PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 570/2014
ze dne 26. května 2014,
kterým se ukončuje částečné opětovné zahájení antidumpingového šetření týkajícího se dovozu některých mastných alkoholů a jejich směsí pocházejících z Indie, Indonésie a Malajsie
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. STÁVAJÍCÍ OPATŘENÍ
(1)
Prováděcím nařízením (EU) č. 1138/2011 (2) Rada uložila konečné antidumpingové clo na dovoz některých mastných alkoholů a jejich směsí pocházejících z Indie, Indonésie a Malajsie (dále jen „konečné nařízení“). Přijetí konečného nařízení předcházelo nařízení Komise (EU) č. 446/2011 (3) o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz mastných alkoholů pocházejících z Indie, Indonésie a Malajsie (dále jen „prozatímní nařízení“). Zjištění, jež vedla k uložení konečného antidumpingového cla, budou dále uváděna jako „zjištění původního šetření“.
(2)
Dne 21. ledna 2012 společnost P. T. Ecogreen Oleochemicals, indonéský vyvážející výrobce mastných alkoholů, společnost Ecogreen Oleochemicals (Singapore) Pte. Ltd a společnost Ecogreen Oleochemicals GmbH (dále společně označené jako „skupina Ecogreen“) podaly u Tribunálu žalobu (věc T-28/12) na zrušení konečného nařízení, pokud jde o uložení antidumpingového cla ve vztahu ke skupině Ecogreen. Skupina Ecogreen napadla úpravu své vývozní ceny provedenou na základě čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení za účelem srovnání této vývozní ceny s běžnou hodnotou.
(3)
Ve věci T-249/06 (Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT (Interpipe Niko Tube ZAT) a Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (Interpipe NTRP VAT) v. Rada Evropské unie) Tribunál zrušil článek 1 nařízení (ES) č. 954/2006, pokud jde o společnost Interpipe NTRP VAT, mimo jiné z důvodu zjevně nesprávného posouzení při provádění úpravy na základě čl. 2 odst. 10 písm. i), a pokud jde o společnost Interpipe Niko Tube ZAT, na základě jiných důvodů. Dne 16. února 2012 Soudní dvůr zamítl odvolání podané Radou a Komisí (spojené věci C-191/09 P a C-200/09 P).
(4)
Vzhledem k tomu, že faktické okolnosti, pokud jde o úpravu provedenou podle čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení, byly v případě skupiny Ecogreen podobné jako v případě společnosti Interpipe NTRP VAT, bylo považováno za vhodné znovu vypočítat dumpingové rozpětí pro skupinu Ecogreen, aniž by byla provedena úprava podle čl. 2 odst. 10 písm. i).
(5)
Dne 21. prosince 2012 bylo proto zveřejněno prováděcí nařízení Rady (EU) č. 1241/2012 ze dne 11. prosince 2012, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 1138/2011 o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímního cla z dovozu některých mastných alkoholů a jejich směsí pocházejících z Indie, Indonésie a Malajsie (4), se zpětnou působností ode dne 12. listopadu 2011 (dále jen „pozměňující nařízení“).
(6)
Dumpingové rozpětí, které v něm bylo zjištěno u skupiny Ecogreen, bylo v souladu s čl. 9 odst. 3 základního nařízení nepatrné. Šetření týkající se skupiny Ecogreen bylo proto zastaveno, aniž byla uložena jakákoli opatření. Tribunál následně dne 9. dubna 2013 rozhodl, že není třeba rozhodovat o žalobě podané ve věci T-28/12.
(7)
I přesto, že na všechny ostatní vyvážející výrobce v Indii, Indonésii a Malajsii se uložená antidumpingová cla nadále vztahují, měla by s ohledem na revidovaná zjištění týkající se dumpingu, jež obsahuje pozměňující nařízení, být přezkoumána zjištění původního šetření, zejména pokud jde o účinky dumpingového dovozu působící újmu.
B. PŘEZKUM ZJIŠTĚNÍ PŮVODNÍHO ŠETŘENÍ
1. Rámec přezkumu
(8)
Dne 28. února 2013 bylo zveřejněno oznámení o částečném opětovném zahájení antidumpingového šetření týkajícího se dovozu některých mastných alkoholů a jejich směsí pocházejících z Indie, Indonésie a Malajsie (dále jen „dotčené země“) (5) (dále jen „opětovné zahájení“). V oznámení bylo uvedeno, že opětovné zahájení šetření je ve svém rozsahu omezeno na zkoumání možných dopadů nově zjištěných dumpingových rozpětí, pokud jde o zjištění týkající se zejména újmy a příčinné souvislosti zjištěné v původním šetření (dále jen „nové šetření“).
(9)
Komise o částečném opětovném zahájení šetření oficiálně uvědomila známé dotčené vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, jakož i výrobní odvětví Unie. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a ke slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení.
(10)
Některé strany tvrdily, že nebylo jasné, na jakém právním základě Komise opětovně zahájila původní šetření a jaké údaje bude Komise shromažďovat pro zjištění faktů a vyvození závěrů v tomto novém šetření.
(11)
Strany rovněž tvrdily, že nebylo jasné, jaký druh šetření se zahajuje a jaký by mohl být konečný výsledek, pokud jde o úroveň konečných opatření, jaké období bude šetření zahrnovat a které aspekty původního šetření se budou přezkoumávat.
(12)
Připomíná se, že toto opětovné zahájení šetření je nevyhnutelným důsledkem přijetí pozměňujícího nařízení, jež samo bylo výsledkem zjištění Tribunálu ve věci T-249/06 (Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT (Interpipe Niko Tube ZAT) a Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (Interpipe NTRP VAT) v. Rada Evropské unie.
(13)
Připomíná se, že při původním šetření bylo takzvaným obdobím šetření (OŠ) období od 1. července 2009 do 30. června 2010. Posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období šetření a bylo označeno jako „posuzované období“.
(14)
Toto nové šetření se zaměřuje na stejné období šetření a stejné posuzované období. Zjištění, pokud jde o újmu a příčinnou souvislost, učiněná za tato období během původního šetření, jsou přezkoumávána s ohledem na dumpingová rozpětí, která byla pro indonéské dovozce nově stanovena v pozměňujícím nařízení.
(15)
Konkrétněji, a jak je uvedeno v oznámení o opětovném zahájení, je cílem tohoto nového šetření určit, zda „zanedbatelné“ dumpingové rozpětí, zjištěné u jednoho vyvážejícího výrobce v Indonésii, a změna úrovně dumpingových rozpětí ostatních indonéských společností, kterou stanovilo pozměňující nařízení, mohou mít dopad na zjištění původního šetření, pokud jde o újmu a příčinnou souvislost.
(16)
Výsledky nového šetření jsou uvedeny dále. Stejně jako v případě původního šetření jsou v zájmu zachování důvěrnosti původně předložených údajů určité údaje a informace poskytnuty v podobě indexu.
2. Dotčený výrobek a obdobný výrobek
(17)
Připomíná se, že dotčeným výrobkem je výrobek vymezený v původním šetření, a sice nasycené mastné alkoholy s uhlíkovým řetězcem C8, C10, C12, C14, C16 nebo C18 (nezahrnuje rozvětvené isomery) včetně jednotlivých nasycených mastných alkoholů (zvané rovněž „čisté frakce“) a směsi převážně obsahující kombinaci uhlíkových řetězců C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (běžně zařazované jako C8-C10), směsi převážně obsahující kombinaci uhlíkových řetězců C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (běžně zařazované jako C12-C14) a směsi převážně obsahující kombinaci uhlíkových řetězců C16-C18, pocházející z Indie, Indonésie a Malajsie, v současnosti kódů KN ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 a ex 3823 70 00 (dále jen „mastné alkoholy“).
(18)
Zjištění pozměňujícího nařízení se nedotýkají zjištění učiněných v původním šetření, která se týkají posuzovaného výrobku a obdobných výrobků.
3. Dumping
(19)
Jak bylo uvedeno v 7. bodě odůvodnění pozměňujícího nařízení, dumpingová rozpětí pro všechny společnosti v Indonésii jiná než pro vyvážejícího výrobce s individuálním rozpětím, stanovená na základě největšího dumpingového rozpětí spolupracujícího indonéského vyvážejícího výrobce, byla přezkoumána s přihlédnutím k nově vypočtenému dumpingovému rozpětí pro skupinu Ecogreen.
(20)
Dumpingová rozpětí stanovená v 23. bodě odůvodnění konečného nařízení pro indické vyvážející výrobce a dumpingová rozpětí stanovená v 55. bodě odůvodnění pro malajské vyvážející výrobce nebyla pozměňujícím nařízením dotčena.
(21)
Jak bylo uvedeno v 6. bodě odůvodnění pozměňujícího nařízení, dumpingové rozpětí stanovené pro skupinu Ecogreen bylo nižší než 2 %, a je tedy pod minimálním prahem stanoveným v čl. 9 odst. 3 základního nařízení. Dovoz tohoto vyvážejícího výrobce do Unie by tudíž měl být v novém šetření považován za nedumpingový.
(22)
Objem, cena a podíl nedumpingového dovozu, uskutečněného uvedeným indonéským vývozcem, se na trhu v posuzovaném období vyvíjely tak, jak je uvedeno v tabulce níže. Jak bylo uvedeno v 16. bodě odůvodnění výše, předložené údaje jsou indexovány.
Dovoz
2007
2008
2009
OŠ
V tunách
Index: 2007 = 100
100
110
107
115
Meziroční změna v %
9,6
- 2,3
7,5
Podíl na trhu
Index: 2007 = 100
100
107
110
113
Meziroční změna v %
6,8
2,9
2,8
Průměrná cena EUR/t
Index: 2007 = 100
100
110
91
91
Meziroční změna v %
9,9
- 17,0
0,2
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(23)
S odkazem na tabulku uvedenou v 70. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, která byla potvrzena v 64. bodě odůvodnění konečného nařízení, a na tabulku uvedenou výše šetření ukázalo, že v posuzovaném období se nedumpingový dovoz podílel na celkovém dovozu z dotčených zemí jen v omezené míře a rostl poměrně pomaleji než dumpingový dovoz. V roce 2007 totiž nedumpingový dovoz představoval kolem 15-18 % celkového objemu dovozu z dotčených zemí a v období šetření to bylo pouze kolem 10-13 %.
(24)
Nové šetření ukazuje, že průměrné ceny nedumpingového dovozu od skupiny Ecogreen se v posuzovaném období snížily o 9 %, avšak mezi rokem 2009 a obdobím šetření zůstávaly stabilní.
4. Újma
4.1 Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(25)
Zjištění uvedená v 57. až 61. bodě odůvodnění konečného nařízení, pokud jde o výrobu v Unii a výrobní odvětví Unie, nejsou novým šetřením nijak dotčena, a proto se potvrzují.
4.2 Spotřeba v Unii
(26)
Zjištění uvedená v 64. až 66. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, jež byla potvrzena v 62. bodě odůvodnění konečného nařízení, nejsou nijak dotčena. Potvrzuje se, že spotřeba mastných alkoholů v Unii, jak ukazuje níže uvedená tabulka, byla celkem stabilní a za posuzované období se zvýšila pouze o 2 %. Jak bylo uvedeno v 64. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, v zájmu zachování důvěrnosti údajů byly informace týkající se spotřeby poskytnuty v podobě indexu.
Spotřeba
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
102
97
102
Meziroční změna v %
2,2
- 4,8
4,6
4.3 Dovoz do Unie z dotčených zemí a cenové podbízení
4.3.1 Souhrnné posouzení dumpingového dovozu
(27)
Stejně jako v případě původního šetření bylo zkoumáno, zda souhrnné posouzení dumpingového dovozu pro tyto tři dotčené země je v souladu s ustanoveními čl. 3 odst. 4 základního nařízení ještě oprávněné, či nikoli, vzhledem k přezkoumaným dumpingovým rozpětím pro indonéské vyvážející výrobce uvedeným v 19. a 21. bodě odůvodnění výše.
(28)
Připomíná se, že čl. 3 odst. 4 základního nařízení stanoví, že pokud jsou předmětem antidumpingového šetření současně výrobky dovezené z více zemí, posuzují se účinky tohoto dovozu souhrnně pouze tehdy, je-li zjištěno, že a) dumpingové rozpětí zjištěné ve vztahu k dovozu výrobků z každé jednotlivé země není nepatrné ve smyslu čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení a objem dovezených výrobků z každé jednotlivé země není zanedbatelný a b) souhrnné posouzení účinků dovozu je vhodné s ohledem na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a obdobným výrobkem Unie.
(29)
Zjištění o objemu a ceně dumpingového dovozu z každé z dotčených zemí v posuzovaném období byla přezkoumána. Informace týkající se objemu dovozu, které byly použity pro určení průměrných cen uvedených v tabulce v 63. bodě odůvodnění písm. b) konečného nařízení zůstávají, pokud jde o Malajsii a Indii, beze změny. Údaje týkající se Indonésie byly přezkoumány s přihlédnutím k tomu, že - jak je uvedeno ve 21. bodě odůvodnění výše - u jednoho vyvážejícího výrobce se již nemá za to, že by prodával své výrobky na trhu Unie za dumpingové ceny. Nově určený dumpingový dovoz se vyvíjel tak, jak je uvedeno níže. S odkazem na 16. bod odůvodnění výše jsou informace týkající se objemu dovozu z každé dotčené země poskytnuty v podobě indexu.
Objem dumpingového dovozu
2007
2008
2009
OŠ
Malajsie
Index: 2007 = 100
100
161
141
137
Meziroční změna v %
61,4
- 12,5
- 2,9
Indie
Index: 2007 = 100
100
118
104
143
Meziroční změna v %
18,2
- 11,8
37,5
Indonésie
Index: 2008 = 100
100
142
168
Meziroční změna v %
42,1
17,9
(30)
Šetření ukázalo, že objem dumpingového dovozu z každé dotčené země v období šetření nebyl zanedbatelný a existence dumpingového dovozu na trhu Unie byla v posuzovaném období, a zejména v období šetření významná. Skutečnost, že u jednoho z indonéských vyvážejících výrobců pozměňující nařízení shledalo, že neprodává za dumpingové ceny, na tomto závěru nic nemění.
(31)
Zjištění týkající se tvorby cen výrobků dumpingového dovozu z každé dotčené země byla za posuzované období rovněž přezkoumána a výsledky jsou uvedeny v tabulce níže. Ceny uvedené v tabulce v 63. bodě odůvodnění písm. b) konečného nařízení zůstávají, pokud jde o Malajsii a Indii, beze změny. Údaje týkající se Indonésie byly přezkoumány s přihlédnutím k tomu, že - jak je uvedeno výše ve 21. bodě odůvodnění - u jednoho vyvážejícího výrobce se již nemá za to, že by prodával své výrobky na trhu Unie za dumpingové ceny. S odkazem na 16. bod odůvodnění výše jsou informace o cenách indonéského vývozce, u něhož bylo shledáno, že prodává za dumpingové ceny, poskytnuty v podobě indexu.
Dovoz podle údajů Eurostatu (upraveno tak, aby byl zahrnut pouze dotčený výrobek a dumpingový dovoz)
2007
2008
2009
OŠ
Průměrná cena v EUR/t Malajsie
911
944
799
857
Index: 2007 = 100
100
104
88
94
Meziroční změna v %
3,6
- 15,4
7,3
Průměrná cena v EUR/t Indie
997
1 141
897
915
Index: 2007 = 100
100
114
90
92
Meziroční změna v %
14,4
- 21,4
2,1
Průměrná cena v EUR/t Indonésie
Index: 2008 = 100
100
70
72
Meziroční změna v %
- 30,0
2,6
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník.
(32)
Šetřením bylo zjištěno, že s výjimkou roku 2007, kdy se neuskutečnil žádný dovoz z Indonésie, byla tvorba cen indonéských vyvážejících výrobců téměř stejná jako v původním šetření. Zjištění učiněné v 63. bodě odůvodnění písm. b) konečného nařízení, že tvorba cen v dotčených zemích a jejich chování v oblasti tvorby cen byly zejména v období šetření velmi podobné, lze proto potvrdit. Skutečnost, že u jednoho z indonéských vyvážejících výrobců pozměňující nařízení shledalo, že neprodává za dumpingové ceny, na tomto závěru nic nemění.
(33)
V platnosti mimoto zůstávají také zjištění učiněná ve 127. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a potvrzená ve 122. bodě odůvodnění konečného nařízení, a zejména to, že úroveň odstranění újmy stanovená pro dotčené země byla výrazně nad minimálním prahem 2 %. Navíc byly u každé z dotčených zemí prozkoumány prodejní kanály a cenové trendy a - jak je uvedeno v tabulce výše - bylo zjištěno, že jsou podobné. Jak prokázalo šetření, dovozní ceny z dotčených zemí po dosažení nejvyšších hodnot v roce 2008 vykazovaly klesající trend a globálně byly ve srovnání s průměrnými cenami výrobního odvětví Unie zvláště nízké.
(34)
Níže uvedená tabulka ukazuje, že podíl dumpingového dovozu z každé dotčené země na trhu během posuzovaného období celkově vzrostl. S odkazem na 16. bod odůvodnění jsou informace poskytnuty v podobě indexu.
Podíl dumpingového dovozu na trhu
2007
2008
2009
OŠ
Malajsie
Index: 2007 = 100
100
157
145
135
Meziroční změna v %
57
- 8
- 7
Indie
Index: 2007 = 100
100
115
107
141
Meziroční změna v %
15
- 7
31
Indonésie
Index: 2008 = 100
100
142
168
Meziroční změna v %
50
13
(35)
Na základě výše uvedených skutečností a úvah nové šetření prokázalo, že zjištění učiněná v původním šetření, která se týkají souhrnného posouzení, zůstávají beze změny. Proto se má za to, že podmínky stanovené v čl. 3 odst. 4 základního nařízení, které se týkají souhrnného posouzení dumpingového dovozu z dotčených zemí, zůstávají splněny. Za účelem nového šetření újmy a příčinné souvislosti tedy účinky dumpingového dovozu pocházejícího z dotčených zemí mohou být posouzeny společně.
4.3.2 Objem, cena a podíl dumpingového dovozu na trhu
(36)
Aby bylo možno určit celkovou míru dumpingového dovozu na trh Unie v posuzovaném období, přihlíží se k tomu, že pozměňující nařízení potvrdilo pozitivní zjištění dumpingu u všech vyvážejících výrobců v Indonésii s výjimkou skupiny Ecogreen. Jejich vývoz je považován za dumpingový, a proto se na něj i nadále vztahuje antidumpingové clo.
(37)
Podobně nové šetření přihlíží k tomu, že dumpingová rozpětí zjištěná v původním šetření u všech vyvážejících vývozců v Indii a Malajsii zůstávají beze změny, že jejich dovoz je považován za dumpingový a nadále podléhá antidumpingovému clu.
(38)
Objem dumpingového dovozu z dotčených zemí byl upraven odečtením objemu nedumpingového dovozu od jednoho indonéského vyvážejícího výrobce, jak je uvedeno v 29. bodě odůvodnění výše.
(39)
Na základě výše uvedeného byly údaje uvedené v 70. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a potvrzené 64. bodem odůvodnění konečného nařízení, jakož i zjištění obsažená v 71. až 73. bodě odůvodnění prozatímního nařízení týkající se posouzení dumpingového dovozu během posuzovaného období a potvrzená 65. bodem odůvodnění konečného nařízení, zrevidovány, jak je popsáno níže. S odkazem na 16. bod odůvodnění výše jsou informace o celkovém objemu dovozu a podílu dumpingového dovozu na trhu poskytnuty v podobě indexu.
Dumpingový dovoz z dotčených zemí
2007
2008
2009
OŠ
V tunách
Index: 2007 = 100
100
167
155
165
Meziroční změna v %
67,0
- 7,3
6,5
Podíl na trhu
Index: 2007 = 100
100
163
159
162
Meziroční změna v %
62,7
- 2,3
1,8
Průměrná dumpingového dovozu v EUR/t
931
1 007
827
878
Index: 2007 = 100
100
108
89
94
Meziroční změna v %
8,2
- 17,9
6,1
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník.
(40)
Objem dumpingového dovozu z dotčených zemí zjištěný v tomto novém šetření v posuzovaném období značně vzrostl, a to o 65 %. K největšímu nárůstu došlo mezi lety 2007 a 2008, kdy se dovoz zvýšil o 67 %. Dovoz poté v roce 2009 mírně klesl, načež v období šetření opět vzrostl téměř na úroveň z roku 2008.
(41)
Revidované průměrné ceny dumpingového dovozu z dotčených zemí v posuzovaném období prudce kolísaly a zaznamenaly celkový pokles o 6 %. Stojí však za zmínku, že mezi rokem 2008 a obdobím šetření činila míra poklesu celých 14 %. Po celé posuzované období byly průměrné ceny dovozu z dotčených zemí vždy nižší než ceny stanovené zbytkem světa a byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie, což vedlo k rostoucímu podílu dumpingových dovozů na trhu.
(42)
Podíl dumpingového dovozu z dotčených zemí na trhu se v posuzovaném období značně zvýšil, a to o 62 %. K největšímu nárůstu došlo mezi lety 2007 a 2008. Během hospodářské krize došlo k mírnému poklesu dovozu, což v období mezi lety 2008 a 2009 snížilo podíl dotčených zemí na trhu o 4 %, do konce posuzovaného období však tyto země získaly svůj podíl na trhu zpět.
(43)
Vynětí nedumpingového dovozu od skupiny Ecogreen proto nijak nemění zjištění učiněná v původním šetření, pokud jde o objem, cenu a podíl dumpingového dovozu na trhu, která se tudíž potvrzují.
4.3.3 Cenové podbízení
(44)
Připomíná se, že rozpětí cenového podbízení zjištěná v původním šetření byla objasněna v 74. a 75. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a potvrzena v 67. bodě odůvodnění konečného nařízení. Jednotlivé výpočty zjištěné pro každého dotčeného vývozce nebyly pozměňujícím nařízením dotčeny. Tato zjištění byla proto potvrzena.
(45)
Průměrné cenové podbízení zjištěné u dumpingového dovozu souhrnně posuzovaného pro tři země společně po odečtení nedumpingového dovozu činí 2 %. Toto zjevně nízké podbízení je nutno posuzovat s ohledem na to, že kvůli existenci levného dovozu na trhu EU bylo nuceno snižovat své ceny i samotné výrobní odvětví Unie. Tyto ceny však zejména v období šetření nepokrývaly výrobní náklady. Průměrné rozpětí cenového podbízení souhrnně posuzovaného dumpingového dovozu bez skupiny Ecogreen činilo 22 %.
(46)
V reakci na zveřejnění zjištění Komise jeden dovozce mastných alkoholů pocházejících z Indonésie tvrdil, že průměrná cena nedumpingového dovozu bude nižší než průměrná cena dovážené produkce vyrobené indonéským vyvážejícím vývozcem, na kterého se i nadále vztahují opatření. Uvedené tvrzení se však nedotýká zjištění cenového podbízení u souhrnně posouzeného dumpingového dovozu.
4.4 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(47)
Zjištění učiněná v 76. až 91. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a potvrzená v 71. až 84. bodě odůvodnění konečného nařízení, která se týkají hospodářské situace výrobního odvětví Unie, nejsou pozměňujícím nařízením dotčena, a mohou být proto potvrzena.
(48)
Připomíná se, že původním šetřením bylo prokázáno, že většina ukazatelů újmy týkajících se výrobního odvětví Unie, jako je výroba (- 17 %), využití kapacity (- 15 %), objem prodeje (- 18 %), podíl na trhu (- 12 %) a zaměstnanost (- 13 %), se v posuzovaném období zhoršila. Významně byly dotčeny zejména ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok a ziskovost. To znamená, že schopnost výrobního odvětví Unie získat kapitál byla ohrožena, a to zejména během posuzovaného období.
(49)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrzuje závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
5. Příčinná souvislost
(50)
Kromě potvrzení existence podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie bylo přezkoumáno, zda po revidovaných zjištěních o dumpingu, stanovených v pozměňujícím nařízení, stále ještě existuje příčinná souvislost mezi uvedenou újmou a revidovaným dumpingovým dovozem z dotčených zemí.
5.1 Účinky dumpingového dovozu
(51)
Jak je uvedeno v 26. bodě odůvodnění výše, spotřeba v Unii byla celkem stabilní a za posuzované období se zvýšila pouze o 2 %.
(52)
Tabulka v 39. bodě odůvodnění výše, která již neobsahuje dovoz uskutečněný indonéským dovozcem, u něhož bylo pozměňujícím nařízením zjištěno, že neprodával své výrobky na trhu Unie za dumpingové ceny, ukazuje, že revidovaný objem dumpingového dovozu ze tří dotčených zemí byl významný a v posuzovaném období se podstatně zvýšil v absolutních hodnotách o více než 60 000 tun a v relativním vyjádření o více než 60 %. Podobně se značně zvýšil i podíl dumpingového dovozu na trhu a v uvedeném období vzrostl o více než 5 procentních bodů.
(53)
Tyto trendy jsou velmi podobné trendům zjištěným v původním šetření, zejména v 86. až 94. bodě odůvodnění konečného nařízení. Zvýšení podílu na trhu, které podle původního šetření činilo 57 %, je na základě revidovaných údajů v posuzovaném období nyní vyšší než 60 %.
(54)
Nový šetřením bylo totiž potvrzeno, že dumpingové dovozy z dotčených zemí od roku 2008, kdy tento vývoz vzrostl o 67 %, vyvíjely tlak na výrobní odvětví Unie. V uvedeném roce byly ceny dumpingového dovozu, jak se uvádí v 39. bodě odůvodnění, mnohem nižší než ceny výrobního odvětví Unie. To vedlo k významné ztrátě v objemu prodeje (-15,4 %) a významné ztrátě podílu výrobního odvětví Unie na trhu, který se tomuto odvětví ve zbývající části posuzovaného období již nikdy nepodařilo znovu získat zpět. Ve stejné době podíl dumpingového dovozu z dotčených zemí na trhu vzrostl o více než 9 procentních bodů.
(55)
V 72. bodě odůvodnění konečného nařízení bylo ukázáno, že výrobní odvětví Unie v reakci na tento tlak muselo v roce významně snížit své prodejní ceny o 16,9 % a v období šetření je dokonce muselo snížit o dalších 5,3 %. I kdyby toto chování v oblasti tvorby cen umožnilo výrobnímu odvětví Unie omezit ztrátu podílu na trhu, vedlo k tomu, že v posuzovaném období došlo k nahromadění významných ztrát, jak je uvedeno v 86. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a potvrzeno v 78. bodě odůvodnění konečného nařízení. Tato situace se časově shodovala s existencí velkých objemů levného dumpingového dovozu na trh Unie, zejména v období šetření.
(56)
V roce 2009, ačkoli se absolutní objem dumpingového dovozu z dotčených zemí v souladu s hospodářským poklesem a útlumem na trhu EU snížil o 7,3 %, bylo zaznamenáno, že průměrná cena dumpingového dovozu klesla o 17,9 %, což bylo více než 16,9 % snížení ceny výrobního odvětví Unie. V období šetření muselo výrobní odvětví Unie snížit své ceny a nahromadilo finanční ztráty.
(57)
Z výše uvedeného jsou zřejmé závažné důsledky pro chování výrobního odvětví Unie v oblasti tvorby cen na jeho hlavním trhu, které vyplývají z přítomnosti velkých objemů levného dumpingového dovozu na trhu Unie, a nepříznivý dopad, který tato přítomnost měla na hospodářskou situaci odvětví, zejména v období šetření.
(58)
Výše uvedený dovozce tvrdil, že při analýze příčinné souvislosti by zbývající dumpingový indonéský dovoz měl být oddělen od dovozu pocházejícího z Indie a Malajsie, a to na základě takových faktorů, jako je stabilní podíl na trhu, vyšší úroveň cen, neexistence cenového podbízení, nižší rozpětí cenového podbízení u uvedeného indonéského dovozu a paralelní vývoj indonéského podílu a podílu výrobního odvětví Unie na trhu. Tento dovozce dále tvrdil, že mezi újmou a dumpingovým indonéským dovozem neexistuje žádná příčinná souvislost, jakmile je posuzován zvlášť.
(59)
Toto tvrzení bylo zamítnuto, jelikož důvody, které dovozce - někdy selektivně - uvádí, nejsou důvody, které se podle čl. 3 odst. 4 základního nařízení považují za relevantní pro určení toho, zda by mělo být uplatněno souhrnné posouzení či nikoli, zejména pokud jde o podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a obdobnými výrobky Unie. Původní šetření totiž dospělo k závěru, že dotčený výrobek je komoditním polotovarem, který se používá především jako vstupní materiál pro výrobu síranů mastných alkoholů, ethoxylátů mastných alkoholů a étersulfátů mastných alkoholů, a že tento dovážený výrobek bez ohledu na zemi původu představuje přímou konkurenci pro výrobky vyráběné v Unii. Stejnorodost hospodářské soutěže na trhu Unie proto opravňuje k souhrnnému posouzení dovozu ve smyslu čl. 3 odst. 4 písm. b) základního nařízení. Tvrzení dovozce se tohoto zjištění netýkají a mohla by být relevantní pouze v případě uplatnění odděleného posouzení. Vzhledem k tomu, že neexistuje žádný základ pro změnu zjištění původního šetření, pokud jde o souhrnné posouzení, analýza účinků dumpingového dovozu se potvrzuje.
(60)
Kromě toho je třeba poznamenat, že ostatní indonéské dovozy se uskutečňovaly za dumpingové ceny, v období šetření výrazně vzrostl jejich podíl na trhu a byly prodávány za ceny nižší, než byly prodejní ceny výrobního odvětví Unie.
(61)
Dovozce dále uvedl, že skupina Ecogreen se dopouštěla většího cenového podbízení než druhý indonéský vyvážející výrobce, a jelikož se má za to, že dovoz skupiny Ecogreen měl zanedbatelný dopad, stejný závěr by proto tím spíše měl být uplatněn vůči ostatnímu indonéskému dovozu.
(62)
Tento závěr vychází z nesprávného předpokladu. Soudní výrok vyvolal změnu ve výpočtu dumpingu pro skupinu Ecogreen, který se poté stal nepatrným. Pouze z tohoto důvodu musel být dopad dovozu od skupiny Ecogreen považován za zanedbatelný. Toto tvrzení se proto zamítá.
(63)
Na základě výše uvedených zjištění se dochází k závěru, že dumpingový dovoz způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
5.2 Účinky jiných činitelů
(64)
V rámci příčinné souvislostí byly podobně přezkoumány i účinky jiných činitelů.
5.2.1 Nedumpingový dovoz z Indonésie
(65)
Jak bylo zmíněno v 23. bodě odůvodnění výše, nedumpingový dovoz vzrostl v šetřeném období poměrně méně než dumpingový dovoz a představoval pouze omezený podíl na celkovém dovozu z dotčených zemí. Šetřením se mimoto také prokázalo, že tento dovoz měl v posuzovaném období, zejména v období šetření, jen nevelký podíl na trhu.
(66)
Objem dumpingového dovozu se mezi rokem 2009 a obdobím šetření zvýšil o 6,5 %, tj. více, než bylo oživení trhu doložené růstem spotřeby v Unii o 4,6 %, a jeho podíl na trhu se tak zvýšil.
(67)
Proto se má za to, že jakýkoli dopad, jaký mohl nedumpingový dovoz mít na trh Unie v období šetření, nemůže převážit výrazný nepříznivý dopad dumpingového dovozu, podrobně popsaný v 51. až 57. bodě odůvodnění.
(68)
Na základě výše uvedených zjištění se dospělo k závěru, že přítomnost nedumpingového dovozu od skupiny Ecogreen na trhu Unie v období šetření není taková, aby mohla narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, která byla v období šetření způsobena výrobnímu odvětví Unie.
5.2.2 Jiné činitele zkoumané v původním šetření
(69)
K jiným činitelům, jež byly v původním šetření zkoumány v rámci možných příčin podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie, patřily: dovoz do Unie ze zbytku světa, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie, dopad hospodářské krize a prodej rozvětvených isomerů, na něž se definice výrobku nevztahuje.
(70)
Vzhledem k tomu, že revidovanými dumpingovými rozpětími stanovenými pro indonéské vyvážející výrobce nejsou tyto činitele dotčeny, potvrzují se zjištění a závěry, k nimž se, pokud jde o tyto činitele, dospělo v 95. až 100. bodě odůvodnění konečného nařízení. Dopad těchto činitelů není takový, aby narušil příčinnou souvislost, jež byla zjištěna mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
5.3 Závěr ohledně příčinné souvislosti
(71)
Tímto novým šetřením se potvrzuje, že i nadále existuje jasná a přímá souvislost mezi růstem objemu dumpingového dovozu a jeho nepříznivými cenovými účinky na jedné straně a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie na straně druhé.
(72)
Výše uvedená analýza ukazuje, že objem nedumpingového dovozu byl ve srovnání s množstvím dumpingových výrobků dovážených z dotčených zemí omezený. V podmínkách celkem stabilní spotřeby tento dumpingový dovoz v posuzovaném období absolutně i relativně značně vzrostl a jeho přítomnost měla na trh Unie značný nepříznivý dopad. Bylo totiž zaznamenáno, že v důsledku vzniklého narušení trhu muselo výrobní odvětví Unie od roku 2008 podstatně snížit své ceny o 22,2 % a nemohlo - zejména v období šetření - pokrýt své náklady a dosáhnout přiměřené výše zisku.
(73)
Novým šetřením bylo rovněž potvrzeno, že účinky jiných faktorů než dumpingového dovozu nemohly narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(74)
Z nového šetření tudíž vyplývá, že v období šetření existuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem z Indie, Indonésie a Malajsie a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie. Závěry, k nimž se dospělo ve 101. a 102. bodě odůvodnění konečného nařízení, se proto potvrzují.
6. Zájem Unie
(75)
Bylo prokázáno, že závěry, k nimž se dospělo v 118. bodě odůvodnění konečného nařízení, pokud jde o zájem Unie, nebyly pozměňujícím nařízením dotčeny, a proto se potvrzují.
C. PŘEZKUM KONEČNÝCH OPATŘENÍ
(76)
Jak je uvedeno výše, nové šetření relevantních skutečností a zjištění stanovených v původním šetření s přihlédnutím k novým dumpingovým rozpětím určeným v pozměňujícím nařízení prokázalo, že ostatní dumpingový dovoz z Indie, Indonésie a Malajsie na trh Unie v období šetření způsobuje výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
(77)
Vzhledem k závěrům vyvozeným v původním šetření, pokud jde o dumping, újmu, příčinnou souvislost a zájem Unie, a vzhledem k tomu, že toto nové šetření potvrdilo, že existuje příčinná souvislost mezi podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie a ostatním dumpingovým dovozem z dotčených zemí, by konečná opatření uložená pozměňujícím nařízením měla být potvrzena na stejné úrovni. Na základě toho se dochází k závěru, že toto nové šetření by mělo být ukončeno beze změny konečných opatření uložených konečným nařízením.
(78)
Platná antidumpingová opatření stanovená v prováděcím nařízení Rady (EU) č. 1138/2011 a změněná prováděcím nařízením Rady (EU) č. 1241/2012 jsou i nadále opodstatněná, a měla by proto zůstat v platnosti. Připomíná se, že uložená opatření představovala specifická cla a byla stanovena pro každého dotčeného vyvážejícího výrobce takto:
Země
Společnost
Konečné specifické antidumpingové clo
(EUR/t čisté hmotnosti)
Indie
VVF (India) Ltd
46,98
Všechny ostatní společnosti
86,99
Indonésie
P. T. Ecogreen Oleochemicals
0,00
P. T. Musim Mas
45,63
Všechny ostatní společnosti
45,63
Malajsie
KL-Kepong Oleomas Sdn. Bhd.
35,19
Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd.
61,01
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd
51,07
Všechny ostatní společnosti
61,01
(79)
Orgány dotčených zemí, vývozci a jejich sdružení, všechny zúčastněné strany v Unii, zejména výrobní odvětví Unie, dovozci a sdružení uživatelů a obchodníků byli informováni o základních skutečnostech a úvahách, z nichž vycházel záměr ukončit částečné zahájení nového antidumpingového šetření týkajícího se dovozu mastných alkoholů z dotčených zemí, a byla jim poskytnuta příležitost k podání připomínek a ke slyšení. Ústní a písemné připomínky předložené těmito stranami byly posouzeny, avšak nezměnily závěry, k nimž se dospělo v tomto nařízení.
(80)
Jeden vyvážející výrobce nabídl cenový závazek v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení.
(81)
Bylo zejména zjištěno, že dotčený vyvážející výrobce vyrábí řadu výrobků jiných, než je dotčený výrobek, a že tyto jiné výrobky prodává stejným odběratelům. To by vytvořilo závažné riziko křížové kompenzace, krajně ztížilo účinnou kontrolu tohoto závazku a zpochybnilo efektivitu cenového závazku v daném případě. Na základě toho Komise dospěla k závěru, že nabídku závazku nelze přijmout.
(82)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Částečné opětovné zahájení antidumpingového šetření týkajícího se nasycených mastných alkoholů s uhlíkovým řetězcem C8, C10, C12, C14, C16 nebo C18 (nezahrnuje rozvětvené isomery) včetně jednotlivých nasycených mastných alkoholů (zvané rovněž „čisté frakce“) a směsi převážně obsahující kombinaci uhlíkových řetězců C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (běžně zařazované jako C8-C10), směsi převážně obsahující kombinaci uhlíkových řetězců C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (běžně zařazované jako C12-C14) a směsi převážně obsahující kombinaci uhlíkových řetězců C16-C18, v současnosti kódů KN ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 a ex 3823 70 00 (kódy TARIC 2905168510, 2905190060, 3823700011 V Bruselu dne a 3823700091), pocházejících z Indie, Indonésie a Malajsie, se ukončuje beze změny platných cel.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. května 2014.
KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 570/2014
2014 m. gegužės 26 d.
kuriuo baigiamas dalinis antidempingo tyrimo dėl tam tikrų importuojamų Indijos, Indonezijos ir Malaizijos kilmės riebalų alkoholių ir jų mišinių atnaujinimas
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnio 4 dalį,
kadangi:
A. GALIOJANČIOS PRIEMONĖS
(1)
Taryba Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 1138/2011 (2) (toliau - galutinis reglamentas) tam tikrų rūšių importuojamam Indijos, Indonezijos ir Malaizijos kilmės riebalų alkoholiui ir jo mišiniams (toliau - FOH) nustatė galutinį antidempingo muitą. Prieš priimant galutinį reglamentą buvo priimtas Komisijos reglamentas (ES) Nr. 446/2011 (3), kuriuo importuojamiems Indijos, Indonezijos ir Malaizijos kilmės FOH nustatytas laikinasis antidempingo muitas (toliau - laikinasis reglamentas). Išvados, kuriomis remiantis buvo nustatyti galutiniai antidempingo muitai, toliau vadinamos pirminio tyrimo išvadomis.
(2)
2012 m. sausio 21 d. eksportuojantis Indonezijos FOH gamintojas PT Ecogreen Oleochemicals, Ecogreen Oleochemicals (Singapore) Pte. Ltd ir Ecogreen Oleochemicals GmbH (toliau kartu - Ecogreen) Bendrajam Teismui pateikė prašymą (byla T-28/12) panaikinti galutinio reglamento nuostatas, susijusias su Ecogreen taikomu antidempingo muitu. Ecogreen užginčijo jos eksporto kainos koregavimą, atliktą pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies i punktą, siekiant palyginti tą eksporto kainą su bendrovės normaliąja verte.
(3)
Sprendimu T-249/06 (Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT (Interpipe Niko Tube ZAT) ir Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (Interpipe NTRP VAT) prieš Europos Sąjungos Tarybą) Bendrasis Teismas panaikino Reglamento (EB) Nr. 954/2006 1 straipsnio nuostatas, susijusias su Interpipe NTRP VAT, inter alia, dėl akivaizdžios vertinimo klaidos, padarytos atliekant koregavimą pagal 2 straipsnio 10 dalies i punktą, ir su Interpipe Niko Tube ZAT dėl kitų priežasčių. 2012 m. vasario 16 d. Teisingumo Teismas atmetė Tarybos ir Komisijos pateiktą apeliacinį skundą (sujungtos bylos C-191/09 P ir C-200/09 P).
(4)
Kadangi su koregavimu, atliktu pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies i punktą, susijusios faktinės aplinkybės Ecogreen atžvilgiu buvo panašios į Interpipe NTRP VAT, manyta, kad Ecogreen nustatytą dempingo skirtumą reikėtų perskaičiuoti neatliekant koregavimo pagal 2 straipsnio 10 dalies i punktą.
(5)
Todėl 2012 m. gruodžio 21 d. paskelbtas atgaline data nuo 2011 m. lapkričio 12 d. taikomas 2012 m. gruodžio 11 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1241/2012, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1138/2011, kuriuo tam tikrų rūšių importuojamam Indijos, Indonezijos ir Malaizijos kilmės riebalų alkoholiui ir jo mišiniams nustatomas galutinis antidempingo muitas ir laikinojo muito galutinis surinkimas (4) (toliau - iš dalies keičiantis reglamentas).
(6)
Jame pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalį Ecogreen nustatytas dempingo skirtumas buvo de minimis. Todėl tyrimas dėl Ecogreen baigtas nenustatant priemonių. 2013 m. balandžio 9 d. Bendrasis Teismas nutarė, kad dėl byloje T-28/12 pateikto ieškinio nereikia priimti sprendimo.
(7)
Visiems kitiems eksportuojantiems Indijos, Indonezijos ir Malaizijos gamintojams toliau buvo taikomi antidempingo muitai, tačiau pirminio tyrimo išvados, visų pirma dėl žalingo importo dempingo kaina poveikio, turėtų būti iš naujo įvertintos atsižvelgiant į iš dalies keičiančiame reglamente pateiktas peržiūrėtas išvadas dėl dempingo.
B. PIRMINIO TYRIMO IŠVADŲ PAKARTOTINIS VERTINIMAS
1. Pakartotinio vertinimo pagrindas
(8)
2013 m. vasario 28 d. (5) paskelbtas Pranešimas apie dalinį antidempingo tyrimo dėl tam tikrų importuojamų Indijos, Indonezijos ir Malaizijos (toliau - nagrinėjamosios šalys) kilmės riebalų alkoholių ir jų mišinių atnaujinimą (toliau - atnaujinimas). Pranešime nurodyta, kad atnaujinus tyrimą reikia nagrinėti, ar perskaičiuoti dempingo skirtumai gali turėti įtakos per pirminį tyrimą padarytoms išvadoms, visų pirma susijusioms su žala ir priežastiniu ryšiu (toliau - pakartotinis tyrimas).
(9)
Komisija apie dalinį tyrimo atnaujinimą oficialiai pranešė eksportuojantiems gamintojams, importuotojams, žinomiems susijusiems naudotojams ir Sąjungos pramonei. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė per pranešime nustatytą terminą pareikšti nuomonę raštu ir pateikti prašymą išklausyti.
(10)
Kelios šalys teigė, kad buvo neaišku, kokiu teisiniu pagrindu Komisija iš dalies atnaujino pirminį tyrimą ir kokius duomenis Komisija rinks, siekdama nustatyti faktus ir padaryti išvadas per šį pakartotinį tyrimą.
(11)
Be to, šalys teigė, kad buvo neaišku, kokio tipo tyrimas inicijuotas ir koks būtų galutinis rezultatas galutinių priemonių dydžio prasme, koks laikotarpis būtų nagrinėjamas ir kokie pirminio tyrimo aspektai būtų pakartotinai vertinami.
(12)
Primenama, kad šis atnaujinimas būtinas dėl to, kad atsižvelgiant į Bendrojo Teismo sprendimo T-249/06 (Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT (Interpipe Niko Tube ZAT) ir Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (Interpipe NTRP VAT) prieš Europos Sąjungos Tarybą) išvadas buvo priimtas iš dalies keičiantis reglamentas.
(13)
Primenama, kad pirminio tyrimo vadinamasis tiriamasis laikotarpis (TL) buvo nuo 2009 m. liepos 1 d. iki 2010 m. birželio 30 d. Vertinant žalą nagrinėtas laikotarpis nuo 2007 m. sausio 1 d. iki TL pabaigos, kuris vadintas nagrinėjamuoju laikotarpiu.
(14)
Šiame pakartotiniame tyrime nagrinėjamas tas pats TL ir tas pats nagrinėjamasis laikotarpis. Per pirminį tyrimą padarytos su šiais laikotarpiais susijusios išvados dėl žalos ir priežastinio ryšio pakartotinai vertinamos atsižvelgiant į iš dalies keičiančiame reglamente Indonezijos eksportuotojams naujai nustatytus dempingo skirtumus.
(15)
Tiksliau, kaip nurodyta pranešime dėl atnaujinimo, šio pakartotinio tyrimo tikslas - nustatyti, ar iš dalies keičiančiame reglamente vienam eksportuojančiam Indonezijos gamintojui nustatytas de minimis dempingo skirtumas ir kitoms Indonezijos bendrovėms nustatytų dempingo skirtumų dydžio pasikeitimai gali turėti kokio nors poveikio pirminio tyrimo išvadoms dėl žalos ir priežastinio ryšio.
(16)
Toliau pateikiami pakartotinio tyrimo rezultatai. Kaip ir per pirminį tyrimą tam tikri duomenys ir informacija indeksuota forma pateikiami visų pirma tam, kad būtų užtikrintas pradžioje pateiktų duomenų konfidencialumas.
2. Nagrinėjamasis produktas ir panašus produktas
(17)
Primenama, kad nagrinėjamasis produktas yra per pirminį tyrimą apibrėžtas produktas, t. y. Indijos, Indonezijos ir Malaizijos kilmės sotieji riebalų alkoholiai, kurių grandinę sudaro C8, C10, C12, C14, C16 ar C18 anglies atomai (neįskaitant šakotųjų izomerų), įskaitant atskirus sočiuosius riebalų alkoholius (dar vadinamus atskirosiomis frakcijomis) ir mišinius, kurių grandinę daugiausia sudaro C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 anglies atomų deriniai (paprastai klasifikuojami kaip C8-C10 anglies atomų deriniai), mišinius, kurių grandinę daugiausia sudaro C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 anglies atomų deriniai (paprastai klasifikuojami kaip C12-C14 anglies atomų deriniai), bei mišinius, kurių grandinę daugiausia sudaro C16-C18 anglies atomų deriniai, ir kurių KN kodai šiuo metu yra ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 ir ex 3823 70 00 (toliau - riebalų alkoholiai).
(18)
Iš dalies kečiančio reglamento išvados neturi poveikio pirminio tyrimo išvadoms dėl nagrinėjamojo produkto ir panašaus produkto.
3. Dempingas
(19)
Kaip minėta iš dalies keičiančio reglamento 7 konstatuojamojoje dalyje, visoms Indonezijos bendrovėms, išskyrus eksportuojantį gamintoją, kuriam nustatytas individualus dempingo skirtumas, pagrįstas bendradarbiaujančiam eksportuojančiam Indonezijos gamintojui nustatytu didžiausiu dempingo skirtumu, nustatyti dempingo skirtumai peržiūrėti siekiant atsižvelgti į perskaičiuotą Ecogreen nustatytą dempingo skirtumą.
(20)
Iš dalies keičiantis reglamentas neturėjo poveikio dempingo skirtumams, kurie galutinio reglamento 23 konstatuojamojoje dalyje nustatyti eksportuojantiems Indijos gamintojams ir 55 konstatuojamojoje dalyje - eksportuojantiems Malaizijos gamintojams.
(21)
Kaip minėta iš dalies keičiančio reglamento 6 konstatuojamojoje dalyje, Ecogreen nustatytas mažesnis nei 2 % dempingo skirtumas, t. y. mažesnis nei pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalyje numatytas de minimis ribinis dydis. Todėl šio eksportuojančio gamintojo importas į Sąjungą pakartotiniame tyrime turėtų būti vertinamas kaip importas ne dempingo kaina.
(22)
Minėto Indonezijos eksportuotojo importo ne dempingo kaina apimties, kainos ir rinkos dalies raida per nagrinėjamąjį laikotarpį nurodyta lentelėje. Kaip minėta 16 konstatuojamojoje dalyje, pateikiami indeksuoti duomenys.
Importas
2007 m.
2008 m.
2009 m.
TL
Tonos
Indeksas: 2007 m. = 100
100
110
107
115
Metinė paklaida (%)
9,6
- 2,3
7,5
Rinkos dalis
Indeksas: 2007 m. = 100
100
107
110
113
Metinė paklaida (%)
6,8
2,9
2,8
Vidutinė kaina (EUR/t)
Indeksas: 2007 m. = 100
100
110
91
91
Metinė paklaida (%)
9,9
- 17,0
0,2
Šaltinis: klausimyno atsakymai.
(23)
Dėl laikinojo reglamento 70 konstatuojamosios dalies, kuri buvo patvirtinta galutinio reglamento 64 konstatuojamąja dalimi, lentelės, ir pirmiau pateiktos lentelės - atlikus tyrimą nustatyta, kad importas ne dempingo kaina sudarė nedidelę dalį viso importo iš nagrinėjamųjų šalių ir kad per nagrinėjamąjį laikotarpį toks importas augo proporcingai mažiau nei importas dempingo kaina. Iš tikrųjų, importas ne dempingo kaina 2007 m. sudarė apie 15 %-18 % viso importo iš nagrinėjamųjų šalių, o per TL - tik maždaug 10 %-13 %.
(24)
Per pakartotinį tyrimą nustatyta, kad importo ne dempingo kaina iš Ecogreen vidutinės kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 9 %, tačiau nuo 2009 m. iki TL nesikeitė.
4. Žala
4.1. Sąjungos gamyba ir Sąjungos pramonė
(25)
Pakartotinis tyrimas neturi poveikio galutinio reglamento 57-61 konstatuojamosiose dalyse padarytoms išvadoms, todėl jos patvirtinamos.
4.2. Sąjungos suvartojimas
(26)
Laikinojo reglamento 64-66 konstatuojamosiose dalyse, kurios patvirtintos galutinio reglamento 62 konstatuojamąja dalimi, pateiktoms išvadoms poveikio nedaroma. Patvirtinama, kad, kaip parodyta lentelėje, riebiųjų alkoholių suvartojimas Sąjungoje buvo pakankamai stabilus ir per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo vos 2 %. Kaip minėta laikinojo reglamento 64 konstatuojamojoje dalyje, siekiant užtikrinti duomenų konfidencialumą informacija apie suvartojimą pateikta indeksuota forma.
Suvartojimas
2007 m.
2008 m.
2009 m.
TL
Indeksas: 2007 m. = 100
100
102
97
102
Metinė paklaida (%)
2,2
- 4,8
4,6
4.3. Importas į Sąjungą iš nagrinėjamųjų šalių ir priverstinis kainų mažinimas
4.3.1. Importo dempingo kaina bendras vertinimas
(27)
Kaip ir per pirminį tyrimą, nagrinėta, ar, atsižvelgiant į 19 ir 21 konstatuojamosiose dalyse patikslintus dempingo skirtumus eksportuojantiems Indonezijos gamintojams, pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies nuostatas importą dempingo kaina iš visų trijų nagrinėjamųjų šalių vis dar reikėtų vertinti bendrai.
(28)
Primenama, kad pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje nustatyta, kad jei atliekant antidempingo tyrimą tuo pat metu nagrinėjamas importas daugiau kaip iš vienos šalies, tokio importo iš visų šalių poveikis vertinamas bendrai tiktai tuomet, jei nustatoma: a) kad dempingo skirtumas, apskaičiuotas importui iš kiekvienos šalies, yra didesnis nei to reglamento 9 straipsnio 3 dalyje apibrėžtas de minimis, ir kad importo iš kiekvienos šalies apimtis nėra nereikšminga; ir b) kad atsižvelgus į importuotų produktų konkurencijos sąlygas ir į importuotų produktų ir panašių Sąjungos produktų konkurencijos sąlygas, importo poveikį tikslinga vertinti bendrai.
(29)
Pakartotinai įvertintos išvados dėl importo iš kiekvienos nagrinėjamosios šalies dempingo kaina apimties ir kainų per nagrinėjamąjį laikotarpį. Informacija, susijusi su importo iš Malaizijos ir Indijos apimtimi, kuri buvo naudota apskaičiuojant vidutines kainas, nurodytas galutinio reglamento 63 konstatuojamosios dalies b punkto lentelėje, nepasikeitė. Su Indonezija susiję duomenys buvo patikrinti siekiant atsižvelgti į tai, kad, kaip minėta 21 konstatuojamojoje dalyje, vienas eksportuojantis gamintojas nebebuvo laikomas produktus Sąjungos rinkoje parduodančiu dempingo kaina. Toliau pateikiama naujai nustatyto importo dempingo kaina raida. Remiantis 16 konstatuojamąja dalimi, informacija apie importo iš kiekvienos nagrinėjamosios šalies apimtį pateikiama indeksuota forma.
Importo dempingo kaina apimtis
2007 m.
2008 m.
2009 m.
TL
Malaizija
Indeksas: 2007 m. = 100
100
161
141
137
Metinė paklaida (%)
61,4
- 12,5
- 2,9
Indija
Indeksas: 2007 m. = 100
100
118
104
143
Metinė paklaida (%)
18,2
- 11,8
37,5
Indonezija
Indeksas: 2008 m. = 100
100
142
168
Metinė paklaida (%)
42,1
17,9
(30)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad importo iš kiekvienos nagrinėjamosios šalies dempingo kaina apimtis per TL nebuvo nežymi ir kad į Sąjungos rinką per nagrinėjamąjį laikotarpį bei ypač per TL pateko didelis kiekis dempingo kaina importuotų produktų. Šios išvados nekeičia tai, kad iš dalies keičiančiame reglamente nustatyta, kad vienas iš eksportuojančių Indonezijos gamintojų nevykdė dempingo.
(31)
Taip pat pakartotinai įvertintos ir toliau lentelėje pateiktos išvados dėl importo iš kiekvienos nagrinėjamosios šalies dempingo kaina kainodaros per nagrinėjamąjį laikotarpį. Malaizijos ir Indijos kainos, nurodytos galutinio reglamento 63 konstatuojamosios dalies b punkto lentelėje, nepasikeitė. Su Indonezija susiję duomenys buvo patikrinti siekiant atsižvelgti į tai, kad, kaip minėta 21 konstatuojamojoje dalyje, vienas eksportuojantis gamintojas nebuvo laikomas produktus Sąjungos rinkoje parduodančiu dempingo kaina. Remiantis 16 konstatuojamąja dalimi, informacija apie Indonezijos eksportuotojo, kuris, kaip nustatyta, vykdė dempingą, kainas pateikiama indeksuota forma.
Importas remiantis Eurostatu (pakoreguotas siekiant įtraukti nagrinėjamąjį produktą ir importą dempingo kaina)
2007 m.
2008 m.
2009 m.
TL
Vidutinė Malaizijos kaina (EUR/t)
911
944
799
857
Indeksas: 2007 m. = 100
100
104
88
94
Metinė paklaida (%)
3,6
- 15,4
7,3
Vidutinė Indijos kaina (EUR/t)
997
1 141
897
915
Indeksas: 2007 m. = 100
100
114
90
92
Metinė paklaida (%)
14,4
- 21,4
2,1
Vidutinė Indonezijos kaina (EUR/t)
Indeksas: 2008 m. = 100
100
70
72
Metinė paklaida (%)
- 30,0
2,6
Šaltinis: Eurostatas ir klausimyno atsakymai.
(32)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad išskyrus 2007 m., kai iš Indonezijos nebuvo importuojama, eksportuojančių Indonezijos gamintojų kainodara buvo beveik tokia pati, kaip per pirminį tyrimą. Todėl galima patvirtinti galutinio reglamento 63 konstatuojamosios dalies b punkte padarytą išvadą, kad nagrinėjamųjų šalių kainodara ir kainodaros politika buvo iš esmės panašios, ypač per TL. Šios išvados nekeičia tai, kad iš dalies keičiančiame reglamente nustatyta, kad vienas iš eksportuojančių Indonezijos gamintojų nevykdė dempingo.
(33)
Be to, laikinojo reglamento 127 konstatuojamojoje dalyje padarytos ir galutinio reglamento 122 konstatuojamojoje dalyje patvirtintos išvados, ypač išvada, kad nagrinėjamosioms šalims nustatytas žalos pašalinimo lygis buvo gerokai didesnis už 2 % de minimis ribinį dydį, taip pat lieka galioti. Be to, buvo ištirti kiekvienos nagrinėjamosios šalies pardavimo kanalai ir kainų tendencijos ir nustatyta, kad jie panašūs, kaip parodyta pirmiau lentelėje. Importo iš nagrinėjamųjų šalių kainos po didžiausio pakilimo 2008 m. mažėjo ir pasauliniu lygmeniu buvo ypač mažos, palyginti su vidutinėmis Sąjungos pramonės kainomis, kaip nustatyta atliekant tyrimą.
(34)
Toliau lentelėje parodyta, kad importo iš kiekvienos nagrinėjamosios šalies dempingo kaina rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį apskritai padidėjo. Remiantis 16 konstatuojamąja dalimi, informacija pateikiama indeksuota forma.
Importo dempingo kaina rinkos dalis
2007 m.
2008 m.
2009 m.
TL
Malaizija
Indeksas: 2007 m. = 100
100
157
145
135
Metinė paklaida (%)
57
- 8
- 7
Indija
Indeksas: 2007 m. = 100
100
115
107
141
Metinė paklaida (%)
15
- 7
31
Indonezija
Indeksas: 2008 m. = 100
100
142
168
Metinė paklaida (%)
50
13
(35)
Remiantis nurodytais faktais ir aplinkybėmis, atlikus pakartotinį tyrimą nustatyta, kad pirminio tyrimo išvados dėl bendro vertinimo nesikeičia. Taigi, manoma, kad pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje nustatytos sąlygos dėl importo iš nagrinėjamųjų šalių dempingo kaina bendro vertinimo yra įvykdytos. Todėl pakartotinai tiriant žalą ir priežastinį ryšį, nagrinėjamųjų šalių kilmės importo dempingo kaina poveikį galima vertinti bendrai.
4.3.2. Importo dempingo kaina apimtis, kaina ir rinkos dalis
(36)
Norint nustatyti bendrą importo dempingo kaina į Sąjungos rinką per nagrinėjamąjį laikotarpį lygį, atsižvelgiama į tai, kad iš dalies keičiančiame reglamente patvirtintos teigiamos išvados, kad visi eksportuojantys Indonezijos gamintojai, išskyrus Ecogreen, vykdė dempingą. Nustatyta, kad jie vykdė eksportą dempingo kaina, todėl jiems toliau taikomi antidempingo muitai.
(37)
Panašiai, atliekant pakartotinį tyrimą atsižvelgiama į tai, kad per pirminį tyrimą visiems eksportuojantiems Indijos ir Malaizijos gamintojams nustatyti dempingo skirtumai nepasikeitė ir kad nustatyta, kad jie vykdo importą dempingo kaina ir jiems toliau taikomi antidempingo muitai.
(38)
Importo iš nagrinėjamųjų šalių dempingo kaina apimtis pakoreguota iš jos atimant vieno eksportuojančio Indonezijos gamintojo importo ne dempingo kaina apimtį, kaip nurodyta 29 konstatuojamojoje dalyje.
(39)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, laikinojo reglamento 70 konstatuojamojoje dalyje nurodyti ir galutinio reglamento 64 konstatuojamojoje dalyje patvirtinti duomenys ir laikinojo reglamento 71-73 konstatuojamosiose dalyse pateiktos ir galutinio reglamento 65 konstatuojamojoje dalyje patvirtintos išvados dėl importo dempingo kaina per nagrinėjamąjį laikotarpį vertinimo peržiūrėti, kaip nurodyta toliau. Remiantis 16 konstatuojamąja dalimi, informacija apie bendrą importo dempingo kaina apimtį ir rinkos dalį pateikta indeksuota forma.
Importas iš nagrinėjamųjų šalių dempingo kaina
2007 m.
2008 m.
2009 m.
TL
Tonos
Indeksas: 2007 m. = 100
100
167
155
165
Metinė paklaida (%)
67,0
- 7,3
6,5
Rinkos dalis
Indeksas: 2007 m. = 100
100
163
159
162
Metinė paklaida (%)
62,7
- 2,3
1,8
Vidutinė importo dempingo kaina (EUR/t)
931
1 007
827
878
Indeksas: 2007 m. = 100
100
108
89
94
Metinė paklaida (%)
8,2
- 17,9
6,1
Šaltinis: Eurostatas ir klausimyno atsakymai.
(40)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį importo iš nagrinėjamųjų šalių dempingo kaina apimtis, kaip nustatyta per šį pakartotinį tyrimą, padidėjo net 65 %. Daugiausia ji padidėjo 2007-2008 m., kai importas padidėjo 67 %. Tuomet 2009 m. importas šiek tiek sumažėjo ir per TL vėl padidėjo iki maždaug 2008 m. lygio.
(41)
Peržiūrėtos vidutinės importo iš nagrinėjamųjų šalių dempingo kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį labai svyravo ir bendrai sumažėjo 6 %. Tačiau reikėtų pastebėti, kad nuo 2008 m. iki TL jos sumažėjo net 14 %. Per nagrinėjamąjį laikotarpį vidutinės importo iš nagrinėjamųjų šalių kainos visuomet buvo mažesnės už kitų šalių kainas ir dėl to buvo priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos, taigi importo dempingo kaina rinkos dalis padidėjo.
(42)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį importo iš nagrinėjamųjų šalių dempingo kaina rinkos dalis padidėjo net 62 %. Daugiausia ji padidėjo 2007-2008 m. Per ekonomikos krizę importas šiek tiek sumažėjo, dėl to šiek tiek sumažėjo nagrinėjamosioms šalims tenkanti rinkos dalis (4 % 2008-2009 m.), tačiau iki nagrinėjamojo laikotarpio pabaigos jos rinkos dalį vėl atgavo.
(43)
Atėmus importo ne dempingo kaina iš Ecogreen apimtį jokiu būdu nesikeičia per pirminį tyrimą padarytos išvados dėl importo dempingo kaina apimties, kainos ir rinkos dalies, todėl tos išvados patvirtinamos.
4.3.3. Priverstinis kainų mažinimas
(44)
Primenama, kad per pirminį tyrimą nustatyti priverstinio kainų mažinimo skirtumai paaiškinti laikinojo reglamento 74 ir 75 konstatuojamosiose dalyse ir patvirtinti galutinio reglamento 67 konstatuojamojoje dalyje. Iš dalies keičiantis reglamentas neturėjo poveikio kiekvienam iš eksportuojančių gamintojų atliktiems individualiems skaičiavimams. Todėl tos išvados patvirtinamos.
(45)
Nustatyta, kad kainos dėl bendrai vertinto trijų šalių kilmės importo dempingo kaina, atėmus importą ne dempingo kaina, priverstinai mažintos 2 %. Šį akivaizdžiai nedidelį priverstinį kainų mažinimą reikia vertinti atsižvelgiant į tai, kad Sąjungos pramonė manė, kad savo kainas priversta mažinti dėl importo mažomis kainomis ES rinkoje. Tačiau šios kainos buvo mažesnės už gamybos sąnaudas, ypač per TL. Vidutinis priverstinio kainų mažinimo skirtumas, bendrai įvertinus importą dempingo kaina, išskyrus Ecogreen, buvo 22 %.
(46)
Komisijai atskleidus faktus, Indonezijos kilmės FOH importuotojas teigė, kad vidutinė importo nevykdant dempingo kaina buvo mažesnė už vidutinę eksportuojančio Indonezijos gamintojo, kuriam buvo toliau taikomos priemonės, pagamintų produktų importo kainą. Tačiau šis tvirtinimas neturi poveikio išvadai, kad dėl bendrai vertinto importo dempingo kaina buvo priverstinai mažinamos kainos.
4.4. Sąjungos pramonės ekonominė padėtis
(47)
Iš dalies keičiantis reglamentas neturėjo poveikio laikinojo reglamento 76-91 konstatuojamosiose dalyse padarytoms ir galutinio reglamento 71-84 konstatuojamosiose dalyse patvirtintoms išvadoms dėl Sąjungos pramonės ekonominės padėties, todėl jas galima patvirtinti.
(48)
Primenama, kad per pirminį tyrimą nustatyta, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį pablogėjo dauguma su Sąjungos pramone susijusių žalos rodiklių, kaip antai: gamyba (- 17 %), pajėgumų naudojimas (- 15 %), pardavimo apimtis (- 18 %), rinkos dalis (- 12 %) ir užimtumas (- 13 %). Visų pirma padarytas didelis poveikis su Sąjungos pramonės finansine veikla susijusiems žalos rodikliams, kaip antai grynųjų pinigų srautui ir pelningumui. Tai reiškia, kad Sąjungos pramonės pajėgumas padidinti kapitalą, ypač per TL, sumažėjo.
(49)
Atsižvelgiant į išdėstytas aplinkybes patvirtinama išvada, kad Sąjungos pramonei buvo padaryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.
5. Priežastinis ryšys
(50)
Patvirtinus, kad Sąjungos pramonei buvo daroma materialinė žala, pakartotinai vertinta, ar po iš dalies keičiančiame reglamente peržiūrėtų išvadų dėl dempingo vis dar esama minėtos žalos ir peržiūrėto importo iš nagrinėjamųjų šalių dempingo kaina priežastinio ryšio.
5.1. Importo dempingo kaina poveikis
(51)
Kaip nurodyta 26 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos suvartojimas buvo pakankamai stabilus ir per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo tik 2 %.
(52)
39 konstatuojamosios dalies lentelėje, kurioje nepateikiami importo duomenys, susiję su eksportuojančiu Indonezijos gamintoju, kuris, kaip nustatyta iš dalies keičiančiame reglamente, savo produktus Sąjungos rinkoje pardavė ne dempingo kaina, parodyta, kad peržiūrėta importo iš nagrinėjamųjų šalių dempingo kaina apimtis tebebuvo didelė ir per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo net daugiau nei 60 000 t absoliučiais skaičiais ir daugiau nei 60 % santykine verte. Panašiai, importui dempingo kaina tenkanti rinkos dalis per tą laikotarpį gerokai padidėjo - daugiau nei 5 procentiniais punktais.
(53)
Šios tendencijos labai panašios į tendencijas, kurios buvo nustatytos per pirminį tyrimą ir ypač galutinio reglamento 86-94 konstatuojamosiose dalyse. Per pirminį tyrimą nustatyta, kad rinkos dalis padidėjo 57 %, o dabar laikoma, kad pagal peržiūrėtus duomenis per nagrinėjamąjį laikotarpį ji padidėjo daugiau nei 60 %.
(54)
Iš tikrųjų, atlikus pakartotinį tyrimą patvirtinta, kad importu iš nagrinėjamųjų šalių dempingo kaina Sąjungos pramonei buvo daromas spaudimas, pradedant 2008 m., kai šis importas padidėjo 67 %. Tais metais importo dempingo kaina, kaip nurodyta 39 konstatuojamojoje dalyje, buvo daug mažesnė už Sąjungos pramonės kainas. Dėl to labai sumažėjo Sąjungos pramonės pardavimo apimtis (- 15,4 %) ir rinkos dalis, kurių per likusį nagrinėjamąjį laikotarpį ji nebegalėjo padidinti. Tuo pačiu metu importo iš nagrinėjamųjų šalių dempingo kaina rinkos dalis padidėjo daugiau nei 9 procentiniais punktais.
(55)
Galutinio reglamento 72 konstatuojamojoje dalyje nurodyta, kad Sąjungos pramonė, norėdama atsilaikyti prieš šį spaudimą, 2009 m. turėjo gerokai sumažinti pardavimo kainas (16,9 %) ir per TL netgi turėjo jas dar sumažinti 5,3 % Nors dėl tokios kainų politikos Sąjungos pramonė neprarado didelės rinkos dalies, per nagrinėjamąjį laikotarpį ji patyrė didelių nuostolių, kaip nurodyta laikinojo reglamento 86 konstatuojamojoje dalyje ir patvirtinta galutinio reglamento 78 konstatuojamojoje dalyje. Ši padėtis sutapo su tuo, kad į Sąjungos rinką pateko didelis kiekis mažomis dempingo kainomis importuotų produktų, ypač per TL.
(56)
Pastebėta, kad 2009 m., kai importo iš nagrinėjamųjų šalių bendra apimtis sumažėjo 7,3 % dėl ekonomikos nuosmukio ir sumažėjusios ES rinkos, vidutinės importo dempingo kainos sumažėjo 17,9 %, t. y. daugiau nei 16,9 % sumažėjusios Sąjungos pramonės kainos. Per TL Sąjungos pramonė turėjo mažinti savo kainas ir patyrė finansinių nuostolių.
(57)
Iš pirmiau pateiktų aplinkybių matyti, kokių didelių pasekmių Sąjungos pramonės kainų politikai pagrindinėje rinkoje turėjo didelė importo mažomis dempingo kainomis Sąjungos rinkoje apimtis ir koks neigiamas poveikis padarytas Sąjungos pramonės ekonominei padėčiai, ypač per TL.
(58)
Pirmiau minėtas importuotojas teigė, kad analizuojant priežastinį ryšį likęs importas iš Indonezijos dempingo kaina neturėtų būti vertinamas kartu su Indijos ir Malaizijos kilmės importu remiantis tokiais veiksniais, kaip stabili rinkos dalis, didesnės kainos, priverstinio kainų mažinimo netaikymas, mažesnis priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis dėl šio importo iš Indonezijos skirtumas ir panaši Indonezijos ir Sąjungos pramonės rinkos dalių raida. Be to, importuotojas teigė, kad importą įvertinus atskirai nebuvo žalos ir importo iš Indonezijos dempingo kaina priežastinio ryšio.
(59)
Tvirtinimas atmestas, nes importuotojo nurodyti veiksniai, kartais atsitiktinai parinkti, nėra tie, kurie pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalį yra laikomi svarbiais siekiant nustatyti, ar reikėtų importą vertinti bendrai, ypač kalbant apie importuotų produktų ir panašių Sąjungos produktų konkurencijos sąlygas. Iš tikrųjų, per pirminį tyrimą padaryta išvada, kad nagrinėjamasis produktas yra tarpinis vartojimo produktas, daugiausia naudojamas kaip žaliava riebalų alkoholio sulfatams, etoksilatams ir eterio sulfatams gaminti ir kad nepaisant kilmės šalies importuojamas produktas tiesiogiai konkuruoja su Sąjungoje gaminamu produktu. Todėl dėl vienodos konkurencijos Sąjungos rinkoje bendras importo vertinimas pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies b punktą yra pagrįstas. Importuotojo argumentai nesusiję su šia išvada ir gali būti aktualūs tik jei importas nėra vertinamas bendrai. Kadangi nėra pagrindo pirminio tyrimo išvadoms dėl bendro vertinimo keisti, importo dempingo kaina poveikio analizė patvirtinama.
(60)
Be to, reikėtų pažymėti, kad likęs importas iš Indonezijos vykdytas dempingo kaina, per nagrinėjamąjį laikotarpį labai padidėjo jo užimama rinkos dalis ir dėl jo Sąjungos pramonė produktą turėjo priverstinai parduoti mažesnėmis kainomis.
(61)
Pagaliau importuotojas paminėjo, kad dėl Ecogreen produktas turėjo būti priverstinai parduodamas mažesnėmis kainomis, palyginti su likusiais eksportuojančiais Indonezijos gamintojais, ir kad dėl to, kad laikoma, jog Ecogreen importo poveikis buvo nežymus, tokia pati išvada turėtų būti taikoma a fortiori likusiam importui iš Indonezijos.
(62)
Ši išvada pagrįsta neteisinga prielaida. Dėl Teismo sprendimo pakeistas Ecogreen dempingo skaičiavimas ir tuomet nustatytas de minimis dempingo skirtumas. Tik dėl tos priežasties Ecogreen importo poveikis turėjo būti laikomas nereikšmingu. Todėl šis teiginys atmetamas.
(63)
Remiantis pateiktomis išvadomis daroma išvada, kad dėl importo dempingo kaina Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala.
5.2. Kitų veiksnių poveikis
(64)
Analizuojant priežastinį ryšį taip pat pakartotinai nagrinėtas kitų veiksnių poveikis Sąjungos pramonės padėčiai.
5.2.1. Importas iš Indonezijos ne dempingo kaina
(65)
Kaip minėta 23 konstatuojamojoje dalyje, importas ne dempingo kaina augo proporcingai mažiau nei importas dempingo kaina ir sudarė tik nedidelę dalį viso importo iš nagrinėjamųjų šalių per TL. Be to, atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad šiam importui per nagrinėjamąjį laikotarpį ir ypač per TL teko tik nedidelė rinkos dalis.
(66)
Importo dempingo kaina apimtis nuo 2009 m. iki TL padidėjo 6,5 %, t. y. daugiau nei buvo atgauta rinkos, kaip matyti iš 4,6 % padidėjusio Sąjungos suvartojimo, todėl jam teko didesnė rinkos dalis.
(67)
Todėl manoma, kad bet koks poveikis, kurį importas ne dempingo kaina galėjo turėti Sąjungos rinkai per TL, negali kompensuoti neigiamo importo dempingo kaina poveikio, aprašyto 51-57 konstatuojamosiose dalyse.
(68)
Remiantis pateiktomis išvadomis manoma, kad importas ne dempingo kaina iš Ecogreen į Sąjungos rinką per TL nėra toks, kad dėl jo nutrūktų importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonei per TL padarytos žalos priežastinis ryšys.
5.2.2. Kiti per pirminį tyrimą nagrinėti veiksniai
(69)
Per pirminį tyrimą nagrinėti kiti veiksniai, dėl kurių galėjo būti daroma materialinė žala Sąjungos pramonei, kaip antai: importas į Sąjungą iš kitų šalių, Sąjungos pramonės eksportas, ekonomikos krizės poveikis ir šakotųjų izomerų, kurie nėra įtraukti į produkto apibrėžtąją sritį, pardavimas.
(70)
Kadangi peržiūrėti dempingo skirtumai, kurie buvo nustatyti eksportuojantiems Indonezijos gamintojams, šiems veiksniams neturi poveikio, patvirtinama galutinio reglamento 95-100 konstatuojamosiose dalyse padaryta išvada dėl šių kitų veiksnių. Šių veiksnių poveikis nėra toks, kad dėl jo nutrūktų nustatytas importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastinis ryšys.
5.3. Išvada dėl priežastinio ryšio
(71)
Šiame pakartotiniame tyrime nustatyta, kad tarp importo dempingo kaina apimties padidėjimo bei neigiamo poveikio kainoms ir Sąjungos pramonei per TL padarytos materialinės žalos vis dar esama aiškaus ir tiesioginio ryšio.
(72)
Iš pateiktos analizės matyti, kad importo ne dempingo kaina apimtis buvo nedidelė, palyginti su dempingo kaina iš nagrinėjamųjų šalių importuotų produktų didžiąja dalimi. Kadangi suvartojimas buvo pakankamai stabilus, šis importas dempingo kaina per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo tiek absoliučiais skaičiais, tiek santykine prasme, ir turėjo didelio neigiamo poveikio Sąjungos rinkai. Iš tikrųjų pastebėta, kad dėl iškraipytos rinkos Sąjungos pramonė nuo 2008 m. turėjo gerokai sumažinti (22,2 %) savo kainas ir negalėjo padengti sąnaudų bei gauti pagrįsto pelno, ypač per TL.
(73)
Per pakartotinį tyrimą taip pat patvirtinta, kad dėl kitų veiksnių nei importas dempingo kaina poveikio negalėjo nutrūkti importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastinis ryšys.
(74)
Todėl iš pakartotinio tyrimo matyti, kad esama importo iš Indijos, Indonezijos ir Malaizijos dempingo kaina ir Sąjungos pramonei per TL padarytos materialinės žalos priežastinio ryšio. Todėl galutinio reglamento 101 ir 102 konstatuojamosiose dalyse padarytos išvados patvirtinamos.
6. Sąjungos interesai
(75)
Nenustatyta, kad iš dalies keičiantis reglamentas būtų turėjęs poveikio galutinio reglamento 118 konstatuojamojoje dalyje padarytai išvadai dėl Sąjungos interesų, todėl ji yra patvirtinama.
C. PAKARTOTINIS GALUTINIŲ PRIEMONIŲ VERTINIMAS
(76)
Kaip nurodyta pirmiau, atlikus pakartotinį per pirminį tyrimą nustatytų susijusių faktų ir išvadų tyrimą atsižvelgiant į iš dalies keičiančiame reglamente nustatytus naujus dempingo skirtumus nustatyta, kad dėl likusio importo iš Indijos, Indonezijos ir Malaizijos dempingo kaina į Sąjungos rinką per TL daryta materialinė žala Sąjungos pramonei.
(77)
Atsižvelgiant į išvadas, kurios buvo padarytos per pirminį tyrimą dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų, ir į tai, kad per šį pakartotinį tyrimą patvirtinta, kad esama priežastinio ryšio tarp Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos ir likusio importo iš nagrinėjamųjų šalių dempingo kaina, turėtų būti patvirtintos tokio paties dydžio iš dalies keičiančiu reglamentu nustatytos galutinės priemonės. Todėl daroma išvada, kad šis pakartotinis tyrimas turėtų būti baigtas nekeičiant galutiniu reglamentu nustatytų galutinių priemonių.
(78)
Tarybos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 1138/2011 nustatytos ir Tarybos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 1241/2012 iš dalies pakeistos galiojančios antidempingo priemonės lieka galioti, todėl turėtų būti toliau taikomos. Primenama, kad nustatytos priemonės - specialūs muitai, kurie buvo nustatyti kiekvienam eksportuojančiam susijusiam gamintojui, kaip nurodyta toliau.
Šalis
Bendrovė
Galutinis specialus antidempingo muitas
(EUR/neto t)
Indija
VVF (India) Ltd
46,98
Visos kitos bendrovės
86,99
Indonezija
P.T.Ecogreen Oleochemicals
0,00
P.T. Musim Mas
45,63
Visos kitos bendrovės
45,63
Malaizija
KL-Kepong Oleomas Sdn.Bhd.
35,19
Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd.
61,01
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd
51,07
Visos kitos bendrovės
61,01
(79)
Nagrinėjamųjų šalių valdžios institucijoms, eksportuotojams ir jų asociacijoms, visoms suinteresuotosioms Sąjungos šalims, visų pirma Sąjungos pramonei, importuotojams, naudotojams ir prekiautojų asociacijoms, pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis ketinta baigti pakartotinio antidempingo tyrimo dėl riebiųjų alkoholių importo iš nagrinėjamųjų šalių dalinį atnaujinimą ir suteikta galimybė pateikti pastabų ir būti išklausytiems. Šių šalių žodžiu ir raštu pateiktos pastabos buvo išnagrinėtos, tačiau dėl jų nebuvo pakeistos šiame reglamente padarytos išvados.
(80)
Vienas eksportuojantis gamintojas pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 1 dalį pasiūlė įsipareigojimą dėl kainos.
(81)
Visų pirma nustatyta, kad tas eksportuojantis gamintojas be nagrinėjamojo produkto gamina įvairius produktus ir juos parduoda tiems patiems pirkėjams. Todėl iškiltų didelė kryžminės kompensacijos rizika ir būtų labai sudėtinga veiksmingai stebėti, ar laikomasi įsipareigojimo, todėl šiuo atveju įsipareigojimas dėl kainos nebūtų veiksmingas. Tuo remdamasi Komisija priėjo prie išvados, kad įsipareigojimo priimti negalima.
(82)
Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka pagal pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Antidempingo tyrimo dėl importuojamų Indijos, Indonezijos ir Malaizijos kilmės sočiųjų riebalų alkoholių, kurių grandinę sudaro C8, C10, C12, C14, C16 ar C18 anglies atomai (neįskaitant šakotųjų izomerų), įskaitant atskirus sočiuosius riebalų alkoholius (dar vadinamus atskirosiomis frakcijomis) ir mišinius, kurių grandinę daugiausia sudaro C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 anglies atomų deriniai (paprastai klasifikuojami kaip C8-C10 anglies atomų deriniai), mišinius, kurių grandinę daugiausia sudaro C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 anglies atomų deriniai (paprastai klasifikuojami kaip C12-C14 anglies atomų deriniai), bei mišinius, kurių grandinę daugiausia sudaro C16-C18 anglies atomų deriniai, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 ir ex 3823 70 00 (TARIC kodai 2905168510, 2905190060, 3823700011 ir 3823700091) dalinis atnaujinimas baigiamas nekeičiant galiojančių priemonių.
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2014 m. gegužės 26 d.