy mají zásadní význam pro efektivní fungování trhů a neměly by být tímto nařízením zakázány.
(20)
Spotové trhy a odvozené trhy s deriváty jsou vysoce propojené a globální a ke zneužívání trhu může docházet napříč všemi trhy i napříč hranicemi států, což může způsobit značná systémová rizika. To platí jak pro obchodování zasvěcené osoby, tak pro manipulaci s trhem. Vnitřní informace ze spotových trhů mohou zejména přinést prospěch osobám obchodujícím na finančním trhu. Důvěrná informace ve vztahu ke komoditním derivátům by měla být vymezena jako informace, která odpovídá obecné definici vnitřní informace ve vztahu k finančním trhům a která musí být uveřejněna v souladu s ustanoveními právních předpisů na unijní nebo vnitrostátní úrovni, tržních pravidel, smluv nebo zvyklostí na příslušném trhu s komoditními deriváty nebo spotovém trhu. Významné příklady těchto pravidel obsahuje nařízení (EU) č. 1227/2011 pro energetické trhy a databáze JODI pro ropu. Tyto informace mohou sloužit jako základ pro rozhodnutí účastníků trhu investovat do komoditních derivátů nebo uzavřít související spotové komoditní smlouvy, a měly by proto představovat vnitřní informace, které musí být uveřejněny, pokud by mohly mít významný dopad na ceny těchto derivátů nebo související spotové komoditní smlouvy.
Kromě toho se mohou manipulativní strategie vyskytovat i napříč spotovými trhy a trhy s deriváty. Obchodování s finančními nástroji včetně komoditních derivátů, lze využít k manipulaci se souvisejícími spotovými komoditními smlouvami a spotové komoditní smlouvy lze využít k manipulaci se souvisejícími finančními nástroji. Zákaz manipulace s trhem by měl tyto spojitosti zachytit. Není však vhodné ani možné rozšířit působnost tohoto nařízení na jednání, které se netýká finančních nástrojů, například na obchodování se spotovými komoditními smlouvami, které má vliv pouze na spotovém trhu. V konkrétním případě velkoobchodních energetických produktů by příslušné orgány měly brát v úvahu specifický charakter definic nařízení (EU) č. 1227/2011, když budou uplatňovat definice vnitřní informace, obchodování zasvěcené osoby a manipulace s trhem podle tohoto nařízení na finanční nástroje týkající se velkoobchodních energetických produktů.
(21)
Podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES (6) mají Komise, členské státy a jiné úředně stanovené subjekty odpovědnost mimo jiné za technická hlediska vydávání povolenek na emise, jejich bezplatné přidělování způsobilým průmyslovým odvětvím a novým účastníkům trhu a obecně za rozvoj a provádění rámcové politiky Unie v oblasti klimatu, což jsou aspekty, které jsou základem poskytování povolenek na emise pro subjekty splňující podmínky systému EU pro obchodování s emisemi. Při plnění těchto úkolů mohou mít tyto veřejné subjekty mimo jiné přístup k cenově citlivým neveřejným informacím a podle směrnice 2003/87/ES mohou být nuceny vykonávat určité tržní operace týkající se povolenek na emise. V důsledku klasifikace povolenek na emise jako finančních nástrojů v rámci revize směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES (7), budou tyto nástroje rovněž spadat do oblasti působnosti tohoto nařízení.
Protože Komise, členské státy a jiné úředně stanovené subjekty musí být schopny rozvíjet a provádět politiku Unie v oblasti klimatu, měly by být činnosti těchto veřejných orgánů týkající se povolenek na emise, pokud jsou prováděny výlučně ve veřejném zájmu a výslovně s cílem provádět tuto politiku, vyňaty z působnosti tohoto nařízení. Tato výjimka by neměla mít negativní dopad na celkovou transparentnost trhu, neboť tyto veřejné orgány mají zákonnou povinnost vykonávat svou činnost způsobem, který zaručuje řádné, spravedlivé a nediskriminační zveřejňování nových rozhodnutí, vývoje a údajů, které jsou cenově citlivé, a přístup k nim. Záruky spravedlivého a nediskriminačního zveřejňování specifických cenově citlivých informací, které jsou v držení veřejných orgánů, jsou také dány směrnicí 2003/87/ES a prováděcími opatřeními přijatými na jejím základě. Výjimka pro veřejné orgány při plnění cílů politiky Unie v oblasti klimatu by se zároveň neměla vztahovat na případy, kdy se tyto veřejné orgány účastní činností nebo obchodů, které neprobíhají v rámci plnění cílů politiky Unie v oblasti klimatu, nebo kdy se osoby pracující pro tyto orgány účastní takových činností na vlastní odpovědnost.
(22)
V souladu s článkem 43 Smlouvy o fungování EU a za účelem provádění mezinárodních smluv uzavřených na základě Smlouvy o fungování EU Komise, členské státy a ostatní úředně určené orgány mimo jiné odpovídají za provádění společné zemědělské politiky a společné rybářské politiky. Při výkonu těchto povinností provádějí tyto veřejné orgány činnosti a přijímají opatření k řízení zemědělských trhů a rybolovu, včetně veřejných intervencí, uvalení dodatečných dovozních cel nebo jejich zrušení. S ohledem na oblast působnosti tohoto nařízení, jehož některá ustanovení se rovněž vztahují na spotové komoditní smlouvy, které mají nebo pravděpodobně budou mít vliv na finanční nástroje a na finanční nástroje, jejichž hodnota závisí na hodnotě spotových komoditních smluv a které mají nebo pravděpodobně budou mít vliv na spotové komoditní smlouvy, je nezbytné zajistit, aby nebyla omezena činnost Komise, členských států a ostatních úředně určených orgánů, pokud jde o provádění společné zemědělské politiky a společné rybářské politiky. Aby byla zachována schopnost Komise, členských států a jiných úředně stanovených subjektů vyvíjet a provádět společnou zemědělskou politiku a společnou rybářskou politiku, měly by být jejich činnosti, pokud jsou prováděny výlučně ve veřejném zájmu a výslovně s cílem provádět tuto politiku, vyňaty z působnosti tohoto nařízení. Tato výjimka by neměla mít negativní dopad na celkovou transparentnost trhu, neboť tyto veřejné orgány mají zákonnou povinnost vykonávat svou činnost způsobem, který zaručuje řádné, spravedlivé a nediskriminační zveřejňování nových rozhodnutí, vývoje a údajů, které jsou cenově citlivé, a přístup k nim. Výjimka pro veřejné orgány při plnění cílů společné zemědělské politiky a společné rybářské politiky by se zároveň neměla vztahovat na případy, kdy se tyto veřejné orgány účastní činností nebo obchodů, které neprobíhají v rámci plnění cílů těchto společné zemědělské politiky a společné rybářské politiky, nebo kdy se osoby pracující pro tyto orgány účastní takových činností na vlastní účet.
(23)
Podstatným rysem obchodování zasvěcené osoby je získání nespravedlivé výhody na základě vnitřní informace na úkor třetích stran, které tyto informace nemají, čímž je narušena integrita finančních trhů a důvěra investorů. Zákaz obchodování zasvěcené osoby by měl proto platit tehdy, získá-li osoba, která má k dispozici vnitřní informaci, díky této informaci nespravedlivou výhodu tím, že v souladu s touto informací provede tržní transakce tím, že nabude nebo zcizí finanční nástroj, pokusí se takový nástroj nabýt nebo zcizit, zruší či změní nebo se pokusí zrušit či změnit pokyn k nabytí nebo zcizení takového finančního nástroje, a to přímo nebo nepřímo na vlastní účet nebo na účet třetí strany. Použití vnitřní informace může rovněž spočívat v obchodování s povolenkami na emise a jejich deriváty a v podávání nabídek na dražbách povolenek na emise nebo od nich odvozených dražených produktů, které má daná osoba v držení podle nařízení Komise (EU) č. 1031/2010 (8).
(24)
Pokud právnická nebo fyzická osoba, která disponuje vnitřní informací, nabude nebo zcizí finanční nástroje, k nimž se tato informace vztahuje, nebo se pokusí tyto nástroje nabýt nebo zcizit, a to přímo nebo nepřímo na svůj vlastní účet nebo na účet třetí strany, je třeba se domnívat, že tato osoba tuto informaci použila. Touto domněnkou není dotčena právo na obhajobu. Otázku, zda určitá osoba porušila zákaz obchodování zasvěcené osoby nebo se pokusila provádět obchodování zasvěcené osoby, je třeba analyzovat s ohledem na účel tohoto nařízení, kterým je ochrana integrity finančního trhu a posílení důvěry investorů, k čemuž je nutná záruka, že investoři budou postaveni na stejnou úroveň a chráněni před zneužíváním vnitřních informací.
(25)
Pokyny zadané dříve, než má daná osoba vnitřní informací k dispozici, by neměly být považovány za obchodování zasvěcené osoby. Avšak jakmile tato osoba začne mít vnitřní informaci k dispozici, je třeba se domnívat, že jakákoli následná změna ve vztahu k této informaci v pokynech zadaných před tím, než ji začala mít k dispozici, včetně zrušení nebo změny pokynu nebo pokusu o jeho zrušení nebo změnu, jsou považovány za obchodování zasvěcené osoby. Tato domněnka by mohla být nicméně vyvrácena, pokud daná osoba prokáže, že vnitřní informaci při provádění obchodu nepoužila.
(26)
Používání vnitřních informací může spočívat v nabytí nebo zcizení finančního nástroje nebo draženého produktu odvozeného od povolenek na emise, ve zrušení či změně pokynu nebo v pokusu o nabytí nebo zcizení se finančního nástroje nebo o zrušení či změnu pokynu ze strany osoby, která ví nebo by měla vědět, že informace je vnitřní. V tomto ohledu by příslušné orgány měly posoudit, co by běžná a rozumná osoba za daných okolností věděla nebo měla vědět.
(27)
Toto nařízení by mělo být vykládáno způsobem slučitelným s opatřeními členských států na ochranu zájmů držitelů převoditelných cenných papírů spojených s hlasovacími právy ve společnosti (nebo které mohou být spojeny s takovými právy v důsledku výkonu práv nebo konverze), je-li společnost předmětem veřejné nabídky na převzetí nebo jakékoli jiné navrhované změny kontroly. Toto nařízení by zejména mělo být vykládáno způsobem slučitelným s právními a správními předpisy přijatými v souvislosti s nabídkami na převzetí, obchody za účelem fúze a jinými obchody majícími vliv na vlastnictví společností nebo kontrolu nad společnostmi, které jsou regulovány orgány dohledu jmenovanými členskými státy podle článku 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/25/ES (9).
(28)
Výzkum a odhady vycházející z veřejně dostupných údajů by neměly být považovány samy o sobě za vnitřní informace, a pouhá skutečnost, že obchod je proveden na základě výzkumů nebo odhadů, by proto neměla být považována za používání vnitřní informace. Příkladem, kdy může tato informace představovat vnitřní informaci, je situace, kdy trh běžně očekává zveřejnění nebo rozšíření informace a kdy toto zveřejnění nebo rozšíření přispívá k procesu utváření cen finančních nástrojů nebo tato informace poskytuje názory uznávaného tržního komentátora nebo instituce, kteří mohou ovlivňovat ceny souvisejících finančních nástrojů. Za účelem zjištění, zda by obchodovaly na základě vnitřní informace, proto musí tržní subjekty zvažovat, v jakém rozsahu jsou informace neveřejné a jaký by mohly mít vliv na finanční nástroje, pokud by byly tyto nástroje obchodovány před jejich zveřejněním nebo rozšířením.
(29)
Aby nebyly neúmyslně zakázány legitimní formy finanční činnosti, zejména pokud nevedou k zneužívání trhu, je nezbytné uznat určité legitimní jednání. To může například zahrnovat uznání úlohy tvůrců trhu, pokud legitimně poskytují tržní likviditu.
(30)
Pouhá skutečnost, že tvůrci trhu nebo osoby oprávněné vystupovat jako protistrany se omezí jen na provozování vlastní povolené obchodní činnosti spočívající v nákupu nebo prodeji finančních nástrojů nebo že osoby oprávněné provádět pokyny jménem třetích stran s vnitřními informacemi se omezí na svědomité vykonání, rušení nebo změnu pokynu, by neměla být považována za používání těchto vnitřních informací. Ustanovení na ochranu tvůrců trhu stanovené v tomto nařízení, orgány oprávněné jednat jako protistrany nebo osoby oprávněné vykonávat pokyny jménem třetích stran s vnitřními informacemi se nevztahují na činnosti jednoznačné zakázané tímto nařízením, včetně praxe známé jako „front-running“. Situace, kdy právnické osoby přijaly veškerá přiměřená opatření k zamezení zneužívání trhu, avšak zneužití se dopustily fyzické osoby jménem právnické osoby v rámci svého zaměstnání, by neměla být považována za zneužití trhu právnickou osobou. Jiným příkladem situace, který by neměla být považována za využití vnitřní informace, jsou obchody prováděné na základě předchozího závazku. Pouhý přístup k vnitřním informacím o jiné společnosti a jejich použití v souvislosti s veřejnou nabídkou na převzetí s cílem získat kontrolu nad touto společností nebo v souvislosti s návrhem na fúzi s touto společností by nemělo být považováno za obchodování zasvěcené osoby.
(31)
Vzhledem k tomu, že nabytí nebo zcizení finančních nástrojů nutně zahrnuje předchozí rozhodnutí o nabytí nebo zcizení přijaté osobou, která provádí některý z těchto obchodů, pouhé nabytí nebo zcizení by nemělo být považováno za použití vnitřní informace. Jednání na základě vlastních obchodních plánů a strategií by nemělo být považováno za používání vnitřní informace. Žádná z těchto osob, ani právnická ani fyzická osoba, by neměly být chráněny z důvodu své profesní funkce; tyto osoby by měly být chráněny, pouze pokud jednají vhodným způsobem a dodržují normy své profese a ustanovení tohoto nařízení, zejména pokud jde o ochranu integrity trhu a investorů. Pokud příslušný orgán zjistí, že důvod k provedení těchto obchodů nebo pokynů nebo jednání nebyl legitimní nebo že daná osoba použila vnitřní informaci, může se mít za to, že došlo k porušení.
(32)
Sondováním trhu se rozumí interakce mezi osobou prodávající finanční nástroje a jedním nebo více potenciálními investory před oznámením obchodu s cílem zjistit zájem potenciálních investorů o případný obchod a jeho cenu, velikost a strukturu. Sondování trhu by mohlo zahrnovat původní nebo sekundární nabídku příslušných cenných papírů a je odlišné od běžného obchodování. Jedná se o vysoce cenný nástroj ke zjišťování názorů potenciálních investorů, rozšíření dialogu s akcionáři, zajištění hladkého průběhu obchodů a sladění názorů emitentů, stávajících akcionářů a potenciálních nových investorů. Mohou být zvláště přínosné v situaci, kdy trhy nemají důvěru, nebo pokud chybí příslušné srovnávací kritérium, nebo pokud na trzích dochází ke kolísání. Schopnost provádět sondování trhu je důležitá pro řádné fungování finančních trhů a sondování trhu by samo o sobě nemělo být považováno za zneužívání trhu.
(33)
Příklady sondování trhu zahrnují situace, v nichž podnik na straně prodeje vede diskuse s emitentem o možném obchodu a rozhodl se zjistit zájem potenciálních investorů s cílem stanovit podmínky obchodu; pokud má emitent v úmyslu oznámit emisi dluhu nebo akcií a podnik na straně prodeje kontaktuje hlavní investory a s ohledem na úplné podmínky obchodu s cílem získat finanční závazek účasti na obchodu; nebo pokud prodávající strana hodlá prodat velký objem cenných papírů jménem určitého investora a snaží se zjistit potenciální zájem o tyto cenné papíry mezi ostatními potenciálními investory.
(34)
Provádění sondování trhu může vyžadovat, aby byly potenciálním investorům poskytnuty vnitřní informace. Potenciální finanční zisk z obchodování na základě vnitřní informace předané v rámci sondování trhu existuje obecně pouze tehdy, existuje-li trh s finančním nástrojem, který je předmětem sondování trhu, nebo se souvisejícím finančním nástrojem. Vzhledem k načasování těchto diskusí je možné, že vnitřní informace mohou být potenciálním investorům poskytnuty v průběhu sondování trhu poté, co byl finanční nástroj přijat k obchodování na regulovaném trhu nebo obchodován formou mnohostranných obchodních systémů nebo organizovaných obchodních systémů. Před tím, než se zapojí do sondování trhu, by účastníci trhu měli posoudit, zda sondování trhu bude zahrnovat poskytnutí vnitřní informace.
(35)
Vnitřní informace jsou považovány za oprávněně poskytnuté, pokud jsou poskytnuty v rámci běžného výkonu zaměstnání, profese nebo funkce určité osoby. Pokud sondování trhu zahrnuje zpřístupnění vnitřní informace, bude se mít za to, že účastník trhu zpřístupňující vnitřní informaci jedná v rámci svého běžného pracovněprávního vztahu, profese nebo povinnosti, pokud v době zpřístupnění informace dotyčnou osobu informuje, že jí poskytl vnitřní informaci, a získal její souhlas; že je jeho obchodování a jednání na základě této informace omezeno ustanoveními tohoto nařízení; že musí být učiněny přiměřené kroky na ochranu důvěrnosti informace; a že musí informovat účastníka trhu, který poskytuje informaci, o totožnosti všech fyzických a právnických osob, jimž je informace poskytnuta v průběhu přípravy reakce na sondování trhu. Účastník trhu, který poskytuje vnitřní informaci, by měl rovněž dodržovat povinnosti, které podrobně stanoví regulační technické normy, pokud jde o uchovávání záznamů o poskytnuté informaci. Na účastníky trhu, kteří nedodržují při provádění sondování trhu toto nařízení, by se neměla použít domněnka, že nedovoleně zpřístupnili vnitřní informaci, avšak neměli by mít možnost využít výjimky poskytnuté těm, kteří toto nařízení dodržují. Otázka, zda se účastníci dopustili porušení zákazu nedovoleného zpřístupnění vnitřní informace, by měla být posouzena s ohledem na veškerá příslušná ustanovení tohoto nařízení a všichni účastníci trhu zpřístupňující vnitřní informace by měli mít povinnost předtím, než se zapojí do sondování trhu, písemně zaznamenat své posouzení, zda sondování trhu bude zahrnovat zpřístupnění vnitřních informací.
(36)
Potenciální investoři, kteří jsou předmětem sondování trhu, by měli naopak zvážit, zda jim zpřístupněné informace představují vnitřní informace, na jejichž základě by nesměli obchodovat a které by nesměli dále zpřístupnit. Na potenciální investory se nadále vztahují pravidla pro obchodování zasvěcené osoby a nedovolené zpřístupnění vnitřní informace stanovená v tomto nařízení. Na pomoc potenciálním investorům v jejich úvahách, a pokud jde o to, jaké kroky by měli učinit, aby neporušovali toto nařízení, by orgán ESMA měl vydat příslušné obecné pokyny.
(37)
Nařízení (EU) č. 1031/2010 stanoví pro dražby povolenek na emise dva paralelní režimy proti zneužívání trhu. Nicméně v důsledku klasifikace povolenek na emise jako finančních nástrojů by toto nařízení mělo představovat jednotný soubor pravidel s opatřeními k zamezení zneužívání trhu vztahující se na celý primární a sekundární trh s povolenkami na emise. Toto nařízení by se také mělo vztahovat na jednání nebo obchody včetně nabídek, týkající se dražeb povolenek na emise nebo jiných od nich odvozených dražených produktů, a to i když se nejedná o finanční nástroje, na dražební platformě povolené jako regulovaný trh v souladu s nařízením (EU) č. 1031/2010.
(38)
Toto nařízení by mělo stanovit opatření týkající se manipulace s trhem, která mohou být přizpůsobena novým formám obchodování nebo novým strategiím, které mohou mít nekalý charakter. S ohledem na skutečnost, že obchodování s finančními nástroji je stále více automatizováno, je žádoucí, aby definice manipulace s trhem poskytovala příklady konkrétních nekalých strategií, které lze provádět prostřednictvím veškerých dostupných metod obchodování, včetně algoritmického a vysokofrekvenčního obchodování. Uvedené příklady nemají za cíl být vyčerpávající ani nemají naznačovat, že stejné strategie prováděné jinými prostředky by neměly také nekalou povahu.
(39)
Zákaz zneužívání trhu by se měl rovněž vztahovat na osoby, které jednají ve vzájemné spolupráci za účelem zneužívání trhu. Příkladem mohou být mimo jiné makléři, kteří vypracovávají a doporučují obchodní strategie, které mají vést k zneužití trhu, osoby, které vybízejí osobu disponující vnitřní informací, aby tuto informaci nedovoleně zpřístupnila, osoby, které vyvíjejí software ve spolupráci s obchodníkem za účelem usnadnění zneužívání trhu.
(40)
Aby odpovědnost nesly právnické i fyzické osoby, které se podílejí na rozhodování právnických osob, je nezbytné uznat rozdílnost vnitrostátních právních úprav v členských státech. Měly by se přímo týkat metod stanovení odpovědnosti ve vnitrostátním právu.
(41)
Za účelem doplnění zákazu manipulace s trhem by toto nařízení mělo zahrnovat zákaz pokusu o manipulaci s trhem. Pokus o manipulaci s trhem je třeba odlišit od jednání, které je pravděpodobným výsledkem manipulace s trhem, neboť toto nařízení zakazuje obě tyto činnosti. Takový pokus může zahrnovat situace, kdy činnost je zahájena, avšak není dokončena, například v důsledku technického selhání nebo neuposlechnutí příkazu k obchodování. Zákaz pokusů o manipulaci s trhem je nutný proto, aby mohly příslušné orgány za takové pokusy ukládat sankce.
(42)
Aniž je dotčen cíl tohoto nařízení a jeho přímo uplatnitelná ustanovení, osoba, která provádí obchody nebo zadává pokyny k obchodování, které mohou být považovány za manipulaci s trhem, může být schopna prokázat, že její důvody pro toto jednání byly oprávněné a že její obchody a pokyny k obchodování byly v souladu s uznávanými postupy na daném trhu. Uznávané tržní postupy může stanovit pouze příslušný orgán odpovědný za dohled nad zneužíváním trhu na daném trhu. Postupy, které jsou přijímány na určitém trhu, nelze považovat za platné pro jiné trhy, pokud příslušné orgány těchto jiných trhů tyto postupy oficiálně nepřijaly. Jestliže příslušný orgán prokáže, že pro tyto obchody nebo pokyny k obchodování existoval jiný, neoprávněný důvod, má se za to, že došlo k porušení.
(43)
Toto nařízení by mělo rovněž definovat to, že dopouštět se manipulace s trhem u finančního nástroje, nebo se o to pokoušet, může mít podobu využití souvisejících finančních nástrojů, jako jsou derivátové nástroje, které se obchodují na jiném obchodním systému nebo formou OTC.
(44)
Mnoho finančních nástrojů je oceňováno pomocí referenčních hodnot. Skutečná manipulace s referenčními hodnotami, včetně mezibankovních nabídkových sazeb, nebo pokus o tuto manipulaci může mít vážný dopad na důvěru v trh a může způsobit značné ztráty investorům a narušit reálnou ekonomiku. Ve vztahu k referenčním hodnotám je tudíž nutné zavést zvláštní ustanovení, která zachovají integritu trhů a zajistí, aby příslušné orgány mohly prosadit jasný zákaz manipulace s těmito hodnotami. Tato ustanovení by se měla vztahovat na všechny zveřejněné referenční hodnoty, včetně těch, které jsou dostupné na internetu, ať už zdarma či nikoli, jako jsou referenční hodnoty CDS a indexy indexů. Je nezbytné doplnit obecný zákaz manipulace s trhem o zákaz manipulace se samotnou referenční hodnotou a předávání nepravdivých nebo zavádějících informací, zákaz poskytování nepravdivých nebo zavádějících vstupních údajů nebo zákaz jakékoliv jiné činnosti, která manipuluje s výpočtem referenční hodnoty, včetně metodiky výpočtu této referenční hodnoty, pokud je tento výpočet definován široce a zahrnuje i přijímání a hodnocení veškerých údajů, které se týkají výpočtu této referenční hodnoty a zahrnují zejména očištěné údaje, a včetně metodiky pro daný referenční údaj, která může být zčásti nebo zcela algoritmická nebo založená na úsudku. Tato pravidla doplňují nařízení (EU) č. 1227/2011, které zakazuje úmyslné poskytování nepravdivých informací podnikům provádějícím posuzování cen nebo vydávajícím zprávy týkající se trhu s velkoobchodními energetickými produkty, jež má za následek uvedení účastníků trhu, kteří na základě takových posouzení cen nebo zpráv týkajících se trhu jednají, v omyl.
(45)
Za účelem zajištění jednotných tržních podmínek mezi obchodními systémy a mechanismy, které jsou předmětem tohoto nařízení, by organizátor regulovaných trhů, mnohostranných obchodních systémů a organizovaných obchodních systémů měl být povinen zavést a zachovávat účinná opatření, systémy a postupy pro předcházení a odhalování praktik manipulace s trhem a zneužívání trhu.
(46)
Manipulace nebo pokus o manipulaci s finančními nástroji může spočívat i v zadání pokynu, který nemusí být proveden. Dále lze finančním nástrojem manipulovat prostřednictvím jednání, k němuž dochází mimo obchodní systém. Z tohoto důvodu by měly osoby, které profesně sjednávají nebo provádějí obchody, být povinny zavést a zachovávat účinná opatření, systémy a postupy pro odhalování a oznamování podezřelých obchodů. Měly by rovněž oznamovat podezřelé pokyny a obchody, k nimž dochází mimo obchodní systém.
(47)
Manipulace nebo pokus o manipulaci s finančními nástroji může spočívat i v šíření nepravdivých nebo zavádějících informací. Rozšiřování nepravdivých nebo zavádějících informací může mít v poměrně krátké časové době významný dopad na ceny finančních nástrojů. Může spočívat ve vytvoření zjevně nepravdivé informace, ale rovněž v záměrném zatajení podstatných skutečností a ve vědomě nepřesném vykazování informací. Tato forma manipulace s trhem má obzvláště škodlivé důsledky pro investory, protože je nutí vycházet při svých investičních rozhodnutích z nepravdivých nebo zavádějících informací. Škodlivé důsledky to má i pro emitenty, protože snižuje důvěru v dostupné informace o nich. Absence důvěry v trh může zase ohrozit schopnost emitenta vydávat nové finanční nástroje nebo zajišťovat si úvěry od jiných účastníků trhu s cílem financovat svůj provoz. Informace se na trhu šíří velmi rychle. V důsledku toho mohou následky škod na straně investorů a emitentů přetrvávat po poměrně dlouhou dobu až do okamžiku, kdy dojde k odhalení, že daná informace je nepravdivá nebo zavádějící, a kdy ji také bude emitent nebo osoby odpovědné za její šíření moci opravit. Je tedy nezbytné, aby na rozšiřování nepravdivých nebo zavádějících informací, včetně zvěstí a nepravdivých nebo zavádějících zpráv, bylo pohlíženo jako na porušení tohoto nařízení. Z tohoto důvodu je vhodné znemožnit osobám působícím na finančních trzích volně sdělovat informace, které nejsou v souladu s jejich vlastním názorem a o nichž vědí nebo by měly vědět, že jsou nepravdivé nebo zavádějící, na úkor investorů a emitentů.
(48)
Vzhledem k nárůstu využívání internetových stránek, blogů a sociálních sítí je důležité vyjasnit, že šíření nepravdivých nebo zavádějících informací prostřednictvím internetu, včetně sociálních sítí nebo anonymních blogů, by mělo být považováno za zneužívání trhu pro účely tohoto nařízení rovnocenné šíření těchto informací prostřednictvím tradičnějších komunikačních kanálů.
(49)
Uveřejnění vnitřních informací emitentem je nezbytné k tomu, aby se zabránilo obchodování zasvěcené osoby a zajistilo se, že investoři nejsou uváděni v omyl. Emitenti by proto měli být povinni co nejdříve informovat veřejnost o vnitřních informacích. Tato povinnost však může být za zvláštních okolností v rozporu s oprávněnými zájmy emitenta. V těchto případech by mělo být povoleno poskytovat informace později, pokud se odkladem zveřejnění neuvede veřejnost v omyl a emitent je schopen zajistit důvěrnost informací. Emitent je povinen poskytovat vnitřní informace pouze tehdy, požádal-li o přijetí finančního nástroje k obchodování nebo schválil-li tuto žádost.
(50)
Pro účely uplatňování požadavků na uveřejnění vnitřních informací a odložení tohoto uveřejnění, jak stanoví toto nařízení, se mohou oprávněné zájmy týkat zejména následujících okolností, jejichž výčet není úplný: a) probíhající jednání nebo související okolnosti, pokud by výsledek nebo obvyklý průběh jednání mohly být ovlivněny uveřejněním. Zejména v případě, že je finanční životaschopnost emitenta ve vážném a bezprostředním ohrožení, třebaže nikoli v oblasti působnosti úpadkového práva, může být uveřejnění informací pozdrženo o omezenou dobu, pokud by takové uveřejnění vážně ohrozilo zájmy stávajících a potenciálních akcionářů závažným narušením závěru konkrétních jednání, jejichž cílem je zajistit dlouhodobé finanční oživení emitenta; b) rozhodnutí přijatá nebo smlouvy uzavřené řídicím orgánem emitenta, které musí schválit jiný orgán emitenta, aby se staly platnými, pokud struktura uvedeného emitenta vyžaduje oddělení těchto orgánů, jestliže by uveřejnění těchto informací před jejich schválením společně se současným oznámením, že ještě dojde ke schválení, ohrozilo správné vyhodnocení informací ze strany veřejnosti.
(51)
Je třeba, aby se požadavek zveřejňovat vnitřní informace vztahoval na účastníky trhu s povolenkami na emise. Aby nebylo nutné ukládat oznamovací povinnosti, které nejsou užitečné, a aby se zachovala nákladová účinnost plánovaného opatření, jeví se jako nezbytné omezit regulatorní dopad tohoto požadavku pouze na ty organizátory systému EU pro obchodování s emisemi, u nichž se lze vzhledem k jejich velikosti a činnosti důvodně domnívat, že by mohli mít významný dopad na ceny povolenek na emise, od nich odvozených dražených produktů nebo souvisejících derivátových finančních nástrojů a na nabídky v dražbách podle nařízení (EU) č. 1031/2010. Komise by měla přijmout formou aktu v přenesené pravomoci opatření, kterými se stanoví minimální hranice pro účely uplatňování této výjimky. Zveřejňované informace by se měly týkat fyzických operací subjektu, který informace zveřejňuje, a nikoli jeho vlastních plánů nebo strategií pro povolenky na emise, od nich odvozené dražené produkty nebo související derivátové finanční nástroje. Tam, kde se účastníci trhu s povolenkami na emise již řídí povinností zveřejňovat vnitřní informace, zejména na základě nařízení (EU) č. 1227/2011, by požadavek zveřejňovat vnitřní informace týkající se povolenek na emise neměl vést k opakování povinného zveřejňování informací s prakticky stejným obsahem. V případě účastníků trhu s povolenkami na emise, jejichž souhrnné emise nebo jmenovitý tepelný příkon je roven stanovené hranici nebo nižší, jsou informace o jejich fyzických opatřeních považovány za nevýznamné pro účely zveřejňování a nejsou považovány za informace mající významný dopad na ceny povolenek na emise, od nich odvozených dražených produktů nebo souvisejících derivátových finančních nástrojů. Na tyto účastníky trhu s povolenkami na emise by se však měl vztahovat zákaz obchodování zasvěcené osoby ve vztahu k jakýmkoli jiným informacím, k nimž mají přístup a které jsou vnitřními informacemi.
(52)
V zájmu ochrany veřejného zájmu, zachování stability finančního systému a zamezení například toho, aby krize likvidity ve finančních institucích vyústily v důsledku náhlého vyzvednutí prostředků v krize solventnosti, může být ve výjimečných případech vhodné odložit zveřejnění vnitřních informací v případě úvěrových institucí a finančních institucí. To se může vztahovat zejména na informace týkající se dočasných problémů s likviditou, pokud finanční instituce potřebují úvěr od centrální banky včetně nouzového poskytnutí likvidity od centrální banky a pokud by zveřejnění této informace mělo systémový dopad. Pro tento odklad by měl emitent obdržet souhlas příslušného orgánu, přičemž zájem širší veřejnosti a ekonomický zájem na odkladu zveřejnění by měl převážit nad zájmem trhu na získání informace, jejíž zveřejnění má být odloženo.
(53)
Pokud jde o finanční instituce, zejména pokud jsou tyto instituce příjemci úvěru centrálních bank včetně nouzového poskytnutí likvidity, měl by posouzení, zda má určitá informace systémový význam a zda je odložení zveřejnění ve veřejném zájmu, provést příslušný orgán, případně po konzultaci s národní centrální bankou, orgánem pro makroobezřetnostní dozor nebo jiným příslušným vnitrostátním orgánem.
(54)
Použití nebo pokus o použití vnitřní informace pro obchodování na vlastní účet nebo na účet třetí strany by mělo být jednoznačně zakázáno. Použití vnitřní informace může rovněž spočívat v obchodování s povolenkami na emise a jejich deriváty a v podávání nabídek na dražbách povolenek na emise nebo jiných od nich odvozených dražených produktů, které má osoba, která ví nebo by měla vědět, že tato informace představuje vnitřní informaci, v držení podle nařízení (EU) č. 1031/2010. Informace týkající se vlastních obchodních plánů a strategií účastníka trhu nejsou považovány za vnitřní informace, nicméně informace týkající se obchodních plánů a strategií třetích stran mohou představovat vnitřní informace.
(55)
Požadavek na zveřejnění vnitřních informací může představovat zátěž pro malé a střední podniky ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/65/EU (10), jejichž finanční nástroje jsou přijaty k obchodování na trzích pro růst malých a středních podniků, a to k nákladům na kontrolu informací, které mají, a na právní poradenství o tom, zda a kdy musí být informace zveřejněny. Přesto je rychlé zveřejnění vnitřních informací nezbytné pro zajištění důvěry investorů v tyto emitenty. Proto by měl mít orgán ESMA možnost vydávat obecné pokyny, které pomáhají emitentům splnit povinnost zveřejnit vnitřní informace a neohrozit přitom ochranu investorů.
(56)
Seznamy zasvěcených osob jsou důležitým nástrojem pro regulační orgány při vyšetřování možného zneužívání trhu, ale rozdíly mezi členskými státy v oblasti údajů, které budou v těchto seznamech uvedeny, představují pro emitenty zbytečnou administrativní zátěž. Datová pole povinná pro seznamy zasvěcených osob by se proto měla sjednotit, a tím tyto náklady snížit. Je důležité, aby osoby zařazené na seznamy zasvěcených osob byly informovány o této skutečnosti a o jejích důsledcích podle tohoto nařízení a podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/57/EU (11). Požadavek vést a neustále aktualizovat seznamy zasvěcených osob představuje pro emitenty na trzích pro růst malých a středních podniků administrativní zátěž. Protože jsou příslušné orgány schopny vykonávat účinný dohled nad zneužíváním trhu, aniž by seznamy od těchto emitentů měly po celou dobu k dispozici, měli by být tito emitenti z této povinnosti vyňati za účelem snížení administrativních nákladů, které z tohoto nařízení plynou. Tito emitenti by nicméně měli poskytovat příslušným orgánům na jejich žádost seznam zasvěcených osob.
(57)
Povinnost emitentů nebo osob jednajících jejich jménem nebo na jejich účet sestavovat seznamy osob, které pro ně pracují na základě pracovní smlouvy nebo jiným způsobem a které mají přístup k vnitřním informacím týkajícím se přímo nebo nepřímo emitenta, je cenným opatřením k zajištění integrity trhu. Tyto seznamy mohou sloužit emitentům nebo uvedeným osobám ke kontrole toku těchto vnitřních informací, což přispívá k lepšímu zvládání jejich povinnosti mlčenlivosti. Tyto seznamy mohou rovněž představovat pro příslušné orgány užitečný nástroj k identifikaci osob, které mají přístup k vnitřním informacím, a zjištění data, kdy tyto osoby získaly k těmto informacím přístup. Přístupem osob uvedených na tomto seznamu k vnitřním informacím týkajícím se přímo nebo nepřímo emitenta nejsou dotčeny zákazy stanovené tímto nařízením.
(58)
Větší průhlednost operací prováděných osobami s řídicí pravomocí v rámci emitenta, případně osobami s nimi úzce propojenými, představuje preventivní opatření proti zneužívání trhu, zejména obchodování zasvěcené osoby. Rovněž uveřejňování těchto obchodů, přinejmenším jednotlivě, může být velmi cenným zdrojem informací pro investory. Je třeba upřesnit, že povinnost zveřejnit obchody osob s řídicí pravomocí se také týká zastavení nebo půjčování finančních nástrojů, neboť zastavování akcií může mít významný a potenciální destabilizující vliv na společnost v případě náhlého neočekávaného zcizení. Pokud by nedošlo ke zveřejnění, trh by například nevěděl, že existuje zvýšené riziko významné budoucí změny ve vlastnictví akcií, zvýšení objemu akcií na trhu nebo ztráty hlasovacích práv v této společnosti. Oznámení podle tohoto nařízení je proto nutné v případě, kdy zastavení cenných papírů je součástí rozsáhlejšího obchodu, v němž správce zastavuje cenné papíry jako kolaterál za účelem získání úvěru od třetí strany. Úplná a řádná transparentnost trhu je nezbytným předpokladem pro důvěru tržních subjektů a zejména důvěru akcionářů společnosti. Je třeba upřesnit, že povinnost zveřejnit obchody osob s řídicí pravomocí se také týká obchodů prováděných jinou osobou jednající dle svého uvážení jménem osoby s řídicí pravomocí. S cílem zajistit úměrnou rovnováhu mezi mírou transparentnosti a počtem oznámení pro příslušné orgány i veřejnost by měly být v tomto nařízení zavedeny prahové hodnoty, do nichž se obchody nemusí oznamovat.
(59)
Oznamování obchodů uskutečněných na vlastní účet osobami s řídicí pravomocí v rámci emitenta nebo osobou s nimi úzce propojenou je nejen cennou informací pro účastníky trhu, ale také dalším prostředkem kontroly trhu pro příslušné orgány. Povinností oznamovat obchody nejsou dotčeny zákazy stanovené tímto nařízením.
(60)
Obchody by měly být oznamovány v souladu s pravidly pro předávání osobních údajů stanovenými ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (12).
(61)
Osobám s řídicí pravomocí by mělo být zakázáno obchodovat předtím, než je oznámena průběžná finanční zpráva nebo finanční zpráva předkládaná na konci roku, kterou je příslušný emitent povinen zveřejňovat podle pravidel platných v obchodním systému, v němž jsou akcie emitenta přijaty k obchodování, nebo podle vnitrostátních předpisů, pokud neexistují zvláštní a omezené okolnosti, které jsou důvodem pro to, aby emitenti udělili osobě s řídicí pravomocí povolení obchodovat. Povolením uděleným emitentem nejsou dotčeny zákazy stanovené tímto nařízením.
(62)
Účinnost dohledu příslušných orgánů každého členského státu zaručí soubor nástrojů, pravomocí a zdrojů. Toto nařízení proto zejména stanovuje minimální soubor pravomocí v oblasti dohledu a vyšetřování, které by měly být svěřeny příslušným orgánům členských států podle vnitrostátního práva. Pokud tak vyžaduje vnitrostátní právo, měly by být tyto pravomoci vykonávány na základě žádosti podané příslušným soudním orgánům. Při výkonu svých pravomocí podle tohoto nařízení by měly příslušné orgány jednat objektivně a nestranně a měly by rozhodovat samostatně.
(63)
K integritě trhu by měly na své úrovni též přispět podniky na trhu a hospodářské subjekty. V tomto smyslu by určení jediného orgánu příslušného pro oblast zneužívání trhu nemělo vyloučit spolupráci nebo rozdělení pravomocí příslušného orgánu mezi tento orgán a podniky na trhu za účelem zajištění účinné kontroly dodržování tohoto nařízení. Pokud osoby, které vytvářejí nebo šíří investiční doporučení nebo jiné informace, jimiž doporučují nebo navrhují určitou investiční strategii spojenou s jedním nebo více finančními nástroji, rovněž jednají v těchto nástrojích na svůj vlastní účet, měly by být příslušné orgány mimo jiné oprávněny vyžádat si od těchto osob veškeré informace nezbytné k určení, zda doporučení vypracovaná nebo šířená touto osobou splňují požadavky tohoto nařízení.
(64)
Pro účely odhalování případů obchodování zasvěcené osoby a manipulace s trhem je nezbytné, aby byly příslušné úřady v souladu s vnitrostátním právem oprávněny vstupovat do prostor fyzických a právnických osob a zajišťovat tam dokumenty. Přístupu do těchto prostor je zapotřebí, pokud existuje důvodné podezření, že existují dokumenty a jiné údaje týkající se předmětu vyšetřování, které mohou být důležité pro prokázání, že došlo k obchodování zasvěcené osoby nebo ke zneužívání trhu. Kromě toho je přístup do těchto prostor nezbytný v případě, že osoba, které byl vznesen požadavek na poskytnutí informací, tento požadavek zcela nebo zčásti nesplní, nebo existují důvodné pochyby o tom, že pokud by byl takový požadavek vznesen, byl by splněn, nebo že dokumenty nebo informace, kterých se tento požadavek týká, by nebyly odstraněny, zfalšovány nebo zničeny. Je-li v souladu s vnitrostátními právními předpisy požadováno předchozí povolení soudního orgánu příslušného členského státu, měl by se vstup do prostor uskutečnit až po obdržení tohoto předchozího soudního povolení.
(65)
Existující záznamy telefonních rozhovorů a záznamy o datových přenosech od investičních podniků, úvěrových institucí a finančních institucí, které provádějí obchody a vedou záznamy o jejich provedení, jakož i existující záznamy o telefonních a datových přenosech od telekomunikačních operátorů představují zásadní a někdy jediný důkaz pro odhalování a prokazování existence obchodování zasvěcené osoby a manipulace s trhem. Pomocí záznamů o telefonních a datových přenosech je možné stanovit totožnost osoby odpovědné za šíření nepravdivé nebo zavádějící informace nebo to, že dané osoby byly po určitou dobu v kontaktu a že mezi dvěma nebo více lidmi existuje nějaký vztah. Příslušné orgány by proto měly mít možnost požadovat existující záznamy telefonních rozhovorů, elektronické komunikace a záznamy o datových přenosech uchovávané investičním podnikem, úvěrovou institucí nebo finanční institucí v souladu se směrnicí 2014/65/EU. Přístup k datovým a telefonním záznamům je nutný k zajištění důkazů a vodítek při vyšetřování možného obchodování zasvěcené osoby nebo manipulace s trhem, a tedy pro odhalování případů zneužívání trhu a ukládání sankcí za ně. V zájmu zavedení rovných podmínek v Unii ve vztahu k přístupu k existujícím záznamům o telefonních a datových přenosech uchovávaným telekomunikačním operátorem nebo existujícím záznamům telefonních rozhovorů a datových přenosů uchovávaným investičním podnikem, by měly mít příslušné orgány možnost požadovat v souladu s vnitrostátním právem existující záznamy o telefonních a datových přenosech od telekomunikačního operátora, pokud to umožňují vnitrostátní právní předpisy a existující záznamy telefonních rozhovorů a datových přenosů v držení investičního podniku, úvěrové instituce nebo finanční instituce a pokud existuje důvodné podezření, že tyto záznamy týkající se předmětu kontroly nebo vyšetřování mohou být relevantní pro prokazování obchodování zasvěcené osoby nebo manipulace s trhem, kdy dochází k porušení tohoto nařízení. Přístup k záznamům o telefonních a datových přenosech uchovávaným telekomunikačním operátorem nezahrnuje přístup k obsahu hlasové telefonní komunikace.
(66)
Ačkoli toto nařízení stanovuje minimální soubor pravomocí, které by měly být svěřeny příslušným orgánům, tyto pravomoci by měly být vykonávány v rámci úplného systému vnitrostátního práva, který zaručuje dodržování základních práv, včetně práva na soukromí. Protože výkon těchto pravomoci může vést k závažnému narušení práva na ochranu soukromého a rodinného života, soukromí a komunikací, měly by členské státy uplatňovat přiměřená a účinná opatření zamezující zneužívání, jako je ve vhodných případech povinnost získat předchozí souhlas soudních orgánů daného členského státu. Členské státy by měly umožnit příslušným orgánům vykonávat tyto pravomoci v míře nezbytné pro řádné vyšetřování závažných případů, v nichž neexistují rovnocenné prostředky k účinnému dosažení stejného výsledku.
(67)
Vzhledem k tomu, že zneužívání trhu může probíhat přes hranice a trhy, měly by příslušné orgány být povinny s výjimkou výjimečných případů spolupracovat a vyměňovat si informace s jinými příslušnými regulačními orgány a s orgánem ESMA, a to zejména při vyšetřování. Pokud je příslušný orgán přesvědčen, že ke zneužívání trhu dochází nebo došlo v jiném členském státě nebo že se dotýká finančních nástrojů obchodovaných v jiném členském státě, měl by tuto skutečnost oznámit příslušnému orgánu a ESMA. V případech zneužívání trhu s přeshraničními účinky by orgán ESMA měl mít možnost koordinovat vyšetřování, pokud o to požádá jeden z dotčených příslušných orgánů.
(68)
Je nezbytné, aby příslušné orgány měly nástroje pro účinný dohled nad evidencí příkazů na různých trzích. Podle směrnice 2014/65/EU mohou příslušné orgány požadovat a obdržet údaje od ostatních příslušných orgánů týkající se evidence příkazů s cílem pomoci při sledování a odhalování manipulace s trhem na přeshraničním základě.
(69)
S cílem zajistit výměnu informací a spolupráci s orgány třetích zemí v souvislosti s účinným prosazováním tohoto nařízení by příslušné orgány měly uzavřít se svými partnery ve třetích zemích dohody o spolupráci. Veškeré předávání osobních údajů prováděné na základě těchto dohod by mělo být v souladu se směrnicí 95/46/ES a nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (13).
(70)
Obezřetnostní a podnikatelský rámec pro finanční sektor by měl spočívat na pevném režimu dohledu, vyšetřování a sankcí. Za tímto účelem by měly být orgány dohledu vybaveny dostatečnými pravomocemi jednat a měly by mít možnost využívat rovnocenné, silné a odrazující sankce za všechna finanční pochybení a tyto sankce by měly být účinně vymáhány. De Larosièrova skupina však měla za to, že žádný z těchto prvků v současné době není zaveden. Revize stávajících sankčních pravomocí ukládat sankce a jejich praktická aplikace zaměřená na podporu sbližování sankcí v celém rozsahu dohledových činností byla provedena v rámci sdělení Komise ze dne 8. prosince 2010 o posílení sankčních režimů ve finančním odvětví.
(71)
Proto by měl být stanoven soubor správních sankcí a jiných správních opatření, které zajistí jednotný přístup v členských státech a posílí jejich odrazující účinek. Příslušné orgány by měly mít možnost zakazovat výkon činnosti vedoucích pracovníků investičních podniků. Sankce ukládané ve specifických případech by měly být ve vhodných případech stanoveny s přihlédnutím k faktorům, jako je vrácení všech zjištěných finančních výhod, závažnost a trvání porušení pravidel, různé přitěžující a polehčující faktory a měly by mít odstrašující účinek a případně by mohly zahrnovat zmírnění sankce v případě spolupráce s příslušným orgánem. Skutečná výše správních pokut uložených v konkrétním případě může dosáhnout maximální úrovně stanovené tímto nařízením nebo vyšší úrovně stanovené vnitrostátními právními předpisy ve velmi závažných případech porušení, zatímco pokuty výrazně nižší než maximální úroveň mohou být použity v méně závažných případech porušení nebo v případě urovnání. Toto nařízení nebrání členským státům stanovit vyšší úrovně správních sankcí a jiných správních opatření.
(72)
Ačkoli nic nebrání členským státům stanovit za stejná porušení správní a trestní sankce, členské státy by neměly mít povinnost stanovit pravidla pro správní sankce v případě porušení tohoto nařízení, pokud je stejné porušení předmětem trestní sankce do 3. července 2016 podle vnitrostátního práva. V souladu s vnitrostátním právem nejsou členské státy povinny ukládat za stejný přestupek správní i trestní sankce, avšak mohou tak učinit, pokud to umožňují vnitrostátní právní předpisy. Zachováním trestních sankcí namísto správních sankcí za porušení tohoto nařízení nebo směrnice 2014/57/EU by však neměla být omezena či jinak ovlivněna schopnost příslušných orgánů příslušných včas spolupracovat a mít přístup k informacím a vyměňovat si informace s orgány příslušnými k řešení a příslušnými orgány v jiných členských státech, a to ani po postoupení daného případu porušení příslušným soudním orgánům k trestnímu stíhání.
(73)
Aby měla rozhodnutí příslušných orgánů odrazující účinek na širokou veřejnost, měla by být zpravidla zveřejňována. Zveřejňování rozhodnutí je pro příslušné orgány rovněž důležitým nástrojem k informování účastníků trhu o tom, jaké jednání je považováno za porušení tohoto nařízení, a pro podporu řádného chování účastníků trhu na obecnější úrovni. Pokud zveřejnění způsobuje zúčastněným nepřiměřenou škodu, ohrožuje stabilitu finančních trhů nebo probíhající vyšetřování, příslušný orgán zveřejní správní sankce a jiná správní opatření anonymním způsobem, který je v souladu s vnitrostátními předpisy, nebo zveřejnění odloží. Příslušné orgány by měly mít možnost nezveřejňovat sankce a jiná správní opatření, pokud se má za to, že anonymní nebo odložené zveřejnění nestačí k tomu, aby bylo vyloučeno ohrožení stability finančních trhů. Příslušné orgány by rovněž měly mít povinnost zveřejňovat méně významná opatření, jejichž zveřejnění by bylo nepřiměřené.
(74)
Informátoři mohou sdělovat příslušným orgánům nové informace, které jim pomáhají při odhalování případů obchodování zasvěcené osoby a manipulace s trhem a ukládání sankcí za ně. Ochota oznamovat tyto přečiny však může být nižší v důsledku strachu z odplaty nebo z nedostatku pobídek. Oznamování porušení tohoto nařízení je nutné k tomu, aby příslušné orgány mohly odhalovat případy zneužívání trhu a ukládat za ně sankce. Opatření týkající se informátorů jsou nezbytná k usnadnění odhalování případů zneužívání trhu a k zajištění ochrany a dodržování práv informátorů a obviněných osob. Toto nařízení by proto mělo zajistit, aby byla k dispozici odpovídající opatření, která umožní informátorům upozorňovat příslušné orgány na případná porušení tohoto nařízení a ochrání je před odvetou. Členské státy by měly mít možnost poskytovat finanční pobídky osobám, které nabízejí významné informace o potenciálním porušení tohoto nařízení. Informátoři by však měli mít nárok na finanční pobídky jen v případě, že poskytnou nové informace, které nejsou ze zákona povinni oznámit, a pokud tyto informace vedou k sankcím za porušení tohoto nařízení. Členské státy by měly rovněž zajistit, aby informátorské programy, které zavedou, obsahovaly mechanismy, které poskytují odpovídající ochranu obviněných osob, zejména pokud jde o právo na ochranu osobních údajů, a postupy pro zajištění práva obviněné osoby na obhajobu a práva být vyslechnut před přijetím rozhodnutí, jež se této osoby týká, jakož i práva žádat u soudu o účinný opravný prostředek proti rozhodnutí, jež se této osoby týká.
(75)
Jelikož členské státy přijaly právní předpisy provádějící směrnici 2003/6/ES a jelikož se před úplným zavedením uplatnitelného rámce předpokládá přijetí aktů v přenesené pravomoci, regulačních technických norem a prováděcích technických norem podle tohoto nařízení, je třeba odložit použití hmotněprávních ustanovení tohoto nařízení na dostatečně dlouhou dobu.
(76)
S cílem usnadnit hladký přechod k používání tohoto nařízení lze pokračovat v používání tržních postupů existujících před vstupem tohoto nařízení v platnost a uznávaných příslušnými orgány v souladu s nařízením Komise (ES) č. 2273/2003 (14) pro účely použití čl. 1 bodu 2 písm. a) směrnice 2003/6/ES, pokud jsou oznámeny orgánu ESMA ve stanovené lhůtě, a to až do doby, než příslušný orgán přijme rozhodnutí o pokračování těchto postupů v souladu s tímto nařízením.
(77)
Toto nařízení ctí základní práva a dodržuje zásady uznané Listinou základních práv Evropské unie (dále jen „Listina“). Toto nařízení by proto mělo být vykládáno a používáno v souladu s těmito právy a zásadami. Pokud se toto nařízení odvolává zejména na pravidla upravující svobodu tisku a svobodu slova v ostatních médiích a pravidla nebo kodexy upravující povolání novináře, je třeba přihlédnout k těmto svobodám, jak jsou zaručeny v Unii a členských státech a uznány podle článku 11 Listiny a jiných příslušných ustanovení.
(78)
V zájmu zvýšení transparentnosti a poskytnutí více informací pro účely fungování režimu sankcí by příslušné orgány měly každoročně poskytovat orgánu ESMA souhrnné anonymizované údaje. Tyto údaje by měly uvádět počet případů, kdy bylo zahájeno vyšetřování, počet vyšetřovaných případů a počet uzavřených případů v daném období.
(79)
Směrnice 95/46/ES a nařízení (ES) č. 45/2001 upravují zpracování osobních údajů prováděné orgánem ESMA v rámci tohoto nařízení a pod dohledem příslušných orgánů členských států, zejména nezávislých veřejných orgánů určených členskými státy. Jakákoliv výměna nebo přenos informací ze strany příslušných orgánů by měly být v souladu s pravidly pro předávání osobních údajů stanovenými ve směrnici 95/46/ES. Jakákoliv výměna nebo předávání informací orgánem ESMA by měla být v souladu s pravidly o předávání osobních údajů stanovenými v nařízení (ES) č. 45/2001.
(80)
Tímto nařízením, jakož i akty v přenesené pravomoci, prováděcími akty, regulačními technickými normami, prováděcími technickými normami a obecnými pokyny přijatými v souladu s ním není dotčeno uplatňování pravidel Unie v oblasti hospodářské soutěže.
(81)
Za účelem upřesnění požadavků stanovených v tomto nařízení by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o výjimku z oblasti působnosti tohoto nařízení pro některé veřejné orgány a centrální banky třetích zemí a některé určené subjekty třetích zemí, které uzavřely dohodu o propojení s Unií ve smyslu článku 25 směrnice 2003/87/ES; ukazatele manipulativního jednání ve výčtu v příloze I k tomuto nařízení; prahové hodnoty pro stanovení uplatnění povinnosti uveřejnění na účastníky trhu s povolenkami na emise; okolnosti, za nichž může být povoleno obchodování v uzavřeném období a druhy určitých obchodů prováděných osobami s řídicí pravomocí v rámci emitenta nebo osobami úzce propojenými, jež zakládají oznamovací povinnost. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné práce vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(82)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provádění tohoto nařízení, pokud jde o postupy pro hlášení porušení tohoto nařízení, by Komisi měly být svěřeny prováděcí pravomoci s cílem stanovit uvedené postupy včetně ustanovení pro činnost na základě těchto zpráv a opatření na ochranu osob pracujících na základě pracovní smlouvy a opatření na ochranu osobních údajů. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (15).
(83)
Technické normy v odvětví finančních služeb by v celé Unii měly zajistit jednotné podmínky v záležitostech, na které se vztahuje toto nařízení. Protože se jedná o orgán s vysoce specializovanou odborností, bylo by efektivní a vhodné svěřit orgánu ESMA vypracování návrhu regulačních a prováděcích technických norem pro předložení Komisi, které se nebudou týkat výběru variant politiky.
(84)
Komisi by měla být svěřena pravomoc přijímat návrhy regulačních technických norem vypracovaných orgánem ESMA, v nichž bude stanoven obsah oznámení, která budou podávat organizátoři regulovaných trhů, mnohostranných obchodních systémů a organizovaných obchodních systémů, pokud jde o finanční nástroje přijaté k obchodování nebo obchodované nebo o finanční nástroje, pro něž byla podána žádost o přijetí k obchodování v jejich obchodním systému, dále způsob a podmínky kompilace, zveřejnění a vedení seznamu těchto nástrojů ze strany orgánu ESMA, podmínky, jež musí splňovat programy zpětného odkupu a stabilizace, včetně podmínek pro obchodování, časová a objemová omezení, povinnosti v oblasti zveřejňování a podávání zpráv a cenové podmínky pro stabilizaci, pokud jde o postupy a opatření pro obchodní systémy zaměřené na prevenci a odhalování zneužívání trhu a systémy a šablony, které budou osoby používat pro odhalování a oznamování podezřelých pokynů a obchodů, dále vhodná ustanovení, postupy a požadavky na uchovávání záznamu v procesu sondování trhu a pokud jde o technická opatření pro kategorie osob pro objektivní prezentaci informací doporučujících investiční strategii a pro zveřejnění konkrétních zájmů nebo upozornění na střety zájmů, k přijetí prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci dle článku 290 Smlouvy o fungování EU a v souladu s články 10 až 14 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (16). Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni.
(85)
Komise by rovněž měla mít pravomoc přijímat prováděcí technické normy prostřednictvím prováděcích aktů dle článku 291 Smlouvy o fungování EU a v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1093/2010. Orgánu ESMA by mělo být svěřeno vypracování návrhu prováděcích technických norem k předložení Komisi pro otázky zveřejňování vnitřních informací, formátů seznamů zasvěcených osob a formulářů a postupů pro spolupráci a výměnu informací příslušných orgánů mezi sebou a s ESMA.
(86)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž zabránění zneužívání trhu v podobě obchodování zasvěcené osoby, nedovoleného zpřístupnění vnitřní informace a manipulace s trhem, nemůže být uspokojivě dosaženo členskými státy, ale spíše jej z důvodu rozsahu a účinků může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijímat opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(87)
Jelikož ustanovení směrnice 2003/6/ES již nejsou relevantní či dostatečná, měla by být uvedená směrnice zrušena k 3. červenci 2016. Požadavky a zákazy uvedené v tomto nařízení jsou v těsném vztahu s požadavky a zákazy uvedenými ve směrnici 2014/65/EU, a proto by měly vstoupit v platnost současně se vstupem v platnost uvedené směrnice.
(88)
Pro řádné uplatňování tohoto nařízení je nutné, aby členské státy přijaly všechna nezbytná opatření k zajištění toho, aby do 3. července 2016 byly jejich vnitrostátní právní předpisy v souladu s ustanoveními tohoto nařízení, která se týkají příslušných orgánů a jejich pravomocí, správních sankcí a jiných správních opatření, hlášení porušení a uveřejňování rozhodnutí.
(89)
Evropský inspektor ochrany údajů vydal své stanovisko dne 10. února 2012 (17),
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA 1
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví společný regulační rámec týkající se obchodování zasvěcené osoby, nedovoleného zpřístupnění vnitřní informace a manipulace s trhem (zneužívání trhu) a zavádí opatření proti zneužívání trhu s cílem zajistit integritu finančních trhů v Unii, zlepšit ochranu investorů a posílit důvěru v tyto trhy.
Článek 2
Oblast působnosti
1. Toto nařízení se vztahuje na:
a)
finanční nástroje přijaté k obchodování na regulovaném trhu nebo ty, pro něž byla podána žádost o přijetí k obchodování na regulovaném trhu;
b)
finanční nástroje obchodované v mnohostranném obchodním systému nebo přijaté k obchodování v mnohostranném obchodním systému nebo ty, pro něž byla podána žádost o přijetí k obchodování v mnohostranném obchodním systému;
c)
finanční nástroje obchodované v organizovaném obchodním systému;
d)
finanční nástroje, na které se nevztahují písmena a), b) nebo c), jejichž cena nebo hodnota závisí na ceně nebo hodnotě finančního nástroje uvedeného v těchto písmenech nebo na takovou cenu nebo hodnotu má dopad a které mohou zahrnovat mimo jiné i swapy úvěrového selhání nebo rozdílové smlouvy.
Toto nařízení se rovněž vztahuje na jednání nebo obchody včetně nabídek, týkající se dražeb povolenek na emise nebo jiných od nich odvozených dražených produktů, a to i když se nejedná o finanční nástroje, na dražební platformě povolené jako regulovaný trh v souladu s nařízením (EU) č. 1031/2010. Aniž by byla dotčena jakákoli ustanovení týkající se konkrétně nabídek předložených v souvislosti s dražbou, vztahují se na tyto nabídky požadavky a zákazy uvedené v tomto nařízení týkající se pokynů k obchodování.
2. Články 12 a 15 se také vztahují na:
a)
spotové komoditní smlouvy, které nejsou velkoobchodními energetickými produkty a kde obchod, pokyn nebo jednání má, pravděpodobně bude mít nebo má mít vliv na cenu nebo hodnotu finančního nástroje uvedeného v odstavci 1;
b)
druhy finančních nástrojů, včetně derivátových smluv nebo derivátových nástrojů pro přenos úvěrového rizika, kde obchod, pokyn, nabídka nebo jednání má nebo pravděpodobně bude mít vliv na cenu nebo hodnotu spotové komoditní smlouvy, kde cena nebo hodnota závisí na ceně nebo hodnotě těchto finančních nástrojů, a
c)
jednání v souvislosti s referenčními hodnotami.
3. Toto nařízení se vztahuje na jakýkoliv obchod, pokyn či jednání týkající se finančních nástrojů uvedených v odstavcích 1 a 2, bez ohledu na to, zda k tomuto obchodu, pokynu či jednání došlo v obchodním systému.
4. Zákazy a požadavky uvedené v tomto nařízení se vztahují na činnosti a opomenutí, k nimž dojde v Unii a ve třetí zemi a které se týkají nástrojů uvedených v odstavcích 1 a 2.
Článek 3
Definice
1. Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„finančním nástrojem“ jakýkoli finanční nástroj vymezený v čl. 4 odst. 1 bodu 15 směrnice 2014/65/EU;
2)
„investičním podnikem“ jakýkoli investiční podnik vymezený v čl. 4 odst. 1 bodu 1 směrnice 2014/65/EU;
3)
„úvěrovou institucí“ úvěrová instituce vymezená v čl. 4 odst. 1 bodu 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (18);
4)
„finanční institucí“ finanční instituce vymezená v čl. 4 odst. 1 bodu 26 nařízení (EU) č. 575/2013;
5)
„organizátorem trhu“ organizátor trhu vymezený v čl. 4 odst. 1 bodu 18 směrnice 2014/65/EU;
6)
„regulovaným trhem“ regulovaný trh vymezený v čl. 4 odst. 1 bodu 21 směrnice 2014/65/EU;
7)
„mnohostranným obchodním systémem“ mnohostranný systém vymezený v čl. 4 odst. 1 bodu 22 směrnice 2014/65/EU;
8)
„organizovaným obchodním systémem“ systém nebo mechanismus v Unii vymezený v čl. 4 odst. 1 bodu 23 směrnice 2014/65/EU;
9)
„uznávanými tržními postupy“ konkrétní tržní postupy, které uznává příslušný orgán v souladu s článkem 13;
10)
„obchodním systémem“ obchodní systém vymezený v čl. 4 odst. 1 bodu 24 směrnice 2014/65/EU;
11)
„trhem pro růst malých a středních podniků“ trh pro růst malých a středních podniků vymezený v čl. 4 odst. 1 bodu 12 směrnice 2014/65/EU;
12)
„příslušným orgánem“ příslušný orgán určený v souladu s článkem 22, pokud není v tomto nařízení stanoveno jinak;
13)
„osobou“ fyzická nebo právnická osoba;
14)
„komoditou“ komodita vymezená v čl. 2 bodě 1 nařízení Komise (ES) č. 1287/2006 (19);
15)
„spotovou komoditní smlouvou“ jakákoli smlouva o dodávce komodity obchodované na spotovém trhu s dodáním ihned při vypořádání obchodu, a smlouva o dodávce komodity, která není finančním nástrojem, včetně fyzického vypořádání smlouvy;
16)
„spotovým trhem“ komoditní trh, na kterém se komodity prodávají za hotové a dodávají se ihned při vypořádání obchodu, a jiné nefinanční trhy, jako jsou termínové komoditní trhy;
17)
„programem zpětného odkupu“ obchodování s vlastními akciemi v souladu s články 21 až 27 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/30/EU (20);
18)
„algoritmickým obchodováním“ algoritmické obchodování vymezené v čl. 4 odst. 1 bodu 39 směrnice 2014/65/EU;
19)
„povolenkami na emise“ povolenky na emise vymezené v příloze I oddíle C bodě 11 směrnice 2014/65/EU;
20)
„účastníkem trhu s povolenkami na emise“ osoba, která provádí obchody, včetně zadávání pokynů k obchodování, s povolenkami na emise, od nich odvozenými draženými produkty nebo s nimi souvisejícími deriváty a na kterou se neuplatní výjimka podle čl. 17 odst. 2 druhého pododstavce;
21)
„emitentem“ právnická osoba podle soukromého nebo veřejného práva, která emituje finanční nástroje nebo navrhuje jejich emisi, přičemž emitentem je v případě depozitních poukázek představujících finanční nástroje emitent zastoupeného finančního nástroje;
22)
„velkoobchodním energetickým produktem“ velkoobchodní energetický produkt vymezený v čl. 2 bodu 4 nařízení (EU) č. 1227/2011;
23)
„vnitrostátním regulačním orgánem“ vnitrostátní regulační orgán vymezený v čl. 2 bodu 10 nařízení (EU) č. 1227/2011;
24)
„komoditními deriváty“ komoditní deriváty vymezené v čl. 2 odst. 1 bodu 30 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 600/2014 (21);
25)
„osobou s řídicí pravomocí“ osoba v rámci emitenta, účastníka trhu s povolenkami na emise nebo jiného subjektu uvedeného v čl. 19 odst. 10, která je:
a)
členem správního, řídicího nebo dozorčího orgánu tohoto subjektu, nebo
b)
vedoucím pracovníkem, který není členem orgánů uvedených v písmenu a), který má pravidelný přístup k vnitřním informacím týkajícím se přímo nebo nepřímo tohoto subjektu a pravomoc činit řídicí rozhodnutí, která ovlivňují budoucí vývoj a obchodní vyhlídky tohoto subjektu;
26)
„osobou úzce propojenou“:
a)
manžel/manželka či partner, kterého vnitrostátní právní předpisy uznávají za osobu rovnocennou manželovi/manželce;
b)
vyživované dítě v souladu s vnitrostátními právními předpisy;
c)
příbuzný, který s ní ke dni uskutečnění předmětného obchodu žil po dobu nejméně jednoho roku ve společné domácnosti, nebo
d)
právnická osoba, svěřenský fond nebo společenství, jejichž řídicí funkce jsou vykonávány osobou s řídicí pravomocí nebo osobou uvedenou v písmenech a), b) nebo c) nebo které jsou přímo nebo nepřímo ovládány touto osobou, které byly zřízeny ve prospěch této osoby, nebo jejichž ekonomické zájmy v podstatě odpovídají ekonomickým zájmům této osoby;
27)
„záznamy o datových přenosech“ záznamy provozních údajů ve smyslu čl. 2 písm. b) druhého odstavce směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/58/ES (22);
28)
„osobou, která profesně sjednává nebo provádí obchody“ osoba, která se profesně zabývá přijímáním a předáváním pokynů nebo prováděním obchodů týkajících se finančních nástrojů;
29)
„referenční hodnotou“ veřejně dostupná nebo zveřejněná sazba, index nebo číselná hodnota, která je periodicky nebo pravidelně vypočítávána použitím určitého vzorce nebo na základě hodnoty jednoho nebo více podkladových aktiv nebo cen, včetně odhadů cen, platných či odhadovaných úrokových sazeb nebo jiných hodnot nebo údajů z průzkumů, přičemž s odkazem na tuto referenční hodnotu se určuje částka splatná u finančního nástroje nebo hodnota finančního nástroje;
30)
„tvůrcem trhu“ tvůrce trhu vymezený v čl. 4 odst. 1 bodu 7 směrnice 2014/65/EU;
31)
„postupným navyšováním účasti“ (stake-building) nákup cenných papírů ve společnosti, na který se nevztahuje právní ani regulační povinnost oznámit nabídku na převzetí v souvislosti s touto společností;
32)
„účastníkem trhu zpřístupňujícím vnitřní informace“ fyzická či právnická osoba spadající do jakékoli z kategorií stanovených v čl. 11 odst. 1 písm. a) až d) a čl. 11 odst. 2, která zpřístupňuje informace v průběhu sondování trhu;
33)
„vysokofrekvenčním obchodováním“ vysokofrekvenční obchodování vymezené v čl. 4 odst. 1 bodu 40 směrnice 2014/65/EU;
34)
„informací doporučující nebo navrhující investiční strategii“ informace:
i)
od nezávislého analytika, investičního podniku, úvěrové instituce, jakékoli jiné osoby, jejíž hlavní podnikatelskou činností je vypracovávání investičního doporučení, nebo fyzické osoby, které pro ně pracují na základě pracovní smlouvy nebo jiným způsobem, kteří přímo či nepřímo vyjadřují konkrétní investiční doporučení s ohledem na finanční nástroj nebo emitenta, nebo
ii)
od jiných osob, než jsou osoby uvedené v bodě i), které přímo navrhují konkrétní investiční rozhodnutí s ohledem na finanční nástroj;
35)
„investičními doporučeními“ informace doporučující nebo navrhující investiční strategii, výslovně či implicitně, s ohledem na jeden nebo více finančních nástrojů či emitentů, včetně stanoviska ohledně současné nebo budoucí hodnoty či ceny těchto nástrojů, a určené pro distribuční kanály nebo pro veřejnost.
2. Pro účely článku 5 se rozumí:
a)
„cennými papíry“:
i)
akcie a cenné papíry rovnocenné akciím,
ii)
dluhopisy a jiné formy dluhových cenných papírů, nebo
iii)
dluhové cenné papíry konvertibilní nebo vyměnitelné za akcie nebo za jiné cenné papíry rovnocenné akciím;
b)
„souvisejícími nástroji“ tyto finanční nástroje, včetně nástrojů nepřijatých k obchodování nebo obchodovaných v obchodním systému nebo pro něž nebyla podána žádost o přijetí k obchodování v obchodním systému:
i)
smlouvy nebo práva týkající se úpisu, nabývání nebo zcizování cenných papírů,
ii)
finanční deriváty cenných papírů,
iii)
jestliže jsou cennými papíry konvertibilní nebo vyměnitelné dluhové nástroje, takové cenné papíry, na které mohou být tyto konvertibilní nebo vyměnitelné dluhové nástroje konvertovány nebo vyměněny,
iv)
nástroje emitované nebo zaručené emitentem nebo ručitelem cenných papírů, jejichž tržní cena může podstatně ovlivnit cenu dotyčných cenných papírů, nebo naopak,
v)
jestliže cennými papíry jsou cenné papíry rovnocenné akciím, akcie představované těmito cennými papíry a veškeré jiné cenné papíry rovnocenné těmto akciím;
c)
„významnou distribucí“ primární nebo sekundární nabídka cenných papírů lišící se od běžného obchodování jak hodnotou nabízených cenných papírů, tak prodejními metodami;
d)
„stabilizací“ nákup nebo nabídka nákupu cenných papírů nebo obchod se s nimi rovnocennými souvisejícími nástroji, uskutečněné úvěrovou institucí či investičním podnikem v souvislosti s významnou distribucí takových cenných papírů výlučně za účelem podpory jejich tržní ceny po předem určenou dobu z důvodu prodejního tlaku na takové cenné papíry.
Článek 4
Oznamování a seznam finančních nástrojů
1. Organizátoři regulovaných trhů a investiční podniky a organizátoři mnohostranných obchodních systémů nebo organizovaných obchodních systémů oznámí bezodkladně příslušným orgánům obchodního systému každý finanční nástroj, pro nějž byla předložena žádost o přijetí k obchodování v jejich obchodním systému, jež byl přijat k obchodování nebo s nímž je obchodováno poprvé.
Rovněž oznámí příslušnému orgánu obchodního systému finanční nástroje, které již nejsou obchodovány nebo již nejsou přijaty k obchodování, ledaže je datum, kdy tento finanční nástroj přestane být obchodován nebo není přijat k obchodování, známo a bylo uvedeno v oznámení učiněném podle prvního pododstavce.
Oznámení uvedená v tomto odstavci obsahují případně názvy a identifikátory dotyčných finančních nástrojů a datum a čas, kdy byla předložena žádost o přijetí k obchodování a datum a čas prvního obchodu.
Organizátoři trhů a investiční podniky příslušným orgánům obchodního systému rovněž předají informace uvedené v třetím pododstavci, pokud se jedná o finanční nástroje, které byly předmětem žádosti o přijetí k obchodování nebo byly přijaty k obchodování před 2. červencem 2014 a které jsou po uvedeném dni stále přijaty k obchodování.
2. Příslušné orgány obchodního systému bezodkladně zašlou oznámení obdržená podle odstavce 1 orgánu ESMA, který tato oznámení okamžitě po jejich obdržení zveřejní ve formě seznamu na svých internetových stránkách. Orgán ESMA tento seznam aktualizuje okamžitě poté, co od příslušného orgánu obchodního systému obdrží oznámení. Tento seznam neomezuje oblast působnosti tohoto nařízení.
3. Tento seznam obsahuje tyto informace:
a)
názvy a identifikátory finančních nástrojů, které jsou předmětem žádosti o přijetí k obchodování, byly přijaty k obchodování nebo byly obchodovány poprvé na regulovaných trzích, v mnohostranných obchodních systémech a v organizovaných obchodních systémech;
b)
datum a čas podání žádosti o přijetí k obchodování, přijetí k obchodování nebo prvního obchodování;
c)
podrobnosti ohledně obchodních míst, v nichž jsou finanční nástroje předmětem žádosti o přijetí k obchodování, kdy byly přijaty k obchodování nebo kde byly poprvé obchodovány, a
d)
datum a čas, kdy se s finančními nástroji přestane obchodovat nebo přestanou být přijaty k obchodování.
4. Za účelem zajištění důsledné harmonizace tohoto článku orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem, kterými se stanoví:
a)
obsah oznámení podle odstavce 1, a
b)
podoba a podmínky sestavování, zveřejňování a vedení seznamu uvedeného v odstavci 3.
Orgán ESMA uvedené návrhy regulačních technických norem předloží Komisi do 3. července 2015.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 (23).
5. Za účelem jednotného uplatňování tohoto článku orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem, kterými se stanoví časový harmonogram, formát a vzor podávání oznámení podle odstavců 1a 2.
Orgán ESMA uvedené návrhy regulačních technických norem předloží Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 5
Výjimka pro programy zpětného odkupu a stabilizace
1. Zákazy uvedené v článcích 14 a 15 tohoto nařízení se nevztahují na obchodování s vlastními akciemi v rámci programů zpětného odkupu, pokud:
a)
budou před začátkem obchodování uveřejněny úplné podrobnosti o daném programu;
b)
dané obchody jsou oznámeny příslušnému orgánu obchodního systému podle odstavce 3 jako součást programu zpětného odkupu a následně uveřejněny;
c)
pokud jsou dodrženy přiměřené mezní hodnoty s ohledem na objem a cenu;
d)
probíhá v souladu s cíli uvedenými v odstavci 2 a s podmínkami uvedenými v tomto článku a v regulačních technických normách podle odstavce 6.
2. Aby se na program zpětného odkupu mohla vztahovat výjimka podle odstavce 1, musí jeho jediným účelem být:
a)
snížení základního kapitálu emitenta;
b)
splnění povinností vyplývajících z dluhových finančních nástrojů vyměnitelných za kapitálové nástroje, nebo
c)
splnění podmínek vyplývajících z akciových opčních programů nebo jiné distribuce akcií zaměstnancům nebo členům správních řídicích orgánů nebo dozorčích orgánů emitenta nebo přidruženého podniku.
3. Aby se na něj vztahovala výjimka podle odstavce 1, oznámí emitent příslušnému orgánu obchodního systému, na němž byly akcie přijaty k obchodování nebo jsou obchodovány, každý obchod související s programy zpětného odkupu, včetně informací uvedených v čl. 25 odst. 1 a 2 a čl. 26 odst. 1, 2 a 3 nařízení (EU) č. 600/2014.
4. Zákazy uvedené v článcích 14 a 15 tohoto nařízení se nevztahují na obchodování s cennými papíry nebo souvisejícími nástroji za účelem stabilizace cenných papírů, pokud:
a)
je stabilizace prováděna po omezenou dobu;
b)
jsou uveřejněny relevantní informace o této stabilizaci a jsou oznámeny příslušnému orgánu obchodního systému podle odstavce 5;
c)
jsou dodrženy přiměřené mezní hodnoty s ohledem na cenu a
d)
toto obchodování probíhá v souladu s podmínkami pro stabilizaci stanovenými v regulačních technických normách uvedených v odstavci 6.
5. Aniž je dotčen čl. 23 odst. 1, musí podrobnosti o všech stabilizačních obchodech oznamovat emitenti, nabízející nebo subjekty uskutečňující stabilizaci, bez ohledu na to, zda jednají jménem takových osob či nikoli, příslušnému orgánu obchodního systému nejpozději na konci sedmého burzovního dne ode dne provedení těchto operací.
6. Za účelem zajištění důsledné harmonizace tohoto článku orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem s cílem stanovit podmínky, které musí splňovat programy zpětného odkupu a stabilizační opatření uvedená v odstavcích 1 a 4, včetně podmínek pro obchodování, omezení týkajících se času a objemu, povinností zveřejňování informací a podávání zpráv a podmínek týkajících se cen.
Orgán ESMA uvedené návrhy regulačních technických norem předloží Komisi do 3. července 2015.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 6
Výjimka pro činnosti v oblasti řízení měnové politiky a správy veřejného dluhu a činnosti týkající se politiky v oblasti klimatu
1. Toto nařízení se nevztahuje na obchody, pokyny nebo jednání, které v rámci řízení měnové nebo kurzové politiky či politiky v oblasti správy veřejného dluhu provádějí:
a)
členský stát;
b)
členové ESCB;
c)
ministerstvo, agentura nebo subjekt zvláštního určení jednoho či několik členských států nebo osoba jednající jejich jménem;
d)
v případě členského státu, který je federálním státem, člen této federace.
2. Toto nařízení se rovněž nevztahuje na obchody, pokyny nebo jednání, které provádí Komise nebo jiný úředně určený subjekt nebo jakákoli osoba jednající jejich jménem při provádění správy veřejného dluhu.
Toto nařízení se rovněž nevztahuje na takové obchody, pokyny nebo jednání, které provádí
a)
Unie;
b)
subjekt zvláštního určení pro jeden nebo několik členských států;
c)
Evropská investiční banka;
d)
Evropský nástroj finanční stability;
e)
Evropský mechanismus stability;
f)
mezinárodní finanční instituce zřízená dvěma nebo více členskými státy, jejímž účelem je mobilizovat financování a poskytovat finanční pomoc ve prospěch svých členů, kteří čelí vážným finančním problémům nebo jsou jimi ohroženi.
3. Toto nařízení se nevztahuje na činnost členských států, Komise nebo jakéhokoli jiného úředně určeného subjektu nebo jakékoli osoby jednající jejich jménem, která se týká povolenek na emise a která se provádí ve snaze dosahovat cílů politiky Unie v oblasti klimatu v souladu se směrnicí 2003/87/ES.
4. Toto nařízení se nevztahuje na činnost členských států, Komise nebo jakéhokoli jiného úředně určeného subjektu nebo jakékoli osoby jednající jejich jménem, která je prováděna v rámci společné zemědělské politiky Unie nebo společné rybářské politiky Unie v souladu s akty přijatými nebo mezinárodními dohodami uzavřenými na základě Smlouvy o fungování EU.
5. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 35 s cílem rozšířit výjimky stanovené v odstavci 1 na některé veřejné orgány a centrální banky třetích zemí.
Za tímto účelem Komise do 3. ledna 2016 vypracuje a předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o tom, jak se v mezinárodním prostředí přistupuje k veřejným orgánům pověřeným správou veřejného dluhu nebo do správy veřejného dluhu zasahujícím a k centrálním bankám třetích zemí.
Tato zpráva bude obsahovat srovnávací analýzu toho, jakým způsobem se přistupuje k těmto orgánům a k centrálním bankám v právních řádech třetích zemí, a také norem v oblasti řízení rizik, které se uplatňují na obchody prováděné těmito orgány a centrálními bankami v dotčených jurisdikcích. Pokud zpráva dospěje k závěru, zejména na základě srovnávací analýzy, že je nezbytné vyjmout měnové úkoly těchto centrálních bank třetích zemí z působnosti povinností a zákazů tohoto nařízení, rozšíří Komise výjimku uvedenou v odstavci 1 rovněž na centrální banky těchto třetích zemí.
6. Komisi je rovněž svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 35 s cílem rozšířit výjimku uvedenou v odstavci 3 na některé úředně určené veřejné orgány třetích zemí, které uzavřely dohodu s Unií podle článku 25 směrnice 2003/87/ES.
7. Tento článek se neuplatní na osoby pracující na základě pracovní smlouvy či na jiném základě pro orgány uvedené v tomto článku v případech, kdy tyto osoby na svůj vlastní účet přímo či nepřímo provádějí obchody nebo pokyny či se zapojují do jednání.
KAPITOLA 2
VNITŘNÍ INFORMACE, OBCHODOVÁNÍ ZASVĚCENÉ OSOBY, NEDOVOLENÉ ZPŘÍSTUPNĚNÍ VNITŘNÍ INFORMACE A MANIPULACE S TRHEM
Článek 7
Vnitřní informace
1. Pro účely tohoto nařízení se jako vnitřní informace označují následující typy informací:
a)
informace přesné povahy, která nebyla uveřejněna, týká se přímo nebo nepřímo jednoho nebo několika emitentů nebo jednoho nebo několika finančních nástrojů a která, pokud by byla zveřejněna, by pravděpodobně měla významný dopad na ceny těchto finančních nástrojů nebo na ceny souvisejících derivátových finančních nástrojů;
b)
ve vztahu ke komoditním derivátům informace přesné povahy, která nebyla uveřejněna, týkající se přímo nebo nepřímo jednoho nebo více takových derivátů nebo týkající se přímo souvisejících spotových komoditních smluv, a která, pokud by byla uveřejněna, by pravděpodobně měla významný dopad na ceny těchto derivátů nebo souvisejících spotových komoditních smluv a která představuje informaci, u níž se dá rozumně očekávat, že bude zveřejněna v souladu s právními či regulatorními předpisy na úrovni EU nebo na vnitrostátní úrovni, pravidly trhu, smlouvou, praxí nebo zvyklostmi na příslušných trzích komoditních derivátů nebo spotových trzích nebo u níž tyto předpisy její zpřístupnění stanovují;
c)
ve vztahu k povolenkám na emise a na nich založeným draženým produktům informace přesné povahy, která nebyla uveřejněna, týká se přímo nebo nepřímo jednoho nebo více z těchto nástrojů a která, pokud by byla uveřejněna, by pravděpodobně měla významný dopad na ceny těchto nástrojů nebo na ceny souvisejících derivátových finančních nástrojů;
d)
pro osoby pověřené prováděním pokynů týkajících se finančních nástrojů to také znamená informaci dodanou klientem a týkající se dosud nevyřízených pokynů klienta k finančním nástrojům, která je přesné povahy, týká se přímo nebo nepřímo jednoho nebo více emitentů nebo jednoho nebo více finančních nástrojů a která, pokud by byla uveřejněna, by pravděpodobně měla významný dopad na ceny těchto finančních nástrojů, souvisejících spotových komoditních smluv nebo na ceny souvisejících derivátových finančních nástrojů.
2. Pro účely odstavce 1 se informace považuje za informaci přesné povahy, pokud je jejím obsahem souhrn okolností, který existuje nebo u něhož lze důvodně očekávat, že vznikne, nebo událost, která nastala nebo u níž lze důvodně očekávat, že nastane, pokud je konkrétní natolik, že umožňuje vyvozovat závěry týkající se možného vlivu tohoto souhrnu okolností nebo události na ceny finančních nástrojů nebo souvisejících derivátních finančních nástrojů, souvisejících spotových komoditních smluv nebo dražených produktů založených na povolenkách na emise. V této souvislosti v případě dlouhodobého procesu, který má vyústit nebo vyústí v konkrétní okolnosti či událost, lze tyto budoucí okolnosti či tuto budoucí událost, jakož i dílčí kroky tohoto procesu, které jsou spojeny s vyústěním v tyto budoucí okolnosti nebo v tuto budoucí událost nebo v tuto okolnost či událost vyústí považovat informace přesné povahy.
3. Dílčí krok dlouhodobého procesu představuje vnitřní informaci, pokud sám o sobě splňuje kritéria tohoto článku pro vnitřní informace.
4. Pro účely odstavce 1 se informací, která by, pokud by byla uveřejněna, pravděpodobně měla významný dopad na ceny finančních nástrojů, derivátních finančních nástrojů, souvisejících spotových komoditních smluv nebo dražených produktů založených na povolenkách na emise, rozumí informace, kterou by racionální investor pravděpodobně použil jako součást základu pro svá investiční rozhodnutí.
V případě účastníků trhu s povolenkami na emise, jejichž souhrnné emise nebo jmenovitý tepelný příkon je roven hranici stanovené v souladu s čl. 17 odst. 2 druhým pododstavcem nebo nižší, nejsou informace o jejich fyzických opatřeních považovány za informace mající významný dopad na ceny povolenek na emise, od nich odvozených dražených produktů nebo souvisejících derivátových finančních nástrojů.
5. Orgán ESMA vydá obecné pokyny k vytvoření informativního a neúplného výčtu informací, u nichž se dá rozumně očekávat, že budou zveřejněny v souladu s právními či regulatorními předpisy na úrovni Unie nebo vnitrostátním právem, s pravidly trhu, smlouvou, praxí nebo zvyklostmi na příslušných trzích komoditních derivátů nebo spotových trzích podle odst. 1 písm. b nebo u nichž tyto předpisy jejich zpřístupnění stanovují. Orgán ESMA řádně zohlední specifické rysy těchto trhů.
Článek 8
Obchodování zasvěcené osoby
1. Pro účely tohoto nařízení dochází k obchodování zasvěcené osoby tehdy, když osoba disponuje vnitřní informací a použije ji při nabytí nebo zcizení finančních nástrojů, jichž se informace týká, na svůj vlastní účet nebo na účet třetí osoby, přímo nebo nepřímo. Za obchodování zasvěcené osoby se považuje také využití vnitřní informace ke zrušení nebo změně pokynu týkajícího se finančního nástroje, jehož se informace týká, pokud byl tento pokyn zadán předtím, než dotyčná osoba vnitřní informaci získala. V souvislosti s dražbami povolenek na emise nebo jiných, na nich založených dražených produktů, které se konají v souladu s nařízením (EU) č. 1031/2010, dochází k využití vnitřní informace rovněž při předkládání, úpravě nebo stažení nabídky osobou na její vlastní účet nebo na účet třetí osoby.
2. Pro účely tohoto nařízení osoba doporučuje jiné osobě obchodování zasvěcené osoby nebo ji k tomu navádí tehdy, když tato osoba disponuje vnitřní informací a:
a)
na základě této informace doporučuje jiné osobě nabytí nebo zcizení finančních nástrojů, jichž se informace týká, nebo tuto osobu k takovémuto nabytí nebo zcizení navádí, nebo
b)
na základě této informace doporučuje jiné osobě zrušení nebo změnu pokynu týkajícího se finančního nástroje, jehož se informace týká, nebo tuto osobu k takovémuto zrušení nebo změně navádí.
3. Použití doporučení nebo navádění podle odstavce 2 se považuje za obchodování zasvěcené osoby ve smyslu tohoto článku v případě, kdy osobě, která využívá daného doporučení nebo návodu, je nebo by mělo být známo, že se zakládá na informacích zasvěcené osoby.
4. Tento článek se použije na každou osobu, která disponuje vnitřní informací v důsledku toho, že:
a)
je členem správních, řídicích nebo dozorčích orgánů emitenta nebo účastníka trhu s povolenkami na emise;
b)
má podíl na kapitálu emitenta nebo účastníka trhu s povolenkami na emise;
c)
má přístup k této informaci v souvislosti s výkonem zaměstnání, povolání nebo v souvislosti s plněním povinností, nebo
d)
je zapojena do trestné činnosti.
Tento článek se rovněž použije na každou osobu, která disponuje vnitřní informací za jiných okolností než těch uvedených v prvním pododstavci, pokud tato osoba ví nebo by měla vědět, že se jedná o vnitřní informaci.
5. Pokud je daná osoba právnickou osobou, tento článek se v souladu s vnitrostátním právem rovněž použije na fyzické osoby, které se podílejí na rozhodnutí o nabytí, zcizení, zrušení či změně pokynu jménem dotyčné právnické osoby.
Článek 9
Legitimní jednání
1. Pro účely článků 8 a 14 pouhá skutečnost, že právnická osoba disponuje nebo disponovala vnitřní informací, neznamená, že tato osoba uvedenou informaci využila a dopustila se tak na základě určitého nabytí nebo zcizení obchodování zasvěcené osoby, pokud tato právnická osoba:
a)
zavedla, prováděla a udržovala odpovídající a účinná vnitřní opatření a postupy, které účinně zajišťují, aby ani fyzická osoba, která jejím jménem rozhodla o nabytí nebo zcizení finančních nástrojů, kterých se daná informace týká, ani žádná jiná fyzická osoba, která mohla jakýmkoli způsobem ovlivnit toto rozhodnutí, nedisponovala vnitřní informací, a
b)
nepodněcovala, nevydávala doporučení, nenaváděla nebo jiným způsobem neovlivňovala fyzickou osobu, která jménem této právnické osoby nabyla nebo zcizila finanční nástroje, kterých se tato informace týká.
2. Pro účely článků 8 a 14 pouhá skutečnost, že určitá osoba disponuje vnitřní informací, neznamená, že tato osoba uvedenou informaci využila a dopustila se tak na základě určitého nabytí nebo zcizení obchodování zasvěcené osoby, pokud tato osoba:
a)
je pro finanční nástroj, kterého se uvedená informace týká, tvůrcem trhu, nebo osobou oprávněnou jednat jako protistrana, a nabytí nebo zcizení finančních nástrojů, kterých se tato informace týká, je provedeno oprávněně v rámci běžného výkonu její funkce tvůrce trhu nebo protistrany u tohoto finančního nástroje, nebo
b)
je oprávněna provádět pokyny jménem třetích stran a nabytí nebo zcizení finančních nástrojů, k nimž se tento pokyn vztahuje, je provedeno jakožto oprávněný pokyn v rámci běžného výkonu zaměstnání, povolání nebo funkce této osoby.
3. Pro účely článků 8 a 14 pouhá skutečnost, že určitá osoba disponuje vnitřní informací, neznamená, že tato osoba uvedenou informaci využila a dopustila se tak na základě určitého nabytí nebo zcizení obchodování zasvěcené osoby, pokud tato osoba provádí obchod za účelem nabytí nebo zcizení finančních nástrojů, přičemž tento obchod provádí v rámci plnění povinnosti, která vznikla v dobré víře a není určena k obejití zákazu obchodování zasvěcené osoby a:
a)
tato povinnost vyplývá z pokynu zadaného nebo z dohody uzavřené předtím, než dotyčná osoba získala vnitřní informaci, nebo
b)
tento obchod se provádí za účelem splnění právní nebo regulační povinnosti, která vznikla předtím, než dotyčná osoba disponovala vnitřní informací.
4. Pro účely článků 8 a 14 pouhá skutečnost, že určitá osoba disponuje vnitřní informací, neznamená, že tato osoba uvedenou informaci využila a dopustila se tak obchodování zasvěcené osoby, pokud tato osoba získala uvedenou vnitřní informaci při uskutečňování veřejného převzetí společnosti či fúze se společností, a použije uvedenou vnitřní informaci pouze za účelem uskutečnění této fúze či veřejného převzetí, za předpokladu, že ve chvíli schválení této fúze nebo přijetí nabídky ze strany akcionářů této společnosti byly veškeré vnitřní informace uveřejněny či jiným způsobem přestaly být vnitřními informacemi.
Tento odstavec se nevztahuje na postupné navyšování účasti (stake-building).
5. Pro účely článků 8 a 14 pouhá skutečnost, že určitá osoba využívá při nabytí či zcizení vlastní znalosti o tom, že se rozhodla nabýt či zcizit finanční nástroje, sama o sobě neznamená, že tato osoba využila vnitřní informaci.
6. Aniž jsou dotčeny odstavce 1 až 5 tohoto článku, za porušení zákazu obchodování zasvěcené osoby podle článku 14 může být nicméně považován případ, kdy příslušný orgán stanoví, že v pozadí daných pokynů k obchodování, obchodů či jednání byl nelegitimní důvod.
Článek 10
Nedovolené zpřístupnění vnitřní informace
1. Pro účely tohoto nařízení dochází k nedovolenému zpřístupnění vnitřní informace tehdy, pokud osoba disponuje vnitřní informací a zpřístupní tuto informaci jakékoli jiné osobě, s výjimkou případů, kdy dojde k tomuto zpřístupnění informací v rámci běžného výkonu zaměstnání, povolání či plnění povinností.
Tento odstavec se vztahuje na všechny fyzické či právnické osoby v situacích či za okolností uvedených v čl. 8 odst. 4.
2. Pro účely tohoto nařízení se pokračující zpřístupnění doporučení nebo podnětů podle čl. 8 odst. 2 považuje za nedovolené zpřístupnění vnitřní informace podle tohoto článku v případě, že osobě, která zveřejňuje doporučení nebo podněty, je nebo by mělo být známo, že se toto jednání zakládá na vnitřní informaci.
Článek 11
Sondování trhu
1. Sondování trhu spočívá ve sdělení informací před oznámením obchodu jednomu či několika potenciálním investorům, s cílem odhadnout zájem potenciálních investorů o případný obchod a podmínky týkající se tohoto obchodu, jako je jeho případný rozsah či cena:
a)
emitentem;
b)
druhotným předkladatelem finančního nástroje, v takovém množství či hodnotě, které tento obchod odlišují od běžného obchodování, přičemž způsob prodeje se zakládá na předchozím posouzení případného zájmu potenciálních investorů;
c)
účastníkem trhu s povolenkami na emise, nebo
d)
třetí stranou jednající jménem nebo na účet osoby uvedené v písmenech a), b) či c).
2. Aniž je dotčen čl. 23 odst. 3, za sondování trhu je považováno rovněž zpřístupnění vnitřní informace osobou, která má v úmyslu učinit nabídku na převzetí cenných papírů společnosti či fúzi se společností, stranám oprávněným k těmto cenným papírům, za předpokladu, že:
a)
dotyčné informace jsou nezbytné k tomu, aby si strany oprávněné k těmto cenným papírům mohly učinit názor na to, zda jsou ochoty své cenné papíry nabídnout, a
b)
ochota stran oprávněných k cenným papírům nabídnout své cenné papíry je rozumně požadována pro rozhodnutí o tom, zda nabídka na převzetí či fúze budou učiněny.
3. Účastník trhu zveřejňující vnitřní informace před zahájením sondování trhu především zváží, zda toto sondování trhu bude zahrnovat zpřístupnění vnitřní informace. Účastník trhu zveřejňující vnitřní informace si svůj závěr a důvody, které jej k němu vedly, písemně zaznamená. Na žádost předá tyto písemné záznamy příslušnému orgánu. Tato povinnost se vztahuje na každý jednotlivý případ zpřístupnění informací v průběhu celého sondování trhu. Účastník trhu zveřejňující vnitřní informace aktualizuje písemné záznamy uvedené v tomto odstavci odpovídajícím způsobem.
4. Pro účely čl. 10 odst. 1 se zpřístupnění vnitřní informace v průběhu sondování trhu považuje za zpřístupnění této informace v rámci běžného výkonu zaměstnání, povolání či plnění povinností, pokud účastník trhu zveřejňující vnitřní informaci splnil podmínky stanovené v odstavcích 3 a 5 tohoto článku.
5. Za účelem uplatnění odstavce 4, účastník trhu zveřejňující vnitřní informaci musí před takovýmto zpřístupněním:
a)
získat souhlas osoby, které je sondování trhu určeno, s obdržením vnitřních informací;
b)
informovat osobu, které je sondování trhu určeno, o zákazu využít tyto informace či pokusit se využít tyto informace k tomu, aby nabyla nebo zcizila, na vlastní účet či na účet třetí strany, finanční nástroje, jichž se tyto informace týkají;
c)
informovat osobu, které je sondování trhu určeno, o zákazu využít tyto informace či pokusit se využít tyto informace k tomu, aby zrušila či pozměnila pokyn, který byl již vydán a který se vztahuje na finanční nástroj, jehož se tyto informace týkají a
d)
informovat osobu, které je sondování trhu určeno, o tom, že svým souhlasem s obdržením těchto informací se zavazuje k tomu, že s těmito informacemi bude zacházet jako s vnitřními.
Účastník trhu zveřejňující vnitřní informace vytvoří a uchová záznam všech informací, které předal osobě, jíž je sondování trhu určeno, včetně informací zveřejněných v souladu s písm. a) až d) prvního pododstavce, a záznamy o totožnosti potenciálních investorů, jímž byly dané informace zveřejněny, mimo jiné právnických a fyzických osob jednajících jménem potenciálního investora, a záznamy o datech a časech každého zpřístupnění informací. Na žádost předloží účastník trhu zveřejňující vnitřní informace tento záznam příslušnému orgánu.
6. Pokud zveřejněné informace přestaly být v průběhu sondování trhu vnitřními informacemi podle mínění účastníka trhu zveřejňujícího vnitřní informace, tento účastník trhu o tom co nejdříve vyrozumí osoby, které je obdržely.
Účastník trhu zveřejňující vnitřní informace vede záznam o informacích podle tohoto odstavce a na žádost jej předloží příslušnému orgánu.
7. Aniž jsou dotčena ustanovení tohoto článku, osoba, které je sondování trhu určeno, sama posoudí, zda disponuje vnitřními informacemi, případně kdy přestane vnitřními informacemi disponovat.
8. Účastník trhu zveřejňující vnitřní informace uchovává záznamy uvedené v tomto článku po dobu alespoň pěti let.
9. Za účelem zajištění důsledné harmonizace tohoto článku orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem ke stanovení vhodných opatření, postupů a požadavků pro vedení záznamů pro osoby v rámci plnění požadavků stanovených v odstavcích 4, 5, 6 a 8.
Orgán ESMA uvedené návrhy regulačních technických norem předá Komisi do 3. července 2015.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
10. Za účelem jednotného uplatňování tohoto článku orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem pro stanovení systémů a vzorů oznámení pro osoby v rámci plnění požadavků stanovených v odstavcích 4, 5, 6 a 8 tohoto článku, zejména přesného formátu záznamů uvedených v odstavcích 4 až 8 a technických prostředků pro vhodné sdělení informací uvedených v odstavci 6 osobě, které je sondování trhu určeno.
Orgán ESMA předloží tyto návrhy prováděcích technických norem Komisi nejpozději do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1095/2010.
11. Orgán ESMA vydá obecné pokyny určené osobám, jimž je sondování trhu určeno, v souladu s článkem 16 nařízení (EU) č. 1095/2010, které se týkají:
a)
faktorů, které tyto osoby mají zohlednit, pokud jim jsou sděleny informace jako součást sondování trhu, aby posoudily, zda lze tyto informace pokládat za vnitřní;
b)
opatření, která tyto osoby mají učinit, pokud jim vnitřní informace byly sděleny, aby splnily podmínky stanovené v článcích 8 a 10 tohoto nařízení, a
c)
záznamů, které tyto osoby mají uchovávat, aby prokázaly, že splnily podmínky stanovené v článcích 8 a 10 tohoto nařízení.
Článek 12
Manipulace s trhem
1. Pro účely tohoto nařízení se jako manipulace s trhem označují následující činnosti:
a)
uzavření obchodu, zadání pokynu k obchodování nebo jiné jednání, které:
i)
dává nebo je způsobilé dávat nesprávné nebo zavádějící signály, pokud jde o nabídku, poptávku nebo cenu finančního nástroje, související spotové komoditní smlouvy nebo draženého produktu odvozeného od povolenek na emise, nebo
ii)
zajišťuje nebo je způsobilé zajistit cenu jednoho nebo několika finančních nástrojů, související spotové komoditní smlouvy nebo draženého produktu odvozeného od povolenek na emise na neobvyklé nebo umělé úrovni,
pokud osoba, která uzavírá obchod, vydává pokyn k obchodování nebo jinak jedná, neprokáže, že tento obchod, pokyn nebo jednání probíhá z legitimních důvodů a v souladu s uznávanými tržními postupy zavedenými podle článku 13;
b)
uzavření obchodu, zadání pokynu k obchodování nebo jiná činnost nebo jednání, které ovlivňuje nebo pravděpodobně ovlivní cenu jednoho nebo několika finančních nástrojů, související spotové komoditní smlouvy nebo draženého produktu odvozeného od povolenek na emise, přičemž jsou použity fiktivní prostředky nebo jiná forma klamavého nebo lstivého jednání;
c)
šíření informací prostřednictvím médií, včetně internetu, nebo jakýmikoli jinými prostředky, které vydávají nebo budou pravděpodobně vydávat nesprávné nebo zavádějící signály týkající se nabídky, poptávky nebo ceny finančního nástroje, související spotové komoditní smlouvy nebo draženého produktu odvozeného od povolenek na emise nebo zajišťují nebo pravděpodobně zajistí cenu jednoho nebo několika finančních nástrojů, související spotové komoditní smlouvy nebo draženého produktu odvozeného od povolenek na emise na neobvyklé nebo umělé úrovni, včetně šíření zvěsti, pokud osoba, která tyto informace šíří, ví nebo by měla vědět, že tyto informace jsou nepravdivé nebo zavádějící;
d)
předání nepravdivých anebo zavádějících informací nebo nepravdivých nebo zavádějících vstupních údajů ve vztahu k referenční hodnotě, pokud osoba, která tyto informace či vstupní údaje předala, věděla nebo měla vědět, že jsou nepravdivé nebo zavádějící, nebo jakékoli jiné jednání, které manipuluje s výpočtem referenční hodnoty.
2. Za manipulaci s trhem je mimo jiné považováno toto jednání:
a)
jednání osoby nebo osob jednajících ve shodě směřující k získání dominantního postavení v oblasti nabídky nebo poptávky po finančním nástroji, souvisejících spotových komoditních smlouvách nebo dražených produktech odvozených od povolenek na emise, které má nebo bude pravděpodobně mít přímo nebo nepřímo za následek fixaci nákupních nebo prodejních cen nebo vytváří nebo bude pravděpodobně vytvářet jiné nespravedlivé podmínky pro obchodování;
b)
nákup nebo prodej finančních nástrojů v době otevírání nebo uzavírání trhu, který má nebo pravděpodobně bude mít účinek oklamat investory jednající na základě uvedených cen včetně zahajovacích nebo závěrečných cen;
c)
zadávání pokynů obchodnímu systému včetně jejich zrušení či jakýchkoli úprav, všemi dostupnými prostředky obchodování, včetně elektronických prostředků, jako jsou strategie algoritmického nebo vysokofrekvenčního obchodování, a které má jeden z účinků uvedených v odst. 1 písm. a) nebo b), za účelem:
i)
narušení nebo zpoždění fungování systému obchodování obchodního systému, nebo pravděpodobného dosažení tohoto účinku,
ii)
ztížení identifikace skutečných pokynů v systému obchodování obchodního systému pro další osoby, nebo pravděpodobného dosažení tohoto účinku, a to prostřednictvím zadání pokynů, které má za následek přetížení nebo destabilizaci evidence příkazů, nebo
iii)
vytvoření nebo pravděpodobného vytvoření nepravdivého nebo zavádějícího signálu o nabídce nebo poptávce po finančním nástroji nebo o jeho ceně, zejména prostřednictvím zadání pokynů na zahájení nebo posílení určitého trendu;
d)
využití příležitostného nebo pravidelného přístupu k tradičním nebo elektronickým médiím k vyslovení názoru na finanční nástroj, související spotovou komoditní smlouvu nebo dražený produkt odvozený od povolenek na emise (nebo nepřímo na jejich emitenta) po předchozím otevření pozice na tento finanční nástroj, související spotovou komoditní smlouvu nebo dražený produkt odvozený od povolenek na emise s následným prospěchem z dopadů vysloveného názoru na cenu tohoto nástroje, související spotové komoditní smlouvy nebo draženého produktu odvozeného od povolenek na emise, a to bez současného zveřejnění střetu zájmů odpovídajícím a účinným způsobem;
e)
koupě nebo prodej povolenek na emise nebo souvisejících derivátů na sekundárním trhu před dražbou konanou podle nařízení (EU) č. 1031/2010 s účinkem fixování dražebních zúčtovacích cen za dražené produkty na neobvyklých nebo umělých úrovních nebo matení účastníků dražby podávajících nabídky.
3. Pro účely použití odst. 1 písm. a) a b) a aniž jsou dotčeny formy jednání uvedené v odstavci 2, stanoví příloha I demonstrativní výčet ukazatelů týkajících se využívání fiktivních prostředků nebo jakýchkoli jiných forem klamavého nebo lstivého jednání a demonstrativní výčet ukazatelů týkajících se nepravdivých nebo zavádějících signálů a zajišťování cen.
4. Pokud je osoba uvedená v tomto článku právnickou osobou, tento článek se v souladu s vnitrostátním právem použije také na fyzické osoby, které se podílí na rozhodnutí o provedení činností na účet dotyčné právnické osoby.
5. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 35, které upřesní ukazatele uvedené v příloze I, s cílem objasnit jejich prvky a vzít v úvahu technický vývoj na finančních trzích.
Článek 13
Uznávané tržní postupy
1. Zákaz uvedený v článku 15 se nevztahuje na činnosti uvedené v čl. 12 odst. 1 písm. a) za předpokladu, že osoba uzavírající obchod, zadávající pokyn k obchodování či jednající jinak stanoví, že tento obchod, pokyn či jednání vykonává z legitimních důvodů a v souladu s uznávanými tržními postupy zavedenými podle tohoto článku.
2. Příslušný orgán může zavést uznávaný tržní postup při zohlednění následujících kritérií:
a)
zda tržní postup stanoví významnou míru transparentnosti z hlediska trhu;
b)
zda tržní postup zajišťuje vysoký stupeň ochrany z hlediska působení tržních sil a patřičnou souhru sil nabídky a poptávky;
c)
zda tržní postup má kladný vliv na likviditu a účinnost trhu;
d)
zda tržní postup zohledňuje mechanismus obchodování na příslušném trhu a umožňuje účastníkům tohoto trhu reagovat náležitým a včasným způsobem na nově vzniklou situaci na trhu, vytvořenou tímto postupem;
e)
zda tržní postup nepředstavuje riziko pro integritu přímo nebo nepřímo souvisejících trhů, regulovaných i neregulovaných, v rámci dotčeného finančního nástroje v Unii;
f)
závěry veškerých šetření příslušného tržního postupu, která byla provedena příslušným orgánem nebo jiným orgánem, zejména pokud jde o posouzení toho, zda byla daným tržním postupem porušena pravidla nebo předpisy určené k předcházení zneužívání trhu nebo kodexy chování, bez ohledu na to, zda se týká příslušného trhu nebo trhů přímo nebo nepřímo souvisejících v rámci Unie, a
g)
strukturální charakteristiky příslušného trhu, mimo jiné, zda je regulován či nikoli, druhy obchodovaných finančních nástrojů a typy účastníků tohoto trhu, včetně míry účasti drobných investorů.
Tržní postup, který byl zaveden příslušným orgánem jako uznávaný tržní postup na určitém trhu, nelze považovat za platný pro jiné trhy, pokud příslušné orgány těchto jiných trhů uvedený postup podle tohoto článku neuznaly.
3. Dříve, než bude zaveden uznávaný tržní postup v souladu s odstavcem 2, oznámí příslušný orgán orgánu ESMA a ostatním příslušným orgánům svůj záměr zavést uznávaný tržní postup a uvede podrobné informace o posouzení provedeném podle kritérií stanovených v odstavci 2. Toto oznámení se provádí nejpozději tři měsíce předtím, než zamýšlený uznávaný tržního postup bude uplatňován.
4. Do dvou měsíců od přijetí oznámení vydá orgán ESMA stanovisko pro příslušný oznamující orgán, ve kterém posoudí slučitelnost uznávaného tržního postupu s odstavcem 2 a s regulačními technickými normami přijatými podle odstavce 7. Orgán ESMA rovněž posoudí, zda zavedení uznávaného tržního postupu nebude ohrožovat důvěru ve finanční trh Unie. Stanovisko se zveřejní na internetových stránkách orgánu ESMA.
5. Jestliže některý příslušný orgán zavede uznávaný tržní postup v rozporu se stanoviskem orgánu ESMA vydaným v souladu s odstavcem 4, zveřejní na svých internetových stránkách do 24 hodin od zavedení tohoto uznávaného tržního postupu oznámení, ve kterém plně vysvětlí důvody tohoto kroku, včetně zdůvodnění, proč tento uznávaný tržní postup neohrožuje důvěru v trh.
6. Domnívá-li se některý příslušný orgán, že jiný příslušný orgán zavedl uznávaný tržní postup, který nesplňuje kritéria podle odstavce 2, orgán ESMA bude v souladu se svými pravomocemi podle článku 19 nařízení (EU) č. 1095/2010 dotyčným orgánům nápomocen při dosahování dohody.
Nepodaří-li se dotyčným příslušným orgánům dosáhnout dohody, může orgán ESMA přijmout rozhodnutí v souladu s čl. 19 odst. 3 nařízení (EU) č. 1095/2010.
7. Za účelem zajištění důsledné harmonizace tohoto článku vypracuje orgán ESMA návrhy regulačních technických norem, které stanoví kritéria, postup a požadavky pro zavedení uznávaného tržního postupu podle odstavců 2, 3 a 4 a požadavky pro jeho zachování, ukončení nebo pro změnu podmínek pro jeho uznání.
Orgán ESMA uvedené návrhy regulačních technických norem předá Komisi do 3. července 2015.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
8. Příslušné orgány pravidelně a alespoň každé dva roky přezkoumávají uznávané tržní postupy, které přijaly, zejména s ohledem na významné změny prostředí příslušných trhů, jako jsou např. změny pravidel obchodování nebo tržních infrastruktur, s cílem rozhodnout, zda je zachovají, ukončí nebo zda změní podmínky pro jejich uznávání.
9. Orgán ESMA zveřejní na svých internetových stránkách seznam uznávaných tržních postupů a uvede, ve kterých členských státech se tyto postupy uplatňují.
10. Orgán ESMA sleduje uplatňování uznávaných tržních postupů a předkládá Komisi každoročně zprávu o jejich uplatňování na dotčených trzích.
11. Příslušné orgány oznámí uznávané tržní postupy, které zavedly před 2. červencem 2014 orgánu ESMA do tří měsíců od vstupu regulačních technických norem podle odstavce 7 v platnost.
Uznávané tržní postupy uvedené v prvním pododstavci tohoto odstavce se v dotyčném členském státě používají, dokud příslušný orgán nepřijme rozhodnutí o pokračování daného postupu na základě stanoviska orgánu ESMA podle odstavce 4.
Článek 14
Zákaz obchodování zasvěcené osoby a nedovoleného zpřístupnění vnitřní informace
Je zakázáno:
a)
provádět obchodování zasvěcené osoby nebo se o ně pokoušet;
b)
doporučovat jiné osobě, aby prováděla obchodování zasvěcené osoby, nebo ji k tomu navádět, nebo
c)
nedovoleně zveřejnit vnitřní informaci.
Článek 15
Zákaz manipulace s trhem
Je zakázáno provádět manipulaci s trhem nebo se o ni pokoušet.
Článek 16
Prevence a odhalování zneužívání trhu
1. Organizátoři trhu a investiční podniky provozující činnost obchodního systému zavedou a zachovávají účinná opatření, systémy a postupy v souladu s články 31 a 54 směrnice 2014/65/EU zaměřené na prevenci a odhalování obchodování zasvěcené osoby a manipulace s trhem a pokusů o ně.
Osoba uvedená v prvním pododstavci ohlásí bezodkladně příslušnému orgánu obchodního systému pokyny a obchody, včetně jejich zrušení a změn, které by mohly představovat obchodování zasvěcené osoby, manipulaci s trhem či pokus o ně.
2. Osoba, která profesně sjednává nebo provádí obchody, zavede a provádí účinná opatření, systémy a postupy k detekci a hlášení podezřelých pokynů a obchodů. Má-li tato osoba důvodné podezření, že pokyn nebo obchod s jakýmkoli finančním nástrojem, ať již zadané nebo provedené v obchodním systému nebo mimo něj, by mohly představovat obchodování zasvěcené osoby, manipulaci s trhem či pokus o ně, je tato osoba povinna tuto skutečnost bez prodlení oznámit příslušnému orgánu uvedenému v odstavci 3.
3. Aniž je dotčen článek 22, osoby, které profesně sjednávají nebo provádějí obchody, dodržují oznamovací předpisy členského státu, ve kterém mají sídlo nebo ústředí, nebo, v případě pobočky, členského státu, ve kterém se pobočka nachází. Oznámení se činí příslušnému orgánu tohoto členského státu.
4. Příslušné orgány uvedené v odstavci 3, které obdrží oznámení podezřelých pokynů a obchodů předají tuto informaci okamžitě příslušným orgánům dotčeného obchodního systému.
5. Za účelem zajištění důsledné harmonizace tohoto článku orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem, v nichž stanoví:
a)
vhodná opatření, systémy a postupy pro splnění požadavků stanovených v odstavcích 1 a 2, a
b)
vzory oznámení, které budou osoby používat v rámci plnění požadavků stanovených v odstavcích 1 a 2.
Orgán ESMA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 3. července 2016.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
KAPITOLA 3
POŽADAVKY NA ZVEŘEJŇOVÁNÍ
Článek 17
Zveřejňování vnitřních informací
1. Emitent je povinen co nejdříve informovat veřejnost o vnitřních informacích, jež se tohoto emitenta přímo týkají.
Emitent zajistí, aby vnitřní informace byly zveřejněny způsobem, který umožní rychlý přístup a úplné, správné a včasné posouzení informací ze strany veřejnosti a případně v úředně určeném mechanismu podle článku 21 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/109/ES (24). Emitent nesmí zveřejnění vnitřních informací spojit s uváděním svých činností na trh. Emitent umístí a po dobu přinejmenším pěti let uchovává na svých internetových stránkách veškeré vnitřní informace, které je povinen zveřejnit.
Tento článek se vztahuje na emitenty, kteří požadovali nebo schválili přijetí svých finančních nástrojů k obchodování na regulovaném trhu v některém z členských států nebo v případě nástrojů obchodovaných pouze v mnohostranném obchodním systému či organizovaném obchodním systému na emitenty, kteří schválili obchodování se svými finančními nástroji v mnohostranném obchodním systému či organizovaném obchodním systému nebo kteří požádali o přijetí svých finančních nástrojů k obchodování v mnohostranném obchodním systému v některém z členských států.
2. Účastník trhu s povolenkami na emise je povinen účinně a včas zveřejnit vnitřní informace týkající se povolenek na emise, které drží v souvislosti se svým podnikáním, včetně činností v oblasti letectví podle vymezení v příloze I směrnice 2003/87/ES nebo zařízení ve smyslu čl. 3 písm. e) uvedené směrnice, které daný účastník, mateřská společnost nebo přidružená společnost vlastní nebo kontroluje, nebo za něž je z provozního hlediska účastník, jeho mateřská společnost nebo přidružená společnost odpovědná, a to zcela nebo částečně. Pokud jde o zařízení, musí toto sdělení obsahovat relevantní informace o kapacitě a využití zařízení, včetně plánovaných či neplánovaných odstávek těchto zařízení.
První pododstavec se nevztahuje na účastníky trhu s povolenkami na emise, pokud činnosti v oblasti letectví nebo zařízení, které vlastní, kontroluje nebo za něž je zodpovědný, produkovaly v předchozím roce emise pod úrovní minimální prahové hodnoty ekvivalentu oxidu uhličitého, a v případě zařízení, kde probíhá spalování, nepřesáhl jmenovitý tepelný příkon minimální prahovou hodnotu.
Komisi je svěřena pravomoc přijmout akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 35 opatření, kterými se stanoví minimální hranice ekvivalentu oxidu uhličitého a minimální hranice jmenovitého tepelného příkonu pro účely uplatnění výjimky stanovené v druhém pododstavci tohoto odstavce.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijmout akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 35, opatření, kterými se určí příslušný orgán pro oznamování podle odstavců 4 a 5 tohoto článku.
4. Emitent nebo účastník trhu s povolenkami na emise může na svou vlastní odpovědnost odložit zveřejnění vnitřních informací za předpokladu, že jsou splněny všechny následující podmínky:
a)
okamžité zveřejnění pravděpodobně ohrozí oprávněné zájmy emitenta nebo účastníka trhu s povolenkami na emise;
b)
odkladem zveřejnění pravděpodobně nedojde k uvedení veřejnosti v omyl;
c)
emitent nebo účastník trhu s povolenkami na emise je schopen zajistit důvěrnost těchto informací.
V případě dlouhodobého procesu, který probíhá ve fázích a který má vyústit nebo vyústí v konkrétní okolnost či událost, může emitent nebo účastník trhu s povolenkami na emise na svou vlastní odpovědnost zveřejnění vnitřních informací týkajících se tohoto procesu odložit za podmínek stanovených v písmenech a), b) a c) prvního pododstavce.
Pokud emitent nebo účastník trhu s povolenkami na emise odložil zveřejnění vnitřních informací podle tohoto odstavce, je povinen oznámit příslušnému orgánu uvedenému v odstavci 3, že zveřejnění informací bylo odloženo, a poskytnout písemné vysvětlení, jakým způsobem byly splněny podmínky stanovené v tomto odstavci, okamžitě poté, co tyto informace uveřejní. Členské státy mohou alternativně zajistit, aby záznam tohoto vysvětlení byl poskytnut pouze na žádost příslušného orgánu uvedeného v odstavci 3.
5. Za účelem zachování stability finančního systému může emitent, kterým je úvěrová instituce nebo finanční instituce, na svou vlastní odpovědnost odložit zveřejnění vnitřní informace, včetně informace týkající se dočasného problému s likviditou a zejména potřeby získat od centrální banky či věřitele poslední instance dočasnou pomoc na zajištění likvidity, a to za předpokladu, že jsou splněny všechny následující podmínky:
a)
zveřejnění vnitřních informací by mohlo ohrozit finanční stabilitu emitenta a finančního systému;
b)
odklad zveřejnění je ve veřejném zájmu;
c)
lze zajistit důvěrnost těchto informací, a
d)
příslušný orgán uvedený v odstavci 3 souhlasil s odložením za předpokladu splnění podmínek uvedených v písmenech a), b) a c).
6. Pro účely odst. 5 písm. a) až d) oznámí emitent příslušnému orgánu uvedenému v odstavci 3 svůj záměr odložit zveřejnění vnitřních informací a prokáže, že podmínky uvedené v odst. 5 písm. a), b) a c) byly splněny. Příslušný orgán uvedený v odstavci 3 konzultuje ve vhodném případě s národní centrální bankou nebo makroobezřetnostním orgánem, byl-li zřízen, nebo jinak s následujícími orgány:
a)
je-li emitentem úvěrová instituce či investiční podnik, s orgánem určeným podle čl. 133 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (25);
b)
v ostatních případech neuvedených v písmenu a) s jakýmkoli jiným vnitrostátním orgánem odpovědným za dohled nad emitentem.
Příslušný orgán uvedený v odstavci 3 zajistí, aby zveřejnění vnitřních informací bylo odloženo pouze na dobu, která je nezbytná ve veřejném zájmu. Příslušný orgán uvedený v odstavci 3 alespoň jednou týdně hodnotí, zda jsou stále splněny podmínky uvedené v odst. 5 písm. a), b) a c).
Nesouhlasí-li příslušný orgán uvedený v odstavci 3 s odložením zveřejnění vnitřních informací, zveřejní emitent vnitřní informace okamžitě.
Tento odstavec se použije v případech, kdy se emitent nerozhodne o odkladu zveřejnění vnitřních informací podle odstavce 4.
Odkazy v tomto odstavci na příslušný orgán uvedený v odstavci 3 není dotčena schopnost příslušného orgánu uplatňovat své funkce jakýmkoli ze způsobů uvedených v čl. 23 odst. 1.
7. Nebylo-li zveřejnění vnitřních informací odloženo v souladu s odstavci 4 a 5 a důvěrnost těchto vnitřních informací již není zaručena, emitent nebo účastník trhu s povolenkami na emise zveřejní uvedené vnitřní informace co nejdříve.
Tento odstavec se týká i situací, kdy se zvěst konkrétně týká vnitřní informace, jejíž zveřejnění bylo odloženo podle odstavců 4 nebo 5, pokud je zvěst natolik přesná, že nasvědčuje tomu, že důvěrnost této informace již není zachována.
8. V případě, že emitent nebo účastník trhu s povolenkami na emise, nebo osoba jednající jeho jménem či na jeho účet sdělí vnitřní informaci třetí osobě při běžném výkonu zaměstnání, povolání či plnění povinností, jak je uvedeno v čl. 10 odst. 1, musí tuto informaci kompletně a účinně zveřejnit buď současně v případě úmyslného uveřejnění, nebo neprodleně v případě neúmyslného uveřejnění. Tento odstavec se nepoužije v případě, že osoba, která přijímá informaci, je povinna zachovávat mlčenlivost, a to bez ohledu na to, zda tato povinnost vyplývá ze zákona, předpisů, stanov nebo ze smlouvy.
9. V případě, že se obchodní systém takto rozhodne, může pro emitenty na daném trhu umístit vnitřní informace týkající se emitentů, jejichž finanční nástroje jsou přijaty k obchodování na trhu pro růst malých a středních podniků, na svých internetových stránkách namísto na internetových stránkách emitenta.
10. Za účelem jednotného uplatňování tohoto článku orgán ESMA vypracuje návrhy prováděcích technických norem, které stanoví:
a)
technické prostředky pro vhodné zveřejňování vnitřních informací podle odstavců 1, 2, 8 a 9, a
b)
technické prostředky pro odklad zveřejnění vnitřních informací podle odstavců 4 a 5.
Orgán ESMA předloží uvedené návrhy prováděcích technických norem Komisi do 3. července 2016.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1095/2010.
11. Orgán ESMA vydá obecné pokyny k vytvoření informativního a neúplného seznamu oprávněných zájmů emitenta, jak je uvedeno v odst. 4 písm. a), a situací, v nichž by odložení zveřejnění vnitřních informací pravděpodobně uvedlo veřejnost v omyl, jak je uvedeno v odst. 4 písm. b).
Článek 18
Seznamy zasvěcených osob
1. Emitenti nebo osoby jednající jejich jménem nebo na jejich účet jsou povinni:
a)
sestavit seznam všech osob, které mají přístup k vnitřním informacím a které pro ně pracují na základě pracovní smlouvy nebo provádějí úkoly, na základě nichž mají přístup k vnitřním informacím, jako jsou poradci, účetní či ratingové agentury (seznam zasvěcených osob);
b)
neprodleně seznam zasvěcených osob aktualizovat v souladu s odstavcem 4, a
c)
na žádost předložit co nejdříve seznam zasvěcených osob příslušnému orgánu.
2. Emitenti nebo jakákoli osoba jednající jejich jménem nebo na jejich účet učiní veškeré přiměřené kroky k zajištění toho, aby veškeré osoby uvedené na seznamu zasvěcených osob písemně potvrdily právní a regulační povinnosti, které pro ně z této skutečnosti vyplývají, a aby si byly vědomy sankcí souvisejících s obchodováním zasvěcené osoby a nedovoleným zpřístupněním vnitřní informace.
Pokud seznam zasvěcených osob sestavuje a aktualizuje jiná osoba jednající jménem nebo na účet emitenta, je emitent nadále plně odpovědný za dodržení tohoto článku. Emitent si vždy zachovává právo přístupu k seznamu zasvěcených osob.
3. Seznam zasvěcených osob obsahuje přinejmenším tyto údaje:
a)
totožnost každé osoby, která má přístup k vnitřním informacím;
b)
důvod, proč je tato osoba uvedena na seznamu zasvěcených osob;
c)
datum a čas, kdy tato osoba obdržela přístup k vnitřním informacím, a
d)
datum sestavení seznamu zasvěcených osob.
4. Emitenti nebo jakákoli osoba jednající jejich jménem nebo na jejich účet neprodleně aktualizují seznam zasvěcených osob, včetně data aktualizace, za těchto okolností:
a)
pokud dojde ke změně důvodu uvedení osoby na seznamu zasvěcených osob;
b)
pokud nová osoba získá přístup k vnitřním informacím a je tedy třeba ji zařadit na seznam zasvěcených osob, a
c)
pokud osoba ztrácí přístup k vnitřním informacím.
Vždy se uvádí datum a čas změny, která vedla k aktualizaci.
5. Emitenti nebo jakákoli osoba jednající jejich jménem nebo na jejich účet uchovávají seznam zasvěcených osob po dobu alespoň pěti let od chvíle, kdy byl sestaven či aktualizován.
6. Emitenti, jejichž finanční nástroje jsou přijaty k obchodování na trhu pro růst malých a středních podniků, jsou osvobozeni od povinnosti sestavit seznam zasvěcených osob, pokud jsou splněny tyto podmínky:
a)
emitent přijme veškerá přiměřená opatření s cílem zajistit, aby veškeré osoby s přístupem k vnitřním informacím znaly právní a regulační povinnosti, které pro ně vyplývají, a byly si vědomy sankcí souvisejících s obchodováním zasvěcené osoby a nedovoleným zpřístupněním vnitřní informace, a
b)
emitent je schopný předložit na žádost příslušnému orgánu seznam zasvěcených osob.
7. Tento článek se vztahuje na emitenty, kteří požadovali nebo schválili přijetí svých finančních nástrojů k obchodování na regulovaném trhu v některém z členských států nebo v případě nástroje obchodovaného pouze v mnohostranném obchodním systému či organizovaném obchodním systému na emitenty, kteří schválili obchodování se svými finančními nástroji v mnohostranném obchodním systému či organizovaném obchodním systému nebo kteří požádali o přijetí svých finančních nástrojů k obchodování v mnohostranném obchodním systému v některém z členských států.
8. Odstavce 1 až 5 tohoto článku se rovněž vztahují na:
a)
účastníky trhu s povolenkami na emise ve vztahu k vnitřním informacím týkajícím se povolenek na emise, které vzniknou v souvislosti s fyzickými operacemi tohoto účastníka trhu s povolenkami na emise;
b)
všechny dražební platformy, dražitele a subjekty sledující dražby ve vztahu k dražbám povolenek na emise nebo jiných od nich odvozených dražených produktů, které se konají v souladu s nařízením (EU) č. 1031/2010.
9. Za účelem jednotného uplatňování tohoto článku orgán ESMA vypracuje návrhy prováděcích technických norem, kterými stanoví přesný formát seznamů zasvěcených osob a formát pro aktualizaci těchto seznamů uvedených v tomto článku.
Orgán ESMA předloží návrhy prováděcích technických norem Komisi do 3. července 2016.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 19
Obchody osob s řídicí pravomocí
1. Osoby s řídicí pravomocí, jakož i osoby, jež jsou s nimi v úzce propojené, oznámí emitentovi nebo účastníku trhu s povolenkami na emise a příslušnému orgánu uvedenému v odst. 2 druhém pododstavci:
a)
v případě emitentů každý obchod uskutečněný na jejich vlastní účet, vztahující se k akciím nebo dluhovým nástrojům daného emitenta nebo k derivátům nebo k jiným finančním nástrojům s nimi spojeným;
b)
v případě účastníků trhu s povolenkami na emise každý obchod uskutečněný na jejich vlastní účet, vztahující se k povolenkám na emise, od nich odvozeným dražebním produktům nebo souvisejícím derivátům.
Toto oznámení bude učiněno neprodleně a nejpozději do tří obchodních dnů od uskutečnění uvedeného obchodu.
První pododstavec se použije, jakmile celkový objem obchodů v kalendářním roce dosáhne prahové hodnoty stanovené v odstavci 8, případně v odstavci 9.
2. Pro účely odstavce 1 a aniž je dotčeno právo každého členského státu uložit jiné oznamovací povinnosti, než jsou povinnosti uvedené v tomto článku, musí být veškeré obchody uskutečněné na vlastní účet osobami uvedenými v odstavci 1 oznámeny těmito osobami příslušným orgánům.
Platné předpisy pro oznamování, jež musí osoby uvedené v odstavci 1 dodržovat, jsou předpisy členského státu, ve kterém je emitent nebo účastník trhu s povolenkami na emise registrován. Oznámení se činí příslušnému orgánu dotyčného členského státu do tří pracovních dnů ode dne uskutečnění obchodu. Není-li emitent registrován v žádném členském státě, oznámí obchod příslušnému orgánu domovského členského státu v souladu s čl. 2 odst. 1 písm. i) směrnice 2004/109/ES, a pokud jej nelze určit, příslušnému orgánu obchodního systému.
3. Emitent nebo účastník trhu s povolenkami na emise zajistí, aby informace oznámené v souladu s odstavcem 1 byly neprodleně uveřejněny, a to do tří pracovních dnů ode dne, kdy se obchod uskutečnil, a způsobem, který umožní rychlý a nediskriminační přístup k těmto informacím v souladu s prováděcími technickými normami uvedenými v čl. 17 odst. 10 písm. a).
Emitent nebo účastník trhu s povolenkami na emise využije takové sdělovací prostředky, na něž se lze rozumně spolehnout, že zajistí účinné rozšíření informací veřejnosti v celé Unii, a v případě potřeby využije úředně určený mechanismus uvedený v článku 21 směrnice 2004/109/ES.
Vnitrostátním právním předpisem lze alternativně stanovit, že dané informace může zveřejnit samotný příslušný orgán.
4. Tento článek se vztahuje na emitenty, kteří:
a)
požadovali nebo schválili přijetí svých finančních nástrojů k obchodování na regulovaném trhu nebo
b)
v případě nástroje obchodovaného pouze v mnohostranném obchodním systému či organizovaném obchodním systému na emitenty, kteří schválili obchodování se svými finančními nástroji v mnohostranném obchodním systému či organizovaném obchodním systému nebo kteří požádali o přijetí svých finančních nástrojů k obchodování v mnohostranném obchodním systému.
5. Emitenti a účastníci trhu s povolenkami na emise písemně oznámí osobám s řídicí pravomocí jejich povinnosti vyplývající z tohoto článku. Emitenti a účastníci trhu s povolenkami na emise sestaví seznam veškerých osob s řídicí pravomocí a osob, jež jsou s nimi v úzce propojené.
Osoby s řídicí pravomocí písemně oznámí osobám, jež jsou s nimi úzce propojené, jejich povinnosti vyplývající z tohoto článku a ponechají si kopii tohoto oznámení.
6. Oznámení o obchodu uvedené v odstavci 1 obsahuje tyto údaje:
a)
jméno osoby;
b)
důvod oznámení;
c)
název příslušného emitenta nebo účastníka trhu s povolenkami na emise;
d)
popis a identifikátor finančního nástroje;
e)
povahu obchodu či obchodů (např. nabytí či zcizení) s uvedením, zda je obchod spojen s prováděním akciových opčních programů či s konkrétními příklady uvedenými v odstavci 7;
f)
datum a místo obchodu či obchodů, a
g)
cenu a objem obchodu či obchodů. V případě zástavy, jejíž podmínky stanoví změnu její hodnoty, je třeba tuto skutečnost zveřejnit společně s její hodnotou v den uplatnění zástavy.
7. Pro účely odstavce 1 zahrnují obchody, pro něž platí oznamovací povinnost, rovněž toto jednání:
a)
zastavení nebo půjčení finančních nástrojů osobou s řídicí pravomocí nebo jménem úzce propojené osoby uvedené v odstavci 1;
b)
obchody uskutečněné osobami, které profesně sjednávají nebo provádí obchody, nebo jinou osobou jménem osoby s řídicí pravomocí nebo osoby s ní úzce propojenou, uvedené v odstavci 1, včetně případů, kdy daná osoba jedná dle vlastního uvážení;
c)
obchody uskutečněné v rámci životního pojištění definované v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2009/138/ES (26), pokud:
i)
pojistníkem je osoba s řídicí pravomocí nebo osoba, jež je s ní úzce propojena podle odstavce 1,
ii)
investiční riziko nese pojistník a
iii)
pojistník je oprávněn činit nebo může dle vlastního uvážení činit investiční rozhodnutí týkající se konkrétních nástrojů v rámci tohoto životního pojištění či uskutečňovat obchody týkající se konkrétních nástrojů v rámci tohoto životního pojištění.
Pro účely písmene a) není třeba oznamovat zástavu nebo obdobné zajištění týkající se finančních nástrojů v souvislosti s jejich uložením na depozitní účet, pokud a dokud tato zástava nebo zajištění nejsou určeny k zajištění konkrétního úvěrového nástroje.
Po dobu, kdy je držitel pojistné smlouvy povinen oznamovat obchody podle tohoto článku, není pojišťovna vázána oznamovací povinností.
8. Odstavec 1 se vztahuje na každý obchod uskutečněný po dosažení celkové výše 5 000 EUR za období kalendářního roku. Prahová hodnota ve výši 5 000 EUR se určí sečtením všech obchodů uvedených v odstavci 1 bez započtení.
9. Příslušný orgán může rozhodnout o navýšení prahové hodnoty stanovené v odstavci 8 na 20 000 EUR. Předtím, než tuto prahovou hodnotu zavede, informuje orgán ESMA o svém rozhodnutí a o důvodech, které jej k němu vedly, s konkrétním odkazem na tržní podmínky, a to předtím, než vyšší prahovou hodnotu zavede. Orgán ESMA na svých internetových stránkách zveřejní seznam prahových hodnot, které jsou uplatňovány v souladu s tímto článkem, a odůvodnění těchto prahových hodnot poskytnutá příslušnými orgány.
10. Tento článek se rovněž vztahuje na obchody osob s řídicí pravomocí v rámci jakékoli dražební platformy, dražitele a subjekty sledující dražby, zapojené do dražeb pořádaných podle nařízení (EU) č. 1031/2010 a osoby, jež jsou s těmito osobami úzce propojené, pokud se jejich obchody týkají povolenek na emise, jejich derivátů či od nich odvozených dražených produktů. Tyto osoby oznámí své obchody dražebním platformám, dražitelům či subjektům sledujícím dražby a příslušnému orgánu místa registrace dražební platformy, dražitele či subjektu sledujícího dražby. Informace takto oznámené musí být zveřejněny dražebními platformami, dražiteli, subjekty sledujícími dražby nebo příslušným orgánem v souladu s odstavcem 3.
11. Aniž jsou dotčeny články 14 a 15, osoba s řídicí pravomocí v rámci emitenta se nesmí přímo ani nepřímo podílet na obchodech na svůj vlastní účet či na účet třetí strany v souvislosti s akciemi či dluhovými nástroji emitenta nebo deriváty či jinými s nimi souvisejícími finančními nástroji, a to během uzavřeného období 30 kalendářních dnů před oznámením průběžné finanční zprávy nebo zprávy na konci roku, kterou je emitent povinen uveřejnit v souladu s:
a)
pravidly obchodního systému, kde jsou akcie emitenta přijaty k obchodování, nebo
b)
vnitrostátními právními předpisy.
12. Aniž jsou dotčeny články 14 a 15, emitent může dovolit osobě s řídicí pravomocí v jeho rámci, aby během uzavřeného období uvedeného v odstavci 11 obchodovala na svůj vlastní účet či na účet třetí strany buď:
a)
na individuálním základě s ohledem na výjimečné okolnosti vyžadující okamžitý prodej akcií, jako jsou závažné finanční potíže, nebo
b)
s ohledem na povahu daného obchodování v případě obchodů uskutečňovaných v rámci systémů zaměstnaneckých akcií, systémů spoření, nároků či oprávněnosti k akciím nebo v souvislosti s nimi nebo obchodů, kdy se podíl na výtěžku z příslušného cenného papíru nemění.
13. Komisi je v souladu s článkem 35 svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci, kterými upřesní okolnosti, za kterých může emitent povolit obchodování během uzavřeného období, jak je uvedeno v odstavci 12, včetně okolností, které lze považovat za výjimečné, a druhů obchodů, které by opravňovaly k udělení povolení obchodovat.
14. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 35 opatření, kterými se stanoví druhy obchodů, jež zakládají povinnost uvedenou v odstavci 1.
15. Za účelem zajištění jednotného uplatňování odstavce 1 orgán ESMA vypracuje návrhy prováděcích technických norem týkajících se formátu nebo vzorové podoby, v němž mají být informace uvedené v odstavci 1 oznamovány a uveřejňovány.
Orgán ESMA předloží Komisi tyto návrhy prováděcích technických norem Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 20
Investiční doporučení a statistiky
1. Osoby, které vydávají nebo rozšiřují investiční doporučení nebo jiné informace doporučující či navrhující investiční strategii, vyvinou přiměřenou snahu o zajištění objektivní prezentace těchto informací a informují o svých zájmech nebo upozorňují na střet zájmů v souvislosti s finančními nástroji, jichž se informace týkají.
2. Veřejné instituce, které rozšiřují statistiky nebo prognózy, jež mohou mít významný vliv na finanční trhy, rozšiřují tyto statistiky objektivně a průhledně.
3. Za účelem zajištění důsledné harmonizace tohoto článku orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem, kterými se stanoví technická opatření pro kategorie osob uvedených v odstavci 1, pro objektivní předkládání investičních doporučení nebo jiných informací doporučujících či navrhujících investiční strategii a pro uveřejňování konkrétních zájmů nebo upozorňování na střety zájmů.
Orgán ESMA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 3. července 2015.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Technická opatření stanovená v regulačních technických normách podle odstavce 3 se nevztahují na novináře, kteří podléhají příslušným rovnocenným právním předpisům v členských státech, včetně příslušné rovnocenné samoregulace, za předpokladu, že tyto předpisy mají obdobné účinky jako tato technická opatření. Členské státy oznámí znění těchto příslušných rovnocenných předpisů Komisi.
Článek 21
Zveřejňování nebo šíření informací ve sdělovacích prostředcích
Pro účely článku 10, čl. 12 odst. 1 písm. c) a článku 20, jsou-li informace zveřejňovány nebo šířeny a jsou-li doporučení formulována nebo šířena pro účely žurnalistiky nebo jiné formy projevu ve sdělovacích prostředcích, je třeba toto zveřejňování nebo šíření informací posoudit s ohledem na pravidla týkající se svobody tisku a svobody projevu v ostatních sdělovacích prostředcích a na pravidla nebo kodexy, jimiž se řídí výkon novinářské činnosti, s výjimkou situací:
a)
příslušné osoby nebo osoby s nimi úzce propojené získávají, přímo nebo nepřímo, výhodu nebo zisk ze zveřejňování nebo šíření zmíněných informací, nebo
b)
zveřejnění nebo šíření je činěno se záměrem uvést trh v omyl, pokud jde o nabídku, poptávku nebo cenu finančních nástrojů.
KAPITOLA 4
ORGÁN ESMA A PŘÍSLUŠNÉ ORGÁNY
Článek 22
Příslušné orgány
Aniž jsou dotčeny pravomoci soudních orgánů, určí každý členský stát jediný správní orgán příslušný pro účely tohoto nařízení. Členské státy o tomto orgánu informují Komisi, orgán ESMA a další příslušné orgány jiných členských států. Příslušný orgán zajistí, aby se na jeho území používala ustanovení tohoto nařízení ve vztahu k veškerým činnostem prováděným na jeho území a k činnostem prováděným v zahraničí týkajícím se nástrojů přijatých k obchodování na regulovaném trhu, pro něž byla podána žádost o přijetí k obchodování na regulovaném trhu, dražené v dražební platformě nebo které jsou obchodovány v mnohostranném obchodním systému nebo organizovaném obchodním systému nebo pro něž byla podána žádost o přijetí k obchodování v mnohostranném obchodním systému na jeho území.
Článek 23
Pravomoci příslušných orgánů
1. Příslušné orgány vykonávají své funkce a pravomoci některým z následujících způsobů:
a)
přímo;
b)
ve spolupráci s jinými orgány nebo podniky na trhu;
c)
v rámci své odpovědnosti přenesením pravomoci na jiné orgány nebo podniky na trhu;
d)
podáním žádosti u příslušných soudních orgánů.
2. Aby mohly plnit své povinnosti podle tohoto nařízení, musí mít příslušné orgány v souladu s vnitrostátním právem alespoň tyto dohledové a vyšetřovací pravomoci:
a)
mít přístup k jakémukoli dokumentu a k údajům v jakékoli podobě a získat nebo pořídit jejich kopii;
b)
požadovat informace od jakékoli osoby, včetně těch, které se postupně zúčastňují předávání pokynů nebo provádění příslušných operací, jakož i jejich nadřízených, a pokud je to nutné, předvolat a vyslechnout každou takovou osobu za účelem získání informací;
c)
ve vztahu ke komoditním derivátům požadovat informace od účastníků souvisejících spotových trhů podle standardizovaných formátů, získávat zprávy o obchodech a mít přímý přístup k systémům obchodníků;
d)
provádět kontroly na místě a šetření na jiných místech, než jsou soukromá obydlí fyzických osob;
e)
s výhradou druhého pododstavce, vstupovat do prostor fyzických a právnických osob za účelem zabavení dokumentů a údajů v jakékoli formě, pokud existuje důvodné podezření, že dokumenty nebo údaje týkající se předmětu dané kontroly nebo šetření mohou být relevantní pro dokazování případu obchodování zasvěcené osoby nebo manipulace s trhem porušujícího toto nařízení;
f)
předávat záležitosti k trestnímu vyšetřování;
g)
požadovat stávající záznamy telefonních rozhovorů, elektronické komunikace nebo záznamy o datových přenosech uchovávaných investičním podnikem, úvěrovou institucí nebo finanční institucí;
h)
požadovat, pokud to není v rozporu s vnitrostátními právními předpisy, stávající záznamy o datových přenosech uchovávaných telekomunikačním operátorem v případě, kdy existuje důvodné podezření z porušení předpisů a kdy tyto záznamy mohou být relevantní pro vyšetřování porušení čl. 14 písm. a) nebo b) nebo článku 15;
i)
požadovat zmrazení nebo obstavení aktiv či obojí;
j)
pozastavit obchodování s příslušným finančním nástrojem;
k)
požadovat dočasné zrušení veškerých postupů, které jsou podle příslušného orgánu v rozporu s tímto nařízením;
l)
uložit dočasný zákaz výkonu profesionální činnosti, a
m)
přijmout všechna nezbytná opatření k zajištění toho, aby veřejnost byla správně informována, mimo jiné opravou zveřejněných nepravdivých nebo zavádějících informací, což se může týkat i požadavku, aby emitent nebo jiná osoba, která zveřejnila nebo šířila nepravdivé nebo zavádějící informace, zveřejnila opravné prohlášení.
Je-li v souladu s vnitrostátními právními předpisy požadováno při vstupu do prostor fyzické a právnické osoby uvedené v prvním pododstavci písm. e) předchozí povolení soudního orgánu příslušného členského státu, lze pravomoc uvedenou ve zmíněném písmenu uplatnit až po obdržení tohoto předchozího povolení.
3. Členské státy zajistí přijetí vhodných opatření tak, aby příslušné orgány měly veškeré dohledové a vyšetřovací pravomoci, které jsou nezbytné pro plnění jejich povinností.
Tímto článkem nejsou dotčena ustanovení právních a správních předpisů přijatých v souvislosti s nabídkami na převzetí, obchody za účelem fúze a jinými obchody majícími vliv na vlastnictví společností nebo kontrolu nad společnostmi, které jsou regulovány orgány dohledu jmenovanými členskými státy podle článku 4 směrnice 2004/25/ES, jež zavádějí požadavky nad rámec požadavků vyplývajících z tohoto nařízení.
4. U osoby předávající informace příslušnému orgánu v souladu s tímto nařízením se má za to, že neporušuje žádné omezení týkající se zpřístupňování informací vyplývajícím ze smlouvy nebo právního či správního předpisu, a pro oznamující osobu nevzniká žádný typ odpovědnosti v souvislosti s jejím oznámením.
Článek 24
Spolupráce s orgánem ESMA
1. Příslušné orgány spolupracují pro účely tohoto nařízení s orgánem ESMA v souladu s nařízením (EU) č. 1095/2010.
2. Příslušné orgány neprodleně poskytnou orgánu ESMA veškeré informace nezbytné pro plnění jejích úkolů v souladu s článkem 35 nařízení (EU) č. 1095/2010.
3. Za účelem zajištění jednotného uplatňování tohoto článku orgán ESMA vypracuje návrhy prováděcích technických norem za účelem určení postupů a formulářů pro výměnu informací uvedených v odstavci 2.
Orgán ESMA předloží tyto návrhy prováděcích technických norem Komisi do 3. července 2016.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 25
Povinnost spolupracovat
1. Příslušné orgány spolupracují mezi sebou navzájem a s orgánem ESMA tam, kde je to nezbytné pro účely tohoto nařízení, pokud se neuplatní jedna z výjimek uvedených v odstavci 2. Příslušné orgány poskytují pomoc příslušným orgánům jiných členských států a orgánu ESMA. Především si bez zbytečného odkladu vyměňují informace a spolupracují při vyšetřování, dohledu a vymáhání práva.
Povinnost spolupráce a pomoci stanovená v prvním pododstavci se vztahuje také na Komisi, pokud jde o výměnu informací týkajících se komodit, které jsou zemědělskými produkty uvedenými v příloze I Smlouvy o fungování EU.
Příslušné orgány a orgán ESMA spolupracují v souladu s nařízením (EU) č. 1095/2010, zejména s článkem 35 uvedeného nařízení.
Pokud se členské státy rozhodly v souladu s čl. 30 odst. 1 druhým pododstavcem stanovit za porušení ustanovení tohoto nařízení podle tohoto článku trestní sankce, zajistí, aby byla přijata vhodná opatření k tomu, aby příslušné orgány měly veškeré nezbytné pravomoci ke spolupráci se soudními orgány v rámci své jurisdikce, která jim umožní získat konkrétní informace týkající se trestního vyšetřování či řízení zahájeného kvůli možnému porušení tohoto nařízení a poskytnout tyto informace ostatním příslušným orgánům a orgánu ESMA, aby mohly pro účely tohoto nařízení splnit svou povinnost vzájemné spolupráce a spolupráce s orgánem ESMA.
2. Příslušný orgán může odmítnout jednat na žádost o poskytnutí informací či na žádost o spolupráci na vyšetřování pouze za těchto výjimečných okolností, totiž pokud:
a)
by sdělení relevantních informací mohlo nepříznivě ovlivnit bezpečnost dotčeného členského státu, zejména co se týče boje proti terorismu a jiným závažným trestným činům;
b)
vyhovění žádosti pravděpodobně nepříznivě ovlivní vlastní vyšetřování či vymáhání práva nebo případně trestní vyšetřování;
c)
v souvislosti se stejnými činy a proti stejným osobám bylo již zahájeno soudní řízení před orgány dotčeného členského státu, nebo
d)
v dotčeném členském státě byl již vydán pravomocný rozsudek ve vztahu k těmto osobám za stejné činy.
3. Příslušné orgány a orgán ESMA spolupracují s Agenturou pro spolupráci energetických regulačních orgánů (ACER) zřízenou nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 713/2009 (27) a s vnitrostátními regulačními orgány členských států tak, aby zajistily přijetí koordinovaného přístupu k vymáhání příslušných pravidel tam, kde se obchody, pokyny k obchodování nebo jiné kroky či jednání vztahují na jeden či více finančních nástrojů, na něž se vztahuje toto nařízení, jakož i na jeden nebo více velkoobchodních energetických produktů, na které se vztahují články 3, 4 a 5 nařízení (EU) č. 1227/2011. Při uplatňování článků 7, 8 a 12 tohoto nařízení u finančních nástrojů týkajících se velkoobchodních energetických produktů příslušné orgány zohlední specifickou povahu definic v článku 2 nařízení (EU) č. 1227/2011 a ustanovení článků 3, 4 a 5 nařízení (EU) č. 1227/2011.
4. Příslušné orgány na vyžádání neprodleně poskytují veškeré informace nutné pro účely uvedené v odstavci 1.
5. V případě, že je příslušný orgán přesvědčen o tom, že na území jiného členského státu dochází nebo došlo k jednání, které je v rozporu s ustanoveními tohoto nařízení, nebo že dochází k jednání ovlivňujícímu finanční nástroje obchodované v obchodním systému nacházejícím se v jiném členském státě, oznámí tuto skutečnost co nejpodrobněji příslušnému orgánu tohoto jiného členského státu a orgánu ESMA a v případě velkoobchodních energetických produktů agentuře ACER. Zainteresované příslušné orgány různých členských států provádějí vzájemné konzultace a konzultace s orgánem ESMA a v případě velkoobchodních energetických produktů s agenturou ACER ohledně přijetí vhodných opatření a vzájemně se informují o podstatných událostech dosavadního vývoje. Koordinují svůj postup, aby se předešlo možnému zdvojení a překrývání při uplatňování správních sankcí a jiných správních opatření, v těchto přeshraničních případech v souladu s články 30 a 31 a vzájemně si pomáhají při prosazování svých rozhodnutí.
6. Příslušný orgán jednoho členského státu může pro účely kontroly nebo šetření na místě požádat o pomoc příslušný orgán jiného členského státu.
Příslušný žádající orgán může informovat orgán ESMA o všech žádostech uvedených v prvním pododstavci. V případě šetření nebo kontroly s přeshraničním účinkem koordinuje orgán ESMA kontroly nebo šetření, je-li o to požádán některým z příslušných orgánů.
Pokud příslušný orgán obdrží od příslušného orgánu jiného členského státu žádost, aby provedl kontrolu nebo šetření na místě, může provést některý z následujících kroků:
a)
provést kontrolu nebo šetření na místě sám;
b)
umožnit příslušnému orgánu, který podal žádost, účastnit se kontroly nebo šetření na místě;
c)
umožnit příslušnému orgánu, který podal žádost, provést kontrolu nebo šetření na místě sám;
d)
jmenovat auditory nebo odborníky, kteří provedou kontrolu nebo šetření na místě;
e)
rozdělit se o konkrétní úkoly související s kontrolními činnostmi s ostatními příslušnými orgány.
Příslušné orgány mohou též spolupracovat s příslušnými orgány jiných členských států v souvislosti s usnadněním vymáhání peněžitých sankcí.
7. Aniž je dotčen článek 258 Smlouvy o fungování EU, může příslušný orgán, jehož žádosti o informace nebo pomoc podle odstavců 1, 3, 4 a 5 není v přiměřené lhůtě vyhověno nebo jehož žádost o informace nebo pomoc je zamítnuta, toto zamítnutí nebo absenci konání v přiměřeném časovém horizontu předložit orgánu ESMA.
V těchto případech může orgán ESMA jednat v souladu s článkem 19 nařízení (EU) č. 1095/2010, aniž je dotčena jeho možnost jednat v souladu s článkem 17 nařízení (EU) č. 1095/2010.
8. Příslušné orgány spolupracují a vyměňují si informace s příslušnými vnitrostátními a regulačními orgány třetích zemí odpovědných za související spotové trhy v případě, že mají důvodné podezření, že došlo nebo dochází k jednání, které představuje obchodování zasvěcené osoby, nedovolené zpřístupnění vnitřní informace nebo manipulaci s trhem, jež porušuje toto nařízení. Tato spolupráce zajistí konsolidovaný přehled o finančních a spotových trzích a odhalování přeshraničních případů zneužívání trhu i zneužívání napříč trhy u ukládání sankcí za ně.
V souvislosti s povolenkami na emise musí být rovněž zajištěna spolupráce a výměna informací podle prvního pododstavce se:
a)
subjektem sledujícím dražby ve vztahu k dražbám povolenek na emise nebo jiných dražených produktů na nich založených, které se konají v souladu s nařízením (EU) č. 1031/2010, a
b)
příslušnými orgány, správci registru, včetně hlavního správce, a dalšími veřejnými orgány pověřenými dohledem nad dodržováním směrnice 2003/87/ES.
Orgán ESMA v rámci spolupráce a výměny informací mezi příslušnými orgány a regulačními orgány v jiných členských státech a třetích zemích vystupuje jako zprostředkovatel a koordinátor. Příslušné orgány pokud možno uzavírají ujednání o spolupráci s regulačními orgány třetích zemí odpovědnými za související spotové trhy v souladu s článkem 26.
9. Za účelem jednotného uplatňování tohoto článku orgán ESMA vypracuje návrhy prováděcích technických norem za účelem určení postupů a formulářů pro výměnu informací a pomoc uvedených v tomto článku.
Orgán ESMA předloží tyto návrhy prováděcích technických norem Komisi do 3. července 2016.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 26
Spolupráce s třetími zeměmi
1. Příslušné orgány členských států uzavírají v případě potřeby dohody o spolupráci s orgány dohledu třetích zemí, pokud jde o výměnu informací s orgány dohledu ve třetích zemích a vymáhání povinností vyplývajících z tohoto nařízení ve třetích zemích. Tyto dohody zajistí alespoň účinnou výměnu informací, která příslušným orgánům umožňuje plnit své povinnosti podle tohoto nařízení.
Příslušný orgán informuje orgán ESMA a ostatní příslušné orgány, pokud navrhuje uzavřít takové dohody.
2. Kdykoli je to možné, orgán ESMA usnadňuje a koordinuje rozvoj dohod o spolupráci mezi příslušnými orgány a orgány dohledu třetích zemí.
Za účelem zajištění důsledné harmonizace tohoto článku orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem obsahující vzorovou dohodu o spolupráci, kterou, je-li to možné, mají používat příslušné orgány členských států.
Orgán ESMA uvedené návrhy regulačních technických norem předá Komisi do 3. července 2015.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v druhém pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Kdykoli je to možné, orgán ESMA rovněž mezi příslušnými orgány usnadňuje a koordinuje výměnu informací získaných od orgánů dohledu třetích zemí, které mohou být důležité pro přijetí opatření podle článků 30 a 31.
3. Příslušné orgány uzavírají dohody o výměně informací s orgány dohledu třetích zemí pouze tehdy, pokud sdělované informace podléhají zárukám profesního tajemství, které jsou alespoň rovnocenné zárukám stanoveným v článku 27. Účelem této výměny informací je plnění úkolů těchto příslušných orgánů.
Článek 27
Profesní tajemství
1. Na veškeré vnitřní informace přijaté, vyměněné nebo předané podle tohoto nařízení se vztahují podmínky profesního tajemství stanovené v odstavci 2 a 3.
2. Veškeré informace, které se týkají obchodních nebo provozních podmínek a jiných ekonomických či osobních záležitostí, vyměňované mezi příslušnými orgány podle tohoto nařízení se považují za vnitřní a podléhají požadavkům profesního tajemství s výjimkou případů, kdy příslušný orgán v okamžiku jejich předání uvede, že dané informace mohou být sdělovány nebo pokud je jejich sdělení nezbytné pro účely soudního řízení.
3. Povinnost mlčenlivosti v rámci profesního tajemství se vztahuje na všechny osoby, které pracují nebo pracovaly pro příslušný orgán nebo jakýkoli orgán nebo podnik na trhu, na něhož příslušný orgán přenesl své pravomoci, včetně auditorů a odborníků smluvně najatých příslušným orgánem. Informace, na něž se vztahuje profesní tajemství, nesmějí být sděleny žádné jiné osobě nebo orgánu, vyjma na základě ustanovení unijního a vnitrostátního práva.
Článek 28
Ochrana osobních údajů
Pokud jde o zpracování osobních údajů v rámci tohoto nařízení, plní příslušné orgány své úkoly pro účely tohoto nařízení v souladu s vnitrostátními právními a správními předpisy, kterými se provádí směrnice 95/46/ES. Pokud jde o zpracování osobních údajů orgánem ESMA v rámci tohoto nařízení, řídí se orgán ESMA ustanoveními nařízení (ES) č. 45/2001.
Osobní údaje se uchovávají po dobu nejvýše pěti let.
Článek 29
Poskytnutí osobních údajů třetím zemím
1. Příslušný orgán členského státu může předávat osobní údaje do třetích zemí za předpokladu, že jsou splněny požadavky směrnice 95/46/ES, a pouze po posouzení jednotlivých případů. Příslušný orgán se ujistí, že je předání nezbytné pro účely tohoto nařízení a že tato třetí země nepředá údaje jiné třetí zemi bez výslovného písemného souhlasu a splnění podmínek stanovených příslušným orgánem členského státu.
2. Příslušný orgán členského státu předá orgánu dohledu třetí země osobní údaje získané od příslušného orgánu jiného členského státu pouze v případě, že příslušný orgán daného členského státu získal výslovný souhlas od příslušného orgánu, který tyto údaje předal, a případně pokud jsou tyto údaje předány pouze pro účely, pro které tento příslušný orgán dal svůj souhlas.
3. V případě, že dohoda o spolupráci umožňuje výměnu osobních údajů, musí být v souladu s vnitrostátními právními a správními předpisy, kterými se provádí směrnice 95/46/ES.
KAPITOLA 5
SPRÁVNÍ OPATŘENÍ A SANKCE
Článek 30
Správní sankce a jiná správní opatření
1. Aniž jsou dotčeny trestní sankce a aniž jsou dotčeny dohledové pravomoci příslušných orgánů v souladu s článkem 23, členské státy poskytnou v souladu s vnitrostátním právem příslušným orgánům pravomoc přijmout příslušné správní sankce a jiná správní opatření v případě alespoň těchto porušení:
a)
porušení článků 14 a 15, čl. 16 odst. 1 a 2, čl. 17 odst. 1, 2, 4, 5 a 8, čl. 18 odst. 1 až odst. 6, čl. 19 odst. 1, 2, 3, 5, 6, 7 a 11 a čl. 20 odst. 1, a
b)
neposkytnutí spolupráce či nevyhovění v souvislosti s vyšetřováním, kontrolou nebo žádostí podle čl. 23 odst. 2.
Členské státy mohou rozhodnout, že nestanoví pravidla pro správní sankce podle prvního pododstavce, pokud jsou k 3. červenci 2016 porušení uvedená v prvním pododstavci písm. a) a b) již předmětem trestních sankcí podle jejich vnitrostátních právních předpisů. V takovémto případě členské státy oznámí Komisi a orgánu ESMA podrobně příslušné části jejich trestněprávních předpisů.
Do 3. července 2016 oznámí členské státy Komisi a orgánu ESMA podrobně předpisy uvedené v prvním a druhém pododstavci. Členské státy oznámí Komisi a orgánu ESMA neprodleně také všechny jejich následné změny.
2. Členské státy v souladu s vnitrostátním právem zajistí, aby v případě porušení uvedených v odst. 1 prvním pododstavci písm. a) měly příslušné orgány pravomoc ukládat alespoň následující správní sankce a přijmout alespoň následující správní opatření:
a)
příkaz osobě odpovědné za porušení, aby toto jednání ukončila a zdržela se jeho opakování;
b)
vrácení zisku plynoucího z porušení nebo ztráty, které se dotyčná osoba díky porušením vyhnula, pokud je lze zjistit;
c)
veřejné upozornění, které označuje osobu odpovědnou za porušení a povahu tohoto porušení;
d)
odnětí nebo pozastavení oprávnění investičního podniku;
e)
dočasný zákaz výkonu řídicí funkce v investičních podnicích pro jakoukoli osobu s řídicí pravomocí v investičním podniku nebo pro jakoukoli jinou fyzickou osobu, která nese za porušení odpovědnost;
f)
v případě opakovaného porušení článků 14 nebo 15 trvalý zákaz výkonu řídicí funkce v investičních podnicích pro jakoukoli osobu s řídicí pravomocí v investičním podniku nebo pro jakoukoli jinou fyzickou osobu, která nese za porušení odpovědnost;
g)
dočasný zákaz obchodování na vlastní účet pro jakoukoli osobu s řídicí pravomocí v investičním podniku nebo pro jakoukoli jinou fyzickou osobu, která nese za porušení odpovědnost;
h)
nejvyšší správní peněžité sankce ve výši alespoň trojnásobku výše dosaženého zisku nebo zamezené ztráty, jež jsou důsledkem porušení, pokud je lze stanovit;
i)
pokud jde o fyzické osoby, nejvyšší správní peněžité sankce ve výši alespoň:
i)
5 000 000 EUR v případě porušení článků 14 a 15, nebo v členských státech, jejichž měnou není euro, ve výši odpovídající hodnoty v národní měně ke dni 2. července 2014,
ii)
1 000 000 EUR v případě porušení článků 16 a 17, nebo v členských státech, jejichž měnou není euro, ve výši odpovídající hodnoty v národní měně ke dni 2. července 2014, a
iii)
500 000 EUR v případě porušení článků 18, 19 a 20, nebo v členských státech, jejichž měnou není euro, ve výši odpovídající hodnoty v národní měně ke dni 2. července 2014;
j)
pokud jde o právnické osoby, nejvyšší správní peněžité sankce ve výši alespoň:
i)
15 000 000 EUR nebo 15 % celkového ročního obratu této právnické osoby podle poslední dostupné účetní závěrky schválené řídicím orgánem v případě porušení článků 14 a 15, nebo v členských státech, jejichž měnou není euro, ve výši odpovídající hodnoty v národní měně ke dni 2. července 2014,
ii)
2 500 000 EUR nebo 2 % jejího celkového ročního obratu podle poslední dostupné účetní závěrky schválené řídicím orgánem v případě porušení článků 16 a 17, nebo v členských státech, jejichž měnou není euro, ve výši odpovídající hodnoty v národní měně ke dni 2. července 2014,
iii)
1 000 000 EUR v případě porušení článků 18, 19 a 20, nebo v členských státech, jejichž měnou není euro, ve výši odpovídající hodnoty v národní měně ke dni 2. července 2014.
Odkazy na příslušný orgán v tomto odstavci není dotčena schopnost příslušného orgánu uplatňovat své funkce jakýmkoli ze způsobů uvedených v čl. 23 odst. 1.
Pro účely prvního pododstavce písm. j) bodů i) a ii), pokud je právnická osoba mateřským podnikem nebo dceřiným podnikem, který je povinen sestavovat konsolidované účetní závěrky podle směrnice 2013/34/EU (28), je příslušným celkovým obratem celkový roční obrat nebo odpovídající druh příjmů podle příslušných účetních směrnic - směrnice Rady 86/635/EHS (29) pro banky a směrnice Rady 91/674/EHS (30) pro pojišťovny - vyplývající z nejnovější dostupné konsolidované účetní závěrky schválené řídicím orgánem vrcholného mateřského podniku.
3. Členské státy mohou pro uvedené příslušné orgány stanovit i jiné pravomoci vedle těch, které jsou uvedeny v odstavci 2, a mohou stanovit vyšší úrovně sankcí, než jsou ty, které stanovuje uvedený odstavec.
Článek 31
Výkon pravomocí v oblasti dohledu a ukládání sankcí
1. Členské státy zajistí, že při určování druhu a úrovně správních sankcí vezmou příslušné orgány v úvahu veškeré významné okolnosti, včetně, bude-li to vhodné:
a)
závažnosti a délky trvání porušení;
b)
míry odpovědnosti osoby odpovědné za porušení;
c)
finanční síly osoby odpovědné za porušení, což je vyjádřeno například celkovým obratem právnické osoby nebo ročním příjmem fyzické osoby;
d)
významu realizovaného zisku nebo zamezených ztrát pro osobu odpovědnou za porušení, pokud je lze určit;
e)
úrovně spolupráce osoby odpovědné za porušení s příslušným orgánem, aniž by byla dotčena nutnost zajistit vrácení realizovaných zisků či zamezených ztrát;
f)
předchozího porušení osobou odpovědnou za porušení, a
g)
opatření, která poté, co k porušení došlo, přijala osoba odpovědná za porušení pro to, aby se dané porušení neopakovalo.
2. Příslušné orgány při výkonu svých pravomocí ukládat správní sankce a jiná správní opatření podle článku 30 navzájem úzce spolupracují, aby zajistily, že výkon jejich pravomoci v oblasti dohledu, vyšetřovací pravomoci a ukládané správní sankce a přijímaná jiná správní opatření jsou účinné a přiměřené podle tohoto nařízení. Své činnosti koordinují v souladu s článkem 25, aby se při výkonu svých pravomocí v oblasti dohledu a vyšetřovacích pravomocí a při ukládání správních sankcí v přeshraničních případech předešlo zdvojení a překrývání.
Článek 32
Oznamování porušení
1. Členské státy zajistí, aby příslušné orgány zavedly účinné mechanismy, které umožní oznamování skutečných nebo možných porušení tohoto nařízení příslušným orgánům.
2. Mechanismy uvedené v odstavci 1 zahrnují alespoň:
a)
zvláštní postupy pro příjem oznámení o porušení a následná opatření včetně zavedení bezpečných komunikačních kanálů pro tato oznámení;
b)
přiměřenou ochranu pro osoby pracující na základě pracovní smlouvy, v rámci jejich zaměstnání, které oznámí porušení nebo které jsou obviněny z porušení, a to přinejmenším před odplatou, diskriminací a ostatními druhy nespravedlivého zacházení;
c)
ochranu osobních údajů jak osoby, která oznamuje porušení, tak fyzické osoby, která se tohoto porušení údajně dopustila, včetně ochrany v souvislosti se zachováním mlčenlivosti o jejich totožnosti, a to ve všech fázích řízení a aniž jsou dotčeny vnitrostátní právní předpisy vyžadující zveřejnění těchto informací v rámci vyšetřování nebo následných soudních řízení.
3. Členské státy požadují, aby zaměstnavatelé vykovávající činnosti, které jsou regulovány regulací finančních služeb, zavedli pro své zaměstnance vhodné vnitřní postupy, které jim umožní oznámit porušení tohoto nařízení.
4. Členské státy mohou zavést finanční pobídky pro osoby, které nabízejí relevantní informace o možném porušení tohoto nařízení, jež jsou poskytovány v souladu s vnitrostátním právem, pokud pro tyto osoby již neexistují jiné právní nebo smluvní povinnosti oznamovat tyto informace a za předpokladu, že tyto informace jsou nové a že vedou k uložení správní nebo trestní sankce nebo přijetí jiného správního opatření za porušení tohoto nařízení.
5. Komise přijme prováděcí akty za účelem upřesnění postupů uvedených v odstavci 1, včetně způsobu oznamování a následných zpráv, a opatření na ochranu osob zaměstnaných na základě pracovní smlouvy a opatření na ochranu osobních údajů. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 36 odst. 2.
Článek 33
Výměna informací s orgánem ESMA
1. Příslušné orgány poskytnou orgánu ESMA každoročně souhrnné informace o všech správních sankcích a jiných správních opatřeních uložených příslušným orgánem v souladu s články 30, 31 a 32. Orgán ESMA tyto informace zveřejní ve výroční zprávě. Příslušné orgány rovněž poskytnou orgánu ESMA každoročně anonymizované a souhrnné údaje o veškerých správních šetřeních uskutečněných v souladu s uvedenými články.
2. Pokud členské státy v souladu s čl. 30 odst. 1 druhým pododstavcem stanovily za porušení uvedená ve zmíněném článku trestní sankce, poskytnou jejich příslušné orgány orgánu ESMA každoročně anonymizované a souhrnné údaje o veškerých uskutečněných trestních šetřeních a trestních sankcích uložených soudními orgány v souladu s články 30, 31 a 32. Orgán ESMA zveřejní údaje o uložených trestních sankcích ve výroční zprávě.
3. V případě, že příslušný orgán uveřejnil správní nebo trestní sankce či jiná správní opatření, oznámí je současně orgánu ESMA.
4. Pokud se uveřejněné správní nebo trestní sankce či jiná správní opatření vztahují na investiční podnik povolený v souladu se směrnicí 2014/65/EU, uvede orgán ESMA odkaz na uveřejněnou sankci či opatření v rejstříku investičních podniků podle čl. 5 odst. 3 uvedené směrnice.
5. Za účelem jednotného uplatňování tohoto článku orgán ESMA vypracuje návrhy prováděcích technických norem za účelem určení postupů a formulářů pro výměnu informací uvedených v tomto článku.
Orgán ESMA předloží uvedené návrhy prováděcích technických norem Komisi do 3. července 2016.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 34
Zveřejnění rozhodnutí
1. S výhradou třetího pododstavce, příslušné orgány uveřejní jakékoli rozhodnutí o uložení správní sankce či jiného správního opatření za porušení tohoto nařízení na svých internetových stránkách ihned poté, co osoba, jíž se toto rozhodnutí týká, byla o tomto rozhodnutí informována. Při tomto zveřejnění se uvedou alespoň informace o druhu a povaze porušení a totožnosti osoby, které se týká dané rozhodnutí.
První pododstavec se nevztahuje na rozhodnutí ukládající opatření vyšetřovací povahy.
Pokud však má příslušný orgán na základě individuálního posouzení přiměřenosti uveřejnění těchto údajů za to, že uveřejnění totožnosti právnické osoby, jíž se toto rozhodnutí týká, nebo osobních údajů fyzické osoby by bylo nepřiměřené, nebo pokud by toto uveřejnění ohrozilo probíhající vyšetřování nebo stabilitu finančních trhů, příslušné orgány:
a)
zveřejnění rozhodnutí odloží, dokud důvody pro toto odložení nepominou;
b)
rozhodnutí uveřejní anonymně a způsobem, který je v souladu s vnitrostátním právem, pokud toto zveřejnění zajistí účinnou ochranu dotyčných osobních údajů;
c)
rozhodnutí neuveřejní v případě, že příslušný orgán má za to, že toto zveřejnění v souladu s písmeny a) nebo b) nebude dostatečné, aby zajistilo, že:
i)
stabilita finančních trhů nebude ohrožena, nebo
ii)
zveřejnění těchto rozhodnutí je nepřiměřené s ohledem na opatření, která jsou považována za méně významná.
Pokud se příslušný orgán rozhodne zveřejnit rozhodnutí anonymně podle třetího pododstavce písm. b), může odložit zveřejnění příslušných údajů na přiměřenou dobu, pokud se předpokládá, že důvody pro anonymní zveřejnění během této doby pominou.
2. Je-li rozhodnutí předmětem odvolání k vnitrostátnímu soudnímu, správnímu či jinému orgánu, příslušné orgány rovněž tuto informaci okamžitě zveřejní na svých internetových stránkách, stejně jako veškeré následné informace týkající se výsledku takového odvolání. Každé rozhodnutí, kterým se ruší rozhodnutí, proti němuž lze podat odvolání, se rovněž uveřejňuje.
3. Příslušné orgány zajistí, aby každé rozhodnutí, které se uveřejní v souladu s tímto článkem, zůstalo dostupné na jejich internetových stránkách po dobu alespoň pěti let od jeho uveřejnění. Osobní údaje obsažené v rámci zveřejnění se ponechají na internetových stránkách příslušného orgánu po dobu, která je nezbytně nutná v souladu s platnými předpisy pro ochranu údajů.
KAPITOLA 6
AKTY V PŘENESENÉ PRAVOMOCI A PROVÁDĚCÍ AKTY
Článek 35
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v čl. 6 odst. 5 a 6, čl. 12 odst. 5, čl. 17 odst. 2 třetím pododstavci, čl. 17 odst. 3 a čl. 19 odst. 13 nebo 14 je svěřena Komisi na dobu neurčitou ode dne 2. července 2014.
3. Přenesení pravomoci uvedené v čl. 6 odst. 5 a 6, čl. 12 odst. 5, čl. 17 odst. 2 třetím pododstavci, čl. 17 odst. 3 a čl. 19 odst. 13 nebo 14 mohou Evropský parlament nebo Rada kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 6 odst. 5 a 6, čl. 12 odst. 5, čl. 17 odst. 2 třetím pododstavci, čl. 17 odst. 3 nebo čl. 19 odst. 13 nebo 14 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě tří měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitku nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o tři měsíce.
Článek 36
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen Evropský výbor pro cenné papíry zřízený rozhodnutím Komise 2001/528/ES (31). Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
KAPITOLA 7
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 37
Zrušení směrnice 2003/6/ES a jejích prováděcích předpisů
Směrnice 2003/6/ES a směrnice Komise 2004/72/ES (32), 2003/125/ES (33) a 2003/124/ES (34) a nařízení Komise (ES) č. 2273/2003 (35) se zrušují s účinkem ode dne 3. července 2016. Odkazy na směrnici 2003/6/ES se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze II tohoto nařízení.
Článek 38
Zpráva
Komise do 3. července 2019 podá Evropskému parlamentu a Radě zprávu o uplatňování tohoto nařízení, případně spolu s legislativním návrhem na jeho změny. Tato zpráva posoudí mimo jiné:
a)
vhodnost zavedení společných pravidel, pokud jde o potřebu toho, aby všechny členské státy byly povinny zavést správní sankce za obchodování zasvěcené osoby a manipulaci s trhem;
b)
skutečnost, zda je definice vnitřních informací dostačující k pokrytí veškerých informací, které příslušné orgány potřebují k tomu, aby účinně bojovaly proti zneužití trhu;
c)
vhodnost podmínek, za kterých je vydáván zákaz obchodování v souladu s čl. 19 odst. 11, s cílem určit, zda existují další okolnosti, za nichž by měl být zákaz udělen;
d)
posouzení možnosti vytvoření rámce Unie pro dohled nad evidencí příkazů napříč trhy v souvislosti se zneužitím trhu včetně doporučení pro takový rámec, a
e)
oblast působnosti ustanovení o referenčních hodnotách.
Pro účely výše prvního pododstavce písmene a) orgán ESMA vypracuje přehled o uplatňování správních sankcí a pokud se členské státy rozhodly zavést v souladu s čl. 30 odst. 1 za porušení tohoto nařízení podle uvedeného článku trestní sankce, provádění těchto trestních sankcí v členských státech. Tento přehled zahrnuje rovněž veškeré údaje předložené podle čl. 33 odst. 1 a 2.
Článek 39
Vstup v platnost a použitelnost
1. Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
2. Použije se od 3. července 2016 s výjimkou čl. 4 odst. 4 a 5, čl. 5 odst. 6, čl. 6 odst. 5 a 6, čl. 7 odst. 5, čl. 11 odst. 9, 10 a 11, čl. 12 odst. 5, čl. 13 odst. 7 a 11, čl. 16 odst. 5, čl. 17 odst. 2 druhého pododstavce, čl. 17 odst. 3, 10 a 11, čl. 18 odst. 9, čl. 19 odst. 13, 14 a 15, čl. 20 odst. 3, čl. 24 odst. 3, čl. 25 odst. 9, čl. 26 odst. 2 druhého, třetího a čtvrtého pododstavce, čl. 32 odst. 5 a čl. 33 odst. 5, které se použijí ode dne 2. července 2014.
3. Členské státy do 3. července 2016 přijmou nezbytná opatření pro dosažení souladu s články 22, 23 a 30, čl. 31 odst. 1 a články 32 a 34.
4. Odkazy v tomto nařízení na směrnici 2014/65/EU a nařízení (EU) č. 600/2014 se do 3. ledna 2017 považují za odkazy na směrnici 2004/39/ES v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze IV směrnice 2014/65/EU, pokud uvedená srovnávací tabulka obsahuje ustanovení uvedené ve směrnici 2004/39/ES.
Pokud ustanovení této směrnice odkazují na organizované obchodní systémy, trhy pro růst malých a středních podniků, povolenky na emise nebo dražené produkty odvozené od povolenek na emise, tato ustanovení se použijí na organizované obchodní systémy, trhy pro růst malých a středních podniků, povolenky na emise nebo dražené produkty odvozené od povolenek na emise do 3. ledna 2017.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 16. dubna 2014.
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 596/2014
2014 m. balandžio 16 d.
dėl piktnaudžiavimo rinka (Piktnaudžiavimo rinka reglamentas) ir kuriuo panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/6/EB ir Komisijos direktyvos 2003/124/EB, 2003/125/EB ir 2004/72/EB
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Europos Centrinio Banko nuomonę (1),
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2),
laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (3),
kadangi:
(1)
tikra finansinių paslaugų vidaus rinka būtina siekiant užtikrinti ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą Sąjungoje;
(2)
siekiant sukurti integruotą, veiksmingą ir skaidrią finansų rinką, būtinas rinkos vientisumas. Sklandus vertybinių popierių rinkų veikimas ir visuomenės pasitikėjimas rinkomis yra būtinos ekonomikos augimo ir gerovės sąlygos. Piktnaudžiavimas rinka kenkia finansų rinkų vientisumui ir visuomenės pasitikėjimui vertybiniais popieriais ir išvestinėmis finansinėmis priemonėmis;
(3)
Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/6/EB (4) papildyta ir atnaujinta Sąjungos rinkos vientisumo apsaugos teisės sistema. Tačiau po tos direktyvos įsigaliojimo įvyko teisės aktų, rinkų ir technologijų pokyčių ir atitinkamai gerokai pasikeitė finansinė situacija, todėl tą direktyvą reikėtų pakeisti, kad būtų tinkamai prisitaikoma prie tokių permainų. Taip pat reikalinga nauja teisėkūros priemonė, kuria būtų užtikrintos vienodos taisyklės ir svarbiausių sąvokų aiškumas, taip pat būtų sukurtas vienas taisyklių rinkinys remiantis 2009 m. vasario 25 d. ES Finansinės priežiūros aukšto lygio darbo grupės, kuriai pirmininkavo Jacques de Larosière (toliau - Larosière grupė), ataskaitos išvadomis;
(4)
reikia sukurti vienodesnę ir tvirtesnę sistemą, siekiant išsaugoti rinkos vientisumą, išvengti galimo reguliuojamojo arbitražo ir užtikrinti atsakomybę už bandymus ja manipuliuoti, taip pat užtikrinti didesnį teisinį tikrumą ir supaprastinti rinkos dalyviams reguliavimą. Šio reglamento tikslas - ryžtingai prisidėti prie sklandaus vidaus rinkos veikimo, todėl jo pagrindas turėtų būti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau - SESV) 114 straipsnis, kaip yra nuosekliai aiškinama Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktikoje;
(5)
siekiant pašalinti likusias prekybos kliūtis ir reikšmingą konkurencijos iškraipymą, kurį lemia nacionalinių teisės aktų skirtumai, taip pat siekiant užkirsti kelią bet kokioms kitoms galimoms prekybos kliūtims ir svarbiems konkurencijos iškraipymo atvejams, būtina priimti reglamentą, kuriuo būtų nustatytas vienodesnis piktnaudžiavimo Sąjungos rinka sistemos aiškinimas, pagal kurį aiškiau apibrėžiamos taisyklės, taikytinos visose valstybėse narėse. Su piktnaudžiavimu rinka susijusius reikalavimus pateikus kaip reglamentą, būtų užtikrintas tiesioginis tų reikalavimų taikymas. Tokiu būdu būtų užtikrintos vienodos sąlygos ir taip užkirstas kelias skirtingiems nacionaliniams reikalavimams, kurių susidaro dėl direktyvos perkėlimo. Šiuo reglamentu būtų reikalaujama, kad visi subjektai laikytųsi tų pačių taisyklių visoje Sąjungoje. Juo taip pat būtų sumažintas reguliavimo sudėtingumas ir įmonių, ypač tarpvalstybinę veiklą vykdančių įmonių, taisyklių laikymosi sąnaudos, ir jis padėtų atsikratyti konkurencijos iškraipymų;
(6)
2008 m. birželio 25 d. Komisijos komunikate „Smulkiojo verslo aktas Europai“ Sąjunga ir jos valstybės narės kviečiamos parengti taisykles, kad būtų sumažinta administracinė našta, teisės aktai būtų pritaikyti prie mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) rinkų emitentų poreikių ir būtų suteikiama daugiau galimybių gauti tų emitentų finansavimą. Kai kuriomis Direktyvos 2003/6/EB nuostatomis užkraunama administracinė našta emitentams, ypač tiems, kurių finansinėmis priemonėmis leidžiama prekiauti MVĮ augimo rinkose. Tokią naštą reikėtų mažinti;
(7)
piktnaudžiavimas rinka - tai sąvoka, aprėpianti neteisėtą elgesį finansų rinkose; šiame reglamente jai turėtų būti priskiriama prekyba vertybiniais popieriais naudojantis viešai neatskleista informacija, neteisėtas viešai neatskleistos informacijos atskleidimas ir manipuliavimas rinka. Toks elgesys neužtikrina visiško ir pakankamo rinkos skaidrumo, o tai būtina sąlyga visų ūkio veiklos vykdytojų prekybai integruotose finansų rinkose;
(8)
Direktyva 2003/6/EB visų pirma taikoma finansinėms priemonėms, kuriomis leidžiama prekiauti reguliuojamoje rinkoje arba dėl kurių paduotas prašymas leisti jomis prekiauti tokiose rinkose. Tačiau pastaraisiais metais finansinėmis priemonėmis vis dažniau prekiaujama daugiašalėse prekybos sistemose. Taip pat yra finansinių priemonių, kuriomis prekiaujama tik kitų rūšių organizuotose prekybos sistemose arba kuriomis prekiaujama tik ne biržoje. Todėl šio reglamento taikymo sritis turėtų apimti bet kokias finansines priemones, kuriomis prekiaujama reguliuojamoje rinkoje, daugiašalėje ar organizuotoje prekybos sistemoje, ir bet kokius kitus veiksmus, galinčius turėti poveikį tokioms finansinėms priemonėms nepriklausomai nuo to, ar jomis prekiaujama prekybos vietoje. Tam tikrų daugiašalių prekybos sistemų, kurios kaip reguliuojamos rinkos padeda bendrovėms finansuoti nuosavą kapitalą, atveju draudimas piktnaudžiauti rinka taikomas ir tada, kai pateiktas prašymas prekiauti tokiose rinkose. Todėl šio reglamento taikymo sritis turėtų apimti finansines priemones, dėl kurių pateikiamas prašymas leisti prekiauti daugiašalėse prekybos sistemose. Tai turėtų leisti pagerinti investuotojų apsaugą, turėtų būti išsaugotas rinkų vientisumas ir užtikrinta, kad būtų aiškiai draudžiama piktnaudžiauti rinka prekiaujant tokiomis priemonėmis;
(9)
siekdami skaidrumo, reguliuojamos rinkos, daugiašalės ar organizuotos prekybos sistemos dalyviai turėtų savo kompetentingai institucijai nedelsdami pranešti išsamią informaciją apie finansines priemones, kuriomis jiems leista prekiauti, dėl kurių paduotas prašymas leisti jomis prekiauti arba kuriomis buvo prekiaujama jų prekybos vietoje. Kai finansine priemone nebeleidžiama prekiauti, jie turėtų pateikti antrą pranešimą. Tokios prievolės turėtų taip pat būti taikomos finansinėms priemonėms, dėl kurių paduotas prašymas leisti jomis prekiauti prekybos vietoje, ir finansinėms priemonėms, kuriomis prekiauti buvo leista prieš šiam reglamentui įsigaliojant. Kompetentingos institucijos turėtų pateikti Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijai (EVPRI) pranešimus ir EVPRI turėtų paskelbti visų pateiktų finansinių priemonių sąrašą. Šis reglamentas taikomas finansinėms priemonėms nepriklausomai nuo to, ar jos įtrauktos į EVPRI paskelbtą sąrašą;
(10)
įmanoma, kad kai kurios finansinės priemonės, kuriomis prekiaujama ne prekybos vietoje, gali būti naudojamos piktnaudžiaujant rinka. Šios finansinės priemonės apima priemones, kurių kaina arba vertė priklauso nuo finansinių priemonių, kuriomis prekiaujama prekybos vietoje, arba turi joms įtakos arba prekyba kuriomis turi įtakos kitų finansinių priemonių, kuriomis prekiaujama prekybos vietoje, kainai arba vertei. Pavyzdžiai, kai tokiomis priemonėmis galėtų būti naudojamasi piktnaudžiaujant rinka, galėtų būti viešai neatskleista informacija, susijusi su akcija ar obligacija, kuri gali būti naudojama įsigyjant išvestinę tos akcijos ar obligacijos priemonę, arba su rodikliu, kurio vertė priklauso nuo tos akcijos ar obligacijos. Kai finansinės priemonės naudojamos kaip orientacinė kaina, išvestinės finansinės priemonės, kuriomis prekiaujama ne biržoje, gali būti naudojamos siekiant pasipelnyti iš manipuliacijų kainomis arba siekiant manipuliuoti finansinių priemonių, kuriomis prekiaujama prekybos vietoje, kainomis. Kitas pavyzdys - planuojama naujo, kitaip į šio reglamento reguliavimo sritį nepatenkančių vertybinių popierių segmento emisija, tačiau prekyba tais vertybiniais popieriais galėtų daryti poveikį jau esamų į oficialųjį biržos sąrašą įtrauktų vertybinių popierių, kurie patenka į šio reglamento reguliavimo sritį, kainai arba vertei. Šis reglamentas taip pat taikomas tokiais atvejais, kai finansinės priemonės, kuria prekiaujama prekybos vietoje, kaina arba vertė priklauso nuo priemonių, kuriomis prekiaujama ne biržoje. Tas pats principas turėtų būti taikomas biržos prekių neatidėliotinų sandorių sutartims, kurių kaina pagrįsta ta išvestine finansine priemone, taip pat biržos prekių neatidėliotinų sandorių sutarčių, į kurias toje finansinėje priemonėje pateikiama nuoroda, pirkimui;
(11)
prekyba vertybiniais popieriais arba susijusiomis priemonėmis, skirtomis vertybinių popierių stabilizavimui, ar prekyba nuosavomis akcijomis atpirkimo programose gali būti teisėta dėl ekonominių priežasčių ir todėl tam tikromis aplinkybėmis turėtų būti taikoma išimtis draudimui piktnaudžiauti rinka, jeigu ji vykdoma laikantis būtino skaidrumo, kai atskleidžiama atitinkama informacija dėl stabilizavimo arba atpirkimo programos;
(12)
prekybos nuosavomis akcijomis pagal atpirkimo programas ir finansinės priemonės stabilizavimo veiksmai, kuriems netaikomos išimtys pagal šį reglamentą, savaime neturėtų būti laikomi piktnaudžiavimu rinka;
(13)
valstybės narės ir Europos centrinių bankų sistemos (ECBS) nariai, ministerijos ir kitos vienos ar kelių valstybių narių ar Sąjungos agentūros arba specialiosios paskirties įmonės, taip pat tam tikros kitos valstybės institucijos ar joms atstovaujantys asmenys neturėtų būti varžomi sprendžiant monetarinius, valiutos keitimo kursų ar valstybės skolos valdymo politikos klausimus, jeigu jais siekiama viešųjų interesų ir jie susiję tik su šiomis politikos sritimis. Taip pat tokie sandoriai, pavedimai ar veiksmai, kuriuos vykdo Sąjunga, vienai ar kelioms valstybėms narėms skirta specialiosios paskirties įmonė, Europos investicijų bankas, Europos finansinio stabilumo fondas, Europos stabilumo mechanizmas arba dviejų ar daugiau valstybių narių įsteigta tarptautinė finansinė institucija, negali būti varžomi, kai jais siekiama telkti finansavimą ir suteikti finansinę pagalbą nariams. Laikantis šio reglamento, tokia reglamento taikymo srities išimtis gali taip pat būti taikoma tam tikroms valstybės institucijoms, kurioms pavesta valdyti valstybės skolą arba dalyvauti ją valdant, ir trečiųjų šalių centriniams bankams. Be to, monetarinei, valiutos keitimo kursų ar valstybės skolos valdymo politikai taikoma išimtis neturėtų būti išplečiama ir taikoma tais atvejais, kai tos valstybės institucijos sudaro sandorius, daro pavedimus arba imasi veiksmų, kuriais nesiekiama įgyvendinti tų politikos sričių, arba kai tose institucijose dirbantys asmenys sudaro sandorius, daro pavedimus arba imasi veiksmų savo labui;
(14)
apdairūs investuotojai savo investicinius sprendimus grindžia jau turima informacija, t. y. ex ante turima informacija. Todėl klausimą, ar priimdamas investicinį sprendimą apdairus investuotojas būtų linkęs atsižvelgti į tam tikrą informaciją, reikėtų vertinti remiantis ex ante turima informacija. Atliekant tokį vertinimą būtina atsižvelgti į tikėtiną informacijos poveikį, turint omenyje visą emitento veiklą, informacijos šaltinio patikimumą ir kitus rinkos veiksnius, kurie gali tam tikromis aplinkybėmis paveikti finansines priemones, susijusias biržos prekių neatidėliotinų sandorių sutartis ar apyvartiniais taršos leidimais pagrįstus aukcionuose parduodamus produktus;
(15)
ex post informacija gali būti naudojamasi norint patvirtinti prielaidą, kad ex ante informacija galėjo turėti poveikį kainoms, bet ja nereikėtų naudotis siekiant imtis veiksmų prieš asmenis, kurie padarė pagrįstas išvadas vadovaudamiesi turėta ex ante informacija;
(16)
kai viešai neatskleista informacija susijusi su procesu, kuris vyksta keliais etapais, kiekvienas šio proceso etapas, taip pat visas procesas galėtų būti viešai neatskleista informacija. Užsitęsusio proceso tarpinis etapas gali būti konkrečios aplinkybės, kurios susiklostė, ar įvykis, kuris jau įvyko, arba atsižvelgiant į bendrą atitinkamu laiku esamų veiksnių visumą yra reali tikimybė, kad tos aplinkybės susiklostys ar įvykis įvyks. Tačiau tos nuostatos nereikėtų aiškinti taip, kad reikia atsižvelgti į tų aplinkybių arba įvykio poveikio atitinkamų finansinių priemonių kainoms mastą. Tarpinis etapas galėtų būti viešai neatskleista informacija, jeigu jis pats atitinka viešai neatskleistai informacijai šiame reglamente nustatytus kriterijus;
(17)
informacija, susijusi su ilgesnio laikotarpio tarpiniu etapu įvykusiu įvykiu arba susiklosčiusiomis konkrečiomis aplinkybėmis, gali būti susijusi su derybų dėl sutarties eiga, preliminariomis per derybas sutartomis sąlygomis, galimybe disponuoti finansinėmis priemonėmis, sąlygomis, kuriomis bus prekiaujama finansinėmis priemonėmis, laikinomis disponavimo finansinėmis priemonėmis sąlygomis arba galimybe finansinę priemonę įtraukti į pagrindinį indeksą arba šią priemonę iš tokio indekso išbraukti;
(18)
didesnį teisinį tikrumą rinkos dalyviams reikėtų suteikti aiškiau apibrėžiant dvi itin svarbias viešai neatskleistos informacijos apibrėžties sudedamąsias dalis, būtent tikslų tokios informacijos pobūdį ir jos galimo poveikio finansinių priemonių kainoms, susijusioms biržos prekių neatidėliotinų sandorių sutartims ar apyvartiniais taršos leidimais pagrįstiems aukcione parduodamiems produktams reikšmingumą. Išvestinių finansinių priemonių, kurios yra didmeniniai energetikos produktai, atžvilgiu informacija, kuri turi būti atskleista pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1227/2011 (5), turėtų būti visų pirma laikytina viešai neatskleista informacija;
(19)
šiuo reglamentu nesiekiama uždrausti bendro pobūdžio su emitentais susijusių akcininkų ir vadovybės diskusijų apie verslo ir rinkos pokyčius. Tokie santykiai būtini siekiant užtikrinti veiksmingą rinkų veikimą ir šiuo reglamentu nereikėtų jų drausti;
(20)
neatidėliotinų sandorių rinkos ir su jais susijusių išvestinių finansinių priemonių rinkos yra glaudžiai susijusios ir yra tarpvalstybinės, todėl rinka gali būti piktnaudžiaujama tarp šių rinkų ir tarp valstybių, taigi gali kilti didelė sisteminė rizika. Tai pasakytina ir apie prekybą vertybiniais popieriais naudojantis viešai neatskleista informacija ir apie manipuliavimą rinka. Viešai neatskleista informacija neatidėliotinų sandorių rinkoje gali būti pelninga finansų rinkoje prekiaujančiam asmeniui. Su biržos prekių išvestinėmis finansinėmis priemonėmis susijusios viešai neatskleistos informacijos apibrėžtis turėtų būti informacija, kuri ir atitinka bendrą viešai neatskleistos informacijos, susijusios su finansinėmis rinkomis, apibrėžtį, ir kurią reikalaujama atskleisti pagal teisines arba normines nuostatas Sąjungos ar nacionaliniu lygiu, rinkos taisykles, sutartis ar paprotinę teisę atitinkamose biržos prekių išvestinių finansinių priemonių ar neatidėliotinų sandorių rinkose. Geriausiai žinomi tokių taisyklių pavyzdžiai - Reglamentas (ES) Nr. 1227/2011 dėl energijos rinkos ir bendra organizacijų duomenų bazių iniciatyva (JODI) naftos rinkoje. Tokia informacija gali būti naudinga rinkos dalyviams pagrindžiant savo sprendimus sudaryti išvestinių finansinių priemonių arba susijusių biržos prekių neatidėliotinų sandorių sutartis, todėl turėtų būti laikoma viešai neatskleista informacija, kurią reikalaujama atskleisti, jeigu tikėtina, kad ji gali turėti didelį poveikį tokių išvestinių finansinių priemonių arba susijusių biržos prekių neatidėliotinų sandorių sutarčių kainoms.
Be to, manipuliavimo strategijos gali aprėpti kelias neatidėliotinų sandorių ir išvestinių finansinių priemonių rinkas. Prekyba finansinėmis priemonėmis, įskaitant biržos prekių išvestines finansines priemones, galima pasinaudoti norint manipuliuoti su ja susijusiomis biržos prekių neatidėliotinų sandorių sutartimis, o biržos prekių neatidėliotinų sandorių sutartimis galima pasinaudoti norint manipuliuoti susijusiomis finansinėmis priemonėmis. Nuostatoje dėl draudimo manipuliuoti rinka turėtų atsispindėti šie tarpusavio ryšiai. Tačiau netikslinga ir konkrečiai neįmanoma išplėsti šio reglamento taikymo srities tiek, kad ji apimtų veiksmus, nesusijusius su finansinėmis priemonėmis, pavyzdžiui, prekybą pagal biržos prekių neatidėliotinų sandorių sutartis, kurios yra svarbios tik neatidėliotinų sandorių rinkai. Didmeninių energetikos produktų atžvilgiu kompetentingos institucijos turėtų atsižvelgti į konkrečias Reglamento (ES) Nr. 1227/2011 apibrėžčių charakteristikas, kai šiame reglamente išdėstytas viešai neatskleistos informacijos, prekybos vertybiniais popieriais naudojantis viešai neatskleista informacija ir manipuliavimo rinka apibrėžtis taiko su didmeniniais energetikos produktais susijusioms finansinėms priemonėms;
(21)
pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/87/EB (6) Komisija, valstybės narės ir kitos oficialiai paskirtos institucijos yra atsakingos, inter alia, už techninį apyvartinių taršos leidimų išdavimą, už jų nemokamą suteikimą reikalavimus atitinkantiems pramonės sektoriams ir naujiems dalyviams ir apskritai už Sąjungos klimato politikos sistemos, kuria remiamas apyvartinių taršos leidimų teikimas Sąjungos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos taisyklių besilaikantiems pirkėjams, plėtrą ir įgyvendinimą. Vykdydamos tas pareigas, tos viešosios institucijos taip pat gali turėti galimybę susipažinti su viešai neskelbiama informacija, kuri gali turėti poveikio kainoms, ir, remiantis Direktyva 2003/87/EB, joms gali prireikti atlikti tam tikras su apyvartiniais taršos leidimais susijusias rinkos operacijas. Kadangi persvarstant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/39/EB (7) apyvartiniai taršos leidimai priskiriami finansinėms priemonėms, šis reglamentas toms priemonėms taip pat bus taikomas.
Siekiant išsaugoti Komisijos, valstybių narių ir kitų oficialiai paskirtų institucijų gebėjimą rengti ir vykdyti Sąjungos klimato politiką, šis reglamentas neturėtų būti taikomas tų viešųjų institucijų veiklai, jeigu ji vykdoma tik viešaisiais interesais ir tik aiškiai įgyvendinant tą politiką ir yra susijusi su apyvartiniais taršos leidimais. Tokia išimtis neturėtų daryti neigiamo poveikio bendram rinkos skaidrumui, nes tos viešosios institucijos turi teisės aktais nustatytą pareigą veiklą vykdyti taip, kad būtų užtikrinamas tinkamas, sąžiningas ir nediskriminacinis naujų sprendimų, pokyčių ir duomenų, kurie gali turėti poveikio kainoms, atskleidimas ir galimybė su jais susipažinti. Be to, konkrečios informacijos, kuri gali turėti poveikio kainoms ir kurią turi viešosios valdžios institucijos, sąžiningo ir nediskriminacinio atskleidimo užtikrinimo priemonės numatomos pagal Direktyvą 2003/87/EB ir ja vadovaujantis priimtus įgyvendinimo aktus. Tačiau viešosioms institucijoms, kurios veikia įgyvendindamos Sąjungos klimato politiką, taikoma išimtis neturėtų būti išplečiama ir taikoma tais atvejais, kai tos viešosios institucijos vykdo veiklą arba sudaro sandorius, kuriais nesiekiama įgyvendinti Sąjungos klimato politikos, arba kai bet kuriai iš tų institucijų dirbantys asmenys veiklą vykdo ar sandorius sudaro savo labui;
(22)
pagal SESV 43 straipsnį ir įgyvendindamos tarptautinius susitarimus, sudarytus pagal SESV, Komisija, valstybės narės ir kitos oficialiai paskirtos institucijos yra atsakingos, inter alia, už tai, kad būtų įgyvendinami bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) ir bendros žuvininkystės politikos (BŽP) tikslai. Vykdydamos tą pareigą tos viešosios institucijos imasi veiksmų ir priemonių, įskaitant viešąsias intervencijas, papildomų importo muitų nustatymą arba laikiną jų netaikymą, kuriomis siekiama valdyti žemės ūkio ir žuvininkystės rinkas. Atsižvelgiant į šio reglamento taikymo sritį, kurio tam tikros nuostatos apima ir biržos prekių neatidėliotinų sandorių sutartis, kurios daro arba tikėtina, kad daro poveikį finansinėms priemonėms, ir finansines priemones, kurių vertė priklauso nuo biržos prekių neatidėliotinų sandorių sutarčių vertės ir kurios daro arba tikėtina, kad daro poveikį biržos prekių neatidėliotinų sandorių sutartims, būtina užtikrinti, jog nebūtų ribojama Komisijos, valstybių narių ir kitų institucijų, oficialiai paskirtų įgyvendinti BŽŪP ir BŽP, veikla. Siekiant išsaugoti Komisijos, valstybių narių ir kitų oficialiai paskirtų institucijų gebėjimą rengti ir vykdyti BŽŪP ir BŽP, šis reglamentas neturėtų būti taikomas tų viešųjų institucijų veiklai, jeigu ji vykdoma siekiant viešųjų interesų ir tik įgyvendinant tas politikos sritis. Tokia išimtis neturėtų daryti neigiamo poveikio bendram rinkos skaidrumui, nes šios viešosios institucijos turi teisės aktais nustatytą pareigą veiklą vykdyti taip, kad būtų užtikrinamas tinkamas, sąžiningas ir nediskriminacinis naujų sprendimų, pokyčių ir duomenų, kurie gali turėti poveikio kainoms, atskleidimas ir galimybė su jais susipažinti. Tuo pačiu valstybės institucijoms, kurios veikia įgyvendindamos BŽŪP ir BŽP, taikoma išimtis neturėtų būti išplečiama ir taikoma tais atvejais, kai tos valstybės institucijos vykdo veiklą arba sudaro sandorius, kuriais nesiekiama įgyvendinti BŽŪP ir BŽP, arba kai bet kuriai iš tų institucijų dirbantys asmenys veiklą vykdo ar sandorius sudaro savo labui;
(23)
pagrindinis prekybos vertybiniais popieriais naudojantis viešai neatskleista informacija požymis yra nesąžiningas pranašumas, įgytas dėl viešai neatskleistos informacijos ir kenkiantis apie tokią informaciją nežinantiems tretiesiems asmenims, todėl darantis žalą finansų rinkų vientisumui ir investuotojų pasitikėjimui. Taigi prekybos vertybiniais popieriais naudojantis viešai neatskleista informacija draudimas turėtų būti taikomas, kai asmuo, dėl savo veiklos turintis tokios viešai neatskleistos informacijos, nesąžiningai ja pasinaudoja ir pagal ją rinkoje savo arba trečiojo asmens labui, tiesiogiai arba netiesiogiai sudaro sandorius, įsigydamas ar parduodamas arba bandydamas įsigyti ar parduoti, arba atšaukdamas ar keisdamas pavedimą įsigyti ar parduoti finansines priemones, su kuriomis ta informacija susijusi, arba bandydamas šį pavedimą atšaukti ar keisti. Naudojimasis viešai neatskleista informacija gali būti ir prekyba apyvartiniais taršos leidimais ar su jais susijusiomis išvestinėmis priemonėmis, dalyvavimas apyvartinių taršos leidimų ar kitų produktų, kuriais tokie leidimai yra pagrįsti, aukcionuose, rengiamuose remiantis Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1031/2010 (8);
(24)
kai juridinis arba fizinis asmuo, turintis viešai neatskleistos informacijos, savo arba trečiojo asmens labui, tiesiogiai arba netiesiogiai įsigyja ar parduoda arba bando įsigyti ar parduoti finansines priemones, su kuriomis ta informacija susijusi, turėtų būti preziumuojama, kad tas asmuo ta informacija pasinaudojo. Ta prezumpcija nedaro poveikio teisei į gynybą. Klausimas, ar asmuo pažeidė draudimą ir prekiavo vertybiniais popieriais naudodamasis viešai neatskleista informacija arba bandė prekiauti vertybiniais popieriais naudodamasis viešai neatskleista informacija, turėtų būti nagrinėjamas atsižvelgiant į šio reglamento tikslą, kuris yra saugoti finansų rinkų vientisumą ir sustiprinti investuotojų pasitikėjimą, kurie, savo ruožtu, pagrįsti garantijomis, kad investuotojams bus sudarytos vienodos sąlygos ir jie bus apsaugoti nuo netinkamo viešai neatskleistos informacijos panaudojimo;
(25)
pavedimai, padaryti prieš įgyjant viešai neatskleistą informaciją, neturėtų būti laikomi prekyba vertybiniais popieriais naudojantis viešai neatskleista informacija. Tačiau kai asmuo įgyja viešai neatskleistą informaciją, turėtų būti preziumuojama, kad bet koks vėlesnis pakeitimas, siejantis tą informaciją su pavedimais, padarytais prieš įgyjant tokią informaciją, įskaitant pavedimo atšaukimą arba pakeitimą, arba bandymą atšaukti arba pakeisti pavedimą, yra prekyba vertybiniais popieriais naudojantis viešai neatskleista informacija. Tačiau tą prezumpciją galima nuginčyti, jeigu asmuo įrodo, kad jis, sudarydamas sandorį, viešai neatskleista informacija nesinaudojo;
(26)
naudojimasis viešai neatskleista informacija gali būti asmens, kuris žino arba turėtų žinoti, kad turima informacija yra viešai neatskleista informacija, veiksmai įsigyjant arba parduodant finansinę priemonę arba apyvartiniais taršos leidimais pagrįstą aukcione parduodamą produktą, arba atšaukiant ar pakeičiant pavedimą, arba bandant įsigyti arba parduoti finansinę priemonę arba atšaukti ar pakeisti pavedimą. Šiuo atžvilgiu kompetentingos institucijos turėtų spręsti, ką žino ar turėtų žinoti normaliai atidus ir apdairus asmuo tomis aplinkybėmis;
(27)
šį reglamentą reikėtų aiškinti atsižvelgiant į valstybių narių patvirtintas priemones, kuriomis siekiama, kad būtų apsaugoti perleidžiamų vertybinių popierių savininkų, turinčių balsavimo teises bendrovėje (arba galinčių turėti tokias teises dėl to, kad buvo pasinaudota teisėmis, arba dėl konversijos), interesai, kai bendrovei pateikiamas oficialus pasiūlymas perimti jos akcijų paketą arba bet kuris kitas siūlomas kontrolės pakeitimas. Visų pirma šį reglamentą reikėtų aiškinti atsižvelgiant į įstatymus ir kitus teisės aktus, priimtus dėl įmonių perėmimo pasiūlymų, susijungimo sandorių ir kitų sandorių, turinčių įtakos nuosavybės teisėms į bendroves arba jų kontrolei, kuriuos reguliuoja priežiūros valdžios institucijos, valstybių narių paskirtos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/25/EB (9) 4 straipsnį;
(28)
tyrimai ir vertinimai, atlikti remiantis viešai prieinamais duomenimis, neturėtų būti laikomi viešai neatskleista informacija, todėl remiantis tokiu tyrimu ar vertinimu įvykdytas sandoris neturėtų būti laikomas prekyba naudojantis viešai neatskleista informacija. Tačiau, pavyzdžiui, ši informacija gali būti laikoma viešai neatskleista informacija, kai rinkoje šios informacijos paskelbimo arba sklaidos pagrįstai tikimasi ir tokiu paskelbimu ar sklaida prisidedama prie finansinių priemonių kainodaros proceso arba informacijoje pateikiama pripažinto rinkos apžvalgininko ar institucijos, kuri gali informuoti apie finansinių priemonių kainas, nuomonė. Todėl tam, kad nustatytų, ar jie vykdytų prekybą remdamiesi viešai neatskleista informacija, rinkos dalyviai turi įvertinti, kiek informacija yra nevieša ir koks poveikis būtų daromas finansinėms priemonėms, jei jie vykdytų prekybą prieš atskleidžiant ar išplatinant informaciją;
(29)
siekiant išvengti to, kad būtų per neapsižiūrėjimą uždraudžiama teisėta finansinė veikla, t. y. veikla, kuria nepiktnaudžiaujama rinka, reikia pripažinti tam tikrą teisėtą veiklą. Pavyzdžiui, ji gali apimti rinkos formuotojų, kurie veikia teisėtai užtikrindami rinkos likvidumą, vaidmens pripažinimą;
(30)
vien tai, kad rinkos formuotojai arba asmenys, įgalioti veikti kaip sandorio subjektai, vykdo teisėtą veiklą, susijusią su finansinių priemonių pirkimu ar pardavimu, arba tai, kad asmenys, įgalioti vykdyti pavedimus žinančių viešai neatskleistą informaciją trečiųjų asmenų vardu, pagal savo pareigas vykdo atšaukiamą ar keičiamą pavedimą, neturėtų būti savaime laikoma prekyba vertybiniais popieriais naudojantis viešai neatskleista informacija. Tačiau pagal šį reglamentą nustatyta apsauga, teikiama rinkos formuotojams, asmenims, įgaliotiems veikti kaip sandorio subjektai, arba asmenims, įgaliotiems vykdyti pavedimus žinančių viešai neatskleistą informaciją trečiųjų asmenų vardu, netaikoma veiklai, kuri šiuo reglamentu aiškiai draudžiama, pavyzdžiui, vadinamajai kliento aplenkimo (angl. front-running) praktikai. Kai juridiniai asmenys ėmėsi visų pagrįstų priemonių, siekdami išvengti rinkos piktnaudžiavimo, tačiau jiems dirbantys fiziniai asmenys šių juridinių asmenų vardu vis tiek piktnaudžiauja rinka, tokiu atveju neturėtų būti laikoma, kad rinka piktnaudžiauja juridinis asmuo. Dar vienas pavyzdys, kuris neturėtų būti laikomas viešai neatskleistos informacijos pasinaudojimu, - sandoriai, sudaryti atlyginant už ankstesnę prievolę suėjus jos terminui. Galimybė susipažinti su viešai neatskleista informacija, susijusia su kita bendrove, ir pasinaudojimas ja teikiant viešą pasiūlymą perimti akcijų paketą, siekiant kontroliuoti tą bendrovę, arba siūlant susijungti su ja neturėtų būti laikoma prekyba vertybiniai popieriais naudojantis viešai neatskleista informacija;
(31)
kadangi prieš įsigydamas ar parduodamas finansines priemones asmuo, kuris atlieka vieną ar kitą iš šių operacijų, būtinai pirmiausia priima sprendimą įsigyti ar parduoti, todėl toks įsigijimas ar pardavimas savaime nereiškia, kad naudojamasi viešai neatskleista informacija. Veiksmai pagal savo prekybos planus ir strategijas nelaikomi naudojimusi viešai neatskleista informacija. Tačiau nei vienas iš tų fizinių arba juridinių asmenų neturėtų įgyti apsaugos dėl savo einamų pareigų; apsauga jiems turėtų būti suteikta tik tuo atveju, jeigu jie elgėsi tinkamai ir teisingai, laikėsi savo profesijos ir šio reglamento standartų, t. y. rinkos vientisumo ir investuotojų apsaugos. Vis dėlto galėtų būti manoma, kad pažeidimas padarytas, jeigu kompetentinga institucija nustatė, jog buvo neteisėta priežastis tiems sandoriams sudaryti arba prekybos pavedimams pateikti ar tiems veiksmams vykdyti arba asmuo pasinaudojo viešai neatskleista informacija;
(32)
rinkos tyrimai yra finansinių priemonių pardavėjo ir vieno arba daugiau potencialių investuotojų santykiai prieš paskelbiant apie sandorį siekiant atkreipti potencialių investuotojų dėmesį į galimą sandorį ir jo kainą, mastą ir struktūrą. Rinkos tyrimai galėtų apimti pirminį arba antrinį atitinkamų vertybinių popierių siūlymą ir skiriasi nuo įprastos prekybos. Jie yra labai vertinga priemonė siekiant atkreipti potencialių investuotojų dėmesį, paskatinti akcininkų dialogą, užtikrinti, kad prekyba vyktų sklandžiai ir kad būtų suderintos emitentų, esamų akcininkų ir potencialių investuotojų nuomonės. Jie gali būti ypač naudingi tada, kai pasitikėjimas rinkomis nedidelis ar trūksta atitinkamo indekso arba rinkos yra nepastovios. Taigi gebėjimas atlikti rinkos tyrimus svarbus siekiant tinkamo finansų rinkų veikimo, todėl šie tyrimai neturėtų būti laikomi piktnaudžiavimu rinkomis;
(33)
rinkos tyrimų pavyzdžiai apima atvejus, kai parduodančio subjekto įmonė veda diskusijas su emitentu dėl galimos sandorio ir nusprendžia atkreipti potencialių investuotojų dėmesį, siekdama nustatyti sąlygas, kuriomis būtų sudarytas sandoris, kai emitentas ketina paskelbti apie skolos vertybinių popierių emisiją ar papildomą kapitalo didinimo operaciją ir su pagrindiniais investuotojais susisiekia parduodančio subjekto įmonė ir išdėsto jiems visus sandoriui sudaryti būtinus finansinio įsipareigojimo reikalavimus, arba kai parduodantis subjektas investuotojo vardu siekia parduoti didelį kiekį vertybinių popierių ir siekia į tuos vertybinius popierius atkreipti potencialių investuotojų dėmesį;
(34)
atliekant rinkos tyrimus gali tekti potencialiems investuotojams atskleisti viešai neatskleistą informaciją. Paprastai galimybė gauti finansinės naudos iš prekybos remiantis viešai neatskleista informacija, perduota vykdant rinkų tyrimus, būna tik tuomet, kai yra tokia finansinių priemonių, kurių rinkos tyrimas atliekamas, arba susijusių finansinių priemonių rinka. Atsižvelgiant į tokių diskusijų laiką gali būti, kad viešai neatskleista informacija potencialiam investuotojui bus atskleista vykdant rinkos tyrimus po to, kai finansine priemone buvo leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje arba ja prekiaujama daugiašalėje ar organizuotoje prekybos sistemoje. Prieš pradedant rinkos tyrimus informaciją atskleidžiantys rinkos dalyviai turėtų įvertinti, ar rinkų tyrimai apims viešai neatskleistos informacijos atskleidimą;
(35)
manoma, kad viešai neatskleista informacija atskleista teisėtai, jeigu ji atskleidžiama asmeniui atliekant įprastines einamas pareigas, vykdant profesinę veiklą arba pareigas. Kai rinkos tyrimai apima viešai neatskleistos informacijos atskleidimą, turėtų būti manoma, kad ją atskleidžiantis rinkos dalyvis atliko įprastines einamas pareigas, vykdė profesinę veiklą arba pareigas, jeigu jis atskleisdamas šią informaciją informavo asmenį, kuriam ši informacija teikiama, kad jam gali būti suteikiama viešai neatskleista informacija, ir gavo šio asmens sutikimą; kad pagal šio reglamento nuostatas jo galimybės prekiauti arba imtis veiksmų remiantis šia informacija bus ribojamos; kad reikia imtis atsakingų veiksmų siekiant nuolat saugoti šios informacijos konfidencialumą; taip pat, kad jis privalo informuoti atskleidžiantį rinkos dalyvį apie visų fizinių ir juridinių asmenų, kuriems reaguojant į rinkos tyrimus informacija atskleidžiama, tapatybę. Atskleidžiantis rinkos dalyvis taip pat turėtų laikytis prievolių, kurios išsamiai nustatomos techniniuose reguliavimo standartuose, dėl atskleidžiamos informacijos įrašų saugojimo. Neturėtų būti preziumuojama, kad jeigu rinkos dalyviai, atlikdami rinkos tyrimą, nesilaikė šio reglamento, jie neteisėtai atskleidė viešai neatskleistą informaciją, vis dėlto jie neturėtų galėti pasinaudoti išimtimi, taikoma tiems, kurie tokių nuostatų laikėsi. Klausimas, ar jie pažeidė neteisėto viešai neatskleistos informacijos atskleidimo draudimą turėtų būti nagrinėjamas atsižvelgiant į atitinkamas šio reglamento nuostatas, ir visi informaciją atskleidžiantys rinkos dalyviai turėtų turėti prievolę prieš pradėdami rinkos tyrimus raštu registruoti savo vertinimą, ar tas rinkų tyrimas apims viešai neatskleistos informacijos atskleidimą;
(36)
potencialūs investuotojai, kuriems taikomi rinkos tyrimai, turėtų savo ruožtu apsvarstyti, ar jiems atskleista informacija prilygsta viešai neatskleistai informacijai ir dėl to jie negalėtų ja remdamiesi prekiauti arba toliau atskleisti tos informacijos. Potencialiems investuotojams ir toliau taikomos prekybos vertybiniais popieriais naudojantis viešai neatskleista informacija ir neteisėto viešai neatskleistos informacijos atskleidimo taisyklės, nustatytos šiame reglamente. Siekdama padėti potencialiems investuotojams priimti sprendimus ir nuspręsti, kokių veiksmų jie turėtų imtis, kad nepažeistų šio reglamento, EVPRI turėtų paskelbti gaires;
(37)
Reglamente (ES) Nr. 1031/2010 numatyti du lygiagretūs piktnaudžiavimui rinka taikomi režimai, taikytini apyvartinių taršos leidimų aukcionams. Tačiau, kadangi apyvartiniai taršos leidimai priskiriami finansinėms priemonėms, šis reglamentas turėtų būti vienas bendras taisyklių rinkinys, susijęs su piktnaudžiavimui rinka taikomomis priemonėmis, taikytinomis visose pirminėse ir antrinėse apyvartinių taršos leidimų rinkose. Šis reglamentas taip pat turėtų būti taikomas veiksmams ar sandoriams, įskaitant kainų pasiūlymus, susijusius su apyvartinių taršos leidimų ar jais pagrįstų aukciono platformoje, kuri patvirtinta kaip reguliuojama rinka, parduodamų produktų, įskaitant tuos atvejus, kai aukcione parduodami produktai nėra finansinės priemonės, pardavimu aukcione reguliuojamoje rinkoje, kuriam leista veikti kaip aukciono platformai, pagal Reglamentą (ES) Nr. 1031/2010;
(38)
šiame reglamente reikėtų numatyti priemones, susijusias su manipuliavimu rinka, kurias būtų galima pritaikyti prie naujų galimą piktnaudžiavimą sukeliančių prekybos formų ar naujų strategijų. Siekiant atsižvelgti į tai, kad prekyba finansinėmis priemonėmis vis labiau automatizuojama, pageidautina, kad manipuliavimo rinka apibrėžtyje būtų pateikta konkrečių piktnaudžiavimo strategijų pavyzdžių, kuriuos galima įgyvendinti visais esamais prekybos būdais, įskaitant algoritminę prekybą ir prekybą sudarant dažnus trumpalaikio pobūdžio sandorius. Pateikti pavyzdžiai nėra baigtinis jų sąrašas ir jais taip pat neketinama daryti prielaidos, kad kitomis priemonėmis įgyvendintos tos pačios strategijos taip pat nebūtų susijusios su piktnaudžiavimu;
(39)
piktnaudžiavimo rinka draudimas turėtų taip pat būti taikomas asmenims, kurie bendrininkauja piktnaudžiaudami rinka. Pavyzdžiui, tai galėtų būti makleriai, kurie parengia ir rekomenduoja prekybos strategiją, dėl kurios bus piktnaudžiaujama rinka, asmenys, kurie skatina asmenis, turinčius viešai neatskleistos informacijos, ją neteisėtai atskleisti, asmenys, kurie, bendradarbiaudami su prekiautojais, ar asmenys, kurie sukuria programinę įrangą, kurios paskirtis - palengvinti piktnaudžiavimą rinką, tačiau ne tik jie;
(40)
siekiant užtikrinti, kad atsakomybė tektų ir juridiniam asmeniui, ir visiems fiziniams asmenims, dalyvaujantiems priimant juridinio asmens sprendimus, reikia pripažinti įvairias valstybių narių teisines priemones. Tokios priemonės turėtų būti tiesiogiai susijusios su atsakomybės priskyrimo būdais pagal nacionalinės teisės aktus;
(41)
siekiant papildyti draudimą manipuliuoti rinka, šiame reglamente turėtų būti įtvirtintas draudimas bandyti manipuliuoti rinka. Bandymą manipuliuoti rinka reikėtų atskirti nuo realių veiksmų, dėl kurių labai tikėtina, kad bus manipuliuojama rinka, nes pagal šį reglamentą draudžiamos abi šios veikos. Tokie bandymai gali apimti atvejus, kai buvo pradėta ir nebaigta vykdyti veiksmų, pavyzdžiui, dėl technologijos sutrikimų arba nurodymai prekybai buvo neįvykdyti. Drausti bandymus manipuliuoti rinka būtina siekiant kompetentingas institucijas įgalinti taikyti sankcijas už tokius bandymus;
(42)
nedarant poveikio šio reglamento tikslui ir jo tiesiogiai taikomoms nuostatoms, asmuo, sudaręs sandorius ar pateikęs prekybos pavedimus, kurie gali būti laikomi manipuliavimu rinka, gali sugebėti įrodyti, kad jo motyvai sudaryti tokius sandorius ar pateikti pavedimus prekiauti buvo teisėti ir kad tie sandoriai bei prekybos pavedimai neprieštaravo atitinkamoje reguliuojamoje rinkoje priimtai praktikai. Rinkoje priimtą praktiką gali nustatyti tik kompetentinga institucija, atsakinga už piktnaudžiavimo rinka priežiūrą atitinkamoje rinkoje. Konkrečioje rinkoje pripažinta praktika negali būti laikoma tinkama taikyti kitose rinkose, išskyrus atvejus, kai tų kitų rinkų kompetentingos institucijos oficialiai pripažino tą praktiką. Vis dėlto galima laikyti, kad pažeidimas padarytas, jeigu kompetentinga institucija nustatė, jog buvo kita neteisėta priežastis tiems sandoriams sudaryti arba prekybos pavedimams pateikti;
(43)
šiame reglamente taip pat turėtų būti paaiškinta, kad su finansine priemone susijusiam manipuliavimui rinka ar bandymui manipuliuoti rinka gali būti priskiriami ir veiksmai su susijusiomis finansinėmis priemonėmis, kaip antai išvestinėmis finansinėmis priemonėmis, kuriomis prekiaujama kitoje prekybos vietoje ar ne biržoje;
(44)
daugelio finansinių priemonių kaina nustatoma pagal lyginamuosius indeksus. Faktinės manipuliacijos lyginamaisiais indeksais, įskaitant tarpbankines palūkanų normas, arba bandymai tai daryti gali smarkiai sumenkinti pasitikėjimą rinka, o investuotojams gali sukelti didelių nuostolių ir iškreipti realiąją ekonomiką. Todėl siekiant išsaugoti rinkų vientisumą ir sudaryti sąlygas kompetentingoms institucijoms užtikrinti aiškaus draudimo manipuliuoti lyginamaisiais indeksais vykdymą, reikia lyginamųjų indeksų atžvilgiu nustatyti konkrečias nuostatas. Tos nuostatos turėtų būti taikomos visiems paskelbtiems lyginamiesiems indeksams, įskaitant tuos, kuriuos galima gauti internetu nemokamai arba mokamai, kaip antai kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių indeksai ir indeksų indeksai. Būtina papildyti bendrą draudimą manipuliuoti rinka, uždraudžiant manipuliavimą pačiu lyginamuoju indeksu ir melagingos ar klaidinančios informacijos skleidimą, melagingų ar klaidinančių duomenų teikimą ar visą kitą veiklą, kuria siekiama manipuliuoti apskaičiuojant lyginamąjį indeksą, jeigu bendrai apibrėžta, kad tas skaičiavimas apima visų duomenų, susijusių su lyginamojo indekso skaičiavimu, gavimą ir vertinimą, visų pirma apima susiaurintus duomenis, ir įskaitant manipuliavimą lyginamojo indekso apskaičiavimo metodu nepriklausomai nuo to, jis algoritminis ar loginis, visas ar dalinis. Tos taisyklės papildo Reglamentą (ES) Nr. 1227/2011, kuriuo draudžiama sąmoningai pateikti neteisingą informaciją įmonėms, kurios teikia kainų vertinimus arba rinkos ataskaitas dėl didmeninių energetikos produktų, taip klaidinant rinkos dalyvius, kurie veikia, remdamiesi tais kainų įvertinimais arba rinkos ataskaitomis;
(45)
siekiant užtikrinti vienodas rinkos sąlygas prekybos vietose ir sistemose pagal šį reglamentą, bet kurie asmenys, vykdantys reguliuojamų rinkų veiklą, daugiašalės ir organizuotos prekybos sistemos turėtų nustatyti ir užtikrinti veiksmingas nuostatas, sistemas ir procedūras manipuliavimo rinka ir piktnaudžiavimo veiksmams užkardyti ir nustatyti;
(46)
manipuliavimui ar bandymui manipuliuoti finansinėmis priemonėmis taip pat gali būti priskiriamas pavedimų, kurių negalima vykdyti, teikimas. Be to, finansine priemone galima manipuliuoti vykdant veiksmus ne prekybos vietoje. Asmenys, kurių profesija susijusi su sandorių organizavimu ar vykdymu, privalėtų nustatyti ir užtikrinti efektyvias, veikiančias įtartinų sandorių nustatymo ir pranešimo apie juos priemones, sistemas bei procedūras. Jos turėtų apimti pranešimus apie įtartinus pavedimus ir įtartinus sandorius, vykstančius ne prekybos vietoje;
(47)
manipuliavimas ar bandymas manipuliuoti finansinėmis priemonėmis taip pat gali būti susijęs su melagingos ar klaidinančios informacijos platinimu. Melagingos ar klaidinančios informacijos platinimas gali turėti didelį poveikį finansinių priemonių kainai per palyginti trumpą laikotarpį. Tai gali būti akivaizdžiai melagingos informacijos kūrimas, taip pat tyčinis svarbių faktų slėpimas ir tyčinis neteisingas informacijos pristatymas. Ta manipuliavimo rinka priemonė ypač žalinga investuotojams, nes tokiu atveju savo sprendimus dėl investicijų jie grindžia neteisinga ar iškraipyta informacija. Tai taip pat kenkia emitentams, nes sumažėja pasitikėjimas apie juos turima informacija. Nepakankamas pasitikėjimas rinka savo ruožtu gali pakenkti emitento galimybėms išleisti naujas finansines priemones ar gauti kreditą iš kitų rinkos dalyvių veiklai finansuoti. Informacija rinkoje sklinda labai greitai. Todėl investuotojams ir emitentams padaryta žala gali turėti palyginti ilgalaikį poveikį, kol bus nustatyta, kad informacija yra melaginga ar klaidinanti, ir kol emitentas ar už jos platinimą atsakingi asmenys galės ją pataisyti. Todėl melagingos ar klaidinančios informacijos, įskaitant gandus ir melagingas ar klaidinančias žinias, platinimą būtina laikyti šio reglamento pažeidimu. Todėl reikėtų neleisti finansinių rinkų dalyviams laisvai pateikti informaciją, kuri prieštarauja jų pačių nuomonei ar pagrįstiems įsitikinimams ir kuri, kaip jiems žinoma ar turėtų būti žinoma, yra melaginga ar klaidinanti ir kenkia investuotojams ir emitentams;
(48)
atsižvelgiant į išaugusį naudojimąsi interneto svetainėmis, tinklaraščiais ir socialine žiniasklaida, svarbu paaiškinti, kad melagingos arba klaidinančios informacijos skleidimas internete, įskaitant socialinės žiniasklaidos svetaines arba anoniminius tinklaraščius, taikant šį reglamentą turėtų būti laikomas lygiaverčiu informacijos skleidimui naudojantis labiau tradicinėmis komunikacijos priemonėmis;
(49)
emitento viešai neatskleistos informacijos viešas atskleidimas yra būtinas, kad būtų išvengta prekybos vertybiniais popieriais naudojantis viešai neatskleista informacija ir užtikrinta, kad investuotojai nebūtų klaidinami. Todėl iš emitentų reikėtų reikalauti, kad jie kuo skubiau informuotų visuomenę apie viešai neatskleistą informaciją. Tačiau ta prievolė tam tikromis aplinkybėmis gali kenkti emitentų teisėtiems interesams. Tokiomis aplinkybėmis reikėtų leisti atskleisti informaciją vėliau, jeigu delsiant tai padaryti visuomenė nebūtų klaidinama, o emitentas gali užtikrinti informacijos konfidencialumą. Emitentas privalo atskleisti viešai neatskleistą informaciją tik tuomet, jeigu jis padavė paraišką finansinę priemonę įtraukti į prekybos sąrašus arba sutiko, kad ji būtų į juos įtraukta;
(50)
taikant šiame reglamente numatytus reikalavimus, susijusius su viešu viešai neatskleistos informacijos atskleidimu ir su tokio viešo atskleidimo atidėjimu, teisėti interesai gali, visų pirma, būti siejami su šiame nebaigtiniame sąraše nurodytomis aplinkybėmis: a) vykstančios derybos arba susiję veiksniai, jeigu viešas atskleidimas gali daryti įtaką tų derybų rezultatui ar įprastai tvarkai. Visų pirma, jeigu emitento finansiniam gyvybingumui gresia rimtas ir neišvengiamas pavojus, nors ir nepriskiriamas galiojančio įstatymo dėl nemokumo taikymo sričiai, viešas informacijos atskleidimas gali būti uždelstas ribotą laikotarpį, jeigu toks viešas atskleidimas sukeltų rimtą grėsmę esamų ir potencialių akcininkų interesams, kenkdamas konkrečių derybų, skirtų užtikrinti ilgalaikį emitento finansinį atsigavimą, užbaigimui; b) emitento valdymo organo priimti sprendimai ar sudarytos sutartys, kuriems įsigalioti reikalingas emitento kito organo patvirtinimas, jeigu tokio emitento struktūra reikalauja tų organų atskyrimo, su sąlyga, kad viešas informacijos atskleidimas prieš tokį patvirtinimą, kartu paskelbiant, kad vis dar laukiama tokio patvirtinimo, sukeltų grėsmę, jog visuomenė neteisingai įvertins informaciją;
(51)
be to, reikalavimas atskleisti viešai neatskleistą informaciją turi būti nustatytas taršos leidimų rinkos dalyviams. Siekiant išvengti nereikalingos informacijos teikimo ir užtikrinti numatomos priemonės ekonomiškumą, būtina apriboti to reikalavimo reguliuojamąjį poveikį, jį taikant tik tiems ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos dalyviams, kurie, atsižvelgiant į jų dydį ir veiklos pobūdį, gali turėti didelį poveikį apyvartinių taršos leidimų kainai, ja pagrįstiems produktams, parduodamiems aukcione, arba susijusioms išvestinėms finansinėms priemonėms ir kainų siūlymui aukcionuose pagal Reglamentą (ES) Nr. 1031/2010. Komisija, priimdama deleguotuosius aktus, turėtų patvirtinti priemones, kuriomis nustatoma mažiausia vertė, kad būtų galima taikyti tą išimtį. Atskleistina informacija turėtų būti susijusi su informaciją atskleidžiančio subjekto fizinėmis operacijomis, o ne su jo apyvartinių taršos leidimų prekybos planais ar strategijomis, jais pagrįstais produktais, parduodamais aukcione, arba susijusiomis išvestinėmis finansinėmis priemonėmis. Jei apyvartinių taršos leidimų rinkos dalyviai jau vykdo panašias viešai neatskleistos informacijos atskleidimo reikalavimus, visų pirma pagal Reglamentą dėl energetikos rinkos vientisumo ir skaidrumo Reglamentą (ES) Nr. 1227/2011, prievolė atskleisti viešai neatskleistą informaciją apie apyvartinius taršos leidimus neturėtų reikšti, kad privalu du kartus teikti iš esmės tą pačią informaciją. Apyvartinių taršos leidimų rinkos dalyvių, kurių bendras išmetamų teršalų kiekis ar nominali šiluminė galia atitinka nustatytą ribinę vertę arba yra žemiau jos, atveju, atsižvelgiant į tai, jog nemanoma, kad informaciją apie jų fizines operacijas būtų svarbu atskleisti, neturėtų būti manoma, jog jie daro didelį poveikį apyvartinių taršos leidimų kainai, ja pagrįstiems produktams, parduodamiems aukcione, arba susijusioms išvestinėms finansinėms priemonėms. Tačiau tokiems apyvartinių taršos leidimų rinkos dalyviams turėtų būti taikomas prekybos vertybiniais popieriais naudojantis viešai neatskleista informacija draudimas, susijęs su bet kokia kita informacija, kurią jie gali gauti ir kuri yra viešai neatskleista informacija;
(52)
siekiant apsaugoti viešąjį interesą, finansinės sistemos stabilumą ir, pavyzdžiui, išvengti to, kad finansų įstaigų likvidumo krizė dėl skuboto lėšų atsiėmimo taptų mokumo krize, išskirtinėmis aplinkybėmis gali prireikti leisti kredito ir finansų įstaigoms atidėti viešai neatskleistos informacijos atskleidimą. Visų pirma tai gali būti taikoma informacijai, susijusiai su laikinomis likvidumo problemomis, kai reikia gauti centrinio banko paskolą, įskaitant neatidėliotiną centrinio banko pagalbą likvidumui padidinti, jeigu šios informacijos atskleidimas darytų sisteminį poveikį. Šis atidėjimas turėtų būti galimas su sąlyga, kad emitentas iš atitinkamos kompetentingos institucijos gaus sutikimą ir kad viešasis interesas bei ekonominiai interesai, užtikrinami šio atskleidimo atidėjimo, yra svarbesni nei rinkos, kurioje gaunama informacija, kurios atskleidimas atidėtas, interesai;
(53)
finansų įstaigų, ypač kai centrinis bankas teikia joms paskolas, įskaitant neatidėliotiną pagalbą likvidumui didinti, atveju vertinimą, ar informacija yra sisteminės svarbos ir ar informacijos atskleidimo atidėjimas atitinka viešuosius interesus, turėtų atlikti kompetentinga institucija, atitinkamai pasikonsultavusi su nacionaliniu centriniu banku, makrolygio rizikos ribojimo institucija arba bet kuria kita atitinkama nacionaline institucija;
(54)
naudojimasis arba bandymas naudotis viešai neatskleista informacija prekiaujant savo ar trečiojo asmens labui turėtų būti aiškiai uždraustas. Naudojimasis viešai neatskleista informacija gali būti ir prekyba apyvartiniais taršos leidimais ar su jais susijusiomis išvestinėmis priemonėmis, dalyvavimas apyvartinių taršos leidimų ar kitų produktų, kuriais tokie leidimai yra pagrįsti, aukcionuose, rengiamuose pagal Reglamentą (ES) Nr. 1031/2010, jeigu tai daro asmenys, kurie žino arba turėtų žinoti, kad jų turima informacija yra viešai neatskleista informacija. Informacija, susijusi su rinkos dalyvių prekybos planais ir strategijomis, neturėtų būti laikoma viešai neatskleista informacija, tačiau informacija apie trečiųjų asmenų prekybos planus ir strategijas gali būti laikoma viešai neatskleista informacija;
(55)
reikalavimas atskleisti viešai neatskleistą informaciją gali būti našta mažoms ir vidutinėms įmonėms, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2014/65/ES (10), kurių finansinėmis priemonėmis leidžiama prekiauti MVĮ augimo rinkose, turint omenyje jų turimos informacijos stebėsenos sąnaudas ir išlaidas konsultacijoms su teisininkais dėl to, ar reikėtų atskleisti informaciją ir kada tai reikėtų padaryti. Vis dėlto skubus viešai neatskleistos informacijos atskleidimas yra itin svarbus užtikrinant investuotojų pasitikėjimą tais emitentais. Todėl EVPRI turėtų turėti galimybę parengti gaires, kurios padėtų emitentams vykdyti prievolę atskleisti viešai neatskleistą informaciją nemažinant investuotojų apsaugos;
(56)
viešai neatskleistos informacijos turinčių asmenų sąrašai yra svarbi priemonė reguliavimo institucijoms tiriant galimo piktnaudžiavimo rinka atvejus, tačiau atsižvelgiant į tai, kad valstybės narės į tokius sąrašus reikalauja įtraukti skirtingus duomenis, emitentams tenka nereikalinga administracinė našta. Todėl duomenų laukeliai viešai neatskleistos informacijos turinčių asmenų sąrašuose turėtų būti vienodi, kad išlaidos būtų mažesnės. Svarbu, kad asmenys, įtraukti į viešai neatskleistos informacijos turinčių asmenų sąrašus, būtų informuoti apie tą faktą ir jo padarinius pagal šį reglamentą ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/57/ES (11). Dėl reikalavimo sudaryti ir nuolat atnaujinti viešai neatskleistos informacijos turinčių asmenų sąrašus administracinė našta susidaro būtent MVĮ augimo rinkų emitentams. Kadangi kompetentingos institucijos gali vykdyti veiksmingą piktnaudžiavimo rinka priežiūrą neturėdamos tų emitentų viešai neatskleistos informacijos turinčių asmenų sąrašų, juos reikėtų atleisti nuo šios prievolės, kad būtų sumažintos šiuo reglamentu nustatytos administracinės išlaidos. Tačiau kompetentingoms institucijoms paprašius tokie emitentai turėtų pateikti viešai neatskleistos informacijos turinčių asmenų sąrašą;
(57)
vertinga rinkos vientisumo apsaugos priemonė - emitentų ar jų vardu ar labui veikiančių kitų asmenų sudaromi sąrašai asmenų, dirbančių jiems pagal darbo sutartį ar kitu pagrindu ir turinčių prieigą prie viešai neatskleistos informacijos, tiesiogiai ar netiesiogiai susijusios su emitentu. Tokie sąrašai emitentams ar tokiems asmenims leistų kontroliuoti viešai neatskleistos informacijos srautus ir taip padėtų atlikti savo konfidencialumo pareigas. Be to, tie sąrašai gali būti vertinga priemonė kompetentingoms institucijoms, norinčioms nustatyti asmenų, turinčių prieigą prie viešai neatskleistos informacijos, tapatybę ir kada jiems ta prieiga buvo suteikta. Į tokį sąrašą įtrauktų asmenų prieiga prie viešai neatskleistos informacijos, tiesiogiai arba netiesiogiai susijusios su emitentu, nedaro poveikio šiuo reglamentu nustatytiems draudimams;
(58)
didesnis emitento vadovo pareigas einančių asmenų ir tam tikrais atvejais su jais glaudžiai susijusių asmenų vykdomų sandorių skaidrumas yra piktnaudžiavimo rinka, visų pirma prekybos vertybiniais popieriais naudojantis viešai neatskleista informacija, prevencijos priemonė. Skelbimai bent jau apie kai kuriuos tokius sandorius taip pat gali būti labai naudingas informacijos šaltinis investuotojams. Būtina paaiškinti, kad prievolė skelbti informaciją apie tokius vadovų sandorius taip pat taikoma ir finansinių priemonių įkeitimo ar skolinimo atvejams, nes akcijų įkeitimas, jeigu jos bus skubotai ir neplanuotai parduodamos, gali turėti faktinį ir potencialų destabilizuojantį poveikį bendrovei. Neatskleidus informacijos rinka nežinotų, jog, pavyzdžiui, buvo didesnė galimybė, kad ateityje iš esmės pasikeis akcijų savininkai; padidės akcijų pasiūla rinkoje arba bus prarastos balsavimo teisės toje bendrovėje. Todėl pagal šį reglamentą reikalaujama pateikti pranešimą, jeigu vertybiniai popieriai įkeičiami kaip platesnio sandorio, pagal kurį vadovas vertybinius popierius įkeičia kaip užstatą, kad gautų kreditą iš trečiojo asmens, dalis. Be to, visiškas ir tinkamas rinkos skaidrumas yra būtina sąlyga siekiant rinkos dalyvių, visų pirma bendrovių akcininkų, pasitikėjimo. Taip pat būtina paaiškinti, kad prievolė paskelbti vadovų sandorius taikoma ir sandoriams, kuriuos vykdo kitas vadovo pareigas einantis asmuo. Siekiant tinkamai suderinti skaidrumo lygį ir kompetentingoms institucijoms ir visuomenei teikiamų ataskaitų skaičių, šiuo reglamentu reikėtų nustatyti ribines vertes, iki kurių apie sandorius nereikia pranešti;
(59)
pranešimai apie vadovaujamas pareigas einančio asmens ir su juo glaudžiai susijusio asmens savo labui vykdomus sandorius yra ne tik naudinga informacija rinkos dalyviams, bet ir papildoma priemonė kompetentingoms institucijoms prižiūrėti rinkas. Prievolė teikti pranešimus apie sandorius nedaro poveikio šiame reglamente nustatytiems draudimams;
(60)
pranešimas apie sandorius turėtų atitikti asmens duomenų perdavimo taisykles, nustatytas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 95/46/EB (12);
(61)
vadovaujamas pareigas einantiems asmenims turėtų būti draudžiama prekiauti anksčiau nei paskelbiama tarpinė finansinė ataskaita arba metų pabaigos ataskaita, kurią atitinkamas emitentas pagal prekybos vietos taisykles, kai emitento akcijomis leidžiama prekiauti, arba pagal nacionalinės teisės aktus privalo viešai paskelbti, išskyrus atvejus, kai yra konkrečios ir ribotos aplinkybės, pateisinančios emitento leidimą, leidžiantį vadovaujamas pareigas einančiam asmeniui prekiauti. Tačiau visi tokie leidimai nedaro poveikio šiame reglamente nustatytiems draudimams;
(62)
kiekvienos valstybės narės kompetentingos institucijos veiksmingomis priemonėmis, įgaliojimais ir ištekliais užtikrinamas priežiūros veiksmingumas. Atitinkamai, šiame reglamente visų pirma numatyti būtiniausi priežiūros ir tyrimo įgaliojimai, kuriuos reikėtų suteikti valstybių narių kompetentingoms institucijoms vadovaujantis nacionaline teise. Kai to reikalaujama pagal nacionalinės teisės aktus, tie įgaliojimui turėtų būti vykdomi pateikiant prašymą kompetentingoms teisminėms institucijoms. Kompetentingos institucijos, pagal šį reglamentą įgyvendindamos savo įgaliojimus, turėtų veikti objektyviai ir nešališkai ir priimti sprendimus nepriklausomai;
(63)
rinkos įmonės ir visi ūkio veiklos vykdytojai taip pat turėtų prisidėti prie rinkos vientisumo užtikrinimo. Todėl, jei paskirta viena kompetentinga institucija, atsakinga už piktnaudžiavimo rinka klausimus, tai nereiškia, kad ji, siekdama užtikrinti veiksmingą šio reglamento nuostatų vykdymo priežiūrą, negali bendradarbiauti su rinkos įmonėmis ar joms perduoti savo įgaliojimų. Kai asmenys, teikiantys ar platinantys investavimo rekomendacijas arba kitą informaciją, kurioje rekomenduojama arba siūloma investavimo į vieną ar kelias finansines priemones strategija, taip pat savo labui prekiauja šiomis priemonėmis, kompetentingos institucijos turėtų, inter alia, galėti pareikalauti arba paprašyti šių asmenų suteikti informaciją, būtiną nustatant, ar jų teikiamos arba platinamos rekomendacijos atitinka šį reglamentą;
(64)
siekiant nustatyti prekybos vertybiniais popieriais naudojantis viešai neatskleista informacija ir manipuliavimo rinka atvejus, kompetentingoms institucijoms pagal nacionalinės teisės aktus turėtų būti suteikta galimybė patekti į fizinių ir juridinių patalpas, kad galėtų atlikti dokumentų poėmį. Galimybė patekti į tokias patalpas yra būtina, kai yra pagrindo manyti, kad yra dokumentų ir kitų duomenų, susijusių su tyrimo dalyku, ir jie gali būti naudingi siekiant įrodyti prekybos vertybiniais popieriais naudojantis viešai neatskleista informacija ir manipuliavimo rinka atvejus; Taip pat galimybė patekti į šias patalpas yra būtina, kai asmuo, kuriam jau pateiktas prašymas suteikti informaciją, (visai ar iš dalies) to prašymo nevykdo arba kai yra pagrindo manyti, kad, jei toks prašymas būtų pateiktas, jis nebūtų vykdomas ar kad dokumentai ar informacija, su kuriais susijęs prašymas suteikti informaciją, būtų pašalinti, sugadinti ar sunaikinti. Jeigu pagal nacionalinės teisės aktus iš atitinkamos valstybės narės teisminės institucijos reikia gauti išankstinį leidimą, patekti į patalpas būtų galima tik gavus tą tesiminės institucijos išankstinį leidimą;
(65)
sandorius vykdančių ir šių sandorių vykdymą registruojančių investicinių įmonių, kredito įstaigų ir finansų įstaigų telefoninių pokalbių įrašai ir duomenų išklotinės, taip pat telekomunikacijų operatorių turimos telefoninių pokalbių ir duomenų išklotinės yra svarbus ir dažnai vienintelis įrodymas siekiant nustatyti ir įrodyti prekybos vertybiniais popieriais naudojantis viešai neatskleista informacija ir manipuliavimo rinka atvejus. Iš telefoninių pokalbių ir duomenų išklotinių galima nustatyti už melagingos ar klaidinančios informacijos platinimą atsakingo asmens tapatybę arba tai, kad asmenys tam tikru metu susisiekė ir kad du ar daugiau asmenų palaiko ryšį. Todėl kompetentingos institucijos turėtų turėti galimybę reikalauti investicinės įmonės, kredito įstaigos arba finansų įstaigos turimų telefoninių pokalbių įrašų, elektroninių pranešimų ir duomenų srauto išklotinių pagal Direktyvą 2014/65/ES. Galimybė susipažinti su telefoninių pokalbių ir duomenų išklotinėmis būtina siekiant gauti įrodymus ir tirti įtarimus galima prekyba vertybiniais popieriais naudojantis viešai neatskleista informacija ar manipuliavimu rinka, taigi taip nustatyti piktnaudžiavimo rinka atvejus ir pritaikyti sankcijas. Siekiant Sąjungoje nustatyti vienodas sąlygas, susijusias su prieiga prie telekomunikacijų operatoriaus turimų telefoninių pokalbių ir duomenų išklotinių ar investicinės įmonės, kredito institucijos ar finansinės institucijos, turimų telefoninių pokalbių įrašų ir duomenų išklotinių, pagal nacionalinės teisės aktus kompetentingoms institucijoms turėtų būti suteikta galimybė reikalauti telekomunikacijų operatoriaus turimų telefoninių pokalbių ir duomenų išklotinių, kai tai leidžiama pagal nacionalinės teisės aktus, ir investicinės įmonės turimų telefoninių pokalbių įrašų ir duomenų išklotinių, tais atvejais, kai yra pakankamai pagrindo manyti, kad tokie su patikra arba tyrimu susiję įrašai gali būti svarbūs siekiant įrodyti, kad buvo prekiaujama vertybiniais popieriais naudojantis viešai neatskleista informacija arba manipuliuojama rinka pažeidžiant šį reglamentą. Galimybė susipažinti su telekomunikacijų operatoriaus turimomis telefoninių pokalbių ir duomenų išklotinėmis neapima prieigos prie telefoninių pokalbių balsu turinio;
(66)
nors šiame reglamente nurodomi būtiniausi įgaliojimai, kuriuos reikėtų suteikti kompetentingoms institucijoms, jie turi būti įgyvendinami laikantis išsamios nacionalinės teisės sistemos reikalavimų, užtikrinančių pagarbą žmogaus teisėms, įskaitant teisę į privatumą. Užtikrindamos, kad būtų galima įgyvendinti tuos įgaliojimus, kuriais gali būti rimtai pažeidžiama teisė į privatų ir šeimos gyvenimą, susirašinėjimo slaptumą, valstybės narės turėtų nustatyti pakankamas ir veiksmingas nepiktnaudžiavimo garantijas, pavyzdžiui, prireikus, reikalavimą gauti atitinkamos valstybės narės teisminių institucijų išankstinį leidimą. Valstybės narės turėtų sudaryti galimybę kompetentingoms institucijoms šiuos invazinio pobūdžio įgaliojimus vykdyti tiek, kiek tai būtina tinkamam sunkių bylų tyrimui ir nėra lygiaverčių priemonių, kuriomis būtų galima pasiekto to paties rezultato;
(67)
kadangi rinka gali būti piktnaudžiaujama tarp valstybių ir rinkų, visais atvejais, išskyrus išimtinius atvejus, kompetentingos institucijos turėtų bendradarbiauti ir keistis informacija su kitomis kompetentingomis bei reguliavimo institucijomis ir su EVPRI, visų pirma tiriamosios veiklos srityje. Kai kompetentinga institucija yra tikra, kad kitoje valstybėje narėje piktnaudžiaujama ar piktnaudžiauta rinka arba kad piktnaudžiaujant rinka daromas poveikis finansinėms priemonėms, kuriomis prekiaujama kitoje valstybėje narėje, ji turėtų apie tai pranešti kompetentingai institucijai ir EVPRI. Kai rinka piktnaudžiaujama tarpvalstybiniu mastu, EVPRI turėtų galėti koordinuoti tyrimą, jei į ją su tokiu prašymu kreipėsi viena iš dalyvaujančių kompetentingų institucijų;
(68)
svarbu, kad kompetentingos institucijos turėtų priemones, reikalingas veiksmingai kelių rinkų pavedimų knygos priežiūrai. Pagal Direktyvą 2014/65/ES kompetentingos institucijos gali kreiptis į kitas kompetentingas institucijas dėl duomenų, susijusių su pavedimų knygomis, ir juos gauti, taip sudarant galimybes stebėti ir nustatyti tarpvalstybinio pobūdžio manipuliavimą rinka;
(69)
siekdamos užtikrinti keitimąsi informacija ir bendradarbiavimą su trečiųjų šalių institucijomis ir veiksmingą šio reglamento įgyvendinimą, kompetentingos institucijos turėtų sudaryti bendradarbiavimo susitarimus su kolegomis trečiosiose šalyse. Bet koks asmens duomenų perdavimas pagal tuos susitarimus turėtų atitikti Direktyvą 95/46/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 45/2001 (13);
(70)
rizikos ribojimo principu pagrįstos patikimos veiklos sistema finansų sektoriuje turėtų remtis griežta priežiūros, tyrimo ir sankcijų tvarka. Tam priežiūros institucijoms reikėtų suteikti pakankamus įgaliojimus veikti ir jos turėtų turėti galimybę taikyti vienodų griežtų ir atgrasomąjį poveikį turinčių sankcijų tvarką visais finansinių pažeidimų atvejais; sankcijos turėtų būti įgyvendinamos veiksmingai. Tačiau, Larosière grupės nuomone, šiuo metu nėra nė vieno iš tų elementų. Esami sankcijų taikymo įgaliojimai ir praktinis jų taikymas siekiant skatinti sankcijų konvergenciją vykdant visų rūšių priežiūros veiklą apžvelgti 2010 m. gruodžio 8 d. Komisijos komunikate dėl sankcijų taikymo režimų finansų sektoriuje griežtinimo;
(71)
todėl reikėtų numatyti sankcijų ir kitų administracinių priemonių rinkinį, kad valstybėse narėse būtų užtikrintas bendras požiūris ir kad būtų daromas didesnis atgrasomasis poveikis. Kompetentinga institucija turėtų turėti galimybę atimti teisę eiti vadovaujamas pareigas investicinėse įmonėse. Prireikus nustatyti konkrečiais atvejais taikomas sankcijas reikėtų atsižvelgti į tokius veiksnius kaip bet kokios nustatytos finansinės naudos grąžinimas, pažeidimo sunkumas ir trukmė, sunkinančios ar švelninančios aplinkybės, būtinybė užtikrinti baudų atgrasomąjį poveikį ir tam tikrais atvejais nuolaida už bendradarbiavimą su kompetentinga institucija. Visų pirma, faktinė konkrečiais atvejais skiriamų administracinių baudų suma už labai sunkius pažeidimus gali siekti pagal šį reglamentą nustatytą aukščiausią lygį arba pagal nacionalinės teisės aktus nustatytą už jį aukštesnį lygį, o baudos už nesunkius pažeidimus arba sudarius susitarimą gali būti daug mažesnės nei aukščiausias lygis. Šiuo reglamentu neribojama valstybių narių galimybė nustatyti didesnes administracines sankcijas ar kitas administracines priemones;
(72)
nors niekaip neribojama valstybių narių teisė nustatyti taisyklių dėl administracinių sankcijų ir baudžiamųjų sankcijų už tuos pačius pažeidimus, neturėtų būti reikalaujama, kad valstybės narės nustatytų taisykles dėl administracinių sankcijų už šio reglamento pažeidimus, kuriems taikoma nacionalinė baudžiamoji teisė iki 2016 m. liepos 3 d. Laikydamosi nacionalinės teisės aktų valstybės narės neprivalo skirti ir administracinių, ir baudžiamųjų sankcijų už tą patį pažeidimą, tačiau jos tai gali daryti, jeigu leidžiama pagal jų nacionalinius teisės aktus. Tačiau išlaikant baudžiamąsias sankcijas vietoj administracinių sankcijų už šio reglamento arba Direktyvos 2014/57/ES pažeidimus neturėtų sumažėti arba būti kitaip paveiktas kompetentingų institucijų gebėjimas šio reglamento tikslais bendradarbiauti su kitų valstybių narių kompetentingomis institucijomis, laiku susipažinti su informacija ar ja keistis, taip pat po to, kai kreipiamasi į kompetentingas teismines institucijas dėl patraukimo baudžiamojon atsakomybėn atitinkamų pažeidimų atvejais;
(73)
siekiant užtikrinti, kad kompetentingų institucijų sprendimai turėtų atgrasomą poveikį visai visuomenei, jie paprastai turėtų būti paskelbiami. Sprendimų paskelbimas taip pat yra svarbi kompetentingų institucijų priemonė rinkos dalyviams informuoti apie tai, koks elgesys laikomas šio reglamento pažeidimu, ir platesniu mastu skatinti tinkamą rinkos dalyvių elgesį. Jeigu toks paskelbimas daro neproporcingą žalą dalyvaujantiems asmenims, kelia grėsmę finansų rinkų stabilumui ar tebevykstančiam tyrimui, kompetentingos institucijos turėtų anonimiškai ir vadovaudamosi nacionaline teise paskelbti administracines sankcijas ir kitas administracines priemones arba atidėti paskelbimą. Kompetentingos institucijos turėtų turėti galimybę nepaskelbti administracinių sankcijų ir kitų administracinių priemonių, jeigu anonimiškai paskelbti arba atidėti paskelbimo nepakanka siekiant užtikrinti, kad nebūtų pakenkta finansinių rinkų stabilumui. Taip pat turėtų būti nereikalaujama, kad kompetentingos institucijos paskelbtų priemones, kurios laikomos nereikšmingomis priemonėmis ir kurias paskelbti būtų neproporcinga;
(74)
asmenys, informuojantys apie galimus pažeidimus, gali atkreipti kompetentingų institucijų dėmesį į naują informaciją ir taip padeda joms nustatyti prekybos vertybiniais popieriais naudojantis viešai neatskleista informacija ir manipuliavimu rinka atvejus, taip pat taikyti sankcijas. Tačiau asmenys, informuojantys apie galimus pažeidimus, gali nenorėti teikti informaciją bijodami, kad su jais bus susidorota, arba dėl to, kad nėra skatinamųjų priemonių. Pranešti apie šio reglamento pažeidimus būtina siekiant užtikrinti, kad kompetentingos institucijos galėtų nustatyti piktnaudžiavimo rinka atvejus ir pritaikyti sankcijas. Asmenims, informuojantiems apie galimus pažeidimus, skirtos priemonės būtinos siekiant padėti nustatyti piktnaudžiavimo rinka atvejus ir užtikrinti asmenų, informuojančių apie galimus pažeidimus, ir kaltinamųjų apsaugą ir pagarba jų teisėms. Todėl šiuo reglamentu reikėtų užtikrinti, kad būtų numatytos tinkamos nuostatos, kuriomis asmenims, informuojantiems apie galimus pažeidimus, būtų sudarytos galimybės atkreipti kompetentingų institucijų dėmesį į galimus šio reglamento pažeidimus ir jie būtų apsaugoti nuo susidorojimo. Valstybėms narėms turėtų būti leista numatyti finansines paskatas asmenims, teikiantiems svarbią informaciją apie galimus šio reglamento pažeidimus. Tačiau asmenys, informuojantys apie galimus pažeidimus, turėtų turėti galimybę pasinaudoti tokiomis skatinamosiomis priemonėmis tik kai jie pateikia naujos informacijos, kurios pagal teisės aktų reikalavimus jie dar nėra įpareigoti teikti, ir kai gavus tokią informaciją dėl šio reglamento pažeidimo pritaikomos sankcijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų įgyvendinamose asmenims, informuojantiems apie galimus pažeidimus, taikomose sistemose būtų numatyti tinkamos kaltinamųjų apsaugos mechanizmai, visų pirma paisoma jų teisių į asmens duomenų apsaugą, taip pat procedūros, kuriomis būtų užtikrinama kaltinamųjų teisė į veiksmingą teisinę gynybą, teisė būti išklausytiems prieš priimant sprendimą dėl jų, taip pat teisė veiksmingai apskųsti teisme dėl jų priimtą sprendimą;
(75)
kadangi valstybės narės patvirtino teisės aktus, kuriais įgyvendinama Direktyva 2003/6/EB, ir kadangi šiame reglamente numatyti deleguotieji aktai, techniniai reguliavimo standartai ir techniniai įgyvendinimo standartai, kurie turėtų būti patvirtinti prieš tai, kai nustatytina sistema pradedama tinkamai taikyti, pagrindinių šio reglamento nuostatų taikymą būtina atidėti pakankamam laikui;
(76)
siekiant užtikrinti sklandų pereinamąjį laikotarpį prieš pradedant taikyti šį reglamentą ir taikant Direktyvos 2003/6/EB 1 straipsnio 2 dalies a punktą, rinkos praktika, įsitvirtinusi prieš įsigaliojant šiam reglamentui ir pripažinta kompetentingų institucijų pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 2273/2003 (14), gali būti taikoma su sąlyga, kad apie ją būtų pranešta EVPRI per nustatytą laikotarpį, iki kol kompetentinga institucija priėmė sprendimą dėl tokios praktikos tęstinumo pagal šį reglamentą;
(77)
šiame reglamente paisoma pagrindinių teisių ir principų, pripažintų Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje (toliau - Chartija). Taigi šis reglamentas turėtų būti aiškinamas ir taikomas atsižvelgiant į tas teises ir principus. Visų pirma, kai šiame reglamente nurodytos spaudos ir žodžio laisvei kitose žiniasklaidos priemonėse taikytinos taisyklės ir žurnalistų profesinės taisyklės arba kodeksai, reikėtų atkreipti dėmesį į tas laisves, nes jos garantuojamos Sąjungoje ir valstybėse narėse ir pripažįstamos pagal Chartijos 11 straipsnį ir kitas atitinkamas nuostatas;
(78)
siekdamos užtikrinti skaidrumą ir geriau informuoti apie sankcijų tvarkos veikimą, kompetentingos institucijos nuasmenintus ir apibendrintus duomenis turėtų kasmet teikti EVPRI. Tie duomenys turėtų apimti tyrimų, kurie buvo pradėti, skaičių, vykstančių tyrimų ir baigtų tyrimų skaičių per atitinkamą laikotarpį;
(79)
EVPRI atliekamas asmens duomenų tvarkymas pagal šį reglamentą reglamentuojamas Direktyva 95/46/EB ir Reglamentu (EB) Nr. 45/2001 su valstybių narių kompetentingų institucijų, visų pirma valstybių narių paskirtų nepriklausomų viešųjų institucijų priežiūra. Bet koks kompetentingų institucijų keitimasis informacija ar informacijos perdavimas turėtų atitikti asmens duomenų perdavimo taisykles pagal Direktyvą 95/46/EB. Bet koks EVPRI keitimasis informacija ar informacijos perdavimas turėtų atitikti asmens duomenų perdavimo taisykles pagal Reglamentą (EB) Nr. 45/2001;
(80)
šiuo reglamentu ir pagal jį patvirtintais deleguotaisiais aktais, įgyvendinimo aktais, techniniais reguliavimo standartais, techniniais įgyvendinimo standartais ir gairėmis nedaromas poveikis Sąjungos konkurencijos taisyklių taikymui;
(81)
siekiant konkrečiai nurodyti šiame reglamente nustatytus reikalavimus Komisijai pagal SESV 290 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus siekiant užtikrinti, kad į reglamento taikymo sritį nepatektų tam tikros trečiųjų šalių institucijos ir centriniai bankai, taip pat tam tikros trečiųjų šalių, sudariusių su ES susiejimo susitarimus pagal Direktyvos 2003/87/EB 25 straipsnį, oficialiai paskirtos institucijos; taip pat dėl šio reglamento I priede išvardytų manipuliavimo veiksmų rodiklių, ribinių verčių, kurias pasiekus apyvartinių taršos leidimų rinkos dalyviams turi būti taikoma prievolė viešai atskleisti informaciją; aplinkybių, kuriomis galima leisti prekiauti draudimo laikotarpiu; ir dėl tam tikrų sandorių, kuriuos sudaro vadovaujamas pareigas einantys asmenys arba glaudžiai su jais susiję asmenys, rūšių dėl kurių atsiranda reikalavimas pranešti. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai;
(82)
siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas pranešimo apie šio reglamento pažeidimus procedūrų atžvilgiu, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai konkrečiai nurodyti tas procedūras, įskaitant nuostatas dėl tolesnių veiksmų dėl pranešimų ir pagal darbo sutartis dirbančių asmenų apsaugos priemones, taip pat asmens duomenų apsaugos priemones. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011 (15);
(83)
finansinių paslaugų techniniais standartais visoje Sąjungoje turėtų būti užtikrintos vienodos sąlygos, susijusios su klausimais, kuriems taikomas šis reglamentas. Būtų veiksminga ir tinkama EVPRI, kaip itin specializuotų žinių turinčiai institucijai, patikėti parengti Komisijai teiktiną reguliavimo ir įgyvendinimo standartų, kurie nesusiję su sprendimais dėl politikos variantų, projektą;
(84)
Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti EVPRI parengtą techninių reguliavimo standartų projektą, kuriame būtų konkrečiai nurodytas pranešimų, kuriuos turės teikti reguliuojamų rinkų, daugiašalės ir organizuotos prekybos sistemų dalyviai ir kurie susiję su finansinėmis priemonėmis, kuriomis leidžiama prekiauti, kuriomis prekiaujama ir dėl kurių leisti prekiauti prekybos vietoje pateiktas prašymas, turinys, šių priemonių sąrašo, kurį sudaro EVPRI, sudarymo, skelbimo ir tvarkymo būdai ir sąlygos; konkrečiai nurodytos atpirkimo programų ir stabilizavimo priemonių sąlygos, įskaitant prekybos sąlygas, laiko ir masto apribojimus, prievoles atskleisti informaciją bei teikti ataskaitas ir kainų sąlygas; dėl reguliuojamųjų techninių standartų, susijusių su prekybos vietoms taikytinomis procedūrų ir taisyklių sistemomis, kuriomis siekiama užkardyti ir nustatyti piktnaudžiavimo rinka atvejus, su sistemomis ir šablonais, kuriais bus naudojamasi siekiant nustatyti ir pranešti apie įtartinus pavedimus ir sandorius; dėl atitinkamos tvarkos, procedūrų ir registravimo reikalavimų vykdant rinkos tyrimus; taip pat su techninėmis taisyklėmis dėl asmenų kategorijų, siekiant užtikrinti, kad rekomenduojant investicijų strategiją informacija būtų pristatoma objektyviai ir kad būtų atskleidžiami tam tikrus interesai ar interesų konfliktų požymiai taikant deleguotuosius aktus pagal SESV 290 straipsnį ir remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1093/2010 (16) 10-14 straipsniais. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais;
(85)
Komisijai taip pat turėtų būti suteikti įgaliojimai patvirtinti techninius įgyvendinimo standartus priimant įgyvendinimo aktus pagal SESV 291 straipsnį ir Reglamento (ES) Nr. 1093/2010 15 straipsnį. EVPRI turėtų būti patikėta parengti Komisijai teiktinus techninius įgyvendinimo standartus, susijusius su viešai neatskleistos informacijos atskleidimu, viešai neatskleistos informacijos turinčių asmenų sąrašų formatais ir kompetentingų institucijų bendradarbiavimo ir keitimosi informacija tarpusavyje ir su EVPRI formatais ir procedūromis;
(86)
kadangi šio reglamento tikslo, t. y. užkirsti kelią piktnaudžiavimui rinka vykdant prekybą vertybiniais popieriais naudojantis viešai neatskleista informacija, neteisėtam viešai neatskleistos informacijos atskleidimui ir manipuliavimui rinka, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl jo masto ir poveikio to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą, šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti;
(87)
kadangi Direktyvos 2003/6/EB nuostatos nebėra aktualios ar pakankamos, ta direktyva turėtų būti panaikinta nuo 2016 m. liepos 3 d. Šio reglamento reikalavimai ir draudimai yra griežtai susiję su Direktyvoje 2014/65/ES nustatytais reikalavimais ir draudimais, ir todėl turėtų įsigalioti tos direktyvos įsigaliojimo dieną;
(88)
siekiant tinkamai taikyti šį reglamentą, būtina, kad valstybės narės imtųsi visų reikalingų priemonių, kad jų nacionalinė teisė ne vėliau kaip 2016 m. liepos 3 d. atitiktų šio reglamento nuostatas dėl kompetentingų institucijų ir jų įgaliojimų, administracinių sankcijų ir kitų administracinių priemonių, pranešimo apie pažeidimus ir dėl sprendimų skelbimo;
(89)
Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas 2012 m. vasario 10 m. pateikė nuomonę (17),
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
I SKYRIUS
BENDROSIOS NUOSTATOS
1 straipsnis
Dalykas
Šiuo reglamentu nustatoma prekybai vertybiniais popieriais naudojantis viešai neatskleista informacija, neteisėtam viešai neatskleistos informacijos atskleidimui ir manipuliavimui rinka (piktnaudžiavimui rinka), taip pat piktnaudžiavimo rinka prevencinėms priemonėms taikoma bendra reguliavimo sistema, siekiant užtikrinti Sąjungos finansų rinkų vientisumą, taip pat sustiprinti investuotojų apsaugą ir padidinti pasitikėjimą tomis rinkomis.
2 straipsnis
Taikymo sritis
1. Šis reglamentas taikomas:
a)
finansinėms priemonėms, kuriomis leidžiama prekiauti reguliuojamoje rinkoje ar dėl kurių pateiktas prašymas leisti prekiauti reguliuojamoje rinkoje;
b)
finansinėms priemonėms, kuriomis prekiaujama, leidžiama prekiauti ar dėl kurių pateiktas prašymas leisti prekiauti daugiašalėje prekybos sistemoje;
c)
finansinėms priemonėms, kuriomis prekiaujama organizuotoje prekybos sistemoje;
d)
finansinėms priemonėms, neišvardytoms a, b arba c punktuose, kurių kaina ar vertė priklauso nuo tuose punktuose nurodytų finansinių priemonių, įskaitant kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorius ir sandorius dėl kainų skirtumo, tačiau jais neapsiribojant, arba kurios daro poveikį tų finansinių priemonių kainai ar vertei.
Šis reglamentas taip pat taikomas veiksmams ar sandoriams, įskaitant kainų pasiūlymus, susijusius su apyvartinių taršos leidimų ar jais pagrįstų aukcione parduodamų produktų, įskaitant tuos atvejus, kai aukcione parduodami produktai nėra finansinės priemonės, pardavimu aukciono platformoje, patvirtintoje kaip reguliuojama rinka, pagal Komisijos reglamentą (ES) Nr. 1031/2010. Nedarant poveikio jokioms konkrečioms nuostatoms, susijusioms su aukcionuose pateikiamais kainų pasiūlymais, tokiems kainų pasiūlymams taikomi bet kurie šiame reglamente numatyti reikalavimai ar draudimai, susiję su prekybos pavedimais.
2. 12 ir 15 straipsniai taip pat taikomi:
a)
biržos prekių neatidėliotinų sandorių sutartims, kai jų objektas - ne didmeniniai energetikos produktai, kai tokiu sandoriu, pavedimu ar veiksmu daromas ar gali būti padarytas poveikis arba poveikį ketinama padaryti šio straipsnio 1 dalyje nurodytos finansinės priemonės kainai ar vertei; ir
b)
finansinių priemonių tipams, įskaitant išvestinių finansinių priemonių sutartis ar kredito rizikos perleidimo išvestines finansines priemones, kai tokiu sandoriu, pavedimu, kainų pasiūlymu ar veiksmu daromas ar gali būti padarytas poveikis biržos prekių neatidėliotinų sandorių sutarčių kainai arba vertei, jeigu ši kaina arba vertė priklauso nuo tų finansinių priemonių kainos ar vertės; ir
c)
veiksmams, susijusiems su lyginamaisiais rodikliais.
3. Šis reglamentas taikomas bet kokiems sandoriams arba veiksmams, susijusiems su finansinėmis priemonėmis, kaip nurodyta 1 ir 2 dalyse, nepriklausomai nuo to, ar toks sandoris, pavedimas arba veiksmas vykdomas prekybos vietoje.
4. Šio reglamento draudimai ir reikalavimai taikomi Sąjungoje ir trečiojoje šalyje vykdomiems veiksmams ir neveikimui, susijusiems su 1 ir 2 dalyse nurodytomis priemonėmis.
3 straipsnis
Terminų apibrėžtys
1. Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:
1.
finansinė priemonė - finansinė priemonė, kaip apibrėžta Direktyvos 2014/65/ES 4 straipsnio 1 dalies 15 punkte;
2.
investicinė įmonė - investicinė įmonė, kaip apibrėžta Direktyvos 2014/65/ES 4 straipsnio 1 dalies 1 punkte;
3.
kredito įstaiga - kredito įstaiga, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 575/2013 (18) 4 straipsnio 1 dalies 1 punkte;
4.
finansų įstaiga - finansų įstaiga, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 4 straipsnio 1 dalies 26 punkte;
5.
rinkos dalyvis - rinkos dalyvis, kaip apibrėžta Direktyvos 2014/65/ES 4 straipsnio 1 dalies 18 punkte;
6.
reguliuojama rinka - reguliuojama rinka, kaip apibrėžta Direktyvos 2014/65/ES 4 straipsnio 1 dalies 21 punkte;
7.
daugiašalė prekybos sistema - daugiašalė sistema, kaip apibrėžta Direktyvos 2014/65/ES 4 straipsnio 1 dalies 22 punkte;
8.
organizuota prekybos sistema - Sąjungos sistema, kaip apibrėžta Direktyvos 2014/65/ES 4 straipsnio 1 dalies 23 punkte;
9.
pripažinta rinkos praktika - tam tikra rinkos praktika, kurią atitinkamos valstybės narės kompetentinga institucija pripažino pagal 13 straipsnį.
10.
prekybos vieta - prekybos vieta, kaip apibrėžta Direktyvos 2014/65/ES 4 straipsnio 1 dalies 24 punkte;
11.
MVĮ augimo rinka - MVĮ augimo rinka, kaip apibrėžta Direktyvos 2014/65/ES 4 straipsnio 1 dalies 12 punkte;
12.
kompetentinga institucija - kompetentinga institucija, paskirta pagal 22 straipsnį, nebent nurodyta kitaip šiame reglamente;
13.
asmuo -fizinis ar juridinis asmuo;
14.
biržos prekė - biržos prekė, kaip apibrėžta Komisijos reglamento (EB) Nr. 1287/2006 (19) 2 straipsnio 1 punkte;
15.
biržos prekių neatidėliotinų sandorių sutartis - sutartis tiekti biržos prekę, kuria prekiaujama neatidėliotinų sandorių rinkoje ir kuri nedelsiant pristatoma už sandorį atsiskaičius, ir sutartis tiekti biržos prekę, kuri nėra finansinė priemonė, įskaitant išankstinio mokėjimo barterinių mainų sutartį;
16.
neatidėliotinų sandorių rinka - bet kokių biržos prekių rinka, kurioje biržos prekės parduodamos už grynuosius pinigus ir nedelsiant pristatomos už sandorį atsiskaičius, taip pat kitos ne finansinės rinkos, pavyzdžiui, išankstinių sandorių biržos prekių rinkos;
17.
atpirkimo programa - prekyba nuosavomis akcijomis pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/30/ES (20) 21-27 straipsnius;
18.
algoritminė prekyba - algoritminė prekyba, kaip apibrėžta Direktyvos 2014/65/ES 4 straipsnio 1 dalies 39 punkte;
19.
apyvartinis taršos leidimas - apyvartinis taršos leidimas, kaip apibrėžta Direktyvos 2014/65/ES I priedo C skirsnio 11 punkte;
20.
apyvartinių taršos leidimų rinkos dalyvis - bet koks asmuo, kuris sudaro sandorius su apyvartiniais taršos leidimais, įskaitant prekybos pavedimų teikimą, jais pagrįstais produktais, parduodamais aukcione, arba susijusiomis išvestinėmis finansinėmis priemonėmis ir kuriam netaikoma išimtis pagal 17 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą;
21.
emitentas - juridinis asmuo, kurio veikla reglamentuojama pagal privatinę ar viešąją teisę, išleidžiantis arba siūlantis išleisti finansines priemones; depozitoriumo pakvitavimų atstovavimo finansinėms priemonėms atveju emitentas yra atstovaujamos finansinės priemonės emitentas;
22.
didmeninis energetikos produktas - didmeninis energetikos produktas, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 1227/2011 2 straipsnio 4 punkte;
23.
nacionalinė reguliavimo institucija - nacionalinė reguliavimo institucija, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 1227/2011 2 straipsnio 10 punkte.
24.
biržos prekių išvestinės finansinės priemonės - biržos prekių išvestinės finansinės priemonės, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 600/2014 (21) 2 straipsnio 1 dalies 30 punkte;
25.
vadovaujamas pareigas einantis asmuo - emitente veikiantis asmuo, apyvartinių taršos leidimų rinkos dalyvis arba kitas 19 straipsnio 10 dalyje nurodytas subjektas, kuris:
a)
yra tos organizacijos administracinės vadovybės ar priežiūros organų narys;
b)
aukščiausio rango vadovas, kuris nėra a punkte nurodytų organų narys, turintis nuolatinę prieigą prie viešai neatskleistos informacijos, tiesiogiai ar netiesiogiai susijusios su ta organizacija, ir įgaliojimus priimti vadovo sprendimus, darančius poveikį tos organizacijos būsimai plėtrai ir verslo perspektyvoms;
26.
glaudžiai susijęs asmuo:
a)
sutuoktinis arba partneris, pagal nacionalinės teisės aktus prilyginamas sutuoktiniui;
b)
išlaikomas vaikas, kaip nustatyta pagal nacionalinės teisės aktus;
c)
giminaitis, kuris gyveno kartu bent vienus metus iki atitinkamo sandorio atlikimo dienos; ar
d)
juridinis asmuo, patikos fondas ar partnerystė, kurio vadovaujamas pareigas eina vadovaujamas pareigas einantis asmuo arba a, b ar c papunkčiuose nurodytas asmuo, arba kuris yra tiesiogiai ar netiesiogiai kontroliuojamas tokio asmens arba yra įsteigtas tokio asmens naudai arba kurio ekonominiai interesai iš esmės lygiaverčiai tokio asmens interesams;
27.
duomenų išklotinės - duomenų perdavimo išklotinės, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/58/EB (22) 2 straipsnio antros pastraipos b punkte;
28.
asmuo, profesionaliai organizuojantis ar vykdantis sandorius - asmuo, profesionaliai dalyvaujantis priimant ir perduodant pavedimus arba vykdant finansinių priemonių sandorius;
29.
lyginamasis indeksas - bet koks viešai atskleistas ar paskelbtas tarifas, indeksas arba skaičius, kuris periodiškai ar reguliariai nustatomas taikant formulę vieno ar daugiau pagrindinio turto vienetų vertei ar kainoms, įskaitant apskaičiuotąsias kainas, faktines ir apskaičiuotas palūkanų normas ir kitas vertes, arba jomis remiantis ir atsižvelgiant į tyrimo duomenis ir kuriuo remiantis nustatoma pagal finansinę priemonę mokėtina suma arba finansinės priemonės vertė;
30.
rinkos formuotojas - rinkos formuotojas, kaip apibrėžta Direktyvos 2014/65/ES 4 straipsnio 1 dalies 7 punkte.
31.
akcijų paketo didinimas - bendrovės vertybinių popierių įsigijimas, kuriam netaikoma teisinė ar reguliavimo prievolė pranešti apie pasiūlymą perimti tos bendrovės akcijas;
32.
atskleidžiantis rinkos dalyvis - fizinis arba juridinis asmuo, patenkantis į bet kurią 11 straipsnio 1 dalies a-d punktuose arba 11 straipsnio 2 dalyje nustatytą kategoriją ir rinkos tyrimo metu atskleidžiantis informaciją;
33.
didelio dažnio prekybos metodas - didelio dažnio algoritminės prekybos metodas, kaip apibrėžta Direktyvos 2014/65/ES 4 straipsnio 1 dalies 40 punkte;
34.
investavimo strategijos rekomendavimas ar siūlymas - tai informacija:
i)
parengta nepriklausomo analitiko, investicinės įmonės, kredito įstaigos, bet kurio kito asmens, kurio pagrindinis verslas yra teikti investavimo rekomendacijas, arba fizinio asmens, dirbančio jiems pagal darbo sutartį ar kitais pagrindais, kuris tiesiogiai ar netiesiogiai išreiškia konkretų investavimo pasiūlymą, susijusį su finansine priemone ar emitentu; arba
ii)
parengta kitų i papunktyje nenurodytų asmenų, kurie tiesiogiai siūlo konkretų finansinės priemonės investavimo sprendimą;
35.
investavimo rekomendacija - informacija, pagal kurią tiesiogiai ar netiesiogiai rekomenduojama arba siūloma investavimo strategija, susijusi su viena ar keliomis finansinėmis priemonėmis arba emitentais, įskaitant bet kokią nuomonę dėl tokių priemonių dabartinės ar būsimosios vertės arba kainos, skirta platinimo šaltiniams arba visuomenei;
2. 5 straipsnio tikslais taikomos šios terminų apibrėžtys:
a) vertybiniai popieriai- tai:
i)
akcijos ir kiti akcijoms lygiaverčiai vertybiniai popieriai;
ii)
obligacijos ir kitokios formos skolos vertybiniai popieriai; arba
iii)
vertybiniais popieriais pakeista skola, paverčiama akcijomis ar akcijoms lygiaverčiais vertybiniais popieriais arba iškeičiama į juos.
b) susijusios priemonės- toliau nurodytos priemonės, įskaitant priemones, kuriomis neprekiaujama arba neleidžiama prekiauti prekybos vietoje, arba dėl kurių nebuvo paduotas prašymas leisti jomis prekiauti prekybos vietoje:
i)
sutartys arba teisės pasirašyti, įsigyti arba disponuoti vertybiniais popieriais;
ii)
išvestinės finansinės priemonės, susijusios su vertybiniais popieriais;
iii)
jeigu vertybiniai popieriai yra konvertuojamos arba keičiamos skolos priemonės - tie vertybiniai popieriai, į kuriuos tokios konvertuojamos arba keičiamos skolos priemonės gali būti konvertuojamos arba keičiamos;
iv)
priemonės, kurias išleido arba garantavo vertybinių popierių emitentas arba garantas ir kurių rinkos kaina gali iš esmės paveikti vertybinių popierių kainą, arba atvirkščiai;
v)
jeigu vertybiniai popieriai yra vertybiniai popieriai, lygiaverčiai akcijoms, tos akcijos, kurias reprezentuoja tie vertybiniai popieriai, ir bet kokie kiti vertybiniai popieriai, lygiaverčiai toms akcijoms;
c) reikšmingas platinimas- pirminis arba antrinis vertybinių popierių siūlymas, kuris skiriasi nuo įprastos prekybos tiek siūlomų vertybinių popierių sumos verte, tiek taikytinais pardavimo metodais;
d) stabilizavimas- vertybinių popierių pirkimas ar siūlymas juos pirkti arba jiems lygiavertėmis susijusiomis priemonėmis taikomas sandoris, kurį imasi vykdyti kredito įstaiga arba investicinė įmonė reikšmingo tokių vertybinių popierių platinimo metu dėl sunkumų parduodant tokius vertybinius popierius, tik siekdamos palaikyti tų vertybinių popierių rinkos kainą per iš anksto nustatytą laikotarpį;
4 straipsnis
Pranešimai ir finansinių priemonių sąrašas
1. Reguliuojamų rinkų rinkos dalyviai ir investicinės įmonės, taip pat daugiašalėje ar organizuotoje prekybos sistemoje veikiantys rinkos dalyviai nedelsdami pateikia pranešimą prekybos vietos kompetentingai institucijai apie bet kurią finansinę priemonę, dėl kurios buvo pateiktas prašymas leisti prekiauti prekybos vietoje, kuria leidžiama prekiauti arba kuria prekiaujama pirmą kartą.
Jie taip pat pateikia pranešimą tai prekybos vietos kompetentingai institucijai, kai finansine priemone nebeprekiaujama arba nebeleidžiama prekiauti, nebent yra žinoma data, kai finansine priemone nebus prekiaujama arba nebus leidžiama prekiauti, ir ta data buvo nurodyta pranešime, pateiktame pagal pirmą pastraipą.
Šioje dalyje nurodytuose pranešimuose, kai tinkama, nurodomi atitinkamų finansinių priemonių pavadinimai ir identifikatoriai, data ir laikas, kai pateiktas prašymas leisti prekiauti, kai buvo leista prekiauti, ir data bei laikas, kai buvo sudarytas pirmas sandoris.
Rinkos dalyviai ir investicinės įmonės prekybos vietos kompetentingai institucijai taip pat perduoda informaciją, nustatytą pagal trečią pastraipą, susijusią su finansinėmis priemonėmis, dėl kurių prašymas leisti prekiauti pateiktas arba kuriomis leista prekiauti prieš 2014 m. liepos 2 d. ir kad jomis toliau leista prekiauti arba buvo prekiaujama tą dieną.
2. Prekybos vietos kompetentingos institucijos nedelsdamos perduoda pagal 1 dalį gautus pranešimus EVPRI. EVPRI, gavusi tuos pranešimus, nedelsdama paskelbia savo interneto svetainėje jų sąrašą. EVPRI, iš prekybos vietos kompetentingos institucijos gavusi pranešimą, nedelsdama tą sąrašą atnaujina. Šio reglamento taikymo sritis neapribojama šiuo sąrašu.
3. Sąraše turi būti ši informacija:
a)
finansinių priemonių, dėl kurių pateiktas prašymas leisti prekiauti, kuriomis leidžiama prekiauti arba prekiaujama pirmą kartą reguliuojamose rinkose, daugiašalės ir organizuotos prekybos sistemose, pavadinimai ir identifikatoriai;
b)
data ir laikas, kai pateiktas prašymas leisti prekiauti, kai buvo leista prekiauti, ir kai buvo sudarytas pirmas sandoris;
c)
išsami informacija apie prekybos vietas, kuriose dėl finansinių priemonių buvo pateiktas prašymas prekiauti, kuriose jomis buvo leista prekiauti ir kuriose pirmą kartą buvo prekiaujama;
d)
data ir laikas, kada finansinėmis priemonėmis nebus prekiaujama arba nebus leidžiama prekiauti.
4. Siekiant užtikrinti nuoseklią šio straipsnio harmonizaciją, EVPRI parengia techninių reguliavimo standartų projektus, kuriais nustato:
a)
1 dalyje nurodytų pranešimų turinį; ir
b)
3 dalyje nurodyto sąrašo sudarymo, skelbimo ir saugojimo būdus ir sąlygas.
EVPRI pateikia Komisijai tuos techninių reguliavimo standartų projektus ne vėliau kaip 2015 m. liepos 3 d.
Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1095/2010 (23) 10-14 straipsnius priimti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus.
5. Siekiant užtikrinti vienodas šio straipsnio taikymo sąlygas, EVPRI parengia techninių įgyvendinimo standartų projektus, kuriais nustato pranešimų formą ir šabloną bei tų pranešimų pateikimo laiką pagal 1 ir 2 dalis.
EVPRI pateikia Komisijai tuos techninių reguliavimo standartų projektus ne vėliau kaip 2015 m. liepos 3 d.
Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 15 straipsnį priimti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius įgyvendinimo standartus.
5 straipsnis
Atpirkimo programoms ir stabilizavimo veiksmams taikomos išimtys
1. Šio reglamento 14 ir 15 straipsniuose įtvirtinti draudimai netaikomi prekybai nuosavomis akcijomis pagal atpirkimo programas, kai:
a)
visa informacija apie programą atskleidžiama prieš prekybos pradžią,
b)
apie prekybos sandorius, kaip apie atpirkimo programos dalį, pagal 1 dalį pranešama prekybos vietos kompetentingai institucijai, o po to informuojama visuomenė; ir
c)
laikomasi atitinkamų kainos ir kiekio ribų.
d)
ji vykdoma atsižvelgiant į 2 dalyje nurodytus tikslus ir šiame straipsnyje nustatytas sąlygas bei 6 dalyje nurodytus techninius reguliavimo standartus.
2. Siekiant pasinaudoti 1 dalyje nustatyta išimtimi, atpirkimo programos vienintelis tikslas turi būti:
a)
sumažinti emitento kapitalą;
b)
įvykdyti įsipareigojimus, susijusius su skolos finansinėmis priemonėmis, kurios keičiamos į akcinio kapitalo priemones; ar
c)
įvykdyti įsipareigojimus, susijusius su akcijų pasirinkimo programomis ar kitu akcijų skyrimu emitento arba susijusios bendrovės darbuotojams, administracijos nariams ar priežiūros institucijoms.
3. Siekiant pasinaudoti 1 dalyje nustatyta išimtimi, emitentas teikia ataskaitas apie prekybą tos prekybos vietos, kurioje akcijos buvo įtrauktos į prekybos sąrašą arba kurioje jomis prekiaujama, kompetentingai institucijai apie kiekvieną sandorį, susijęs su atpirkimo programomis, įskaitant informaciją, nustatytą Reglamento (ES) Nr. 600/2014 25 straipsnio 1 ir 2 dalyse ir 26 straipsnio 1, 2 ir 3 dalyse.
4. Šio reglamento 14 ir 15 straipsniuose įtvirtinti draudimai netaikomi prekybai vertybiniais popieriais arba susijusiomis priemonėmis siekiant stabilizuoti vertybinius popierius, kai:
a)
stabilizavimas vykdomas ribotą laiką;
b)
atskleidžiama svarbi informacija apie stabilizavimą ir ji prekybos vietos pranešama kompetentingai institucijai pagal 5 dalį;
c)
laikomasi tinkamų kainos ribų; ir
d)
tokia prekyba suderinta su stabilizavimui taikomomis sąlygomis, išdėstytomis 6 dalyje nurodytuose techniniuose reguliavimo standartuose.
5. Nedarant poveikio šio reglamento 23 straipsnio 1 daliai, emitentai, siūlytojai arba subjektai, kurie vykdo stabilizavimą, veikdami tokių asmenų arba savo vardu, prekybos vietos kompetentingai institucijai turi pranešti išsamią informaciją apie visus stabilizavimo sandorius ne vėliau kaip iki septintos kasdieninės biržos prekybos sesijos pabaigos po tokių sandorių įvykdymo dienos.
6. Siekiant užtikrinti nuoseklią šio straipsnio harmonizaciją, EVPRI parengia techninių reguliavimo standartų, kuriais nustatomos 1 ir 4 dalyse nurodytoms atpirkimo programoms ir stabilizavimo priemonėms taikytinos sąlygos, įskaitant prekybos sąlygas, laiko ir kiekio apribojimus, informacijos atskleidimo ir pranešimo prievoles ir kainų sąlygas, projektus.
EVPRI tuos techninių reguliavimo standartų projektus pateikia Komisijai ne vėliau kaip 2015 m. liepos 3 d.
Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10-14 straipsnius priimti pirmojoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus.
6 straipsnis
Išimtis, taikoma su pinigų ir valstybės skolos valdymu susijusiai veiklai ir su klimato politika susijusiai veiklai
1. Šis reglamentas netaikomas sandoriams, pavedimams ar veiksmams, kuriuos įgyvendinant pinigų, valiutos keitimo kurso ar valstybės skolos valdymo politiką vykdo
a)
valstybė narė,
b)
ECBS nariai,
c)
ministerija, agentūra ar vienos arba kelių valstybių narių specialiosios paskirties įmonė, arba jų vardu veikiantis asmuo,
d)
federacinės valstybės narės atveju - federacijos narys.
2. Jis taip pat netaikomas sandoriams, pavedimams ar veiksmams, kuriuos vykdo Komisija arba bet kuris kitas oficialiai paskirtas subjektas ar jo vardu veikiantis asmuo, siekdamas įgyvendinti valstybės skolos valdymo politiką.
Šis reglamentas netaikomas tokiems sandoriams, pavedimams ar veiksmams, kuriuos vykdo:
a)
Sąjunga,
b)
vienos ar kelių valstybių narių specialiosios paskirties įmonė,
c)
Europos investicijų bankas,
d)
Europos finansinio stabilumo fondas,
e)
Europos stabilumo mechanizmas,
f)
dviejų ar daugiau valstybių narių įsteigta tarptautinė finansinė institucija, kurių tikslas - sukaupti finansavimą ir suteikti finansinę pagalbą nariams, kurie patiria didelių finansinių problemų arba kuriems tokios problemos gresia.
3. Šis reglamentas netaikomas valstybės narės, Komisijos ar bet kurio kito oficialiai paskirto subjekto ar jų vardu veikiančio asmens veiklai, susijusiai su apyvartiniais taršos leidimais ir vykdomai įgyvendinant Sąjungos klimato politiką pagal Direktyvą 2003/87/EB.
4. Šis reglamentas netaikomas valstybės narės, Komisijos ar bet kurio kito oficialiai paskirto subjekto ar jų vardu veikiančio asmens veiklai, vykdomai įgyvendinant Sąjungos žemės ūkio politiką arba Sąjungos žuvininkystės politiką pagal SESV patvirtintus teisės aktus arba sudarytus susitarimus.
5. Komisijai pagal 35 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais 1 dalyje nurodyta išimtis būtų taikoma ir tam tikromis trečiųjų šalių institucijomis ir centriniais bankais.
Tuo tikslu Komisija ne vėliau kaip 2016 m. sausio 3 d. Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ataskaitą, kurioje įvertinamas valstybės įstaigų, valdančių valstybės skolą ar dalyvaujančių ją valdant, ir trečiųjų šalių centrinių bankų traktavimas tarptautiniu lygmeniu;
Ataskaitoje pateikiama trečiųjų šalių teisės sistemai priklausančių tų įstaigų ir centrinių bankų, rizikos valdymo standartų, taikomų sandoriams, kuriuos šiose jurisdikcijose sudaro tos įstaigos ir centriniai bankai, lyginamoji analizė. Jei ataskaitoje, visų pirma pagal lyginamosios analizės rezultatus, padaroma išvada, kad tų trečiųjų šalių centrinių bankų fiskalinei atsakomybei būtina netaikyti šio reglamento priemonių ir draudimų, Komisija 1 dalyje nurodytą išimtį tai pat taiko tų trečių šalių centriniams bankams.
6. Komisijai pagal 35 straipsnį taip pat suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais taikoma 3 dalyje nustatyta išimtis tam tikroms trečiųjų šalių, sudariusių su Sąjunga susitarimus pagal Direktyvos 2003/87/EB 25 straipsnį, oficialiai paskirtoms valstybės institucijoms.
7. Šis straipsnis netaikomas asmenims, pagal darbo sutartį arba kitais pagrindais dirbantiems šiame straipsnyje nurodytiems subjektams, kai tie asmenys tiesiogiai arba netiesiogiai savo labui sudaro sandorius arba pavedimus, arba imasi veiksmų.
2 SKYRIUS
VIEŠAI NEATSKLEISTA INFORMACIJA, PREKYBA VERTYBINIAIS POPIERIAIS NAUDOJANTIS VIEŠAI NEATSKLEISTA INFORMACIJA, NETEISĖTAS VIEŠAI NEATSKLEISTOS INFORMACIJOS ATSKLEIDIMAS IR MANIPULIAVIMAS RINKA
7 straipsnis
Viešai neatskleista informacija
1. Šiame reglamente viešai neatskleista informacija yra:
a)
konkretaus pobūdžio informacija, kuri nėra atskleista viešai, kuri tiesiogiai ar netiesiogiai susijusi su vienu ar daugiau emitentų arba viena ar daugiau finansinių priemonių ir kuri, ją atskleidus viešai, galėtų turėti didelį poveikį tų finansinių priemonių kainoms ar su jomis susijusių išvestinių finansinių priemonių kainai;
b)
su biržos prekių išvestinėmis finansinėmis priemonėmis susijusi konkretaus pobūdžio informacija, kuri nėra atskleista viešai, kuri tiesiogiai ar netiesiogiai susijusi su viena ar daugiau tokių išvestinių finansinių priemonių arba tiesiogiai - su jomis susijusia biržos prekių neatidėliotinų sandorių sutartimi ir kuri, ją atskleidus viešai, galėtų turėti didelį poveikį tokių išvestinių finansinių priemonių ar su jomis susijusių biržos prekių neatidėliotinų sandorių sutarčių kainoms, ir kai ta informacija, kaip pagrįstai tikimasi, bus atskleista arba kurią būtina atskleisti pagal Sąjungos ar nacionalines teisės ar reguliavimo nuostatas, rinkos taisykles, sutartis, praktiką ar tradicijas tam tikrose biržos prekių išvestinių finansinių priemonių ar neatidėliotinų sandorių rinkose;
c)
su apyvartiniais taršos leidimais ar produktais, kurie tais leidimais pagrįsti ir kuriais prekiaujama aukcione, susijusi konkretaus pobūdžio informacija, kuri nėra atskleista viešai, tiesiogiai ar netiesiogiai susijusi su viena ar daugiau tokių priemonių ir kuri, ją atskleidus viešai, galėtų turėti didelį poveikį tų priemonių kainoms ar su jomis susijusių išvestinių finansinių priemonių kainoms;
d)
asmenų, kuriems pavesta vykdyti su finansinėmis priemonėmis susijusius pavedimus, atžvilgiu tai taip pat kliento pateikta ir su kliento pateiktais pavedimais dėl finansinių priemonių susijusi informacija, kuri yra konkretaus pobūdžio, kuri yra tiesiogiai ar netiesiogiai susijusi su vienu ar daugiau emitentų ar viena ar daugiau finansinių priemonių ir kuri, ją atskleidus viešai, galėtų turėti didelį poveikį tų finansinių priemonių kainoms, su jomis susijusių biržos prekių neatidėliotinų sandorių sutarčių kainai ar su jomis susijusių išvestinių finansinių priemonių kainai;
2. Taikant 1 dalį informacija laikoma konkretaus pobūdžio informacija, jei joje nurodomos aplinkybės, kurios yra susiklosčiusios ar kurios, kaip galima pagrįstai tikėtis, susiklostys, arba įvykis, kuris jau įvyko ar kuris, kaip galima pagrįstai tikėtis, įvyks, taip pat jei ta informacija yra pakankamai tiksli, kad būtų galima daryti išvadą dėl galimo tokių aplinkybių ar įvykio poveikio finansinių priemonių ar su jomis susijusių išvestinių finansinių priemonių, su jomis susijusių biržos prekių neatidėliotinų sandorių sutarčių ar apyvartiniais taršos leidimais pagrįstų aukcione parduodamų produktų kainoms. Atsižvelgiant į tai, ilgesnį laikotarpį vykstančio proceso atveju, kai siekiama, kad susiklostytų tam tikros aplinkybės ar įvyktų tam tikras įvykis, arba kai susiklosto tam tikros aplinkybės ar įvyksta tam tikras įvykis, tos ateityje susiklostysiančios aplinkybės arba įvyksiantis įvykis bei to proceso tarpiniai etapai, susiję su tuo, kad tos aplinkybės susiklostytų arba įvykis įvyktų, gali būti laikomi konkretaus pobūdžio informacija.
3. Pats ilgesnį laikotarpį vykstančio proceso tiesioginis etapas gali būti laikomas viešai neatskleista informacija, jeigu jis atitinka šiame straipsnyje nurodytus viešai neatskleistos informacijos kriterijus.
4. Pagal 1 dalį informacija, kuri, ją atskleidus viešai, galėtų turėti didelį poveikį finansinių priemonių, su jomis susijusių išvestinių finansinių priemonių, su jomis susijusių biržos prekių neatidėliotinų sandorių sutarčių ar apyvartiniais taršos leidimais pagrįstų aukcione parduodamų produktų kainoms - tai informacija, kuria sumanus investuotojas būtų linkęs pasinaudoti priimdamas sprendimus dėl investicijų.
Apyvartinių taršos leidimų rinkos dalyvių, kurių bendras išmetamų teršalų kiekis ar nominali šiluminė galia atitinka 17 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą nustatytą ribinę vertę arba yra žemiau jos, atveju nelaikoma, kad informaciją apie jų fizines operacijas daro didelį poveikį apyvartinių taršos leidimų kainai, ja pagrįstiems produktams, parduodamiems aukcione, arba susijusių išvestinių finansinių priemonių kainoms.
5. EVPRI paskelbia gaires, pagal kurias nustatomas nebaigtinis orientacinis sąrašas informacijos, kuri, kaip pagrįstai tikimasi, bus atskleista arba kurią būtina atskleisti pagal Sąjungos ar nacionalines teisės ar reguliavimo nuostatas, rinkos taisykles, sutartis, praktiką ar tradicijas tam tikrose biržos prekių išvestinių finansinių priemonių ar neatidėliotinų sandorių rinkose, kaip nurodyta 1 dalies b punkte. EVPRI tinkamai atsižvelgia į tų rinkų ypatumus.
8 straipsnis
Prekyba vertybiniais popieriais naudojantis viešai neatskleista informacija
1. Šiame reglamente laikoma, kad prekiaujama vertybiniais popieriais naudojantis viešai neatskleista informacija, kai asmuo turi viešai neatskleistos informacijos ir pasinaudoja ta informacija, kad savo ar trečiojo asmens labui tiesiogiai ar netiesiogiai įsigytų ar parduotų finansines priemones, su kuriomis ta informacija yra susijusi. Kai viešai neatskleista informacija pasinaudojama atšaukiant ar keičiant pavedimą dėl finansinės priemonės, su kuria susijusi ši informacija, jei pavedimas buvo pateiktas prieš tai, kai atitinkamas asmuo sužino viešai neatskleistą informaciją, tai taip pat laikoma prekyba vertybiniais popieriais naudojantis viešai neatskleista informacija. Kalbant apie apyvartinių taršos leidimų ar kitų jais pagrįstų aukcione parduodamų produktų aukcionus, rengiamus remiantis Reglamentu (ES) Nr. 1031/2010, naudojimasis viešai neatskleista informacija taip pat apima savo ar trečiojo asmens labui teikiamą pasiūlymą, jo pakeitimą ar atsiėmimą.
2. Šiame reglamente laikoma, kad asmuo pataria kitam asmeniui prekiauti vertybiniais popieriais naudojantis viešai neatskleista informacija arba jį į tokią prekybą įtraukia, jei toks asmuo turi viešai neatskleistos informacijos ir:
a)
remdamasis ta informacija, pataria kitam asmeniui įsigyti ar parduoti finansines priemones, su kuriomis ta informacija yra susijusi, arba skatina jį įsigyti ar parduoti tokias priemones, arba
b)
remdamasis ta informacija, pataria kitam asmeniui atšaukti ar pakeisti pavedimą dėl finansinių priemonių, su kuriomis ta informacija yra susijusi, arba skatina jį atšaukti ar pakeisti pavedimą dėl šių priemonių.
3. Naudojimasis patarimais arba skatinimais, nurodytais 2 dalyje, laikomas prekyba vertybiniais popieriais naudojantis viešai neatskleista informacija pagal šį straipsnį, jei asmuo, kuris naudojasi patarimais ar skatinimais, žino arba turėtų žinoti, kad jie grindžiami viešai neatskleista informacija.
4. Šis straipsnis taikomas bet kuriam viešai neatskleistos informacijos turinčiam asmeniui, nes tas asmuo:
a)
yra emitento arba apyvartinių taršos leidimų rinkos dalyvio administracinių, valdymo ar priežiūros organų narys;
b)
turi emitento arba apyvartinių taršos leidimų rinkos dalyvio kapitalo dalį;
c)
turi galimybę susipažinti su informacija vykdydamas profesines ar darbines pareigas; ar
d)
dalyvauja nusikalstamoje veikoje.
Šis straipsnis taip pat taikomas bet kuriam fiziniam ar juridiniam asmeniui, kuris viešai neatskleistą informaciją įgyja kitomis aplinkybėmis nei numatyta pirmoje pastraipoje, jeigu tam asmeniui žinoma ar turėtų būti žinoma, kad tai yra viešai neatskleista informacija.
5. Jei asmuo yra juridinis asmuo, šis straipsnis taip pat taikomas fiziniams asmenims, kurie pagal nacionalinę teisę dalyvauja priimant sprendimą įsigyti ar parduoti finansines priemones atitinkamo juridinio asmens vardu arba atšaukti ar pakeisti pavedimą dėl tų priemonių.
9 straipsnis
Teisėti veiksmai
1. Taikant 8 ir 14 straipsnius, vien tai, kad juridinis asmuo turi ar turėjo viešai neatskleistos informacijos, nereiškia, kad tas asmuo yra pasinaudojęs ta informacija ir todėl vykdęs prekybą vertybiniais popieriais naudodamasis viešai neatskleista informacija, pagrįstą finansinių priemonių įsigijimu ar pardavimu, jeigu tas juridinis asmuo:
a)
nustatė, įgyvendino ir išlaikė pakankamą ir veiksmingą vidaus tvarką ir procedūras, kad veiksmingai užtikrintų, jog nei fiziniai asmenys, kurie jo vardu priėmė sprendimą įsigyti arba parduoti finansines priemones, su kuriomis susijusi informacija, nei kiti fiziniai asmenys, kurie galėjo turėti įtakos tam sprendimui, neturėtų viešai neatskleistos informacijos, ir
b)
neskatino, nepatarė ar kitaip nedarė įtakos fiziniam asmeniui, kuris juridinio asmens vardu įsigijo ar pardavė finansines priemones, su kuriomis susijusi informacija.
2. Taikant 8 ir 14 straipsnius vien tai, kad asmuo turi viešai neatskleistos informacijos, nereiškia, kad tas asmuo pasinaudojo ta informacija ir todėl vykdė prekybą vertybiniais popieriais naudodamasis viešai neatskleista informacija, pagrįstą finansinių priemonių įsigijimu ar pardavimu, jeigu tas asmuo:
a)
veikia kaip tos finansinės priemonės, su kuria informacija susijusi, rinkos formuotojas arba subjektas, įgaliotas veikti kaip sandorio subjektas ir kai finansinės priemonės, su kuriomis ta informacija susijusi, perkamos arba parduodamos teisėtai, atliekant įprastas jų rinkos formuotojo arba sandorio subjekto, susijusio su ta finansine priemone, funkcijas, arba
b)
yra įgaliotas vykdyti pavedimus trečiųjų asmenų vardu ir kai finansinės priemonės, su kuriomis tas pavedimas susijęs, įsigyjamos arba parduodamos teisėtai pagal tą pavedimą, atliekant įprastas to asmens profesines ar darbo pareigas.
3. Taikant 8 ir 14 straipsnius vien tai, kad asmuo turi viešai neatskleistos informacijos, nereiškia, kad tas asmuo pasinaudojo ta informacija ir todėl vykdė prekybą vertybiniais popieriais naudodamasis viešai neatskleista informacija, pagrįstą finansinių priemonių įsigijimu ar pardavimu, jeigu tas asmuo sudaro sandorį įsigyti ar parduoti finansines priemones ir tas sandoris įvykdomas sąžiningai įgyvendinant prievolę, kurios terminas baigėsi, ir nesiekiant išvengti draudimo prekiauti vertybiniais popieriais naudojantis viešai neatskleista informacija ir:
a)
kai ta prievolė atsiranda dėl pavedimo, kuris pateiktas, arba susitarimo, kuris sudarytas, anksčiau nei asmuo gavo viešai neatskleistą informaciją; arba
b)
kai tas sandoris vykdomas siekiant patenkinti teisinę ar reguliavimo prievolę, kuri atsirado anksčiau nei asmuo gavo viešai neatskleistą informaciją.
4. Taikant 8 ir 14 straipsnius vien tai, kad asmuo turi viešai neatskleistos informacijos, nereiškia, kad asmuo pasinaudojo ta informacija ir todėl vykdė prekybą vertybiniais popieriais naudodamasis viešai neatskleista informacija, jeigu asmuo įgijo tą viešai neatskleistą informaciją, vykdydamas viešą pasiūlymą perimti akcijų paketą arba bendrovių susijungimą ir tą viešai neatskleistą informaciją naudoja tik siekdamas toliau vykdyti tą viešą pasiūlymą perimti akcijų paketą arba bendrovių susijungimą, jeigu patvirtinus susijungimą arba tos bendrovės akcininkams priėmus pasiūlymą visa viešai neatskleista informacija atskleidžiama arba dėl kitų priežasčių nustoja būti viešai neatskleista informacija.
Ši dalis netaikoma akcijų paketui didinti.
5. Taikant 8 ir 14 straipsnius, vien tai, kad asmuo, naudodamasis savo žiniomis nusprendžia įsigyti arba parduoti finansines priemones, šių finansinių priemonių įsigijimas ar pardavimas nėra naudojimasis viešai neatskleista informacija.
6. Neatsižvelgiant į šio straipsnio 1-5 dalis gali būti laikoma, kad pažeistas 14 straipsnyje nurodytas draudimas prekiauti vertybiniais popieriais naudojantis viešai neatskleista informacija, jeigu kompetentinga institucija nustato, jog priežastis atitinkamiems prekybos pavedimams pateikti, sandoriams sudaryti ar veiksmams vykdyti buvo neteisėta.
10 straipsnis
Neteisėtas viešai neatskleistos informacijos atskleidimas
1. Šio reglamento tikslais viešai neatskleista informacija atskleidžiama neteisėtai, jeigu asmuo turi viešai neatskleistos informacijos ir atskleidžia tą informaciją bet kuriam asmeniui, nebent informacija atskleidžiama asmeniui atliekant įprastines su darbu susijusias funkcijas, profesinę veiklą arba pareigas.
Ši dalis taikoma bet kuriam fiziniam ir juridiniam asmeniui esant situacijoms ar aplinkybėms nurodytoms 8 straipsnio 4 dalyje.
2. Šio reglamento tikslais naudojimasis patarimais arba skatinimais, nurodytais 8 straipsnio 2 dalyje, laikomi neteisėtu viešai neatskleistos informacijos atskleidimu pagal šį straipsnį, kai asmuo, atskleidžiantis patarimą arba skatinimą, žino arba turėtų žinoti, kad jis buvo pagrįstas viešai neatskleista informacija.
11 straipsnis
Rinkos tyrimai
1. Rinkos tyrimai yra informacijos perdavimas vienam arba daugiau potencialių investuotojų prieš paskelbiant apie sandorį, siekiant atkreipti potencialių investuotojų dėmesį į galimą sandorį ir jo sąlygas, pavyzdžiui, galimą mastą ir kainą; tą informaciją perduoda:
a)
emitentas;
b)
finansinės priemonės antrinis siūlytojas, kai sandoris skiriasi nuo įprastos prekybos dėl siūlomų vertybinių popierių kiekio arba vertės ir pardavimo metodas pagrįstas išankstiniu potencialių investuotojų galimo susidomėjimo vertinimu;
c)
apyvartinių taršos leidimų rinkos dalyvis, arba
d)
trečiasis asmuo, veikiantis a, b ar c punkte nurodytų asmenų vardu arba jų labui.
2. Nedarant poveikio 23 straipsnio 3 daliai, jeigu viešai neatskleistą informaciją subjektams, turintiems teisę į vertybinius popierius, atskleidžia asmuo, siekiantis pateikti pasiūlymą perimti bendrovės vertybinius popierius arba bendrovių susijungimo, tai taip pat yra rinkos tyrimas, jeigu:
a)
informacija būtina siekiant, kad subjektai, turintys teisę į vertybinius popierius, susidarytų nuomonę apie tai, ar jie nori pasiūlyti savo vertybinius popierius, ir
b)
siekiant sprendimo perimti akcijas arba sujungti bendroves pagrįstai reikia subjektų, turinčių teisę į vertybinius popierius, noro pasiūlyti savo vertybinius popierius.
3. Atskleidžiantis rinkos dalyvis, prieš vykdydamas rinkos tyrimą, atskirai įvertina, ar rinkos tyrimas bus susijęs su viešai neatskleistos informacijos atskleidimu. Atskleidžiantis rinkos dalyvis padaro įrašą apie savo išvadą ir jos motyvus. Kompetentingai institucijai paprašius, jis pateikia tuos įrašus. Vykdant rinkos tyrimą ši prievolė taikoma kiekvienam informacijos atskleidimui atskirai. Atskleidžiantis rinkos dalyvis atitinkamai atnaujina šioje dalyje nurodytus įrašus.
4. Remiantis 10 straipsnio 1 dalimi, viešai neatskleistos informacijos atskleidimas rinkos tyrimų metu laikomas įprastu, jeigu ji atskleidžiama asmeniui atliekant įprastas su darbu susijusias funkcijas, profesinę veiklą arba pareigas, kai atskleidžiantis rinkos dalyvis laikosi šio straipsnio 3 ir 5 dalių.
5. 4 dalies tikslais atskleidžiantis rinkos dalyvis, prieš atskleisdamas informaciją, turi:
a)
gauti asmens, gaunančio rinkos tyrimą, sutikimą gauti viešai neatskleistą informaciją;
b)
informuoti asmenį, gaunantį rinkos tyrimą, kad jam draudžiama naudotis ta informacija ar bandyti naudotis ta informacija savo ar trečiojo asmens labui įsigyjant ar parduodant finansines priemones, tiesiogiai ar netiesiogiai, susijusias su ta informacija;
c)
informuoti asmenį, gaunantį rinkos tyrimą, kad jam draudžiama naudotis ta informacija ar bandyti naudotis ta informacija atšaukiant arba pakeičiant jau pateiktus pavedimus dėl finansinių priemonių, susijusių su ta informacija; ir
d)
informuoti asmenį, gaunantį rinkos tyrimą, kad jis, sutikdamas gauti informaciją, taip pat priverstas ją laikyti konfidencialia.
Atskleidžiantis rinkos dalyvis daro ir saugo visos informacijos, kuri buvo suteikta asmeniui, gaunančiam rinkos tyrimą, įskaitant informaciją, suteiktą pagal pirmos pastraipos a-d punktus, ir potencialių investuotojų, kuriems informacija buvo atskleista, įskaitant juridinius asmenis ir fizinius asmenis, veikiančius potencialių investuotojų vardu, bet jais nepasiribojant, tapatybę ir kiekvieno atskleidimo datos ir laiko įrašus. Kompetentingai institucijai paprašius atskleidžiantis rinkos dalyvis pateikia tuos įrašus.
6. Kai informacija, kuri buvo atskleista vykdant rinkos tyrimą, pagal atskleidžiančio rinkos dalyvio vertinimą nebelaikoma viešai neatskleista informacija, atskleidžiantis rinkos dalyvis nedelsdamas atitinkamai informuoja apie tai gavėją.
Atskleidžiantis rinkos dalyvis saugo pagal šią dalį pateiktos informacijos įrašus ir kompetentingai institucijai paprašius jai juos pateikia.
7. Nepaisant šio straipsnio nuostatų asmuo, gaunantis rinkos tyrimus pas įvertina, ar jo turima informacija yra viešai neatskleista informacija ir kada ji nustoja būti tokia.
8. Šiame straipsnyje nurodytus įrašus atskleidžiantis rinkos dalyvis saugo bent penkerius metus po to, kai jie padaromi.
9. Siekiant užtikrinti nuoseklią šio straipsnio harmonizaciją, EVPRI parengia techninių reguliavimo standartų, kuriais nustatoma tvarka, procedūros ir įrašų laikymo reikalavimai, atitinkantys šio straipsnio 4, 5, 6 ir 8 dalyse nustatytus reikalavimus, projektus.
EVPRI techninių reguliavimo standartų projektus pateikia Komisijai ne vėliau kaip 2015 m. liepos 3 d.
Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10-14 straipsnius priimti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus.
10. Tam, kad būtų užtikrintos šio straipsnio vienodos taikymo sąlygos, EVPRI parengia techninių įgyvendinimo standartų projektus, kuriais nustatomos sistemos ir pranešimų šablonai, kuriais subjektai galėtų naudotis, kad įgyvendintų šio straipsnio 4, 5, 6 ir 8 dalyse nurodytus reikalavimus, visų pirma, tikslus 4-8 dalyse nurodytų įrašų formatas ir atitinkamiems 6 dalyje nurodytiems informacijos pranešimams, teikiamiems asmenims, kurie gauna rinkos tyrimus, skirtos techninės priemonės.
EVPRI techninių įgyvendinimo standartų projektus pateikia Komisijai ne vėliau kaip 2015 m. liepos 3 d.
Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 15 straipsnį priimti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius įgyvendinimo standartus.
11. EVPRI pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 16 straipsnį paskelbia gaires, skirtas asmenims, gaunantiems rinkos tyrimus, susijusias su:
a)
veiksniais, į kuriuos tokie asmenys turi atsižvelgti, kai jiems atskleidžiama dalį rinkos tyrimo sudaranti informacija tam, kad jie galėtų įvertinti, ar ši informacija gali būti viešai neatskleista informacija;
b)
veiksmais, kurių tokie asmenys turi imtis, jeigu jiems buvo atskleista viešai neatskleista informacija tam, kad jie galėtų laikytis šio reglamento 8 ir 10 straipsnių; ir
c)
įrašai, kuriuos tokie asmenys turi saugoti tam, kad jie galėtų įrodyti, kad laikosi šio reglamento 8 ir 10 straipsnių.
12 straipsnis
Manipuliavimas rinka
1. Šiame reglamente manipuliavimui rinka priskiriami tokie veiksmai:
a)
sudaromas sandoris, pateikiamas prekybos pavedimas ar atliekamas bet koks kitas veiksmas, jei:
i)
siunčiami ar gali būti siunčiami netikri ar klaidinantys signalai dėl finansinės priemonės, su ja susijusios biržos prekių neatidėliotinų sandorių sutarties pasiūlos, paklausos ar kainos arba aukciono produkto, pagrįsto apyvartiniais taršos leidimais; ar
ii)
fiksuojama ar gali būti fiksuojama vienos ar daugiau finansinių priemonių, su jomis susijusių biržos prekių neatidėliotinų sandorių sutarčių ar aukciono produkto, pagrįsto apyvartiniais taršos leidimais, nenormalaus ar dirbtinio lygio kaina;
išskyrus atvejus, kai asmuo, kuris sudarė sandorių, pateikdamas nurodymus prekybai, ar pradėjo bet kurią kitą veiklą, įrodo, kad jo motyvai toks sandorius, nurodymas ar elgesys buvo teisėtų priežasčių ir atitinka priimtai rinkos praktikai, kaip nustatyta 13 straipsnyje;
b)
sudaromas sandoris, pateikiamas prekybos pavedimas ar atliekamas bet koks kitas veiksmas ar veikla, darantys arba galintys daryti poveikį vienos ar kelių finansinių priemonių, su jomis susijusios biržos prekių neatidėliotinų sandorių sutarties arba aukciono produkto, pagrįsto apyvartiniais taršos leidimais, kainai, kai pasinaudojama fiktyvia priemone ar kitaip mėginama apgauti ar manipuliuoti;
c)
žiniasklaidoje, internetu ar kitomis priemonėmis skleidžiama informacija, kuria siunčiami ar gali būti siunčiami netikri ar klaidinantys signalai dėl finansinės priemonės, su ja susijusios biržos prekių neatidėliotinų sandorių sutarties arba aukciono produkto, pagrįsto apyvartiniais taršos leidimais, pasiūlos, paklausos ar kainos, arba fiksuojama ar gali būti fiksuojama vienos ar daugiau finansinių priemonių, su jomis susijusių biržos prekių neatidėliotinų sandorių sutarčių arba aukciono produkto, pagrįsto apyvartiniais taršos leidimais, nenormalaus ar dirbtinio lygio kaina, įskaitant gandų skleidimą, kai tokią informaciją skleidžiantis asmuo žinojo ar turėjo žinoti, kad informacija yra melaginga ar klaidinanti;
d)
melagingos ar klaidinančios informacijos skleidimas arba melagingų ar klaidinančių duomenų teikimas, susijęs su lyginamuoju indeksu, kai asmuo, kuris paskleidė informaciją ar pateikė duomenis žinojo arba turėjo žinoti, kad jie melagingi ar klaidinantys, arba bet kokia kita veikla, kuria siekiama manipuliuoti apskaičiuojant lyginamąjį indeksą.
2. Toliau išvardyti veiksmai, inter alia, laikomi manipuliavimu rinka:
a)
veikla, kurią vykdydamas asmuo ar sutartinai veikiantys asmenys bando užsitikrinti dominuojančią padėtį finansinės priemonės, su ja susijusių biržos prekių neatidėliotinų sandorių sutarčių arba aukciono produkto, pagrįsto apyvartiniais taršos leidimais, pasiūlos ar paklausos atžvilgiu, arba kuria tiesiogiai ar netiesiogiai daromas arba, tikėtina, gali būti daromas poveikis fiksuoto pirkimo ar pardavimo kainoms arba dėl kurios sukuriamos arba, tikėtina, gali būti sukuriamos kitokios nesąžiningos prekybos sąlygos;
b)
finansinių priemonių pirkimas ar pardavimas pačioje prekybos rinkoje sesijos pradžioje ar pabaigoje, dėl kurio buvo arba, tikėtina, bus suklaidinti investuotojai, priimantys sprendimus remdamiesi paskelbtomis kainomis, įskaitant sesijos pradžios ar pabaigos kainas;
c)
pavedimų pateikimas prekybos vietoje, įskaitant bet kokį jų atšaukimą ar pakeitimą, naudojantis bet kuriomis turimomis prekybos priemonėmis - taip pat ir elektroninėmis priemonėmis, pavyzdžiui, algoritmine prekyba ir dažnų trumpalaikių sandorių strategija, kurio daromas poveikis - vienas iš nurodytų 1 dalies a arba b punkte:
i)
sutrikdytas ar sulėtintas arba galimai sutrikdytas ar sulėtintas prekybos vietos veikimas;
ii)
trukdoma ar galimai trukdoma kitiems asmenims nustatyti tikrus prekybos sistemos pavedimus prekybos vietoje, įskaitant teikiant pavedimus, dėl kurių sukuriama per didelė pavedimų knygos apkrova arba nestabilumas, arba
iii)
duodant ar galimai duodant netikrą ar klaidinantį signalą apie finansinės priemonės pasiūlą, paklausą ar kainą, visų pirma teikiant pavedimus inicijuoti arba sustiprinti tendenciją.
d)
pasinaudojimas galimybe kartais ar reguliariai pasirodyti tradicinėse ar elektroninėse žiniasklaidos priemonėse ir išdėstyti nuomonę apie finansinę priemonę, su ja susijusią biržos prekių neatidėliotinų sandorių sutartį arba aukciono produktą, pagrįstą apyvartiniais taršos leidimais (ar netiesiogiai apie jos emitentą), jei anksčiau tos finansinės priemonės, su ja susijusios biržos prekių neatidėliotinų sandorių sutarties arba aukciono produkto, pagrįsto apyvartiniais taršos leidimais, atžvilgiu jau buvo užimta tam tikra pozicija ir jei vėliau gaunama naudos dėl išsakytos nuomonės poveikio tos priemonės, su ja susijusios biržos prekių neatidėliotinų sandorių sutarties arba aukciono produkto, pagrįsto apyvartiniais taršos leidimais, kainai, o tas interesų konfliktas visuomenei neatskleidžiamas tinkamai ir veiksmingai;
e)
apyvartinių taršos leidimų ar su jais susijusių išvestinių priemonių pirkimas ar pardavimas antrinėje rinkoje prieš aukcioną pagal Reglamentą (ES) Nr. 1031/2010, taip fiksuojant galutinę aukcione parduodamų produktų nenormalaus ar dirbtinio lygio kainą ar klaidinant pasiūlymų teikėjus aukcionuose.
3. Taikant 1 dalies a ir b punktus ir nedarant poveikio 2 dalyje nustatytiems veiksmams, I priede apibrėžiami kai kurie rodikliai, susiję su fiktyvių priemonių ar kitų apgaulės ar manipuliavimo būdų naudojimu, taip pat kai kurie rodikliai, susiję su neteisingais ar klaidinančiais signalais ir kainų fiksavimu.
4. Kai šiame straipsnyje nurodytas asmuo yra juridinis asmuo, šis straipsnis taip pat taikomas fiziniams asmenims, kurie pagal nacionalinę teisę dalyvauja priimant sprendimą vykdyti veiksmus to juridinio asmens vardu.
5. Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal 35 straipsnį, kuriais būtų tikslinami I priede įtvirtinti rodikliai, siekiant paaiškinti jų sudedamąsias dalis ir atsižvelgti į techninius pokyčius finansų rinkose.
13 straipsnis
Pripažinta rinkos praktika
1. 15 straipsnyje nurodytas draudimas netaikomas veiksmams, nurodytiems 12 straipsnio 1 dalies a punkte, jeigu asmuo, sudarydamas sandorį, pateikdamas prekybos pavedimą ar atlikdamas bet kokį kitą veiksmą, įrodo, kad toks sandoris, pavedimas arba veiksmas buvo padarytas dėl teisėtų priežasčių ir atitinka pripažintą rinkos praktiką, nustatytą pagal šį straipsnį.
2. Kompetentinga institucija gali patvirtinti pripažintą rinkos praktiką atsižvelgdama į šiuos kriterijus:
a)
rinkos praktikos skaidrumo lygį, palyginti su visa rinka;
b)
rinkos praktika užtikrinamą aukšto lygio rinkos jėgų veikimo apsaugą ir tinkamą pasiūlos bei paklausos jėgų sąveiką;
c)
rinkos praktikos daromą teigiamą poveikį rinkos likvidumui ir veiksmingumui;
d)
pagal rinkos praktiką atsižvelgiama į atitinkamos rinkos prekybos mechanizmą ir leidžiama rinkos dalyviams tinkamai ir laiku reaguoti į naują padėtį rinkoje, kuri atsiranda dėl tos praktikos;
e)
su rinkos praktika susijusį pavojų, kurį ji kelia tiesiogiai ar netiesiogiai susijusių reguliuojamų ar nereguliuojamų atitinkamos finansinės priemonės rinkų vientisumui Sąjungoje;
f)
bet kokio atitinkamos rinkos praktikos tyrimo, kurį atliko kompetentingos institucijos ar kitos institucijos, rezultatus, ypač kai taikant atitinkamą rinkos praktiką pažeidžiamos taisyklės ar nuostatos arba elgesio kodeksai, skirti apsaugoti nuo piktnaudžiavimo rinka - nesvarbu, ar tai taikytina aptariamai rinkai, ar tiesiogiai ar netiesiogiai susijusioms rinkoms Sąjungoje; ir
g)
atitinkamas rinkos struktūrines savybes, be kita ko, ar ji reguliuojama, ar ne, parduodamų finansinių priemonių ir rinkos dalyvių tipus, įskaitant mažmeninių investuotojų dalyvavimo atitinkamoje rinkoje mastą.
Rinkos praktika, kuri kompetentingos institucijos nustatyta kaip pripažinta rinkos praktika konkrečioje rinkoje, nelaikoma tinkama taikyti kitose rinkose, išskyrus atvejus, kai tų kitų rinkų kompetentingos institucijos yra oficialiai pripažinusios tą praktiką pagal šį straipsnį.
3. Prieš nustatydama pripažintą rinkos praktiką pagal 2 dalį, kompetentinga institucija praneša EVPRI ir kitoms kompetentingoms institucijoms apie savo ketinimą patvirtinti pripažintą rinkos praktiką ir pateikia vertinimo, atlikto pagal 2 dalyje nustatytus kriterijus, rezultatus. Toks pranešimas pateikiamas ne vėliau kaip likus trims mėnesiams iki numatomo rinkos praktikos pripažinimo įsigaliojimo.
4. Per du mėnesius nuo pranešimo gavimo EVPRI pranešimą pateikusiai kompetentingai institucijai pateikia nuomonę, kurioje įvertinamas kiekvienos pripažintos rinkos praktikos ir 2 dalyje nustatytų ir pagal 7 dalį priimtų reguliavimo techniniuose standartuose apibrėžtų reikalavimų suderinamumas. EVPRI taip pat įvertina, ar pripažinus rinkos praktiką nekiltų pavojus rinkų pasitikėjimui Sąjungos finansų rinka. Nuomonė skelbiama EVPRI interneto svetainėje.
5. Jeigu, priešingai negu teigiama pagal 4 dalį pateiktoje EVPRI nuomonėje, kompetentinga institucija pripažįsta rinkos praktiką, ji per 24 valandas nuo rinkos praktikos pripažinimo savo interneto svetainėje paskelbia pranešimą, kuriame išdėsto visus tokio savo sprendimo motyvus, įskaitant tai, kodėl pripažinta rinkos praktika nekelia pavojaus rinkos pasitikėjimui.
6. Kai kompetentinga institucija mano, kad kita kompetentinga institucija nustatė pripažintą rinkos praktiką, kuri neatitinka 2 dalyje nustatytų kriterijų, EVPRI padeda atitinkamoms institucijoms pasiekti susitarimą pagal savo įgaliojimais vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 19 straipsniu.
Jeigu atitinkamos kompetentingos institucijos susitarimo nepasiekia, EVPRI gali priimti sprendimą pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 19 straipsnio 3 dalį.
7. EVPRI, siekdama užtikrinti nuoseklią šio straipsnio harmonizaciją, parengia techninių reguliavimo standartų, kuriais nustatomi rinkos praktikos pripažinimo pagal 2, 3 ir 4 dalis, taip pat pripažinimo išsaugojimo, užbaigimo arba pripažinimo sąlygų pakeitimo kriterijai, procedūra ir reikalavimai, projektus.
EVPRI tuos techninių reguliavimo standartų projektus pateikia Komisijai ne vėliau kaip 2015 m. liepos 3 d.
Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10-14 straipsnius priimti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus.
8. Kompetentingos institucijos nuolat ir bent kas dvejus metus apsvarsto savo pripažintą rinkos praktiką, visų pirma atsižvelgdamos į svarbius atitinkamos rinkos aplinkos pokyčius, pavyzdžiui, į prekybos taisyklių arba rinkos infrastruktūros pokyčius, ir priimdamos sprendimus, ar išsaugoti pripažinimą, jį užbaigti ar pakeisti jo sąlygas.
9. EVPRI savo interneto svetainėje paskelbia pripažintos rinkos praktikos sąrašą, kartu nurodydama, kuriose valstybėse narėse ji taikoma.
10. EVPRI stebi pripažintos rinkos praktikos taikymą ir kasmet teikia Komisijai ataskaitą apie jos taikymą atitinkamose rinkose.
11. Kompetentingos institucijos apie savo iki šiam reglamentui įsigaliojant pripažintą rinkos praktiką praneša EVPRI iki 2014 m. liepos 2 d. per tris mėnesius po to, kai įsigalioja 7 dalyje nurodyti techniniai reguliavimo standartai.
Pripažinta rinkos praktika, nurodyta šios dalies pirmoje pastraipoje toliau taikoma atitinkamoje valstybėje narėje, kol kompetentinga institucija, atsižvelgdama į EVPRI nuomonę, pateiktą pagal 4 dalį, priima sprendimo dėl tos praktikos tolesnio taikymo.
14 straipsnis
Draudimas prekiauti vertybiniais popieriais naudojantis viešai neatskleista informacija ir neteisėtai atskleisti viešai neatskleistą informaciją
Draudžiama:
a)
prekiauti ar mėginti prekiauti vertybiniais popieriais naudojantis viešai neatskleista informacija;
b)
patarti kitam asmeniui ar skatinti kitą asmenį užsiimti prekyba vertybiniais popieriais naudojantis viešai neatskleista informacija arba
c)
neteisėtai atskleisti viešai neatskleistą informaciją.
15 straipsnis
Draudimas manipuliuoti rinka
Draudžiama manipuliuoti rinka ar bandyti manipuliuoti rinka.
16 straipsnis
Piktnaudžiavimo rinka prevencija ir nustatymas
1. Rinkos dalyviai ir investicinės įmonės, valdantys prekybos vietą, nustato ir įgyvendina veiksmingas taisykles, sistemas ir procedūras, skirtas prekybos vertybiniais popieriais naudojantis viešai neatskleista informacija, manipuliavimo rinka ir bandymo prekiauti vertybiniais popieriais naudojantis viešai neatskleista informacija bei manipuliuoti rinka atvejams pagal Direktyvos 2014/65/ES 31 ir 54 straipsnius užkardyti ir nustatyti.
Pirmoje pastraipoje nurodytas asmuo nedelsdamas praneša prekybos vietos kompetentingai institucijai apie pavedimus ir sandorius, įskaitant bet kokius nutraukimus ar jų dalinius pakeitimus, kurie gali būti prekybos vertybiniais popieriais naudojantis viešai neatskleista informacija, manipuliavimo rinka, bandymo manipuliuoti rinka ar vykdyti prekybą vertybiniais popieriais naudojantis viešai neatskleista informacija atvejai.
2. Bet kuris asmuo, profesionaliai organizuojantis ar vykdantis finansinių priemonių sandorius, nustato ir palaiko veiksmingą tvarką, sistemas ir procedūras, kurias naudojant būtų nustatomi įtartini pavedimai ir sandoriai ir apie juos pranešama. Kai toks asmuo pagrįstai įtaria, kad pavedimas dėl finansinės priemonės ar finansinių priemonių sandoris, pateiktas ar vykdomas prekybos vietoje ar už jos ribų, gali būti prekybos vertybiniais popieriais naudojantis viešai neatskleista informacija, manipuliavimo rinka, prekybos vertybiniais popieriais naudojantis viešai neatskleista informacija ar bandymo manipuliuoti rinka atvejis, jis nedelsdamas apie tai praneša prekybos vietos kompetentingai institucijai, kaip nurodyta 3 dalyje.
3. Nedarant poveikio 22 straipsniui, asmenims, profesionaliai organizuojantiems ar vykdantiems sandorius, taikomos tos valstybės narės, kurioje jie registruoti arba kurioje yra jų pagrindinė buveinė, o filialo atveju - tos valstybės narės, kurioje yra filialas, pranešimų teikimo procedūros taisyklės. Pranešimas adresuojamas tos valstybės narės kompetentingai institucijai.
4. Pranešimą apie įtartinus pavedimus ar sandorius gavusios kompetentingos institucijos, kaip nurodyta 3 dalyje, nedelsdamos perduoda tokią informaciją atitinkamų prekybos vietų kompetentingoms institucijoms.
5. Siekiant užtikrinti nuoseklią šio straipsnio harmonizaciją„ EVPRI rengia techninių reguliavimo standartų projektą, siekdama nustatyti:
a)
tinkamas taisykles, sistemas ir procedūras, kad subjektai vykdytų 1 ir 2 dalių reikalavimus; ir
b)
sistemas ir pranešimų šablonus, kuriais subjektai galėtų naudotis, kad įgyvendintų 1 ir 2 dalių reikalavimus;
EVPRI tuos techninių reguliavimo standartų projektus pateikia Komisijai ne vėliau kaip 2016 m. liepos 3 d.
Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10-14 straipsnius priimti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus.
3 SKYRIUS
INFORMACIJOS ATSKLEIDIMO REIKALAVIMAI
17 straipsnis
Viešai neatskleistos informacijos atskleidimas
1. Emitentas nedelsdamas informuoja visuomenę apie viešai neatskleistą informaciją, tiesiogiai susijusią su tuo emitentu.
Emitentas užtikrina, kad viešai neatskleista informacija būtų paskelbta taip, kad visuomenė galėtų greitai ją gauti ir visiškai, teisingai ir laiku įvertinti ir, kai taikoma, taikant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/109/EB (24) 21 straipsnyje nurodytą oficialiai nustatytą mechanizmą. Emitentas nederina viešai neatskleistos informacijos atskleidimo visuomenei ir savo veiklos rinkodaros. Emitentas savo oficialioje interneto svetainėje skelbia visą viešai neatskleistą informaciją, kurią jis privalo viešai atskleisti, ir bent penkerius metus jos iš ten nepašalina.
Šis straipsnis taikomas emitentams, kurie yra pateikę prašymą ar turi leidimą prekiauti savo finansinėmis priemonėmis valstybės narės reguliuojamoje rinkoje, arba, jei priemone prekiaujama tik daugiašalėje ar organizuotoje prekybos sistemoje, tiems, kurie turi leidimą prekiauti savo finansinėmis priemonėmis valstybės narės daugiašalėje ar organizuotoje prekybos sistemoje arba yra padavę prašymą leisti jomis prekiauti valstybės narės daugiašalėje ar organizuotoje prekybos sistemoje.
2. Apyvartinių taršos leidimų rinkos dalyvis viešai, veiksmingai ir laiku atskleidžia viešai neatskleistą informaciją apie savo turimus apyvartinius taršos leidimus, susijusius su jo verslu, įskaitant aviacijos veiklą, kaip nurodyta Direktyvos 2003/87/EB I priede, ar įrenginiais, kaip apibrėžta tos direktyvos 3 straipsnio e punkte, kuriuos dalyvis, patronuojančioji bendrovė ar su ja susijusi įmonė valdo nuosavybės teise ar kontroliuoja ar už kurių praktinius valdymo aspektus dalyvis, jo patronuojančioji bendrovė ar su ja susijusi įmonė visiškai ar iš dalies atsako. Atskleidžiama svarbi informacija apie įrenginių pajėgumus ir panaudojimą, įskaitant planuotą ar neplanuotą naudojimosi tokiais įrenginiais sustabdymą.
Pirma pastraipa netaikoma dalyviui apyvartinių taršos leidimų rinkoje, kai įrenginių ar aviacijos veiklos, kurią jis valdo nuosavybės teise, kontroliuoja ar už kurią atsako, išlakos prieš tai ėjusiais metais neviršijo mažiausio anglies dioksido ekvivalento lygio, o kai vykdoma deginimo veikla, jų nominali šiluminė galia neviršijo mažiausio nustatyto lygio.
Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal 35 straipsnį, kuriais nustato mažiausią anglies dioksido ekvivalento lygį ir mažiausią nominalios šiluminės galios lygį, kad būtų galima taikyti šios dalies antroje pastraipoje numatytą išimtį.
3. Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal 35 straipsnį, kuriais nurodoma kompetentinga institucija kuriai pagal šio straipsnio 4 ir 5 dalis teikiami pranešimai.
4. Emitentas ar apyvartinių taršos leidimų rinkos dalyvis, prisiimdamas visą atsakomybę, gali atidėti viešą viešai neatskleistos informacijos atskleidimą, jei tenkinamos visos šios sąlygos:
a)
skubiai atskleidus informaciją gali būti padaryta žala emitento ar apyvartinių taršos leidimų rinkos dalyvio teisėtiems interesams;
b)
tikėtina, kad dėl informacijos atskleidimo atidėjimo visuomenė nebus suklaidinta;
c)
emitentas ar apyvartinių taršos leidimų rinkos dalyvis gali užtikrinti tokios informacijos konfidencialumą.
Ilgesnį laikotarpį vykstančio ir į etapus padalyto proceso atveju, kai siekiama, kad susiklostytų tam tikros aplinkybės arba įvyktų tam tikras įvykis, arba kai tokios aplinkybės susiklostė ar toks įvykis įvyko, emitentas ar apyvartinių taršos leidimų rinkos dalyvis, prisiimdamas visą atsakomybę, gali atidėti viešą viešai neatskleistos informacijos, susijusios su šiuo procesu, atskleidimą laikantis pirmos pastraipos a, b ir c punktų.
Kai emitentas ar apyvartinių taršos leidimų rinkos dalyvis atidėjo viešai neatskleistos informacijos atskleidimą pagal šią dalį, jis informuoja kompetentingą instituciją, nurodytą šioje dalyje, kad informacijos atskleidimas atidėtas ir raštu paaiškina, kaip laikomasi šioje dalyje nustatytų sąlygų, iš karto po to, kai informacija atskleidžiama viešai. Kaip alternatyva, valstybės narės gali numatyti, kad tokio paaiškinimo įrašas pateikiamas tik kompetentingai institucijai, nurodytai šioje dalyje, paprašius.
5. Siekdamas užtikrinti finansų sistemos stabilumą, finansinės priemonės emitentas, kuris yra kredito įstaiga arba finansinė institucija, prisiimdamas visą atsakomybę gali atidėti viešą viešai neatskleistos informacijos, įskaitant informaciją, susijusią su laikinomis likvidumo problemomis, ir visų pirma poreikį gauti neatidėliotiną centrinio banko ar paskutinio skolintojo pagalbą likvidumui padidinti, atskleidimą, jei tenkinamos visos toliau išvardytos sąlygos:
a)
atskleidus informaciją gali būti pakenkta emitento ir finansų sistemos stabilumui;
b)
jos atskleidimas atidėtas paisant viešojo intereso;
c)
gali būti užtikrintas tos informacijos konfidencialumas ir
d)
kompetentinga institucija, nurodyta 3 dalyje, pritarė atidėjimui, remdamasi tuo, kad laikomasi a, b ir c punktuose išdėstytų sąlygų.
6. Taikant 5 dalies a-d punktus, emitentas praneša kompetentingai institucijai, nurodytai 3 dalyje, apie savo ketinimus atidėti viešai neatskleistos informacijos atskleidimą ir pateikia įrodymus, kad laikomasi sąlygų, išdėstytų 5 dalies a, b ir c punktuose. Kompetentinga institucija, nurodytai 3 dalyje, atitinkamai konsultuojasi su nacionaliniu centriniu banku ar su makrolygio rizikos ribojimo institucija, kai yra, arba alternatyviai su viena iš šių institucijų:
a)
jeigu emitentas yra kredito institucija arba investicinė įmonė - institucija, nustatyta pagal Europos Parlamenot ir Tarybos direktyvos 2013/36/ES (25) 133 straipsnio 1 dalį;
b)
kitais nei a punkte nurodytais atvejais -bet kuri kita nacionalinė institucija, atsakinga už emitento priežiūrą.
Kompetentinga institucija, nurodyta 3 dalyje, užtikrina, kad viešai neatskleistos informacijos atskleidimas būtų atidėtas tik tiek, kiek būtina, kad būtų apsaugotas viešasis interesas. Kompetentinga institucija, nurodytai 3 dalyje, kiekvieną savaitę įvertina bent tai, ar laikomasi sąlygų, nustatytų 5 dalies a, b ir c punktuose.
Jeigu kompetentinga institucija, nurodyta 3 dalyje, nesutinka, kad būtų atidėtas viešai neatskleistos informacijos atskleidimas, emitentas nedelsdamas ją atskleidžia.
Ši dalis taikoma tada, kai emitentas nusprendžia neatidėti viešai neatskleistos informacijos atskleidimo pagal 4 dalį.
Šioje dalyje nuoroda į kompetentingą instituciją, nurodytą 3 dalyje, nedaro poveikio kompetentingos institucijos įgaliojimams vykdyti savo funkcijas bet kuriuo 23 straipsnio 1 dalyje nurodytu būdu.
7. Jeigu pagal 4 ar 5 dalį viešai neatskleistos informacijos atskleidimas buvo atidėtas ir nebeužtikrinamas tos viešai neatskleistos informacijos konfidencialumas, emitentas ar apyvartinių taršos leidimų rinkos dalyvis kaip įmanoma greičiau atskleidžia visuomenei tą viešai neatskleistą informaciją.
Ši dalis apima atvejus, kai gandai aiškiai susiję su viešai neatskleista informacija, kurios atskleidimas buvo atidėtas pagal 4 arba 5 dalį, ir tie gandai pakankamai tikslūs, kad tos informacijos konfidencialumas nebūtų užtikrinamas.
8. Jei emitentas ar apyvartinių taršos leidimų rinkos dalyvis, ar jų vardu ar už juos veikiantis asmuo atskleidžia kokią nors viešai neatskleistą informaciją trečiajam asmeniui vykdydamas įprastines su jo darbu, profesija ar pareiga susijusias užduotis, kaip numatyta 10 straipsnio 1 dalyje, jis privalo veiksmingai atskleisti visą tokią informaciją tuo pat metu, jei informacija atskleidžiama planuotai, ir nedelsiant, jei informacija atskleidžiama netyčia. Ši dalis netaikoma, jei informaciją gaunantis asmuo privalo saugoti konfidencialumą, nepaisant to, ar ši pareiga jam nustatyta pagal teisės aktus, reguliavimo nuostatas, įstatus ar sutartį.
9. Viešai neatskleistą informaciją, susijusią su emitentais, kurių finansinėmis priemonėmis leidžiama prekiauti MVĮ augimo rinkoje, savo svetainėje gali skelbti ne emitentas, o prekybos vieta, jei prekybos vietą valdantis subjektas nusprendžia teikti tokią paslaugą tos rinkos emitentams.
10. Tam, kad būtų užtikrintos šio straipsnio vienodos taikymo sąlygos, EVPRI rengia techninių įgyvendinimo standartų projektą, siekdama nustatyti:
a)
technines viešai neatskleistos informacijos tinkamo atskleidimo priemones, kaip nurodyta 1, 2, 8 ir 9 dalyse; ir
b)
technines viešai neatskleistos informacijos atskleidimo atidėjimo priemones, kaip nurodyta 4 ir 5 dalyse.
EVPRI tuos techninių įgyvendinimo standartų projektus pateikia Komisijai ne vėliau kaip 2016 m. liepos 3 d.
Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 15 straipsnį priimti pirmojoje pastraipoje nurodytus techninius įgyvendinimo standartus.
11. EVPRI paskelbia gaires, pagal kurias nustatomas nebaigtinis orientacinis teisėtų emitentų interesų, kaip nurodyta 4 dalies a punkte, ir atvejų, kai atidėjus viešai neatskleistos informacijos atskleidimą visuomenė būtų suklaidinta, kaip nurodyta 4 dalies b punkte, sąrašas.
18 straipsnis
Viešai neatskleistos informacijos turinčių asmenų sąrašai
1. Emitentai ar bet kurie jų vardu ar jų sąskaita veikiantys asmenys:
a)
sudaro visų turinčiųjų galimybę susipažinti su viešai neatskleista informacija ir pagal sutartį ar kitais pagrindais užduotis vykdančių ir todėl galinčių susipažinti su viešai neatskleista informacija asmenų, pavyzdžiui, konsultantų, buhalterių ar kredito reitingų agentūrų, sąrašą (viešai neatskleistos informacijos turinčių asmenų sąrašas);
b)
nedelsdami atnaujina viešai neatskleistos informacijos turinčių asmenų sąrašą pagal 4 dalį ir
c)
nedelsdami teikia viešai neatskleistos informacijos turinčių asmenų sąrašą kompetentingai institucijai, kai ši to paprašo.
2. Emitentai ar bet kurie jų vardu ar jų sąskaita veikiantys asmenys imasi visų pagrįstų veiksmų, kad užtikrintų, jog bet koks į viešai neatskleistos informacijos turinčių asmenų sąrašą įtrauktas asmuo raštu pripažintų savo atitinkamais įstatymais ir kitais teisės aktais nustatytas pareigas ir žinotų apie sankcijas, taikomas prekybai vertybiniais popieriais naudojantis viešai neatskleista informacija ir neteisėtam viešai neatskleistos informacijos atskleidimui.
Jeigu kitas asmuo, veikdamas emitento vardu arba sąskaita, imasi vykdyti užduotį parengti ir atnaujinti viešai neatskleistos informacijos turinčių asmenų sąrašą, emitentas lieka visiškai atsakingas už tai, kad būtų laikomasi prievolių pagal šį straipsnį. Emitentas visada turi teisę susipažinti su viešai neatskleistos informacijos turinčių asmenų sąrašu.
3. Viešai neatskleistos informacijos turinčių asmenų sąraše nurodoma bent:
a)
bet kurio asmens, turinčio prieigą prie viešai neatskleistos informacijos, tapatybė;
b)
asmens įtraukimo į viešai neatskleistos informacijos turinčių asmenų sąrašą priežastys;
c)
data ir laikas, kai asmuo susipažino su viešai neatskleista informacija; ir
d)
viešai neatskleistos informacijos turinčių asmenų sąrašo parengimo data.
4. Emitentai ar bet kurie asmenys, veikiantys jų vardu arba jų labui, nedelsdami atnaujina viešai neatskleistos informacijos turinčių asmenų sąrašą ir nurodo jo atnaujinimo datą, kai:
a)
pasikeičia priežastis, dėl kurios asmuo įtrauktas į viešai neatskleistos informacijos turinčių asmenų sąrašą;
b)
naujas asmuo susipažįsta su viešai neatskleista informacija, todėl jį reikia įtraukti į viešai neatskleistos informacijos turinčių asmenų sąrašą; ir
c)
asmuo nebegali susipažinti su viešai neatskleista informacija.
Kiekviename atnaujintame sąraše nurodoma įvykio, dėl kurio sąrašas atnaujintas, data ir laikas.
5. Emitentai ir bet kurie jų vardu ar jų labui veikiantys asmenys viešai neatskleistos informacijos turinčių asmenų sąrašą saugo bent penkerius metus nuo tada, kai jis parengtas arba atnaujintas.
6. Nereikalaujama, kad viešai neatskleistos informacijos turinčių asmenų sąrašą sudarytų emitentai, kurių finansinėmis priemonėmis leidžiama prekiauti MVĮ augimo rinkoje, jei tenkinamos šios sąlygos:
a)
emitentas imasi visų pagrįstų priemonių, reikalingų užtikrinti, kad bet koks asmuo, turintis galimybę susipažinti su viešai neatskleista informacija, pripažintų atitinkamas įstatymais ir kitais teisės aktais nustatytas pareigas ir žinotų apie sankcijas, taikomas prekybai vertybiniais popieriais naudojantis viešai neatskleista informacija, ir neteisėtam viešai neatskleistos informacijos atskleidimui; ir
b)
kompetentingai institucijai paprašius emitentas gali pateikti viešai neatskleistos informacijos turinčių asmenų sąrašą.
7. Šis straipsnis taikomas emitentams, kurie yra pateikę prašymą ar patvirtinę prekybą jų finansinėmis priemonėmis valstybės narės reguliuojamoje rinkoje arba, jei priemone prekiaujama tik daugiašalėje ar organizuotoje prekybos sistemoje, tiems, kurie yra patvirtinę prekybą jų finansinėmis priemonėmis valstybės narės daugiašalėje ar organizuotoje prekybos sistemoje arba pateikę prašymą leisti prekiauti jų finansinėmis priemonėmis valstybės narės daugiašalėje ar organizuotoje prekybos sistemoje.
8. Šio straipsnio 1-5 dalys taip pat taikomos:
a)
apyvartinių taršos leidimų rinkos dalyviams dėl viešai neatskleistos informacijos apie apyvartinius taršos leidimus, apie kurią sužinoma dėl to apyvartinių taršos leidimų rinkos dalyvio vykdomų fizinių operacijų.
b)
bet kokioms aukcionų platformoms, aukcionų rengėjams ir stebėtojams, susijusiems su apyvartinių taršos leidimų ar kitų jais pagrįstų aukcione parduodamų produktų aukcionais, rengiamais pagal Reglamentą (ES) Nr. 1031/2010.
9. Tam, kad būtų užtikrintos šio straipsnio vienodos taikymo sąlygos, EVPRI rengia techninių įgyvendinimo standartų projektą, siekdama nustatyti konkretų viešai neatskleistos informacijos turinčių asmenų sąrašų formatą ir tokių sąrašų atnaujinimo formatą, kaip nurodyta šiame straipsnyje.
EVPRI tuos techninių įgyvendinimo standartų projektus pateikia Komisijai ne vėliau kaip 2016 m. liepos 3 d.
Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 15 straipsnį priimti pirmojoje pastraipoje nurodytus techninius įgyvendinimo standartus.
19 straipsnis
Vadovų sandoriai
1. Vadovaujamas pareigas einantys asmenys, taip pat su jais glaudžiai susiję asmenys emitentui arba apyvartinių taršos leidimų rinkos dalyviui ir 2 dalies antroje pastraipoje nurodytai kompetentingai institucijai praneša
a)
emitentų atveju, apie kiekvieną savo labui vykdomą sandorį, susijusį su to emitento akcijomis arba skolos priemonėmis, išvestinėmis finansinėmis priemonėmis ar kitomis su jais siejamomis finansinėmis priemonėmis,
b)
apyvartinių taršos leidimų rinkos dalyvių atveju, apie kiekvieną savo labui vykdomą sandorį, susijusį su apyvartiniais taršos leidimais, aukcione parduodamais produktais ar susijusiomis išvestinėmis finansinėmis priemonėmis.
Tokie pranešimai pateikiami nedelsiant ir ne vėliau kaip per tris darbo dienas po sandorio.
Pirma pastraipa taikoma po to, kai bendra sandorių suma per kalendorinius metus pasiekė 8 ir 9 dalyse, kai taikoma, nustatytą ribą.
2. Taikant 1 dalį ir nedarant poveikio valstybių narių teisei nustatyti kitus pranešimų teikimo įpareigojimus nei nurodyta šiame straipsnyje, 1 dalyje nurodyti asmenys praneša kompetentingoms institucijoms apie visus savo sąskaita sudarytus sandorius.
Taisyklės, taikytinos pranešimams, kurių 1 dalyje nurodyti asmenys privalo laikytis, yra taisyklės, galiojančios valstybėje narėje, kurioje registruotas emitentas arba apyvartinių taršos leidimų rinkos dalyvis. Pranešimai tos valstybės narės kompetentingai institucijai pateikiami per tris darbo dienas nuo sandorio datos. Kai emitentas nėra registruotas valstybėje narėje, pranešama tos valstybės narės, kurioje jis turi teikti kasmetinę informaciją apie akcijas buveinės kompetentingai institucijai pagal Direktyvos 2004/109/EB 2 straipsnio 1 dalies i punktą arbai jos nesant, prekybos vietos kompetentingai institucijai.
3. Emitentas arba apyvartinių taršos leidimų rinkos dalyvis užtikrina, kad informacija, apie kurią pranešama pagal 1 dalį, būtų nedelsiant ir ne vėliau kaip per tris darbo dienas po sandorio viešai atskleista tokiu būdu, kad ją nediskriminaciniu pagrindu būtų galima gauti pagal 17 straipsnio 10 dalies a punkte nustatytus įgyvendinimo techninius standartus.
Emitentas arba apyvartinių taršos leidimų rinkos dalyvis naudoja tokias žiniasklaidos priemones, kuriomis būtų galima pagrįstai pasitikėti siekiant veiksmingai skleisti informaciją visoje Sąjungoje, ir, jeigu taikoma, naudojasi Direktyvos 2004/109/EB 21 straipsnyje nurodytu oficialiai nustatytu mechanizmu.
Kaip alternatyva nacionalinės teisės aktuose gali būti numatyta, kad kompetentinga institucija gali pati viešai skelbti šią informaciją.
4. Šis straipsnis taikomas finansinės priemonės emitentams, kurie:
a)
yra pateikę prašymą ar patvirtinę prekybą savo finansinėmis priemonėmis reguliuojamoje rinkoje; arba,
b)
jei priemone prekiaujama tik daugiašalėje ar organizuotoje prekybos sistemoje, tiems, kurie yra patvirtinę prekybą savo finansinėmis priemonėmis daugiašalėje ar organizuotoje prekybos sistemoje arba pateikę prašymą leisti prekiauti savo finansinėmis priemonėmis daugiašalėje ar organizuotoje prekybos sistemoje.
5. Emitentai ir apyvartinių taršos leidimų rinkos dalyviai raštu praneša vadovaujamas pareigas einantiems asmenims apie jų prievoles pagal šį straipsnį. Emitentai parengia visų vadovaujamas pareigas einančių asmenų ir su jais glaudžiai susijusių asmenų sąrašą.
Vadovaujamas pareigas einantys asmenys raštu praneša su jais glaudžiai susijusiems asmenims apie jų prievoles pagal šį straipsnį ir saugo šio pranešimo kopiją.
6. Pranešime dėl 1 dalyje nurodytų sandorių pateikiama ši informacija:
a)
asmens vardas ir pavardė;
b)
pranešimo priežastis;
c)
atitinkamo emitento arba apyvartinių taršos leidimų rinkos dalyvio pavadinimas;
d)
finansinės priemonės identifikatorius ir aprašymas;
e)
sandorio (sandorių) pobūdis (pvz., ar tai įsigijimas, ar pardavimas), nurodant, ar jis susijęs su akcijų pasirinkimo programų ar kitų 7 dalyje nurodytų konkrečių pavyzdžių vykdymu;
f)
sandorio (sandorių) data ir vieta ir
g)
sandorio (sandorių) kaina ir mastas. Įkeitimo, kurio sąlygose nurodyta, kad jo kaina gali keistis, atveju tai turėtų būti atskleista kartu su verte tą pačią dieną, kai jis įkeičiamas.
7. Kiti sandoriai, apie kuriuos reikia pranešti pagal 1 dalį:
a)
asmens, einančio vadovaujamas pareigas ar su juo glaudžiai susijusio asmens, kaip nurodyta 1 dalyje, ar jo vardu vykdomas finansinių priemonių įkeitimas ar skolinimas;
b)
asmenų, profesionaliai organizuojančių ar vykdančių finansinių priemonių sandorius, vardu arba kito asmens 1 dalyje nurodyto vadovaujamas pareigas einančio asmens vardu ar su juo glaudžiai susijusio asmens vardu vykdomi sandoriai, taip pat, kai veikiama savo nuožiūra;
c)
sandoriai pagal gyvybės draudimo polisus, kaip apibrėžta pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/138/EB (26), kai:
i)
draudėjas yra vadovaujamas pareigas einantis arba su juo glaudžiai susijęs asmuo, kaip nurodyta 1 dalyje,
ii)
investavimo rizika tenka draudėjui, ir
iii)
draudėjas turi įgaliojimus arba gali savo nuožiūra priimti investicinius sprendimus dėl konkrečių priemonių tame gyvybės draudimo polise arba vykdyti konkrečių priemonių tame gyvybės draudimo polise sandorius.
Taikant a punktą apie įkeitimą arba panašias finansinių priemonių užtikrinimo priemones, kai finansinės priemonės padedamos į depozitinę sąskaitą, pranešti nereikia, išskyrus atvejus, kai toks įkeitimas ar kita vertybinių popierių užtikrinimo priemonė yra skirta specialiai kredito priemonei apsaugoti.
Tol, kol reikalaujama, kad draudėjas pagal šią dalį praneštų apie sandorius, prievolė pranešti draudimo bendrovei netaikoma.
8. 1 dalis taikoma visiems tolesniems sandoriams, kai bendroji vertė per kalendorinius metus pasiekia 5 000 EUR. 5 000 EUR riba skaičiuojama sudedant visus 1 dalyje nurodytus sandorius, neatsižvelgiant į užskaitą.
9. Kompetentinga institucija gali nuspręsti 8 dalyje nurodytą ribą padidinti iki 20 000 EUR ir praneša EVPRI apie savo sprendimą padidinti ribą prieš pradėdama jį taikyti, taip pat nurodo šio sprendimo motyvus, ypatingą dėmesį skirdama rinkos sąlygoms. EVPRI savo interneto svetainėje paskelbia pagal šį straipsnį taikomų ribų ir kompetentingų institucijų pateiktų motyvų, susijusių su tokiomis ribomis, sąrašą.
10. Šis straipsnis taip pat taikomas vadovaujamas pareigas einantiems asmenims, bet kokių aukcionų platformų pareigas einantiems asmenims, aukcionų rengėjams ir stebėtojams, dalyvaujantiems aukcionuose, rengiamuose pagal Reglamentą (ES) Nr. 1031/2010, taip pat su tokiais asmenimis glaudžiai susijusiems asmenims, jeigu jų sandoriai susiję su apyvartinių taršos leidimais, su išvestinėmis priemonėmis, kurios siejamos su šiais leidimais, arba su šiais leidimais grindžiamais aukcione parduodamais produktais. Tie asmenys praneša apie savo sandorius aukcionų platformoms, aukcionų rengėjams ir stebėtojams, atitinkamai, ir kompetentingoms institucijoms, kur aukcionų platformos, aukcionų rengėjai ir stebėtojai yra registruoti. Aukcionų platformos, aukcionų rengėjai, aukcionų stebėtojai arba kompetentinga institucija paviešina informaciją, apie kurią taip buvo pranešta, pagal 3 dalį.
11. Nedarant poveikio 14 ir 15 straipsniams, vadovaujamas emitento pareigas einantis asmuo tiesiogiai arba netiesiogiai savo arba trečiojo asmens labui nevykdo jokios prekybos, susijusios su akcijomis ar emitento skolos priemonėmis arba išvestinėmis priemonėmis ar kitomis su jomis susijusiomis finansinėmis priemonėmis, 30 kalendorinių dienų draudimo laikotarpiu prieš paskelbiant tarpinę finansinę ataskaitą arba metų pabaigos ataskaitą, kurią atitinkamas emitentas:
a)
privalo viešai paskelbti pagal prekybos vietos taisykles, kai emitento akcijomis leidžiama prekiauti; arba
b)
pagal nacionalinės teisės aktus.
12. Nedarant poveikio 14 ir 15 straipsniams, emitentas gali leisti vadovaujamas emitento pareigas einančiam asmeniui vykdyti prekybą savo arba trečiojo asmens labui per 11 dalyje nustatytą draudimo laikotarpį arba:
a)
atskirais atvejais susiklosčius ypatingoms aplinkybėms, pavyzdžiui, susidūrus su dideliais finansiniais sunkumais, dėl kurių būtina nedelsiant parduoti akcijas; ar
b)
dėl vykdomos ar įvykdytos prekybos pobūdžio arba prekybos, susijusios su darbuotojų akcijų schemomis, taupymo fondais, akcijų ar prekybos kvalifikavimu arba sandoriais, kai atitinkamo vertybinio popieriaus vertė nesikeičia.
13. Komisijai pagal 35 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriuose būtų nurodomos aplinkybės, kuriomis emitentas gali draudimo laikotarpiu leisti prekiauti, kaip nurodyta 12 dalyje, įskaitant aplinkybes, kurios būtų laikomos išskirtinėmis, ir sandorių rūšis, kurias leisti būtų pateisinama.
14. Komisija pagal 35 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriuose nurodomos sandorių, dėl kurių atsiranda 1 dalyje nurodytas reikalavimas, rūšys.
15. Siekdama užtikrinti vienodą 1 dalies taikymą, EVPRI parengia techninių įgyvendinimo standartų, pagal kuriuos nustatoma, kokią formą ir šabloną naudojant turi būti pranešama apie informaciją, nurodytą 1 dalyje, ir ji viešai atskleidžiama, projektus.
EVPRI tuos techninių įgyvendinimo standartų projektus pateikia Komisijai ne vėliau kaip 2015 m. liepos 3 d.
Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 15 straipsnį priimti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius įgyvendinimo standartus.
20 straipsnis
Rekomendacijos dėl investicijų ir statistika
1. Asmenys, rengiantys ar skleidžiantys investavimo rekomendacijas arba kitą informaciją, kurioje rekomenduojama ar siūloma investavimo strategija imasi tinkamų priemonių, siekdami užtikrinti, kad tokia informacija būtų pristatoma objektyviai, ir atskleisti savo interesus ar interesų konfliktą, susijusį su finansinėmis priemonėmis, dėl kurių teikiama ta informacija.
2. Valstybės institucijos, platinančios statistikos duomenis arba prognozes, kurie gali turėtų didelį poveikį finansų rinkoms, juos platina objektyviai ir skaidriai.
3. Siekiant užtikrinti nuoseklią šio straipsnio harmonizaciją, EVPRI rengia techninių reguliavimo standartų projektą, siekdama nustatyti technines taisykles, skirtas įvairių 1 dalyje nurodytų kategorijų asmenims, objektyviai pristatyti investavimo rekomendacijas ar kitą informaciją, kuria rekomenduojama arba siūloma investicijų strategija, ir atskleisti tam tikri interesus ar interesų konfliktų požymius.
EVPRI tuos techninių reguliavimo standartų projektus pateikia Komisijai ne vėliau kaip 2015 m. liepos 3 d.
Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10-14 straipsnius priimti pirmojoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus.
3 dalyje nurodytuose techniniuose reguliavimo standartuose išdėstytos techninės taisyklės netaikomos žurnalistams, kuriems taikomas lygiavertis ir atitinkamas valstybių narių reguliavimas, įskaitant lygiavertį atitinkamą savireguliavimą, jeigu tokiu reguliavimu užtikrinamas panašus poveikis kaip ir tomis techninėmis taisyklėmis. Valstybės narės pateikia Komisijai to lygiaverčio atitinkamo reguliavimo tekstą.
21 straipsnis
Informacijos atskleidimas arba platinimas žiniasklaidoje
Taikant 10 straipsnį, 12 straipsnio 1 dalies c punktą ir 20 straipsnį, kai informacija atskleidžiama ar platinama ir kai rekomendacijos pateikiamos arba platinamos užsiimant žurnalistine veikla arba kita saviraiškos forma žiniasklaidoje, toks informacijos atskleidimas arba platinimas vertinamas atsižvelgiant į kitose žiniasklaidos priemonėse spaudos ir žodžio laisvei taikytinas taisykles ir žurnalistų profesines taisykles arba kodeksus, nebent:
a)
atitinkami asmenys arba su jais glaudžiai susiję asmenys dėl atitinkamos informacijos atskleidimo arba platinimo tiesiogiai ar netiesiogiai gauna naudos arba pelno, arba
b)
informacija atskleidžiama ar platinama siekiant suklaidinti rinką dėl finansinių priemonių pasiūlos, paklausos ar kainos.
4 SKYRIUS
EVPRI IR KOMPETENTINGOS INSTITUCIJOS
22 straipsnis
Kompetentingos institucijos
Nedarant poveikio teisminių institucijų kompetencijai, kiekviena valstybė narė šio reglamento tikslais skiria vieną administracinę kompetentingą instituciją. Valstybės narės praneša apie paskirtą instituciją atitinkamai Komisijai, EVPRI ir kitų valstybių narių kitoms kompetentingoms institucijoms. Kompetentinga institucija užtikrina, kad jos teritorijoje šio reglamento nuostatos būtų taikomos visiems jos teritorijoje vykdomiems veiksmams, taip pat užsienyje vykdomiems veiksmams, susijusiems su priemonėmis, kuriomis leidžiama prekiauti reguliuojamoje rinkoje, dėl kurių pateiktas prašymas prekiauti reguliuojamoje rinkoje, kuriomis prekiaujama aukcionų platformose arba kuriomis prekiaujama pagal kompetentingos institucijos teritorijoje veikiančią daugiašalę ar organizuotą prekybos sistemą arba dėl kurių pateiktas prašymas prekiauti kompetentingos institucijos teritorijoje veikiančioje daugiašalėje ar organizuotoje prekybos sistemoje.
23 straipsnis
Kompetentingų institucijų įgaliojimai
1. Kompetentingos institucijos vykdo savo funkcijas ir įgaliojimus:
a)
tiesiogiai;
b)
bendradarbiaudamos su kitomis institucijomis ar su rinkos subjektais;
c)
pagal savo pareigas perduodamos įgaliojimus tokioms institucijoms ar rinkos subjektams;
d)
kreipdamosi į kompetentingas teismines institucijas.
2. Siekdamos vykdyti savo pareigas pagal šį reglamentą, kompetentingos institucijos pagal nacionalinius teisės aktus turi bent šiuos priežiūros ir tyrimo įgaliojimus:
a)
galimybę susipažinti su bet kokiu bet kokio pavidalo dokumentu ir kitais duomenimis ir gauti ar pasidaryti jų kopiją;
b)
reikalauti arba prašyti informacijos iš bet kurio asmens, įskaitant tuos, kurie nuolat dalyvauja teikiant pavedimus ar vykdant tam tikrus susijusius sandorius, taip pat iš jų vadovo, ir prireikus kviesti ir apklausti tokius asmenis siekiant gauti informacijos;
c)
reikalauti, kad tam tikrų neatidėliotinų sandorių rinkų dalyviai pateiktų standartinės formos informaciją apie biržos prekių išvestines finansines priemones, gauti ataskaitas apie sandorius ir turėti tiesioginę prieigą prie prekybos dalyvių sistemų;
d)
atlikti patikras ir tyrimus vietoje, išskyrus privačias fizinių asmenų gyvenamąsias patalpas;
e)
laikantis antros pastraipos, patekti į fizinių ir juridinių asmenų patalpas ar atlikti dokumentų ir bet kokio formato duomenų poėmį, kai yra pagrįstas įtarimas, kad su patikra arba tyrimu susiję dokumentai ir duomenys gali būti svarbūs norint įrodyti, kad vertybiniais popieriais prekiaujama naudojantis viešai neatskleista informacija arba manipuliuojama rinka pažeidžiant šį reglamentą;
f)
perduoti bylą baudžiamajam tyrimui;
g)
reikalauti investicinių įmonių, kredito institucijų ar finansų įstaigų turimų telefoninių pokalbių įrašų, elektroninių pranešimų ir duomenų išklotinių;
h)
reikalauti, jei leidžiama pagal nacionalinės teisės aktus, telekomunikacijų operatoriaus turimų duomenų išklotinių, kai pagrįstai įtariama, kad pažeidimas padarytas, ir jei tokios išklotinės gali būti svarbios atliekant 14 straipsnio a ir b punktų arba 15 straipsnio pažeidimo tyrimą;
i)
reikalauti įšaldyti arba areštuoti turtą;
j)
sustabdyti prekybą atitinkama finansine priemone;
k)
reikalauti laikinai nutraukti bet kokią veiklą, kurią kompetentinga institucija laiko prieštaraujančia šiam reglamentui;
l)
reikalauti laikinai uždrausti vykdyti profesinę veiklą;
m)
imtis visų reikalingų priemonių siekiant, kad visuomenė būtų teisingai informuota, taip pat ištaisyti melagingą ar klaidinančią atskleistą informaciją, be kita ko, reikalaujant, kad emitentas ar kitas melagingą ar klaidinančią informaciją paskelbęs ar išplatinęs asmuo paskelbtų taisomąjį pareiškimą.
Jeigu pagal nacionalinius teisės aktus iš atitinkamos valstybės narės teisminės institucijos reikia gauti išankstinį leidimą patekti į fizinių ir juridinių asmenų, nurodytų tame punkte, patalpas, įgaliojimai, kaip nurodyta pirmos pastraipos e punkte, įgyvendinami tik gavus tokį išankstinį leidimą.
3. Valstybės narės užtikrina, kad būtų įgyvendintos tinkamos priemonės ir kompetentingos institucijos turėtų visus priežiūros ir tyrimo įgaliojimus, būtinus jų pareigoms vykdyti.
Šis reglamentas nedaro poveikio įstatymams ir kitiems teisės aktams, priimtiems atsižvelgiant į įmonių perėmimo pasiūlymus, susijungimo sandorius ir kitus sandorius, turinčius įtakos bendrovių valdymui arba jų kontrolei, reguliuojamiems priežiūros institucijos, valstybių narių paskirtos pagal Direktyvos 2004/25/EB 4 straipsnį, kuriuo papildomi šio reglamento reikalavimai.
4. Asmuo, pagal šį reglamentą teikiantis informaciją kompetentingai institucijai, nelaikomas pažeidusiu kokius nors informacijos atskleidimo apribojimus, nustatytus sutartimi arba bet kokia įstatymų ir kitų teisės aktų nuostata, ir pranešančiajam asmeniui neužkraunama jokios su tokiu pranešimu susijusios atsakomybės.
24 straipsnis
Bendradarbiavimas su EVPRI
1. Įgyvendinant šį reglamentą kompetentingos institucijos bendradarbiauja su EVPRI pagal Reglamentą (ES) Nr. 1095/2010.
2. Pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 35 straipsnį kompetentingos institucijos nedelsdamos teikia EVPRI visą informaciją, būtiną EVPRI pareigoms vykdyti.
3. Tam, kad būtų užtikrintos šio straipsnio vienodos taikymo sąlygos, EVPRI parengia techninių įgyvendinimo standartų projektą, siekdama nustatyti keitimosi informacija tvarką ir priemones, nurodytas 2 dalyje.
EVPRI tuos techninių įgyvendinimo standartų projektus pateikia Komisijai ne vėliau kaip 2016 m. liepos 3 d.
Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 15 straipsnį priimti pirmojoje pastraipoje nurodytus techninius įgyvendinimo standartus.
25 straipsnis
Pareiga bendradarbiauti
1. Kompetentingos institucijos bendradarbiauja viena su kita ir su EVPRI, kai tai būtina įgyvendinant šį reglamentą, išskyrus atvejus, kai taikoma viena iš išimčių, nurodytų 2 dalyje. Visų pirma, kompetentingos institucijos teikia paramą kitų valstybių narių kompetentingoms institucijoms ir EVPRI. Pirmiausia, jos be reikalo nedelsdamos keičiasi informacija ir bendradarbiauja tiriamosios veiklos, priežiūros ir teisės aktų įgyvendinimo užtikrinimo klausimais.
Pirmoje pastraipoje nurodyta pareiga bendradarbiauti ir teikti paramą taikoma ir Komisijai, kai keičiamasi informacija, susijusia su biržos prekėmis, kurios yra SESV I priede išvardyti žemės ūkio produktai.
Kompetentingos institucijos ir EVPRI bendradarbiauja pagal Reglamentą (ES) Nr. 1095/2010, ypač jo 35 straipsnį.
Valstybėms narėms pagal 30 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą nusprendus už šio reglamento nuostatų pažeidimus, nurodytus tame straipsnyje, nustatyti baudžiamąsias sankcijas, jos užtikrina, kad būtų parengtos atitinkamos priemonės, kurias taikant kompetentingoms institucijoms būtų suteikti visi reikalingi įgaliojimai bendradarbiauti su teisminėmis institucijoms savo jurisdikcijoje ir gauti specifinę informaciją, susijusią su baudžiamuoju tyrimu arba procesu, pradėtu dėl galimų šio reglamento pažeidimų, taip pat tokią pat informaciją teikti kitoms kompetentingoms institucijoms ir EVPRI ir taip vykdyti pareigą, nustatytą pagal šį reglamentą, bendradarbiauti tarpusavyje ir su EVPRI.
2. Kompetentinga institucija gali atsisakyti patenkinti prašymą suteikti informaciją ar bendradarbiauti vykdant tyrimą tik susiklosčius šioms išskirtinėms aplinkybėms, visų pirma, kai:
a)
atitinkamos informacijos teikimas galėtų neigiamai paveikti valstybės narės, į kurią kreiptasi, saugumą, ypač kovojant su terorizmu ir kitais sunkiais nusikaltimais;
b)
prašymo tenkinimas gali neigiamai paveikti jos pačios tyrimą ar teisės aktų įgyvendinimo užtikrinimą arba, jei taikoma, nusikalstamų veikų tyrimą;
c)
valstybės narės, į kurią kreiptasi, institucijose jau pradėtas teismo procesas dėl tų pačių veikų prieš tuos pačius asmenis, arba
d)
valstybėje narėje, į kurią kreiptasi, jau paskelbtas galutinis teismo sprendimas tiems patiems asmenims už tuos pačius veiksmus.
3. Kompetentingos institucijos ir EVPRI bendradarbiauja su Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūra (angl. ACER), įsteigta pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 713/2009 (27), ir valstybių narių nacionalinėmis reguliavimo institucijomis, siekdamos užtikrinti koordinuotą požiūrį į tam tikrų taisyklių įgyvendinimą, kai sandoriai, prekybos pavedimai ar kiti veiksmai yra susiję su viena ar daugiau finansinių priemonių, kurioms taikomas šis reglamentas, taip pat su vienu ar daugiau didmeninių energetikos produktų, kuriems taikomi Reglamento (ES) Nr. 1227/2011 3, 4 ir 5 straipsniai. Taikydamos šio reglamento 7, 8 ir 12 straipsnius su didmeniniais energetikos produktais susijusioms finansinėms priemonėms, kompetentingos institucijos atsižvelgia į Reglamento (ES) Nr. 1227/2011 2 straipsnyje pateiktų apibrėžčių ypatumus ir Reglamento (ES) Nr. 1227/2011 3, 4 ir 5 straipsnių nuostatas.
4. Paprašius, kompetentingos institucijos nedelsdamos teikia bet kokią reikiamą informaciją pagal 1 dalį.
5. Jei kompetentinga institucija yra tikra, kad kitos valstybės narės teritorijoje vykdomi ar buvo vykdomi šio reglamento nuostatoms prieštaraujantys veiksmai ar kad tam tikri veiksmai daro poveikį finansinėms priemonėms, kuriomis prekiaujama kitos valstybės narės prekybos vietoje, ji kuo išsamiau apie tai praneša tos kitos valstybės narės kompetentingai institucijai ir EVPRI, o kai tai susiję su didmeniniais energetikos produktais - ir ACER. Įvairių valstybių narių kompetentingos institucijos viena su kita ir su EVPRI (o kai tai susiję su didmeniniais energetikos produktais - ir su ACER) tariasi dėl veiksmų, kurių reikėtų imtis, ir informuoja viena kitą apie svarbius tarpinius rezultatus. Jos koordinuoja veiksmus, kad išvengtų galimo dubliavimosi taikant administracines sankcijas ir kitas administracines priemones tokiais tarpvalstybiniais atvejais pagal 30 ir 31 straipsnius, taip pat padeda viena kitai užtikrinti priimtų sprendimų vykdymą.
6. Vienos valstybės narės kompetentinga institucija gali prašyti, kad kitos valstybės narės kompetentinga institucija jai padėtų vykdyti patikras vietoje ar tyrimus.
Prašančioji kompetentinga institucija gali informuoti EVPRI apie pirmoje pastraipoje nurodytus prašymus. Tarpvalstybinio tyrimo ar patikros atveju EVPRI koordinuoja tokį tyrimą ar patikrą, jei to prašo viena iš kompetentingų institucijų.
Jei kompetentinga institucija gauna kitos valstybės narės kompetentingos institucijos prašymą atlikti patikrą vietoje ar tyrimą, ji gali:
a)
pati vykdyti patikrą vietoje ar tyrimą;
b)
leisti prašymą pateikusiai kompetentingai institucijai dalyvauti vykdant patikrą vietoje ar tyrimą;
c)
leisti prašymą pateikusiai kompetentingai institucijai pačiai vykdyti patikrą vietoje ar tyrimą;
d)
paskirti tikrintojus ar ekspertus, kurie vykdys patikrą vietoje ar tyrimą;
e)
vykdyti konkrečias su priežiūros veikla susijusias užduotis kartu su kita kompetentinga institucija.
Kompetentingos institucijos taip pat gali bendradarbiauti su kitų valstybių narių kompetentingomis institucijomis siekdamos palengvinti piniginių sankcijų išieškojimą.
7. Nedarant poveikio SESV 258 straipsniui, kompetentinga institucija, kurios prašymas suteikti informaciją ar suteikti pagalbą pagal 1, 3, 4 ir 5 dalis nepatenkintas per priimtiną laiką ar kurios prašymas suteikti informaciją ar suteikti paramą atmestas, gali kreiptis į EVPRI dėl tokio atmetimo ar neveikimo per pagrįstą laikotarpį.
Tais atvejais EVPRI gali imtis veiksmų pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 19 straipsnį, nedarant poveikio EVPRI teisei imtis veiksmų pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 17 straipsnį.
8. Kompetentingos institucijos bendradarbiauja ir keičiasi informacija su tam tikromis nacionalinėmis ir trečiųjų šalių reguliavimo institucijomis, atsakingomis už tam tikras neatidėliotinų sandorių rinkas, kai jos pagrįstai įtaria, kad pažeidžiant šį reglamentą vykdoma ar buvo vykdoma prekyba vertybiniais popieriais, pasinaudojant viešai neatskleista informacija, yra ar buvo neteisėtai atskleidžiama viešai neatskleista informacija ar yra ar buvo manipuliuojama rinka. Taip bendradarbiaujant užtikrinama konsoliduota finansinių ir neatidėliotinų sandorių rinkų priežiūra, nustatomi su keliomis rinkomis ir keliomis valstybėmis susiję piktnaudžiavimo rinka atvejai ir taikomos sankcijos.
Bendradarbiavimą ir keitimąsi informacija apie apyvartinius taršos leidimus pagal pirmą pastraipą užtikrina:
a)
aukcionų stebėtojas, kai rengiami apyvartinių taršos leidimų ar kitų tokiais leidimais pagrįstų aukcione parduodamų produktų aukcionai pagal Reglamentą (ES) Nr. 1031/2010; ir
b)
kompetentingos institucijos, registrų administratoriai, įskaitant centrinę administravimo instituciją, taip pat kitos pagal Direktyvą 2003/87/EB reikalavimų vykdymą prižiūrinčios valstybės institucijos.
EVPRI teikia pagalbą ir koordinuoja kitų valstybių narių ir trečiųjų šalių kompetentingų institucijų ir reguliavimo institucijų bendradarbiavimą ir informacijos mainus. Jei įmanoma, kompetentingos institucijos sudaro bendradarbiavimo susitarimus su trečiųjų šalių reguliavimo institucijomis, atsakingomis už tam tikras neatidėliotinų sandorių rinkas pagal 26 straipsnį.
9. Tam, kad būtų užtikrintos šio straipsnio vienodos taikymo sąlygos, EVPRI parengia techninių įgyvendinimo standartų projektą, siekdama nustatyti keitimosi informacija ir paramos teikimo tvarką ir priemones pagal šį straipsnį.
EVPRI tuos techninių įgyvendinimo standartų projektus pateikia Komisijai ne vėliau kaip 2016 m. liepos 3 d.
Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 15 straipsnį priimti pirmojoje pastraipoje nurodytus techninius įgyvendinimo standartus.
26 straipsnis
Bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis
1. Valstybių narių kompetentingos institucijos prireikus sudaro bendradarbiavimo susitarimus su trečiųjų šalių priežiūros institucijomis dėl informacijos mainų ir pagal šį reglamentą nustatytų prievolių vykdymo priežiūros trečiosiose šalyse. Tais bendradarbiavimo susitarimais užtikrinamas bent jau efektyvus keitimasis informacija, kuris leistų kompetentingoms institucijoms vykdyti savo pareigas pagal šį reglamentą.
Kompetentinga institucija informuoja EVPRI ir kitas kompetentingas institucijas apie ketinimą sudaryti tokį susitarimą.
2. EVPRI, kai įmanoma, palengvina ir koordinuoja kompetentingų institucijų ir tam tikrų trečiųjų šalių priežiūros institucijų bendradarbiavimo susitarimų rengimą.
Tam, kad būtų užtikrintos šio straipsnio vienodos taikymo sąlygos, EVPRI parengia techninių reguliavimo standartų projektus, kuriuose pateikiamas standartinis bendradarbiavimo susitarimo dokumentas, kuriuo, jeigu įmanoma, naudojasi valstybių narių kompetentingos institucijos.
EVPRI tuos techninių reguliavimo standartų projektus pateikia Komisijai ne vėliau kaip 2015 m. liepos 3 d.
Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10-14 straipsnius priimti antroje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus.
EVPRI taip pat, kai įmanoma, palengvina ir koordinuoja kompetentingų institucijų keitimąsi informacija, gauta iš trečiųjų šalių priežiūros institucijų, kuri gali būti svarbi imantis priemonių pagal 30 ir 31 straipsnius.
3. Kompetentingos institucijos sudaro bendradarbiavimo susitarimus dėl informacijos mainų su trečiųjų šalių priežiūros institucijomis tik tokiu atveju, jei atskleidžiamai informacijai būtina taikyti profesinės paslapties užtikrinimo priemones, bent jau lygiavertes toms, kurios išdėstytos 27 straipsnyje. Tokia informacija keičiamasi tik jei tai būtina tų kompetentingų institucijų užduotims vykdyti.
27 straipsnis
Profesinė paslaptis
1. Bet kokiai konfidencialiai informacijai, kuri yra gauta, kuria keičiamasi ar kuri yra perduodama pagal šį reglamentą, taikomos 2 ir 3 dalyse išdėstytos profesinės paslapties sąlygos.
2. Visa informacija, kuria pagal šį reglamentą tarpusavyje keičiasi kompetentingos institucijos ir kuri susijusi su verslo ar veiklos sąlygomis ar su kitais ekonominiais ar asmeniniais reikalais, laikoma konfidencialia, ir jai taikomi profesinės paslapties reikalavimai, išskyrus atvejus, kai tokios informacijos perdavimo metu kompetentinga institucija pareiškia, kad tokia informacija gali būti atskleidžiama arba kad jos atskleidimas būtinas teisminiam nagrinėjimui.
3. Prievolė saugoti profesinę paslaptį taikoma visiems asmenims, kurie dirba ar anksčiau dirbo kompetentingoje institucijoje arba bet kurioje institucijoje ar rinkos subjekte, kuriam kompetentinga institucija perdavė savo įgaliojimus, įskaitant kompetentingos institucijos nusamdytus auditorius ir ekspertus. Profesine paslaptimi laikoma informacija negali būti atskleista jokiam kitam asmeniui ar institucijai, išskyrus pagal Sąjungos ar nacionaliniuose teisės aktuose išdėstytas nuostatas.
28 straipsnis
Duomenų apsauga
Asmens duomenų tvarkymui pagal šį reglamentą kompetentingos institucijos vykdo savo funkcijas, taikydamos šį reglamentą pagal nacionalinius teisės aktus, įstatymus ir kitus teisės aktus, kuriais perkeliamos Direktyvos 95/46/EB nuostatos. Tvarkydama asmens duomenis pagal šį reglamentą, EVPRI laikosi Reglamento (EB) Nr. 45/2001 nuostatų.
Asmens duomenys saugomi ne ilgiau nei penkerius metus.
29 straipsnis
Asmens duomenų atskleidimas trečiosioms šalims
1. Valstybės narės kompetentinga institucija, kiekvieną atvejį apsvarstydama atskirai, gali perduoti asmens duomenis trečiajai šaliai, jei įvykdomi Direktyvos 95/46/EB reikalavimai. Kompetentinga institucija užtikrina, kad duomenys būtų perduodami tik jei tai būtina pagal šį reglamentą ir kad trečioji šalis neperduotų duomenų kitai trečiajai šaliai, nebent aiškiai suteiktas leidimas raštu ir įvykdytos valstybės narės kompetentingos institucijos nustatytos sąlygos.
2. Valstybės narės kompetentinga institucija iš kitos valstybės narės kompetentingos institucijos gautus asmens duomenis trečiosios šalies priežiūros institucijai atskleidžia tik gavusi aiškų duomenis suteikusios kompetentingos institucijos leidimą; be to, jei taikoma, duomenys atskleidžiami tik tais tikslais, kuriems ta kompetentinga institucija davė sutikimą.
3. Jei bendradarbiavimo susitarime numatytas keitimasis asmens duomenimis, vadovaujamasi įstatymais ir kitais teisės aktais, kuriais perkeliama Direktyva 95/46/EB.
5 SKYRIUS
ADMINISTRACINĖS PRIEMONĖS IR SANKCIJOS
30 straipsnis
Administracinės sankcijos ir kitos administracinės priemonės
1. Nedarant poveikio bet kurioms baudžiamosioms sankcijoms ir nedarant poveikio kompetentingų institucijų priežiūros įgaliojimams pagal 23 straipsnį, valstybės narės vadovaudamosi nacionaliniais teisės aktais įgalioja kompetentingas institucijas imtis atitinkamų administracinių sankcijų ir kitų administracinių priemonių ir taikyti jas bent šiems pažeidimams:
a)
šio reglamento 14 ir 15 straipsnių, 16 straipsnio 1 ir 2 dalių, 17 straipsnio 1, 2, 4 ir 5 bei 8 dalių, 18 straipsnio 1-6 dalių, 19 straipsnio 1, 2, 3, 5, 6, 7 ir 11 dalių bei 20 straipsnio 1 dalies pažeidimams; ir
b)
jeigu nebendradarbiaujama arba nevykdomi reikalavimai atliekant tyrimą ar patikrinimą arba nevykdomas 23 straipsnio 2 dalyje nurodytas prašymas.
Valstybės narės iki 2016 m. liepos 3 d. gali nuspręsti nenustatyti administracinių sankcijų, kaip nurodyta pirmoje pastraipoje, kai toje pastraipos a ir b punktuose nurodytiems pažeidimams jau taikomos baudžiamosios sankcijos pagal jų nacionalinę teisę. Jei valstybės narės taip nusprendžia, jos praneša Komisijai ir EVPRI apie atitinkamas baudžiamosios teisės nuostatas.
Ne vėliau kaip 2016 m. liepos 3 d. valstybės narės išsamiai informuoja Komisiją ir EVPRI apie pirmoje ir antroje pastraipose nurodytas taisykles. Jos nedelsdamos praneša Komisijai ir EVPRI apie bet kokius vėlesnius jų pakeitimus.
2. Valstybės narės pagal nacionalinius teisės aktus užtikrina, kad kompetentingos institucijos turėtų įgaliojimus skirti bent jau toliau nurodytas administracines sankcijas ir imtis bent jau toliau nurodytų administracinių priemonių įvykus 1 dalyje pirmos pastraipos a punkte nurodytiems pažeidimams:
a)
nurodyti, kad pažeidimą padaręs asmuo nutrauktų su pažeidimu susijusią veiklą ir nebekartotų tų veiksmų;
b)
reikalauti grąžinti dėl pažeidimo gautą pelną ar sumą, pelnytą išvengus nuostolių, jeigu tai galima nustatyti;
c)
paskelbti viešą įspėjimą, kuriame nurodytas pažeidimą padaręs asmuo ir pažeidimo pobūdis;
d)
atšaukti arba sustabdyti investicinės įmonės leidimą;
e)
vadovaujamas investicinės įmonės pareigas einančiam asmeniui ar kitam fiziniam asmeniui, kuris laikomas atsakingu už pažeidimą, laikinai uždrausti eiti vadovaujamas pareigas investicinėse įmonėse;
f)
jeigu pakartotinai padaromi 14 ar 15 straipsnių pažeidimai, bet kuriam vadovaujamas investicinės įmonės pareigas einančiam asmeniui ar kitam fiziniam asmeniui, kuris laikomas atsakingu už pažeidimą, visam laikui uždrausti eiti vadovaujamas pareigas investicinėse įmonėse;
g)
vadovaujamas investicinės įmonės pareigas einančiam asmeniui ar kitam fiziniam asmeniui, kuris laikomas atsakingu už pažeidimą, laikinai uždrausti veikti savo labui;
h)
taikyti didžiausias administracines pinigines sankcijas, kurių suma gali būti iki trijų kartų didesnė nei padarius pažeidimą gauto pelno ar išvengtų nuostolių suma, kai ją įmanoma nustatyti;
i)
fiziniams asmenims taikyti didžiausias administracines pinigines sankcijas, kurių dydis bent:
i)
už 14 ir 15 straipsnių pažeidimus - 5 000 000 EUR, o tose valstybėse narėse, kuriose euro nėra oficiali valiuta, - atitinkama suma nacionaline valiuta pagal valiutos keitimo kursą 2014 m. liepos 2 d.;
ii)
už 16 ir 17 straipsnių pažeidimus - 1 000 000 EUR, o tose valstybėse narėse, kuriose euro nėra oficiali valiuta, - atitinkama suma nacionaline valiuta pagal valiutos keitimo kursą 2014 m. liepos 2 d.; ir
iii)
už 18, 19 ir 20 straipsnių pažeidimus - 500 000 EUR, o tose valstybėse narėse, kuriose euro nėra oficiali valiuta, - atitinkama suma nacionaline valiuta pagal valiutos keitimo kursą 2014 m. liepos 2 d.; ir
j)
juridiniams asmenims taikyti didžiausias administracines pinigines sankcijas, kurių dydis bent:
i)
už 14 ir 15 straipsnių pažeidimus - 15 000 000 EUR arba 15 % bendros juridinio asmens metinės apyvartos pagal paskutinę turimą valdymo organo patvirtintą atskaitomybę, o tose valstybėse narėse, kuriose euro nėra oficiali valiuta, - atitinkama suma nacionaline valiuta pagal valiutos keitimo kursą 2014 m. liepos 2 d.;
ii)
už 16 ir 17 straipsnių pažeidimus - 2 500 000 EUR arba 2 % bendros juridinio asmens metinės apyvartos pagal paskutines turimas valdymo organo patvirtintas sąskaitas, o tose valstybėse narėse, kuriose euro nėra oficiali valiuta, - atitinkama suma nacionaline valiuta pagal valiutos keitimo kursą 2014 m. liepos 2 d.; ir
iii)
už 18, 19 ir 20 straipsnių pažeidimus - 1 000 000 EUR, o tose valstybėse narėse, kuriose euro nėra oficiali valiuta, - atitinkama suma nacionaline valiuta pagal valiutos keitimo kursą 2014 m. liepos 2 d.
Nuorodos į kompetentingą instituciją nedaro poveikio kompetentingos institucijos įgaliojimams vykdyti savo funkcijas bet kuriuo 23 straipsnio 1 dalyje nurodytu būdu.
Taikant pirmos pastraipos j punkto i ir ii papunkčius, jei juridinis asmuo yra patronuojančioji bendrovė arba patronuojančiosios bendrovės patronuojamoji įmonė, kuri turi parengti konsoliduotas finansines sąskaitas pagal Direktyvą 2013/34/ES (28), atitinkama bendra metine apyvarta laikoma bendra metinė apyvarta arba atitinkamos rūšies pajamos pagal atitinkamas apskaitos direktyvas - Direktyva 86/635/EEB (29) dėl bankų ir Direktyva 91/674/EEB (30) dėl draudimo įmonių, nurodytos paskutinėse turimose pagrindinės patronuojančiosios bendrovės valdymo organo patvirtintose konsoliduotose finansinėse sąskaitose.
3. Be 2 dalyje nurodytų įgaliojimų taikyti sankcijas valstybės narės gali kompetentingoms institucijoms pagal nacionalinius teisės aktus suteikti kitus sankcijų taikymo įgaliojimus ir užtikrinti didesnes sankcijas nei nustatyta toje dalyje.
31 straipsnis
Naudojimasis priežiūros įgaliojimais ir sankcijų taikymas
1. Valstybės narės užtikrina, kad, priimdamos sprendimą dėl administracinių sankcijų tipo ir lygio, kompetentingos institucijos atsižvelgtų į visas svarbias aplinkybes, įskaitant, jeigu taikoma:
a)
pažeidimo sunkumą ir trukmę;
b)
už pažeidimą atsakingo asmens atsakomybę;
c)
už pažeidimą atsakingo asmens finansinį pajėgumą, kaip nurodyta, pavyzdžiui, pagal juridinio asmens visą apyvartą ar fizinio asmens metines pajamas;
d)
už pažeidimą atsakingo asmens gauto pelno ar išvengtų nuostolių, jei juos galima nustatyti, reikšmingumą;
e)
už pažeidimą atsakingo asmens bendradarbiavimo su kompetentinga institucija lygį, neapribojant reikalavimo užtikrinti, kad toks asmuo atsilygintų už gautą pelną ar išvengtus nuostolius;
f)
už pažeidimą atsakingo asmens anksčiau padarytus pažeidimus; ir
g)
priemones, kurių už pažeidimą atsakingas asmuo ėmėsi siekdamas, kad šis pažeidimas nepasikartotų.
2. Kompetentingos institucijos, vykdydamos administracinių sankcijų ir kitų administracinių priemonių taikymo įgaliojimus pagal 30 straipsnį, glaudžiai bendradarbiauja siekdamos užtikrinti, kad priežiūros ir tyrimo įgaliojimai bei administracinės sankcijos, kurias jos taiko, ir kitos administracinės priemonės, kurių jos imasi, būtų veiksmingi ir tinkami pagal šį reglamentą. Jos koordinuoja savo veiksmus pagal 25 straipsnį, kad išvengtų galimo dubliavimosi tarpvalstybiniais atvejais naudojantis priežiūros ir tyrimo įgaliojimais ir taikant administracines sankcijas.
32 straipsnis
Pranešimai apie pažeidimus
1. Valstybės narės užtikrina, kad kompetentingos institucijos nustatytų veiksmingus mechanizmus, kuriais naudojantis kompetentingoms institucijoms būtų galima pranešti apie faktinius arba potencialius šio reglamento pažeidimus.
2. 1 dalyje nurodyti mechanizmai apima bent:
a)
konkrečią pranešimų apie pažeidimus gavimo ir paskesnės stebėsenos tvarką, įskaitant saugių komunikacijos šaltinių šiems pranešimams pateikti nustatymą;
b)
tinkamą apie pažeidimus pranešusių arba pažeidimais kaltinamų asmenų, dirbančių pagal darbo sutartis, apsaugą jų darbo aplinkoje bent nuo keršto, diskriminacijos ar kitokio tipo nesąžiningo elgesio; ir
c)
apie pažeidimą pranešusio asmens ir fizinio asmens, tariamai įvykdžiusio pažeidimą, duomenų apsaugą, įskaitant apsaugą, susijusią su atitinkamų asmenų tapatybės apsaugojimu visais procedūros etapais nedarant poveikio informacijos atskleidimui, kurio reikia pagal nacionalinius teisės aktus, vykstant tyrimams arba tolesniam teismo procesui.
3. Valstybės narės reikalauja, kad darbdaviai, vykdantys veiklą, kuri reglamentuojama finansinių paslaugų reglamento, numatytų atitinkamas vidaus procedūras, pagal kurias jų darbuotojai praneštų apie šio reglamento pažeidimus.
4. Valstybės narės gali nustatyti finansines paskatas asmenims, teikiantiems svarbią informaciją apie galimus šio reglamento pažeidimus, kurios būtų numatomos pagal nacionalinius teisės aktus, kai tokie asmenys anksčiau neturėjo kitų teisinių ar sutartinių prievolių pranešti tokią informaciją ir jeigu informacija yra nauja ir jos pagrindu taikoma administracinė ar baudžiamoji sankcija ar imamasi kitos administracinės priemonės už šio reglamento pažeidimą.
5. Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais tikslinamos 1 dalyje nurodytos procedūros, įskaitant pranešimo ir tolesnių pranešimų tvarką bei pagal darbo sutartį dirbančių asmenų apsaugos priemones ir asmens duomenų apsaugos priemones. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 36 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.
33 straipsnis
Keitimasis informacija su EVPRI
1. Kompetentingos institucijos kasmet teikia EVPRI apibendrintą informaciją apie visas administracines ar baudžiamąsias sankcijas ir kitas administracines priemones, jų pritaikytas pagal 30, 31 ir 32 straipsnius. EVPRI tą informaciją skelbia metinėje ataskaitoje. Kompetentingos institucijos taip pat kasmet teikia EVPRI anoniminius ir apibendrintus duomenis apie visus pagal tuos straipsnius vykdytus administracinius tyrimus.
2. Jei valstybės narės pagal 30 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą nustato baudžiamąsias sankcijas už tame straipsnyje nurodytus pažeidimus, nurodytus tame straipsnyje, jų kompetentingos institucijos kasmet teikia EVPRI anoniminius ir apibendrintus duomenis apie visus pagal 30, 31 ir 32 straipsnius teisminių institucijų vykdytus baudžiamuosius tyrimus ir pagal juos skirtas baudžiamąsias sankcijas. EVPRI informaciją apie skirtas baudžiamąsias sankcijas skelbia metinėje ataskaitoje.
3. Kai kompetentinga institucija atskleidžia informaciją apie administracines ar baudžiamąsias sankcijas arba kitas administracines priemones visuomenei, ji tuo pat metu apie tai praneša EVPRI.
4. Jei paskelbta administracinė ar baudžiamoji sankcija ar kita administracinė priemonė yra susijusi su investicine įmone pagal Direktyvą 2014/65/ES, nuorodą į tą paskelbtą sankciją ar priemonę EVPRI įtraukia į investicinių įmonių registrą pagal tos direktyvos 5 straipsnio 3 dalį.
5. Tam, kad būtų užtikrintos šio straipsnio vienodos taikymo sąlygos, EVPRI rengia techninių įgyvendinimo standartų projektą, siekdama nustatyti keitimosi informacija tvarką ir priemones pagal šį straipsnį.
EVPRI tuos techninių įgyvendinimo standartų projektus pateikia Komisijai ne vėliau kaip 2016 m. liepos 3 d.
Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 15 straipsnį priimti pirmojoje pastraipoje nurodytus techninius įgyvendinimo standartus.
34 straipsnis
Sprendimų skelbimas
1. Laikantis trečios pastraipos, kompetentingos institucijos bet kurį sprendimą skirti administracinę sankciją arba taikyti kitą administracinę priemonę už šio reglamento pažeidimą skelbia savo interneto svetainėje iš karto po to, kai apie tą sprendimą pranešama asmeniui, kuriam taikytinas tas sprendimas. Tokia skelbiama informacija apima bent informaciją apie pažeidimo tipą ir pobūdį ir už asmens, kuriam taikytinas tas sprendimas, tapatybę.
Pirma pastraipa netaikoma sprendimams, kuriais skiriamos tiriamojo pobūdžio priemonės.
Jei kompetentinga institucija įvertinusi, mano, kad juridinių asmenų, kuriems taikomas sprendimas, tapatybės arba fizinių asmenų asmens duomenų paskelbimas būtų įvertinus kiekvienu atskiru atveju neproporcingas arba jei toks paskelbimas keltų grėsmę tebevykstančiam tyrimui ar finansų rinkų stabilumui, ji imasi vieno iš šių veiksmų:
a)
atideda sprendimo paskelbimą tol, kol nebelieka priežasčių tam atidėjimui;
b)
paskelbia sprendimą anoniminiu pagrindu pagal nacionalinius teisės aktus, jei tokiu paskelbimu užtikrinama veiksminga atitinkamų asmens duomenų apsauga;
c)
neskelbia sprendimo, jeigu kompetentinga institucija laikosi nuomonės, kad skelbimu pagal a ir b punktus būtų nepakankamai užtikrinta:
i)
kad nebus pakenkta finansinių rinkų stabilumui, arba
ii)
tokių sprendimų paskelbimo proporcingumas atsižvelgiant į priemones, kurios laikomos nesvarbaus pobūdžio.
Kai kompetentinga institucija nusprendžia paskelbti sprendimą anonimiškumo pagrindu, kaip numatyta trečios pastraipos b punkte, ji gali atidėti atitinkamų duomenų paskelbimą pagrįstam laikotarpiui, jei numatoma, kad per tą laikotarpį nebeliks anoniminio paskelbimo priežasčių.
2. Kai sprendimas skirti sankciją ar priemonę gali būti apskųstas nacionalinėms teisminėms, administracinėms ar kitoms institucijoms, kompetentingos institucijos savo interneto svetainėje taip pat nedelsdamos paskelbia tokią informaciją ir bet kokią tolesnę informaciją apie tokio skundo rezultatus. Be to, bet koks sprendimas, kuriuo panaikinamas sprendimas, dėl kurio buvo pateiktas skundas, taip pat paskelbiamas.
3. Kompetentingos institucijos užtikrina, kad bet koks pagal šį straipsnį paskelbtas sprendimas jų interneto svetainėje būtų prieinamas bent penkerių metų laikotarpiu po jo paskelbimo. Į tokią paskelbtą informaciją įtraukti asmens duomenys kompetentingos institucijos interneto svetainėje laikomi tik tokiu laikotarpiu, kuris būtinas vadovaujantis taikomomis asmens duomenų apsaugos taisyklėmis.
6 SKYRIUS
DELEGUOTIEJI IR ĮGYVENDINIMO AKTAI
35 straipsnis
Naudojimasis įgaliojimais
1. Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.
2. 6 straipsnio 5 ir 6 dalyse, 12 straipsnio 5 dalyje, 17 straipsnio 2 dalies trečioje pastraipoje, 17 straipsnio 3 dalyje, 19 straipsnio 13 ir 14 dalyse nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui nuo 2014 m. liepos 2 d.
3. Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 6 straipsnio 5 ir 6 dalyse, 12 straipsnio 5 dalyje, 17 straipsnio 2 dalies trečioje pastraipoje, 17 straipsnio 3 dalyje, 19 straipsnio 13 ir 14 dalyse nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.
4. Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.
5. Pagal 6 straipsnio 5 ir 6 dalis, 12 straipsnio 5 dalį, 17 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą, 17 straipsnio 3 dalį arba 19 straipsnio 13 arba 14 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per tris mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas trimis mėnesiais.
36 straipsnis
Komiteto procedūra
1. Komisijai padeda Europos vertybinių popierių komitetas, įsteigtas pagal Komisijos sprendimą 2001/528/EB (31). Tas komitetas - tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.
2. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.
7 SKYRIUS
BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
37 straipsnis
Direktyvos 2003/6/EB panaikinimas ir jos įgyvendinimo priemonės
Direktyva 2003/6/EB ir Komisijos direktyvos 2004/72/EB (32), 2003/125/EB (33) ir 2003/124/EB (34) bei Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2273/2003 (35) panaikinami nuo 2016 m. liepos 3 d. Nuorodos į Direktyvą 2003/6/EB laikomos nuorodomis į šį reglamentą ir skaitomos pagal šio reglamento II priede pateiktą atitikties lentelę.
38 straipsnis
Ataskaita
Komisija ne vėliau kaip 2019 m. liepos 3 d. pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai šio reglamento taikymo ataskaitą kartu su teisėkūros pasiūlymu jį, jei reikia, iš dalies pakeisti. Toje ataskaitoje, inter alia, įvertinama:
a)
ar tinkama nustatyti bendras taisykles, susijusias su būtinybe visoms valstybėms narėms numatyti administracines sankcijas, taikytinas prekybos vertybiniais popieriais naudojantis viešai neatskleista informacija ir manipuliavimo rinka atvejais;
b)
ar viešai neatskleistos informacijos apibrėžtis pakankama, kad apimtų visą informaciją, kuri reikalinga kompetentingoms institucijoms norint, kad jos veiksmingai kovotų su piktnaudžiavimu rinka;
c)
sąlygų, kuriomis pagal 19 straipsnio 11 dalį leidžiama taikyti draudimą prekiauti siekiant nustatyti, ar esama kitokių sąlygų, kuriomis turėtų būti taikomas draudimas, tinkamumas;
d)
galimybė nustatyti Sąjungos kelių rinkų pavedimų knygos priežiūros, susijusios su piktnaudžiavimu rinka, sistemą, vertinimą, įskaitant su tokia sistema susijusias rekomendacijas, ir
e)
nuostatų dėl lyginamojo standarto taikymo sritis.
Taikant pirmos pastraipos a punktą, EVPRI atlieka administracinių sankcijų taikymo ir, valstybėms narėms pagal 30 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą nusprendus už šio reglamento nuostatų pažeidimus, nurodytus tame straipsnyje, nustatyti baudžiamąsias sankcijas, baudžiamųjų sankcijų taikymo valstybėse narėse padėties analizę. Ta analizė apima ir duomenis, pateikiamus pagal 33 straipsnio 1 ir 2 dalis.
39 straipsnis
Įsigaliojimas ir taikymas
1. Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtąją dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
2. Jis taikomas nuo 2016 m. liepos 3 d., išskyrus 4 straipsnio 4 ir 5 dalis, 5 straipsnio 6 dalį, 6 straipsnio 5 ir 6 dalis, 7 straipsnio 5 dalį, 11 straipsnio 9, 10 ir 11 dalis, 12 straipsnio 5 dalį, 13 straipsnio 7 ir 11 dalis, 16 straipsnio 5 dalį, 17 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą, 17 straipsnio 3, 10 ir 11 dalis, 18 straipsnio 9 dalį, 19 straipsnio 13, 14 ir 15 dalis, 20 straipsnio 3 dalį, 24 straipsnio 3 dalį, 25 straipsnio 9 dalį, 26 straipsnio 2 dalies antrą, trečią ir ketvirtą pastraipas, 32 straipsnio 5 dalį ir 33 straipsnio 5 dalį, kurios taikomos 2014 m. liepos 2 d.
3. Valstybės narės ne vėliau kaip 2016 m. liepos 3 d. imasi priemonių, būtinų siekiant atitikti 22, 23 ir 30 straipsnius, 31 straipsnio 1 dalį ir 32 bei 34 straipsnius.
4. Nuorodos šiame reglamente į Direktyvą 2014/65/ES ir Reglamentą (ES) Nr. 600/2014 iki 2017 m. sausio 3 d. skaitomos kaip nuorodos į Direktyvą 2004/39/EB pagal atitikties lentelę, pateiktą Direktyvos 2014/65/ES IV priede, jei toje atitikties lentelėje yra nuostatų, kuriose daroma nuoroda į Direktyvą 2004/39/EB.
Kai šio reglamento nuostatose daroma nuoroda į organizuotas prekybos sistemas, MVĮ augimo rinkas, apyvartinius taršos leidimus ar į jais pagrįstus aukcionuose parduodamus produktus, tos nuostatos netaikomos organizuotoms prekybos sistemoms, MVĮ augimo rinkoms, apyvartiniams taršos leidimams ar jais pagrįstiems aukcionuose parduodamiems produktams iki 2017 m. sausio 3 d.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Strasbūre 2014 m. balandžio 16 d.