PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 307/2014
ze dne 24. března 2014,
kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 875/2013, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz některých připravených nebo konzervovaných zrn kukuřice cukrové pocházejících z Thajska v návaznosti na přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Rada na základě šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 682/2007 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz některých připravených nebo konzervovaných zrn kukuřice cukrové, v současnosti kódů KN ex 2001 90 30 a ex 2005 80 00, pocházejících z Thajska. Opatření měla formu valorického cla v rozsahu mezi 3,1 % a 12,9 %.
(2)
Rada nařízením (ES) č. 954/2008 (3) změnila platná opatření ohledně jednoho vyvážejícího výrobce a následně sazbu použitelnou pro „všechny ostatní společnosti“, jež se poté pohybovala v rozmezí od 3,1 % do 14,3 %.
(3)
Na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení (dále jen „přezkum před pozbytím platnosti“) zachovala Rada prováděcím nařízením (EU) č. 875/2013 (4) tato cla v rozmezí od 3,1 % do 14,3 %.
2. Žádost o přezkum
(4)
Evropská komise (dále jen „Komise“) obdržela žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Žádost podala společnost River Kwai International Food Industry Co. Ltd. (dále jen „žadatel“), thajský vyvážející výrobce.
(5)
Žádost se omezovala na zkoumání dumpingu ve vztahu k žadateli.
(6)
Žadatel v ní poskytl prima facie důkazy, že okolnosti týkající se dumpingu žadatele, na jejichž základě byla platná opatření uložena, se změnily a že tyto změny jsou trvalé povahy.
(7)
Žadatel zejména tvrdil, že se nové okolnosti týkají změn v sortimentu výrobku, který prodává a že tyto změny mají přímý dopad na náklady na jejich výrobu. Ze srovnání domácích cen žadatele s jeho cenami při vývozu do Unie vyplynulo, že se dumpingové rozpětí jevilo menší než stávající úroveň opatření.
3. Zahájení částečného prozatímního přezkumu
(8)
Po konzultaci s poradním výborem Komise stanovila, že existují dostatečné důkazy, které odůvodňují zahájení částečného prozatímního přezkumu omezeného na zkoumání dumpingu ve vztahu k žadateli. Na tomto základě zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (5) dne 14. února 2013 (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) oznámila zahájení částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
4. Období přezkumného šetření
(9)
Šetření dumpingu se týkalo období od 1. července 2011 do 31. prosince 2012 (dále jen „období přezkumného šetření“).
5. Strany dotčené šetřením
(10)
Komise o zahájení prozatímního přezkumu oficiálně informovala žadatele, zástupce vyvážející země a rovněž sdružení výrobců v Unii (Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux „AETMD“).
(11)
Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(12)
Písemné připomínky předložené AETMD byly zváženy a v příslušných případech k nim bylo přihlédnuto.
(13)
S cílem získat informace nezbytné pro šetření zaslala Komise žadateli dotazník a ve lhůtě stanovené k tomuto účelu obdržela odpověď.
(14)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace považované za nezbytné pro zjištění dumpingu. Komise provedla inspekci na místě v prostorách žadatele v Thajsku v Bangkoku a v Kanchanaburi.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(15)
Výrobek, který je předmětem přezkumu, je týž výrobek, jaký byl definován v původním šetření a v rámci přezkumu před pozbytím platnosti, totiž kukuřice cukrová (Zea mays var. saccharata) v podobě zrn, připravená nebo konzervovaná v octě nebo kyselině octové, nezmrazená, v současnosti kódu KN ex 2001 90 30, a kukuřice cukrová (Zea mays var. saccharata) v podobě zrn, připravená nebo konzervovaná jinak než v octě nebo kyselině octové, nezmrazená, jiná než výrobky čísla 2006, v současnosti kódu KN ex 2005 80 00, pocházející z Thajska.
2. Obdobný výrobek
(16)
Jak bylo stanoveno v původním šetření a potvrzeno v přezkumu před pozbytím platnosti, u kukuřice cukrové vyráběné a prodávané v Unii a u kukuřice cukrové vyráběné a prodávané v Thajsku byly zjištěny v podstatě stejné fyzické a chemické vlastnosti a stejná základní použití jako u kukuřice cukrové vyráběné v Thajsku a prodávané na vývoz do Unie. Proto jsou považovány za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
1. Stanovení běžné hodnoty
(17)
V souladu s čl. 2 odst. 2 první větou základního nařízení Komise nejprve stanovila, zda byl celkový domácí prodej žadatele, pokud jde o obdobný výrobek v období přezkumného šetření, reprezentativní. Domácí prodej je reprezentativní, jestliže celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku představoval v období přezkumného šetření alespoň 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie.
(18)
Celkový domácí prodej obdobného výrobku byl shledán reprezentativním.
(19)
Komise následně určila typy výrobku prodávané na domácím trhu, které byly shodné nebo přímo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Unie.
(20)
Pro každý z těchto typů výrobku Komise stanovila, zda je domácí prodej dostatečně reprezentativní v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Domácí prodej určitého typu výrobku je reprezentativní, jestliže celkový objem domácího prodeje tohoto typu výrobku nezávislým odběratelům během období přezkumného šetření představuje nejméně 5 % celkového objemu prodeje stejných nebo srovnatelných typů výrobku na vývoz do Unie.
(21)
Komise zjistila, že v případě všech typů výrobku prodávaných na vývoz do Unie se domácí prodej žadatele uskutečnil v reprezentativních množstvích.
(22)
Dále Komise stanovila podíl ziskových prodejů nezávislým odběratelům na domácím trhu pro každý typ výrobku během období přezkumného šetření, aby mohla rozhodnout, zda pro účely výpočtu běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení použije skutečné domácí prodeje.
(23)
Běžná hodnota byla založena na skutečné ceně na domácím trhu podle typu výrobku bez ohledu na to, zda tyto prodeje jsou ziskové či nikoli, pokud
-
objem prodeje typu výrobku prodaného za čistou prodejní cenu, která se rovná vypočítaným výrobním nákladům nebo je vyšší, činil více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku, a
-
vážená průměrná prodejní cena tohoto typu výrobku se rovná jednotkovým výrobním nákladům nebo je vyšší.
(24)
Analýza domácího prodeje, kterou vypracovala Komise, ukázala, že více než 90 % domácího prodeje bylo ziskových a že vážená průměrná prodejní cena byla vyšší než jednotkové výrobní náklady. Běžná hodnota byla tudíž vypočtena jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje během období přezkumného šetření.
2. Stanovení vývozní ceny
(25)
Všechny prodeje na vývoz do Unie uskutečnil žadatel přímo nezávislým odběratelům v Unii nebo Thajsku. Vývozní cena byla proto stanovena na základě cen zaplacených nebo splatných v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
3. Srovnání
(26)
Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu na základě ceny ze závodu.
(27)
V odůvodněných případech upravila Komise běžnou hodnotu nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení.
(28)
V přípustných a řádně odůvodněných případech byly umožněny úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, nákladech na pojištění, nákladech na manipulaci a nakládku, balení, provizích, úvěrových nákladech a bankovních poplatcích.
(29)
Žadatel požadoval úpravu podle čl. 2 odst. 10 písm. d) základního nařízení o rozdíl související s hodnotou značky při domácím prodeji pod vlastní značkou a při prodeji pod vlastní značkou na trhu Unie. Hodnota vlastní značky žadatele je údajně vyšší na thajském trhu než na trhu Unie. K odůvodnění svého požadavku se žadatel odkázal na úpravu provedenou v původním šetření a v rámci přezkumu před pozbytím platnosti.
(30)
Situace žadatele v tomto prozatímním přezkumu se však liší od situace ostatních vyvážejících výrobců, pro něž byly povoleny úpravy v původním šetření a v rámci přezkumu před pozbytím platnosti. Úprava provedená v původním šetření a v rámci přezkumu před pozbytím platnosti se konkrétně vztahuje na vyvážející výrobce, jejichž domácí prodej se uskutečňuje pod vlastní značkou, zatímco prodej do Unie pod značkou maloobchodníka. V tomto prozatímním přezkumu se prodej žadatele jak na domácím trhu, tak na trhu Unie uskutečňuje pod jeho značkou. Kromě toho se úprava provedená v rámci původního šetření a přezkumu před pozbytím platnosti týkala ziskového rozpětí při početním zjištění běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení. V rámci tohoto prozatímního přezkumu je však běžná hodnota založena na skutečných cenách žadatele na domácím trhu.
(31)
Pokud jde o údajnou nedostatečnou hodnotu značky při prodeji na trh Unie, dovozce dotčeného výrobku nesoucího značku žadatele se specializuje na dovoz značkových potravinářských produktů, zejména z Asie. Žadatel neobjasnil ani nezdůvodnil, proč by prodej tomuto dovozci měl mít nižší hodnotu, než je hodnota značky žadatele na domácím trhu. V důsledku toho Komise došla k závěru, že žadatel neprokázal, že by měl údajný rozdíl v hodnotě značky dopad na ceny nebo srovnatelnost cen.
(32)
Žadatel rovněž požadoval stejnou úpravu na základě čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení. Jelikož však žadatel neprokázal, že údajný rozdíl má dopad na ceny nebo srovnatelnost cen, nemohla být úprava povolena ani podle tohoto ustanovení.
(33)
Žádost o úpravu podle čl. 2 odst. 10 písm. d) a k) se proto zamítá.
(34)
S odkazem na čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení žadatel rovněž požadoval úpravu týkající se snížení vývozní daně poskytovaného vládou. Vláda vyplácí žadateli určitou částku v případě, že dotčený výrobek je prodáván na vývoz, včetně na trh Unie.
(35)
Žadatel mohl prokázat, že za vývoz na trh Unie je mu vyplácena částka odpovídající méně než 0,5 % fakturované hodnoty. Nicméně podle čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení se úprava provede, pokud jsou splněny podmínky stanovené v uvedeném článku, pro běžnou hodnotu, a nikoli pro vývozní ceny, jak tvrdil žadatel. Šetření navíc ukázalo, že nelze stanovit přímou souvislost mezi platbou přijatou žadatelem, pokud jde o dotčený výrobek při vývozu do Unie, a dovozními poplatky za suroviny, které jsou v něm přítomné.
(36)
Žadatel rovněž požadoval stejnou úpravu na základě čl. 2 odst. 10 písm. k). Jelikož však neprokázal žádnou souvislost mezi snížením vývozní daně a cenou dotčeného vyváženého výrobku, nemohlo být toto tvrzení přijato.
(37)
Žádost o úpravu týkající se snížení vývozní daně podle čl. 2 odst. 10 písm. b) a k) se proto zamítá.
4. Dumping během období přezkumného šetření
(38)
Vážená průměrná běžná hodnota každého typu dotčeného výrobku vyváženého do Unie byla srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(39)
Na základě toho činí vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením 3,6 %.
4. TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ
(40)
V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení Komise zkoumala, zda se okolnosti, na nichž bylo založeno stávající dumpingové rozpětí, změnily a zda je tato změna trvalé povahy.
(41)
V žádosti o přezkum žadatel odkazoval na změny v sortimentu výrobku, který prodává, s uvedením, že tyto změny přímo ovlivňují výrobní náklady. Šetření potvrdilo, že v důsledku podnikové reorganizace žadatel ve srovnání s obdobím původního šetření již nevyrábí a neprodává určité jiné výrobky a že tato skutečnost ovlivnila náklady na výrobu dotčeného výrobku.
(42)
AETMD uvedlo, že reorganizace provedená žadatelem nemusí být trvalé povahy, neboť provedené změny jsou snadno vratné.
(43)
Vedení společnosti má skutečně možnost, rozhodne-li se tak, provést reorganizaci do původního stavu. Neexistují však žádné důkazy, které by naznačovaly, že by rozhodnutí žadatele provést reorganizaci podniku a zjednodušit komercializaci skupiny výrobků mezi společnostmi skupiny nemělo mít trvalý účinek. Kromě toho reorganizace proběhla již před rokem 2009, což naznačuje, že nová podniková struktura je trvalé povahy.
(44)
Po poskytnutí informací AETMD zopakovalo své tvrzení, že změnu, na jejímž základě byl přezkum zahájen, nelze považovat za změnu trvalé povahy. Konkrétně zpochybnilo dopad na výrobní náklady v důsledku vnitřní reorganizace v rámci skupiny a tvrdilo, že náklady uvnitř skupiny lze jednoduše přerozdělit, a snížit tak běžnou hodnotu. Z tohoto důvodu nelze nové výrobní náklady považovat za okolnosti trvalé povahy. AETMD rovněž uvedlo, že dceřiná společnost odpovědná za výrobu a prodej čerstvých produktů má stejnou adresu jako žadatel. AETMD tvrdilo, že to je další náznak toho, že reorganizace není hloubková a trvalá.
(45)
V reakci na tvrzení AETMD v 44. bodě odůvodnění žadatel zdůraznil, že reorganizace zahrnovala i zlepšení systému nákladového účetnictví, kdy byly zjištěny a odstraněny nedostatky, s cílem optimalizovat výrobu a snížit výrobní náklady. Žadatel rovněž zdůraznil, že jakákoli zpětná změna reorganizace z roku 2009 by v této fázi znamenala velmi složitý proces, neboť mateřská společnost žadatele, Agripure Holding PLC, je kótována na thajské burze.
(46)
Riziko možné zpětné změny reorganizace již bylo řešeno v 43. bodě odůvodnění.
(47)
Kromě toho Komise v zájmu ověření správnosti tvrzení v žádosti o zahájení tohoto přezkumu porovnala výrobní náklady typů výrobku vyvážených do Unie během období původního šetření (tj. před reorganizací uskutečněnou žadatelem v roce 2009) a během období přezkumného šetření. Toto srovnání potvrdilo, že se výrobní náklady na jednotku ve značné míře změnily. Zjištěná změna ve výrobních nákladech na jednotku přesahuje rámec pouhého přerozdělení nákladů a je důsledkem skutečného snížení nepřímých výrobních nákladů, jako je výrobní režie a náklady práce.
(48)
Co se týče otázky stejné administrativní adresy žadatele a jeho dceřiné společnosti, jde o běžnou podnikatelskou praxi. Kromě toho Komise během inspekce na místě v prostorách žadatele zjistila, že výrobní linky a prostory pro skladování hotových výrobků v daných prostorách byly určeny pro výrobu kukuřice cukrové; žádné stopy výroby a skladování čerstvých výrobků prodávaných dceřiné společnosti nebyly viditelné.
(49)
S ohledem na tvrzení AETMD a tvrzení žadatele, jakož i na skutečnost, že bylo zjištěno faktické snížení výrobních nákladů na jednotku mezi obdobím původního šetření a obdobím přezkumného šetření, je třeba tvrzení AETMD zamítnout.
(50)
AETMD rovněž uvedlo, že žadatel plánuje zvýšit svou výrobní kapacitu v roce 2013 přibližně o 40 %. Podle AETMD by tato skutečnost odporovala tvrzení žadatele, že nové, pozměněné výrobní náklady (vyplývající z reorganizace) jsou trvalé povahy.
(51)
Šetření skutečně potvrdilo, že žadatel připravuje zvýšení své výrobní kapacity. Dopad zvýšené výrobní kapacity byl jedním z faktorů, na jejichž základě se během přezkumu před pozbytím platnosti dospělo k závěru, že existuje riziko pokračování dumpingu (6).
(52)
Po poskytnutí informací AETMD zopakovalo tvrzení, že investice do nové výrobní kapacity nutně ovlivní výrobní náklady, a tedy že převažující výrobní náklady, s nimiž byly domácí ceny srovnány v rámci tomto přezkumu (viz 24. bod odůvodnění), nejsou trvalé povahy. AETMD konkrétně provedlo výpočet vycházející z dostupných zdrojů a na jeho základě dospělo k závěru, že ve srovnání se současnými náklady by došlo ke zvýšení celkových nákladů vzhledem k nárůstu nákladů na odpisy přibližně o 10 %.
(53)
Žadatel tvrzení AETMD týkající se zvýšení nákladů na odpisy jako takové nevyvrátil, ale zdůraznil, že tyto zvýšené amortizační náklady budou vyrovnány zvýšením celkových příjmů (zvýšením prodeje) a snížením u jiných nákladů v důsledku vyšší automatizace.
(54)
Jak je uvedeno v 51. bodě odůvodnění, žadatel skutečně připravuje investice do nových výrobních zařízení. Tyto investice mohou mít za následek nárůst nákladů na odpisy. Na druhou stranu, a jak uvedl žadatel v odpovědi na připomínku AETMD, může nové výrobní zařízení rovněž přinést změny (oproti stávajícím výrobním linkám), jako je například úroveň automatizace. Tyto změny by měly mít přímý dopad na snížení práce a nákladů na energii a mohly by vyrovnat zvýšení za náklady na odpisy.
(55)
Při bližší úvaze se došlo k závěru, že celkový dopad na výrobní náklady na vyrobenou jednotku nelze měřit dříve, než budou nová zařízení uvedena do provozu a než se jakékoliv dodatečné náklady odrazí v účetní závěrce.
(56)
Nicméně s ohledem na cíl investice (zvýšení účinnosti a konkurenceschopnosti s cílem snížit výrobní náklady na jednotku) se očekává, že přinejmenším ve střednědobém až dlouhodobém horizontu nedojde k žádnému výraznému nárůstu výrobní nákladů na jednotku. Za těchto okolností se předpokládá, že běžná hodnota bude stále založena na cenách na domácím trhu stejně jako v rámci tohoto přezkumu. Tvrzení AETMD proto musí být zamítnuto.
(57)
Po poskytnutí informací AETMD rovněž zpochybnilo trvalou povahu nového dumpingového rozpětí. Tvrdilo, že vývozní ceny, které byly použity jako základ pro výpočet dumpingového rozpětí, nebyly reprezentativní. Konkrétně argumentovalo tím, že
a)
počet tun vyvezených během období přezkumného šetření byl příliš malý na to, aby mohl být považován za reprezentativní, a
b)
pokud jde o 29. bod odůvodnění, vzhledem k tomu, že vývozní transakce týkající se výrobků s vlastní značkou tvořily téměř polovinu veškerého vývozu během období přezkumného šetření, neměly by být vývozní ceny považovány za reprezentativní. AETMD uvedlo, že pokud by navrhované snížení opatření vstoupilo v platnost, hlavní část vývozu do Unie by pravděpodobně zahrnovala značky maloobchodníků s nižší vývozní cenou (7).
(58)
Vzhledem k tomu, že množství vyvezená do Unie nebyla významná, Komise se sama ujistila, že ceny žadatele zaplacené nebo splatné při vývozu do Unie byly ve srovnání s cenami žadatele zaplacenými nebo splatnými při vývozu do jiných třetích zemí reprezentativní. Na tomto základě se dospělo k závěru, že ceny účtované odběratelům při vývozu do Unie odpovídaly cenám účtovaným odběratelům na ostatních vývozních trzích.
(59)
Existence různých segmentů trhu, vlastní značky a značky maloobchodníků, byla uznána již v předchozích šetřeních (8). Představuje důležitou část definice různých typů výrobku spadajících do oblasti působnosti dotčeného výrobku. Na tomto základě byl porovnán vývoz výrobků s vlastní značkou oproti domácímu prodeji výrobků s vlastní značkou a prodej na vývoz pod značkami maloobchodníků oproti domácímu prodeji pod značkami maloobchodníků.
(60)
Tvrzení AETMD, že budoucí vývoz bude zahrnovat zejména značku maloobchodníků, je spekulativní, nepodpořený důkazy, a jako takový nemůže zpochybnit reprezentativnost vývozu výrobků s vlastní značkou během období přezkumného šetření. Tvrzení AETMD se proto zamítá.
(61)
AETMD rovněž tvrdilo, že by snížení cla mohlo přinést riziko obcházení opatření.
(62)
Je třeba připomenout, že platná cla jsou již mezi thajskými vyvážejícími výrobci příslušně rozlišena. Riziko obcházení (tj. použití doplňkového kódu TARIC s nižším clem) tedy existuje od zavedení původních opatření. Nižší clo pro jednoho z těchto vyvážejících výrobců samo o sobě nezvyšuje riziko, že opatření budou obcházena v rámci Thajska jako celku.
(63)
Kromě toho, budou-li k dispozici informace naznačující, že opatření platná pro cla jsou obcházena, může být za předpokladu, že jsou splněny podmínky stanovené v článku 13 základního nařízení, zahájeno šetření.
(64)
AETMD rovněž uvedlo, že žadatel mohl uměle zvýšit ceny při vývozu do Unie prostřednictvím křížové kompenzace s paralelním prodejem ostatních výrobků na trh za uměle nízké ceny.
(65)
Jak je uvedeno v 58. bodě odůvodnění, vývozní ceny dotčeného výrobku do Unie byly v souladu s vývozními cenami do třetích zemí. Proto nic nenasvědčuje tomu, že vývozní ceny do Unie během období přezkumného šetření byly uměle vysoké, a tvrzení se proto zamítá.
5. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(66)
Na základě výsledků šetření Komise považuje za vhodné změnit antidumpingové clo platné na dovoz dotčeného výrobku společnosti River Kwai International Food Industry Co. Ltd.
(67)
Kromě toho se na žádost žadatele rovněž mění jeho adresa v Thajsku.
6. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(68)
Zúčastněné strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto doporučit změnu prováděcího nařízení Rady (EU) č. 875/2013.
(69)
Po poskytnutí informací thajská vláda tvrdila, že průměrná celní sazba pro spolupracující vývozce nezařazené do vzorku by rovněž měla být přezkoumána, aby se tak zohlednila zjištění tohoto částečného prozatímního přezkumu. Je třeba poznamenat, že toto tvrzení přesahuje omezenou oblast působnosti tohoto přezkumu, jehož výhradním cílem je upravit stávající sazbu antidumpingového cla pro žadatele. Veškeré žádosti o změnu výše sazeb antidumpingového cla na základě údajné změny okolností by měly být předloženy v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Proto je nutné uvedené tvrzení zamítnout,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Položka týkající se společnosti River Kwai International Food Industry Co., Ltd v tabulce v čl. 1 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 875/2013 se nahrazuje tímto:
Společnost
Antidumpingové clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
„River Kwai International Food Industry Co., Ltd,
99 Moo 1 Thanamtuen Khaupoon Road
Kaengsian, Muang, Kanchanaburi 71000
Thajsko
3,6
A791“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 24. března 2014.
TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 307/2014
2014 m. kovo 24 d.
kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 875/2013, kuriuo, atlikus tarpinę peržiūrą pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 3 dalį, tam tikriems importuojamiems Tailando kilmės paruoštiems arba konservuotiems cukriniams kukurūzams, turintiems grūdų pavidalą, nustatomas galutinis antidempingo muitas
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 291 straipsnio 2 dalį,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 11 straipsnio 3 dalį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
1. PROCEDŪRA
1. Galiojančios priemonės
(1)
Atlikus tyrimą (toliau - pradinis tyrimas) Taryba Reglamentu (EB) Nr. 682/2007 (2) nustatė galutinį antidempingo muitą tam tikriems importuojamiems Tailando kilmės paruoštiems arba konservuotiems cukriniams kukurūzams, turintiems grūdų pavidalą, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 2001 90 30 ir ex 2005 80 00. Nustatytos priemonės - 3,1-12,9 % ad valorem muitas.
(2)
Reglamentu (EB) Nr. 954/2008 (3) Taryba iš dalies pakeitė vienam eksportuojančiam gamintojui taikytas galiojančias priemones ir atitinkamai „visoms kitoms bendrovėms“ taikytą muito normą - po tokio pakeitimo jos dydis buvo 3,1-14,3 %.
(3)
Atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį (toliau - priemonių galiojimo termino peržiūra), Taryba toliau taikė 3,1-14,3 % muitą pagal įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 875/2013 (4).
2. Prašymas atlikti peržiūrą
(4)
Europos Komisija (toliau - Komisija) gavo prašymą atlikti dalinę tarpinę peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį. Prašymą pateikė eksportuojantis Tailando gamintojas River Kwai International Food Industry Co. Ltd. (toliau - pareiškėjas).
(5)
Prašymas buvo susijęs tik su pareiškėjo dempingo aspektais.
(6)
Jame pareiškėjas pateikė prima facie įrodymų, kad pasikeitė su pareiškėjo vykdomu dempingu susijusios aplinkybės, kurių pagrindu buvo nustatytos galiojančios priemonės, ir kad šie pokyčiai yra ilgalaikiai.
(7)
Visų pirma pareiškėjas tvirtino, kad pasikeitusios aplinkybės yra susijusios su jo parduodamų produktų asortimento pasikeitimu, kuris turi tiesioginio poveikio gamybos sąnaudoms. Palyginus jo vidaus rinkos kainas su eksporto į Sąjungą kainomis paaiškėjo, kad dempingo skirtumas buvo mažesnis už galiojančias priemones.
3. Dalinės tarpinės peržiūros inicijavimas
(8)
Komisija, pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu, nusprendė, kad yra pakankamai įrodymų, pateisinančių dalinės tarpinės peržiūros, kurią atliekant tiriami tik su pareiškėju susijusio dempingo aspektai, inicijavimą. Tuo remdamasi 2013 m. vasario 14 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (5) (toliau - pranešimas apie inicijavimą) Komisija paskelbė apie dalinės tarpinės peržiūros inicijavimą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį.
4. Peržiūros tiriamasis laikotarpis
(9)
Atliekant dempingo tyrimą nagrinėtas 2011 m. liepos 1 d.- 2012 m. gruodžio 31 d. laikotarpis (toliau - peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL).
5. Su tyrimu susijusios šalys
(10)
Komisija pareiškėjui, eksportuojančios šalies atstovams ir Sąjungos gamintojų asociacijai (Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux, toliau - AETMD) oficialiai pranešė apie tarpinės peržiūros inicijavimą.
(11)
Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti.
(12)
Išnagrinėtos AETMD raštu pateiktos pastabos ir prireikus į jas atsižvelgta.
(13)
Siekdama gauti tyrimui reikalingos informacijos, Komisija nusiuntė pareiškėjui klausimyną ir per tam tikslui nustatytą laikotarpį gavo atsakymą.
(14)
Komisija surinko ir patikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga norint nustatyti dempingą. Komisija surengė tikrinamuosius vizitus pareiškėjo patalpose Tailande - Bankoke ir Kančanaburyje.
2. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
1. Nagrinėjamasis produktas
(15)
Peržiūrimasis produktas yra tas pats produktas, kaip apibrėžta per pradinį tyrimą ir priemonių galiojimo termino peržiūrą, t. y. Tailando kilmės cukriniai kukurūzai (Zea mays var. saccharata), turintys grūdų pavidalą, paruošti arba konservuoti su actu arba acto rūgštimi, neužšaldyti, kurių KN kodas šiuo metu yra ex 2001 90 30, ir cukriniai kukurūzai (Zea mays var. saccharata), turintys grūdų pavidalą, paruošti arba konservuoti be acto arba acto rūgšties, neužšaldyti, išskyrus produktus, priskiriamus 2006 pozicijai, kurių KN kodas šiuo metu yra ex 2005 80 00.
2. Panašus produktas
(16)
Kaip nustatyta atlikus pradinį tyrimą ir patvirtinta atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, Sąjungoje gaminami ir parduodami cukriniai kukurūzai bei Tailande gaminami ir parduodami cukriniai kukurūzai iš esmės pasižymi tomis pačiomis fizinėmis ir cheminėmis savybėmis, kaip Tailande gaminami ir eksportui į Sąjungą parduodami cukriniai kukurūzai, o jų pagrindinė naudojimo paskirtis yra ta pati. Todėl šie produktai laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
3. DEMPINGAS
1. Normaliosios vertės nustatymas
(17)
Komisija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalies pirmąjį sakinį pirmiausia nustatė, ar pareiškėjo bendra panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje apimtis per PTL buvo tipiška. Pardavimas vidaus rinkoje yra tipiškas, jei bendra panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje apimtis sudarė ne mažiau kaip 5 % visos nagrinėjamojo produkto pardavimo eksportui į Sąjungą per PTL apimties.
(18)
Nustatyta, kad bendras panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas.
(19)
Po to Komisija nustatė tuos vidaus rinkoje parduotų rūšių produktus, kurie buvo identiški eksportui į Sąjungą parduotų rūšių produktams arba tiesiogiai su jais palyginami.
(20)
Komisija nustatė, ar kiekvienos rūšies produktų pardavimas vidaus rinkoje buvo pakankamai tipiškas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį. Tam tikros rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje yra tipiškas, jei bendra tos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams per PTL apimtis sudaro ne mažiau kaip 5 % visos tos pačios ar panašios rūšies produkto pardavimo eksportui į Sąjungą apimties.
(21)
Dėl visų rūšių eksportui į Sąjungą parduotų produktų, Komisija nustatė, kad pareiškėjas pardavimą vidaus rinkoje vykdė tipiškais kiekiais.
(22)
Be to, Komisija nustatė kiekvienos rūšies produkto pelningo pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams per PTL dalį, siekdama nuspręsti, ar remtis faktiniu pardavimu vidaus rinkoje apskaičiuojant normaliąją vertę pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį.
(23)
Normalioji vertė pagrįsta faktine kiekvienos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje kaina, neatsižvelgiant į tai, ar toks pardavimas pelningas ar ne, jeigu
-
tam tikros rūšies produkto, parduoto grynąja pardavimo kaina, kuri yra lygi apskaičiuotoms gamybos sąnaudoms ar už jas didesnė, pardavimo apimtis sudarė daugiau nei 80 % visos tos rūšies produkto pardavimo apimties ir
-
vidutinė svertinė tos rūšies produkto pardavimo kaina yra lygi vieneto gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė.
(24)
Komisijos atlikta pardavimo vidaus rinkoje analizė parodė, kad daugiau kaip 90 % vidaus rinkoje parduoto kiekio buvo parduota pelningai ir kad vidutinė svertinė pardavimo kaina buvo didesnė už vieneto gamybos sąnaudas. Todėl normalioji vertė buvo apskaičiuota kaip viso pardavimo vidaus rinkoje per PTL kainų svertinis vidurkis.
2. Eksporto kainos nustatymas
(25)
Visas pareiškėjo pardavimas eksportui į Sąjungą buvo vykdomas tiesiogiai nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje arba Tailande. Todėl eksporto kaina nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis.
3. Palyginimas
(26)
Komisija palygino normaliąją vertę ir eksporto kainą remdamasi gamintojo kainomis EXW sąlygomis.
(27)
Pagrįstais atvejais Komisija pakoregavo normaliąją vertę ir (arba) eksporto kainą pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį, atsižvelgdama į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui.
(28)
Prireikus ir pagrįstais atvejais, koreguojant atsižvelgta į vežimo, draudimo, tvarkymo ir krovos, pakavimo sąnaudų, komisinių, kreditų išlaidų ir banko mokesčių skirtumus.
(29)
Pareiškėjas paprašė atlikti koregavimą pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies d punktą, atsižvelgiant į skirtingą prekės ženklo vertę, kai produktas parduotas kaip nuosavo prekės ženklo produktas vidaus rinkoje ir kai toks produktas parduotas Sąjungos rinkoje. Teigta, kad pareiškėjo nuosavo prekės ženklo vertė Tailando rinkoje yra didesnė nei Sąjungos rinkoje. Siekdamas pagrįsti savo teiginį, pareiškėjas nurodė per pradinį tyrimą ir priemonių galiojimo termino peržiūrą atliktą koregavimą.
(30)
Tačiau pareiškėjo padėtis per šią tarpinę peržiūrą skiriasi nuo kitų eksportuojančių gamintojų, kuriems per pradinį tyrimą ir priemonių galiojimo termino peržiūrą atliktas koregavimas, padėties. Per pradinį tyrimą ir priemonių galiojimo termino peržiūrą atliktas koregavimas konkrečiai susijęs su eksportuojančiais gamintojais, kurių produktai vidaus rinkoje parduodami kaip nuosavo prekės ženklo produktai, o Sąjungos rinkai - kaip mažmenininkų prekės ženklo produktai. Per šią tarpinę peržiūrą pareiškėjo produktas tiek vidaus rinkoje, tiek Sąjungos rinkoje parduodamas kaip nuosavo prekės ženklo produktas. Be to, per pradinį tyrimą ir priemonių galiojimo termino peržiūrą pakoreguotas pelno dydis, naudojamas apskaičiuojant normaliąją vertę pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalį. Tačiau šioje tarpinėje peržiūroje normalioji vertė pagrįsta pareiškėjo faktinėmis vidaus rinkos kainomis.
(31)
Kalbant apie tariamai nepakankamą prekės ženklo vertę produktą parduodant Sąjungos rinkai, nagrinėjamojo produkto su pareiškėjo prekės ženklu importuotojo specializacija - firminių maisto produktų, visų pirma iš Azijos, importas. Pareiškėjui nepavyko paaiškinti, kodėl tam konkrečiam importuotojui parduoto produkto vertė yra mažesnė nei prekės ženklo vertė pareiškėjo vidaus rinkoje, arba pateikti tai pagrindžiančių įrodymų. Todėl Komisija nusprendė, kad pareiškėjas neįrodė, jog tariamas prekės ženklo vertės skirtumas turi įtakos kainoms ar kainų palyginamumui.
(32)
Pareiškėjas taip pat prašė atlikti tą patį koregavimą pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies k punktą. Tačiau, kadangi pareiškėjas neįrodė, kad tariamas skirtumas turi įtakos kainoms ar kainų palyginamumui, į koregavimo prašymą pagal minėtą nuostatą taip pat negali būti atsižvelgta.
(33)
Todėl prašymas dėl koregavimo pagal 2 straipsnio 10 dalies d punktą ir 2 straipsnio 10 dalies k punktą atmetamas.
(34)
Remdamasis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies b punktu, pareiškėjas taip pat paprašė atlikti koregavimą, susijusį su Vyriausybės mokama eksporto mokesčio atskaita. Vyriausybė sumoka tam tikrą sumą pareiškėjui, kai nagrinėjamasis produktas yra parduodamas eksportui, taip pat ir į Sąjungos rinką.
(35)
Pareiškėjas galėjo įrodyti, kad už į Sąjungos rinką eksportuojamą produktą jam sumokama suma, kuri sudaro mažiau nei 0,5 % sąskaitoje faktūroje nurodytos vertės. Vis dėlto, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies b punktą, jei įvykdytos tame straipsnyje nustatytos sąlygos, turi būti koreguojama normalioji vertė, o ne eksporto kaina, kaip prašė pareiškėjas. Be to, atlikus tyrimą paaiškėjo, kad nebuvo galima nustatyti tiesioginio ryšio tarp mokėjimo, kurį gavo pareiškėjas už nagrinėjamąjį į Sąjungą eksportuojamą produktą, ir importo mokesčių už žaliavas, kurių fiziškai yra to produkto sudėtyje.
(36)
Pareiškėjas taip pat prašė atlikti tą patį koregavimą pagal 2 straipsnio 10 dalies k punktą. Tačiau kadangi jis negalėjo įrodyti jokio ryšio tarp eksporto mokesčio atskaitos ir eksportuojamo nagrinėjamojo produkto kainodaros, šio prašymo nebuvo galima patenkinti.
(37)
Todėl prašymas dėl koregavimo, susijusio su eksporto mokesčio atskaita, pagal 2 straipsnio 10 dalies b punktą ir 2 straipsnio 10 dalies k punktą atmetamas.
4. Dempingas per PTL
(38)
Kiekvienos į Sąjungą eksportuotos rūšies nagrinėjamojo produkto svertinė vidutinė normalioji vertė buvo palyginta su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto svertine vidutine eksporto kaina, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse.
(39)
Tuo remiantis nustatyta, kad vidutinis svertinis dempingo skirtumas, išreikštas CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą procentine dalimi, yra 3,6 %.
4. ILGALAIKIS PASIKEITUSIŲ APLINKYBIŲ POBŪDIS
(40)
Vadovaudamasi pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalimi, Komisija nagrinėjo, ar aplinkybės, kuriomis remiantis nustatytas dabartinis dempingo skirtumas, pasikeitė ir ar toks pokytis buvo ilgalaikio pobūdžio.
(41)
Savo peržiūros prašyme pareiškėjas nurodė jo parduodamų produktų asortimento pasikeitimą, kuris turėtų tiesioginio poveikio gamybos sąnaudoms. Atlikus tyrimą patvirtinta, kad dėl įmonės restruktūrizavimo pareiškėjas nebegamina ir nebeparduoda tam tikrų kitų produktų, palyginti su pradiniu tyrimo laikotarpiu, ir kad šis pokytis turėjo įtakos nagrinėjamojo produkto gamybos sąnaudoms.
(42)
AETMD pastebėjo, kad pareiškėjo įvykdytas restruktūrizavimas galėtų būti neilgalaikio pobūdžio, nes jį galima lengvai panaikinti.
(43)
Iš tiesų, pareiškėjo valdyba, jei ji to pageidautų, galėtų panaikinti restruktūrizavimą. Tačiau nėra įrodymų, patvirtinančių, kad pareiškėjo sprendimas restruktūrizuoti ir supaprastinti grupės produktų pardavimą grupės bendrovėse nėra ilgalaikio pobūdžio. Be to, restruktūrizavimas jau įvykdytas 2009 m., o tai rodo, kad nauja įmonės struktūra yra ilgalaikio pobūdžio.
(44)
Atskleidus faktus AETMD pakartojo savo teiginį, kad toks pokytis, kuriuo remiantis buvo inicijuota peržiūra, negalėjo būti laikomas ilgalaikio pobūdžio pokyčiu. Konkrečiau, jai kilo abejonių dėl grupės vidaus reorganizavimo poveikio gamybos sąnaudoms - ji tvirtino, kad grupės sąnaudos gali būti paprasčiausiai perskirstytos, kad būtų sumažinta normalioji vertė. Todėl naujos gamybos sąnaudos negalėtų būti laikomos ilgalaikėmis. AETMD taip pat pažymėjo, kad patronuojamosios bendrovės, atsakingos už šviežių produktų gamybą ir pardavimą, adresas ir pareiškėjo adresas yra vienodi. AETMD teigė, kad tai - dar vienas įrodymas, jog reorganizavimas nėra reikšmingas ir ilgalaikis.
(45)
Atsakydamas į 44 konstatuojamojoje dalyje nurodytą AETMD teiginį, pareiškėjas pabrėžė, kad dėl reorganizavimo taip pat pagerėjo sąnaudų apskaitos sistema, pagal kurią nustatytos ir pašalintos kliūtys, siekiant optimizuoti gamybą ir sumažinti gamybos sąnaudas. Pareiškėjas taip pat pabrėžė, kad bet koks 2009 m. atliktos reorganizacijos panaikinimas šiame etape būtų labai sudėtingas procesas, nes patronuojančioji pareiškėjo bendrovė Agripure Holding PLC įtraukta į Tailando vertybinių popierių biržos sąrašus.
(46)
Dėl pareiškėjo atliktos reorganizacijos galimo panaikinimo kylanti rizika jau aptarta 43 konstatuojamojoje dalyje.
(47)
Be to, siekdama patikrinti šios peržiūros inicijavimo prašyme pateiktų teiginių tikslumą, Komisija palygino per pradinį tyrimą (t. y. prieš 2009 m. pareiškėjo atliktą reorganizaciją) ir per PTL į Sąjungą eksportuotų tam tikrų rūšių produktų gamybos sąnaudas. Tas palyginimas patvirtino, kad vieneto gamybos sąnaudos labai pasikeitė. Pasikeitusias vieneto gamybos sąnaudas nulėmė ne tik paprastas sąnaudų perskirstymas, bet esminis netiesioginių gamybos sąnaudų, kaip antai pridėtinių gamybos išlaidų ir darbo jėgos sąnaudų, sumažėjimas.
(48)
Dėl pareiškėjo ir jo patronuojamosios bendrovės vienodo administracinio adreso, tai - bendra verslo praktika. Be to, per tikrinamąjį vizitą pareiškėjo patalpose Komisija pažymėjo, kad gamybos linijos bei patalpos gatavoms prekėms laikyti buvo skirtos cukrinių kukurūzų produkcijai; nebuvo jokių akivaizdžių patronuojamosios bendrovės parduotų šviežių produktų gamybos ir laikymo įrodymų.
(49)
Atsižvelgiant į AETMD ir pareiškėjo argumentus ir nustačius de facto vieneto gamybos sąnaudų sumažėjimą nuo pradinio tyrimo iki PTL, AETMD pateiktas argumentas turi būti atmestas.
(50)
AETMD taip pat nurodė, kad 2013 m. pareiškėjas planavo padidinti savo gamybos pajėgumus maždaug 40 %. Pasak AETMD, šis faktas prieštarautų pareiškėjo teiginiui, kad naujos peržiūrėtos gamybos sąnaudos (po restruktūrizavimo) būtų ilgalaikio pobūdžio.
(51)
Iš tiesų, atlikus tyrimą nustatyta, kad pareiškėjas šiuo metu didina savo gamybos pajėgumus. Padidėjusių pajėgumų poveikis buvo vienas iš veiksnių, kuriais remiantis per priemonių galiojimo termino peržiūrą padaryta išvada, kad yra rizikos, jog dempingas tęsis (6).
(52)
Atskleidus faktus AETMD pakartojo teiginį, kad investicijos į naujus gamybos pajėgumus neišvengiamai turės įtakos gamybos sąnaudoms ir todėl dabartinės gamybos sąnaudos, su kuriomis atliekant šią peržiūrą palygintos vidaus rinkos kainos (žr. 24 konstatuojamąją dalį), nėra ilgalaikio pobūdžio. Visų pirma AETMD savo skaičiavimus pagrindė esamais šaltiniais, kuriais remdamasi ji padarė išvadą, kad dėl padidėjusio nusidėvėjimo bendros sąnaudos padidėtų maždaug 10 %, palyginti su dabartinėmis sąnaudomis.
(53)
Pareiškėjas nepaneigė AETMD teiginio dėl padidėjusių nusidėvėjimo sąnaudų per se, bet pabrėžė, kad šias padidėjusias nusidėvėjimo sąnaudas kompensuoja padidėjusios bendros pajamos (dėl išaugusio pardavimo) ir kitų sąnaudų sumažėjimas dėl dažnesnio automatizavimo.
(54)
Kaip nurodyta 51 konstatuojamojoje dalyje, pareiškėjas iš tiesų investuoja į naujus gamybos įrenginius. Investicijos į naujus įrenginius gali nulemti sąnaudų dėl nusidėvėjimo padidėjimą. Kita vertus, ir kaip pabrėžė pareiškėjas, atsakydamas į AETMD pastabas, nauji gamybos įrenginiai taip pat gali nulemti pokyčius (palyginti su esamomis gamybos linijomis), susijusius, pvz., su automatizavimo lygiu. Šie pakeitimai turėtų turėti tiesioginį mažinantį poveikį darbo jėgos ir energijos sąnaudoms ir galėtų kompensuoti nusidėvėjimo sąnaudų padidėjimą.
(55)
Apskritai daroma išvada, kad bendro poveikio pagaminto vieneto gamybos sąnaudoms įvertinti negalima, kol nepradėjo veikti nauji įrenginiai ir į apskaitą neįtrauktos visos papildomos išlaidos.
(56)
Nepaisant to ir atsižvelgiant į investicijų tikslą (didesnis veiksmingumas ir konkurencingumas, mažesnės vieneto gamybos sąnaudos), manoma, kad bent vidutiniu - ilguoju laikotarpiu vieneto gamybos sąnaudos labai nepadidės. Tokiomis aplinkybėmis manoma, kad normalioji vertė vis tiek bus pagrįsta vidaus rinkos kainomis, kaip ir atliekant šią peržiūrą. Todėl AEMTD pateiktas argumentas turi būti atmestas.
(57)
Atskleidus faktus AETMD taip pat suabejojo dėl naujojo dempingo skirtumo ilgalaikio pobūdžio. Ji teigė, kad eksporto kainos, kuriomis remiantis apskaičiuotas dempingo skirtumas, buvo netipiškos. Visų pirma AEMTD teigė, kad
a)
per PTL eksportuotas kiekis tonomis buvo per maža, kad jį būtų galima laikyti tipišku, ir
b)
pagal 29 konstatuojamąją dalį eksporto kainos turėtų būti laikomos netipiškomis, nes nuosavo prekės ženklo produktų eksporto sandoriai sudarė beveik pusę viso eksporto per PTL. AEMTD nuomone, labiau tikėtina, kad įsigaliojus pasiūlytoms sumažintoms priemonėms didžiąją eksporto į Sąjungą dalį sudarys mažmenininkų prekės ženklo produktai, kurių eksporto kainos bus mažesnės (7).
(58)
Į Sąjungą eksportuoti kiekiai nebuvo dideli, todėl Komisija nustatė, kad pareiškėjo Sąjungai sumokėtos arba mokėtinos kainos už eksportą buvo tipiškos, palyginusi jas su pareiškėjo trečiosioms šalims sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis už eksportą. Tuo remiantis buvo padaryta išvada, kad eksporto į Sąjungą kainos, kurias mokėjo pirkėjai, atitiko kainas, kurias mokėjo pirkėjai kitose eksporto rinkose.
(59)
Tai, kad egzistuoja skirtingi rinkos segmentai bei nuosavas ir mažmenininkų prekės ženklas, jau nustatyta atliekant ankstesnius tyrimus (8). Tai sudaro svarbią skirtingų rūšių produktų, priskiriamų nagrinėjamojo produkto apibrėžtajai sričiai, apibrėžties dalį. Tuo remiantis nuosavo prekės ženklo produktų eksportas buvo palygintas su nuosavo prekės ženklo produktų pardavimu vidaus rinkoje, o mažmenininkų prekės ženklo produktų pardavimas eksportui buvo palygintas su mažmenininkų prekės ženklo produktų pardavimu vidaus rinkoje.
(60)
AETMD tvirtinimas, kad būsimą eksportą daugiausia sudarys mažmenininkų prekės ženklo produktai, yra teoriškas, nepagrįstas įrodymais ir todėl nepakankamas, kad būtų galima abejoti nuosavo prekės ženklo produktų eksporto per PTL tipiškumu. Todėl AEMTD teiginys atmetamas.
(61)
AETMD taip pat teigė, kad sumažinus muitą galėtų kilti pavojus, kad priemonių bus vengiama.
(62)
Primenama, kad Tailando eksportuojantiems gamintojams jau taikomi skirtingi galiojantys muitai. Taigi pavojus, kad priemonių bus vengiama (t. y. naudojant papildomus TARIC kodus, pagal kuriuos taikomi mažesni muitai), atsirado jau nustačius pradines priemones. Vienam iš šių eksportuojančių gamintojų nustatytas mažesnis muitas per se nepadidina pavojaus, kad eksportuojant iš Tailando apskritai bus vengiama priemonių.
(63)
Be to, jei bus pateikta informacijos, kuria remiantis galima daryti prielaidą, kad muitų vengiama, gali būti pradėtas atitinkamas tyrimas, jei įvykdytos pagrindinio reglamento 13 straipsnyje nustatytos sąlygos.
(64)
AETMD taip pat nurodė, kad pareiškėjas galėjo dirbtinai padidinti eksporto į Sąjungą kainas, taikydamas kryžminį kompensavimą ir tuo pačiu metu parduodamas kitus produktus už dirbtinai mažas kainas.
(65)
Kaip nurodyta 58 konstatuojamojoje dalyje, nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą kainos atitiko eksporto į trečiąsias šalis kainas. Taigi nėra požymių, kad eksporto į Sąjungą kainos per PTL buvo dirbtinai didelės, ir todėl šis argumentas atmetamas.
5. ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS
(66)
Atsižvelgdama į tyrimo rezultatus, Komisija mano, kad tikslinga iš dalies pakeisti antidempingo muitą, taikomą iš River Kwai International Food Industry Co. Ltd. importuojamam nagrinėjamajam produktui.
(67)
Be to, pareiškėjo prašymu taip pat pakeičiamas jo adresas Tailande.
6. ATSKLEIDIMAS
(68)
Suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama rekomenduoti iš dalies pakeisti Įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 875/2013.
(69)
Atskleidus faktus Tailando Vyriausybė teigė, kad bendradarbiaujantiems neatrinktiems eksportuotojams nustatytą vidutinę muito normą taip pat reikėtų peržiūrėti, kad būtų atsižvelgta į šios dalinės tarpinės peržiūros rezultatus. Reikėtų pažymėti, kad šis teiginys susijęs ne tik su šia peržiūra, kuria siekiama pakoreguoti pareiškėjui taikomos galiojančios antidempingo muito normos dydį. Prašymas iš dalies pakeisti antidempingo muitų normos dydį tariamai pasikeitus aplinkybėms turėtų būti pateiktas pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį. Todėl šis teiginys turi būti atmestas,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 875/2013 1 straipsnio 2 dalies lentelės įrašas, skirtas River Kwai International Food Industry Co., Ltd, pakeičiamas taip:
Bendrovė
Antidempingo muitas (%)
Papildomas TARIC kodas
„River Kwai International Food Industry Co., Ltd,
99 Moo 1 Thanamtuen Khaupoon Road
Kaengsian, Muang, Kanchanaburi 71000
Tailandas
3,6
A791“
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2014 m. kovo 24 d.