NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 490/2013
ze dne 27. května 2013,
kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz bionafty pocházející z Argentiny a Indonésie
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení řízení
(1)
Dne 29. srpna 2012 informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu bionafty pocházející z Argentiny a Indonésie (dále jen „dotčené země“) do Unie.
(2)
Šetření bylo zahájeno na základě podnětu, který podala dne 17. července 2012 organizace European Biodiesel Board (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 60 % celkové výroby bionafty v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení šetření.
(3)
Dne 30. ledna 2013 zavedla Komise celní evidenci dovozu téhož výrobku pocházejícího z dotčených zemí podle nařízení Komise (EU) č. 79/2013 ze dne 28. ledna 2013 (3).
(4)
Dne 10. listopadu 2012 informovala Komise zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (4) o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu bionafty pocházející z Argentiny a Indonésie do Unie a zahájila samostatné šetření.
2. Období šetření
(5)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2011 do 30. června 2012 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
3. Strany dotčené šetřením
(6)
Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v Argentině a Indonésii, známé dovozce, dodavatele, distributory, uživatele a sdružení, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká, jakož i orgány Argentiny a Indonésie o zahájení šetření. V oznámení o zahájení řízení byly všechny strany, jichž se šetření týkalo, vyzvány, aby se obrátily na Komisi a přihlásily se.
(7)
Zúčastněné strany dostaly možnost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení.
(8)
Žadatel, vyvážející výrobci v Argentině a Indonésii, dovozci a orgány Argentiny a Indonésie sdělili svá stanoviska. Všem zúčastněným stranám, které požádaly o slyšení a doložily zvláštní důvody pro takové slyšení, bylo vyhověno.
3.1. Výběr vzorku
(9)
Vzhledem k velkému počtu vyvážejících výrobců v Argentině a Indonésii, dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii podílejících se na šetření a za účelem dokončení šetření v zákonných lhůtách oznámila Komise v oznámení o zahájení řízení, že by mohla omezit řízení na přiměřený počet vyvážejících výrobců v Argentině a Indonésii, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii, jichž se bude řízení týkat, a sice prostřednictvím výběru vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení.
3.2. Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Argentině
(10)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci v Argentině požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli informace, jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení.
(11)
Deset vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců poskytlo požadované informace a souhlasilo se svým zařazením do vzorku. Dvě společnosti však uvedly, že v období šetření neuskutečnily žádný vývoz do Unie (nebo vůbec nevyráběly).
(12)
Zbývajících osm (skupin) vyvážejících výrobců představovalo celý objem vyvezený do Unie během období šetření.
(13)
Podle čl. 17 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek tří vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců založený na největším reprezentativním objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, který mohl být v době, která byla k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Vybraný vzorek představoval 86 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie v období šetření podle údajů od osmi vyvážejících výrobců uvedených výše ve 12. bodě odůvodnění.
(14)
V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byl výběr vzorku konzultován se všemi známými vyvážejícími výrobci, jakož i s argentinským sdružením výrobců a argentinskými orgány a nebyly vzneseny žádné námitky.
3.3. Individuální zjišťování
(15)
Žádná argentinská společnost, která nebyla zařazena do vzorku, nepožádala o individuální zjišťování v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení.
3.4. Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Indonésii
(16)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci v Indonésii požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli informace, jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení.
(17)
Osm vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců poskytlo požadované informace a souhlasilo se svým zařazením do vzorku. Tři společnosti však uvedly, že v období šetření neuskutečnily žádný vývoz do Unie.
(18)
Zbývajících pět (skupin) vyvážejících výrobců představovalo celý objem vyvezený do Unie během období šetření.
(19)
Podle čl. 17 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek čtyř vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců založený na největším reprezentativním objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, který mohl být v době, která byla k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Vybraný vzorek představoval 99 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie v období šetření podle údajů od pěti vyvážejících výrobců uvedených výše v 18. bodě odůvodnění.
(20)
V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byli konzultováni všichni známí vyvážející výrobci, jakož i indonéské úřady a nebyly vzneseny žádné námitky.
3.5. Individuální zjišťování
(21)
Žádná indonéská společnost, která nebyla zařazena do vzorku, nepožádala o individuální zjišťování v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení.
3.6. Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(22)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli informace, jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení. Žádní dovozci však při tomto šetření nespolupracovali.
3.7. Výběr vzorku výrobců v Unii
(23)
Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestával z osmi výrobců v Unii, o nichž bylo Komisi před zahájením šetření známo, že vyrábějí bionaftu. Komise vybrala vzorek na základě objemu výroby, objemu prodeje a zeměpisné polohy. Výrobci v Unii vybraní do vzorku představovali 27 % výroby v Unii.
(24)
Zúčastněné strany byly v oznámení o zahájení řízení rovněž vyzvány, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Po zveřejnění navrhovaného vzorku dvě ze společností, které byly do vzorku zařazeny, od spolupráce odstoupily a byly nahrazeny dvěma jinými společnostmi. Výrobní odvětví Unie také vzneslo připomínku, že vzhledem k vysokému počtu výrobců bionafty z řad malých a středních podniků by alespoň jeden měl být také zařazen do vzorku. Tato žádost byla přijata.
(25)
Vzorek se považuje za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.
3.8. Odpovědi na dotazník
(26)
Dotazníky byly zaslány třem vyvážejícím výrobcům nebo skupinám výrobců v Argentině zařazeným do vzorku, čtyřem vyvážejícím výrobcům nebo skupinám výrobců v Indonésii zařazeným do vzorku a osmi výrobcům v Unii zařazeným do vzorku.
(27)
Odpovědi na dotazník byly obdrženy od sedmi vyvážejících výrobců nebo skupin výrobců v Argentině a Indonésii zařazených do vzorku, od osmi výrobců v Unii zařazených do vzorku a od tří uživatelů.
3.9. Inspekce na místě
(28)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
(a)
Výrobci sídlící v Unii
-
Bio-Oils Huelva S.L., Huelva, Španělsko,
-
Biocom Energia S.L., Valencia, Španělsko,
-
Diester Industrie S.A.S., Paříž, Francie,
-
Elin Biofuels S.A., Kifissia, Řecko,
-
Novaol S.R.L., Milano, Itálie,
-
Perstorp BioProducts A.B., Stenungsund, Švédsko,
-
Preol A.S., Lovosice, Česká republika,
-
VERBIO Vereinigte BioEnergie A.G., Leipzig, Německo.
(b)
Vyvážející výrobci v Argentině
-
Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires („LDC“),
-
skupina společností ve spojení „Renova“:
-
Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires („Molinos“),
-
Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I., Bahia Blanca („Oleaginosa“),
-
Renova S.A., Bahia Blanca („Renova“),
-
Vicentin S.A.I.C., Avellaneda („Vicentin“),
-
skupina společností ve spojení „T6“:
-
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario („AGD“),
-
Bunge Argentina S.A., Buenos Aires („Bunge“),
-
T6 Industrial S.A., Puerto General San Martín, Santa Fe („T6“).
(c)
Obchodníci mimo EU ve spojení s vyvážejícími výrobci v Argentině
-
Molinos Overseas, Montevideo, Uruguay („Molinos Overseas“),
-
Louis Dreyfus Commodities Suisse, Ženeva, Švýcarsko („LDC Suisse“).
(d)
Vyvážející výrobci v Indonésii
-
PT. Ciliandra Perkasa, Jakarta, Indonésie („CPL“),
-
PT. Musim Mas, Medan, Indonésie („PTMM“),
-
PT. Pelita Agung Agrindustri, Medan, Indonésie („PAA“),
-
skupina společností ve spojení („Wilmar“), PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, PT. Wilmar Nabati Indonesia;
-
PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan, Indonésie („WBI“),
-
PT. Wilmar Nabati Indonesia, Medan, Indonésie („WINA“).
(e)
Obchodníci mimo EU ve spojení s vyvážejícími výrobci v Indonésii
-
First Resources Limited, Suntex Tower Three, Singapur („FRL“),
-
IM Biofuel Pte Ltd, Gateway West, Singapur („IMBS“),
-
Inter-continental Oils and Fats Pte Ltd, Gateway West, Singapur („ICOF“),
-
Virgen Oils & Fats Pte Ltd, Marina Bay Financial Centre, Singapur („VOF“),
-
Wilmar Trading Pte Ltd, Neil road, Singapur.
(f)
Dovozci v Unii ve spojení s argentinskými a indonéskými vývozci:
-
Campa Iberia S.A.U., Tarragona, Španělsko („CAMPA“),
-
IM Biofuel Italy S.R.L., Milano, Itálie („IMBI“),
-
Louis Dreyfus Commodities España S.A., Madrid, Španělsko („LDC Spain“),
-
Losur Overseas S.A., Madrid, Španělsko („Losur“),
-
Wilmar Europe Trading B.V., Barendrecht, Nizozemsko („WET BV“) (5).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(29)
Dotčeným výrobkem jsou monoalkylestery mastných kyselin a /nebo parafínovaný plynový olej ze syntézy a /nebo hydrotermální úpravy, nefosilního původu, buď v čisté formě, nebo obsažené ve směsi, pocházející z Argentiny a Indonésie, v současnosti kódů KN ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 95, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97, 3826 00 10 a ex 3826 00 90 (dále jen „dotčený výrobek“, běžně označovaný jako „bionafta“).
(30)
Z šetření vyplynulo, že bionafta vyráběná v Argentině je výlučně „methylester ze sójového oleje“ (dále jen „SME“) získaný ze sójového oleje a že bionafta vyráběná v Indonésii je výlučně „methylester z palmového oleje“ (dále jen „PME“) získaný z palmového oleje, ale bionafta vyráběná v Unii je převážně „methylester z řepkového oleje“ (dále jen „RME“), ale také z jiných surovin, včetně odpadních olejů i panenských olejů.
(31)
SME, PME i RME patří do kategorie methylesterů mastných kyselin. Pojem „ester“ odkazuje na transesterifikaci rostlinných olejů, konkrétně míšení oleje s alkoholem, čímž vzniká bionafta a jako vedlejší produkt glycerin. Pojem „methyl“ odkazuje na methanol, nejběžněji používaný alkohol v daném procesu.
(32)
Bionaftu SME a PME lze používat v čisté formě, ale obecně se mísí, buď mezi sebou navzájem, nebo s RME před tím, než se použijí v Evropské unii. Důvodem pro míšení SME s PME je to, že SME v čisté formě nesplňuje evropskou normu EN 14214, pokud jde o jodové a cetanové číslo. Důvodem pro míšení PME (a SME) s RME je to, že PME a SME mají vyšší filtrovatelnost při nízkých teplotách (CFPP) než RME, a nejsou proto vhodné pro použití v čisté formě během zimních měsíců ve studených regionech Evropské unie.
(33)
Směsi bionafty a minerální nafty se v zásadě používají v odvětví dopravy jako pohonná hmota pro naftové motory v silničních vozidlech, např. osobních a nákladních automobilech a autobusech a rovněž ve vlacích. Bionaftu v čisté formě nebo její směsi s minerální naftou lze také používat jako palivo pro domácí, obchodní nebo průmyslové kotle a jako palivo pro generátory na výrobu elektřiny.
2. Obdobný výrobek
(34)
Z šetření vyplynulo, že dotčený výrobek, tedy výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu Argentiny a Indonésie, a výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie mají podobné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a použití. Předběžně se tedy považují za obdobný výrobek ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. Žádost o vyloučení výrobku
(35)
Jeden indonéský výrobce požádal, aby byly z oblasti působnosti tohoto řízení vyloučeny frakcionované methylestery. Frakční destilace rozloží methylestery mastných kyselin na složky s odlišnými chemickými vlastnostmi pro jiná konečná použití. Tvrdil, že frakcionované methylestery, které společnost vyráběla a vyvážela do EU, nejsou bionafta a nepoužívají se pro paliva, ale pro jiné průmyslové aplikace. Rovněž tvrdil, že surovinou použitou pro tyto frakcionované methylestery byl kokosový olej nebo olej z palmových jader, a nikoli surový palmový olej obvykle používaný k výrobě bionafty v Indonésii.
(36)
Frakcionované methylestery spadají do popisu dotčeného výrobku, jelikož jsou stále methylestery mastných kyselin a jsou vyrobeny ze surovin, které se používají pro výrobu bionafty. Ačkoli samy o sobě nesplňují evropskou normu (EN 14214), mohou být smíšeny s jinou bionaftou, aby se vytvořila směs, která tuto normu splňuje. To je totéž jako v případě bionafty z palmového methylesteru, která bez smíšení sama o sobě nesplňuje evropskou normu. Tato námitka se proto zamítá.
(37)
Avšak jeden evropský dovozce methylesteru mastných kyselin z oleje z palmových jader z Indonésie požádal o osvobození pro koncového uživatele pro svůj dovoz, který nebyl určen pro použití jako palivo, ale ke zpracování na nenasycený mastný alkohol.
(38)
Osvobození pro koncového uživatele je režim, který spravují celní správy jednotlivých států, přičemž clo zaplacené z dovozu je předmětem osvobození na základě potvrzeného konečného použití dovezených surovin. Tento režim je stanoven v prováděcích předpisech k celnímu kodexu Společenství (6).
(39)
Touto žádostí se bude Komise zabývat v konečné fázi šetření poté, co obdrží připomínky od zúčastněných stran k tomu, zda by této konkrétní žádosti mělo být vyhověno v případě dovozu methylesteru mastných kyselin z oleje z palmových jader pro použití jiné než jako palivo. Tyto připomínky by se měly týkat otázky, zda by toto osvobození mohlo být využíváno k obcházení případného konečného cla, pokud bude uloženo, a účinků na dovoz bionafty pro použití jiné než jako palivo ze zemí, pro které již byla opatření zavedena.
C. DUMPING
1. Argentina
1.1. Běžná hodnota
(40)
Komise nejprve u každého vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku zjišťovala, zda celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům v Argentině byl reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % jeho celkového objemu prodeje na vývoz dotčeného výrobku do Unie během období šetření v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Komise zjistila, že pro každou společnost nebo skupinu společností zařazenou do vzorku představoval celkový objem tohoto prodeje alespoň 5 % celkového objemu prodeje na vývoz do Unie během období šetření.
(41)
Komise následně určila pro každou společnost nebo skupinu společností zařazenou do vzorku ty druhy výrobku prodávané na domácím trhu, které byly shodné nebo srovnatelné s druhy prodávanými na vývoz do Unie.
(42)
U každého druhu výrobku prodávaného každou společností nebo skupinou společností zařazenou do vzorku na domácím trhu, který byl uznán za shodný nebo srovnatelný s druhem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, bylo zkoumáno, zda byl prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej určitého druhu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když celkový objem prodeje tohoto druhu výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům během období šetření představoval nejméně 5 % celkového objemu prodeje srovnatelného druhu výrobku na vývoz do Unie.
(43)
Komise následně posoudila pro každou společnost nebo skupinu společností zařazenou do vzorku, zda se prodej obdobného výrobku na domácím trhu uskutečnil v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto posouzení proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého druhu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření.
(44)
Z šetření vyplynulo, že argentinský trh je silně regulován státem. Míšení fosilní nafty a bionafty je v Argentině povinné (v podílu 7 % bionafty během období šetření). Celkové množství bionafty potřebné ke splnění tohoto požadavku na míšení je prostřednictvím přidělování kvót rozvrženo mezi vybraný počet argentinských výrobců bionafty. Ropné společnosti jsou povinny odebírat bionaftu od těch argentinských společností vyrábějících bionaftu, které splňují požadavky povinného míšení. Cena je stanovená státem a je zveřejněna argentinským ministerstvem energetiky. Během období šetření byla tato státem stanovená referenční cena vypočtena podle složitého vzorce, který zohledňoval výrobní náklady (suroviny, dopravu a jiné náklady) a zajišťoval dosažení určitého zisku. Parametry použité při určení referenční ceny byly stanoveny na základě odhadovaných nákladů nejméně schopného výrobce se sídlem v nejvzdálenější oblasti země a vedly k významné ziskovosti argentinských výrobců.
(45)
Za těchto okolností nebyl prodej na domácím trhu považován za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku a běžná hodnota obdobného výrobku musela být předběžně určena v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení tak, že se k vlastním výrobním nákladům společnosti během období šetření přičetly vzniklé prodejní, správní a režijní náklady a přiměřené ziskové rozpětí. Žadatelé tvrdili, že systém rozdílné vývozní daně v Argentině snižuje ceny sójových bobů a sójového oleje, a proto zkresluje náklady výrobců bionafty. Komise nemá v této fázi dostatek informací na to, aby mohla dospět co nejvhodnějším způsobem k rozhodnutí o řešení tohoto tvrzení. Otázka, zda náklady přiměřeně odrážejí náklady spojené s výrobou dotčeného výrobku, bude proto dále zkoumána v konečné fázi a rovněž během probíhajícího antisubvenčního šetření.
(46)
S ohledem na převažující tržní podmínky, jak je popsáno výše ve 44. bodě odůvodnění, dospěla Komise k názoru, že zisk nebylo možné založit na skutečných údajích o společnostech zařazených do vzorku. Proto byl zisk použitý při výpočtu běžné hodnoty stanoven podle čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení na základě přiměřeného zisku, kterého by mohlo dosáhnout mladé a inovativní výrobní odvětví tohoto typu náročné na kapitál za běžných podmínek hospodářské soutěže na svobodném a otevřeném trhu, tj. 15 % na základě obratu.
1.2. Vývozní cena
(47)
Vyvážející výrobci zařazení do vzorku vyváželi do Unie buď přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím společností ve spojení.
(48)
Byl-li dotčený výrobek vyvážen přímo nezávislým odběratelům v Unii, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných za dotčený výrobek.
(49)
Pokud prodej na vývoz do Unie probíhal prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem v Unii, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny, za kterou byl dovezený výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii. V takových případech byly provedeny úpravy o veškeré náklady vzniklé mezi dovozem a novým prodejem a o zisk. Pro účely tohoto výpočtu se považovala za přiměřenou úroveň zisku ve výši 5 % na základě obratu.
1.3. Srovnání
(50)
Běžná hodnota a vývozní cena vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byly srovnány na základě ceny ze závodu.
(51)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(52)
Na tomto základě byly provedeny úpravy o náklady na dopravu, námořní dopravu a pojištění, náklady na manipulaci, nakládku a vedlejší náklady, vývozní cla a provize ve všech případech, které prokazatelně ovlivňují srovnatelnost cen.
(53)
Pokud se prodej na vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem mimo Unii, zkoumala Komise, zda by tito obchodníci ve spojení měli být považováni za vývozní oddělení vyvážejícího výrobce nebo za obchodní zástupce pracující za provizi, či nikoli.
(54)
Jedna obchodní společnost byla v úzkém spojení s vyvážejícím výrobcem, který ji plně kontroloval, neměla žádnou vyjednávací pravomoc ani vliv na ceny nebo dodací podmínky a obchodovala výlučně s výrobky vyráběnými tímto vyvážejícím výrobcem v Argentině. Proto se považuje za vývozní oddělení vyvážejícího výrobce a nebyla provedena žádná úprava o provize. U jedné obchodní společnosti se sídlem mimo EU bylo zjištěno, že má volnější vazby na vyvážejícího výrobce v Argentině, nebyla pod jeho kontrolou a obchodovala s řadou jiných výrobků vyrobených jinými výrobci. V tomto případě se mělo za to, že tato obchodní společnost plní funkce podobné funkcím obchodníka pracujícího za provizi. V důsledku toho byly vývozní ceny upraveny v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení, aby se zohlednily teoretické přirážky obchodníka.
(55)
Skutečný rozdíl mezi prodejními cenami účtovanými vyvážejícím výrobcem v Argentině obchodníkovi ve spojení a prodejními cenami účtovanými obchodníky ve spojení prvnímu nezávislému odběrateli v EU nebyl pro výpočet této úpravy použit. Úprava byla vypočtena na základě prodejních, správních a režijních nákladů obchodníka ve spojení a přiměřeného zisku. Skutečný zisk společnosti se nepovažoval v důsledku povahy tohoto vztahu za spolehlivý.
1.4. Dumpingové rozpětí
(56)
U vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(57)
Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku bylo vypočítáno podle ustanovení čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo stanoveno na základě rozpětí stanovených pro tři vyvážející výrobce zařazené do vzorku.
(58)
Pokud jde o všechny ostatní vyvážející výrobce v Argentině, dumpingové rozpětí bylo stanoveno v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě dostupných údajů. Za tímto účelem byla nejprve stanovena úroveň spolupráce srovnáním objemu vývozu do Unie podle údajů od spolupracujících vyvážejících výrobců s odpovídajícími statistickými údaji Eurostatu o dovozu. Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla velmi vysoká, a sice 100 % celkového vývozu do Unie během období šetření, bylo zbytkové dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce v Argentině stanoveno na úrovni, která odpovídá úrovni zjištěné pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku s nejvyšším dumpingovým rozpětím.
(59)
Takto stanovená prozatímní dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, jsou tato:
Dumpingové rozpětí
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Louis Dreyfus Commodities S.A.
7,2 %
Skupina „Renova“ (Molinos Río de la Plata S.A., Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A. and Vicentin S.A.I.C.)
6,8 %
Skupina „T6“ (Aceitera General Deheza S.A., Bunge Argentina S.A.)
10,6 %
Ostatní spolupracující společnosti
7,9 %
Všechny ostatní společnosti
10,6 %
2. Indonésie
2.1. Běžná hodnota
(60)
Komise nejprve u každého vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku zjišťovala, zda celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům v Indonésii byl reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % jeho celkového objemu prodeje na vývoz dotčeného výrobku do Unie během období šetření v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Komise zjistila, že s výjimkou dvou vyvážejících výrobců prodej na domácím trhu reprezentativní nebyl.
(61)
U vyvážejících výrobců s obecnou reprezentativností Komise následně určila ty druhy výrobků prodávané na domácím trhu, které byly shodné nebo srovnatelné s druhy prodávanými na vývoz do Unie.
(62)
U těchto shodných nebo srovnatelných druhů výrobků bylo zkoumáno, zda byl prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej určitého druhu výrobku na domácím trhu byl uznán za dostatečně reprezentativní, jestliže celkový objem prodeje takového druhu výrobku vyvážejícími výrobci nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření představoval nejméně 5 % celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku vyváženého do Unie. U vyvážejících výrobců s obecnou reprezentativností nebyl zjištěn žádný reprezentativní prodej nebo vůbec žádný prodej na domácím trhu, pokud jde o vyvážený druh výrobku.
(63)
Proto byla u všech vyvážejících výrobců běžná hodnota obdobného výrobku předběžně určena v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení tak, že se k vlastním výrobním nákladům společnosti během období šetření přičetly vzniklé prodejní, správní a režijní náklady a přiměřené ziskové rozpětí. Žadatelé tvrdili, že systém rozdílné vývozní daně v Indonésii snižuje cenu palmového oleje, a proto zkresluje náklady výrobců bionafty. Komise nemá v této fázi dostatek informací na to, aby mohla dospět co nejvhodnějším způsobem k rozhodnutí o řešení tohoto tvrzení. Otázka, zda náklady přiměřeně odrážejí náklady spojené s výrobou dotčeného výrobku, bude tedy dále zkoumána v konečné fázi a rovněž během probíhajícího antisubvenčního šetření.
(64)
Z šetření vyplynulo, že indonéský domácí trh s bionaftou je silně regulován státem. Ropná a plynárenská společnost Pertamina, která je plně ve vlastnictví státu, je zdaleka největší společností působící na domácím trhu (více než 90 % domácích nákupů bionafty od výrobců zařazených do vzorku). Pertamina je z pověření státu povinna mísit biopaliva s fosilními palivy, aby je mohla prodávat na svých čerpacích stanicích. Každý měsíc indonéské ministerstvo obchodu úředně stanoví tzv. „cenu HPE (neboli cenu podle vývozní kontroly)“, což je referenční cena použitá k výpočtu měsíční úrovně vývozních cel. Pertamina nakupuje bionaftu na úrovni ceny HPE stanovené indonéskou vládou.
(65)
Za těchto podmínek nemohl být zisk založen na skutečných údajích od společností zařazených do vzorku, protože prodej na domácím trhu se nepovažuje za uskutečněný v běžném obchodním styku. Proto byl zisk použitý při výpočtu běžné hodnoty stanoven podle čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení na základě přiměřeného zisku, kterého by mohlo dosáhnout mladé a inovativní výrobní odvětví tohoto typu náročné na kapitál za běžných podmínek hospodářské soutěže na svobodném a otevřeném trhu, tj. 15 % na základě obratu.
2.2. Vývozní cena
(66)
Vyvážející výrobci zařazení do vzorku vyváželi do Unie buď přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím společností ve spojení.
(67)
Byl-li dotčený výrobek vyvážen přímo nezávislým odběratelům v Unii, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných za dotčený výrobek.
(68)
Pokud prodej na vývoz do Unie probíhal prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem v Unii, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny, za kterou byl dovezený výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii. V takových případech byly provedeny úpravy o veškeré náklady vzniklé mezi dovozem a novým prodejem a za přiměřený byl považován zisk ve výši 5 % na základě obratu.
(69)
Prémie účtované zákazníkům v jednom členském státě, kteří se po nákupu bionafty snažili využít regulačního rámce pro bionaftu obnášejícího „dvojnásobné započtení“ (7), se nepovažovaly za součást vývozní ceny. Tyto prémie nejsou vázány na dotčený výrobek jako takový, ale spíše na poskytnutí dokumentů dovozcem ve spojení s cílem získat osvědčení od vlády, které umožňuje zákazníkovi dovozce ve spojení splnit nezbytné podmínky pro přimíšení pouze poloviny množství bionafty (jelikož tuto bionaftu lze započítat „dvojnásobně“).
2.3. Srovnání
(70)
Běžná hodnota a vývozní cena vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byly srovnány na základě ceny ze závodu.
(71)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(72)
Na tomto základě byly provedeny úpravy o náklady na dopravu, námořní dopravu a pojištění, náklady na manipulaci, nakládku a vedlejší náklady, náklady na úvěry, vývozní cla, poplatky za dohled, bankovní poplatky a provize ve všech případech, které prokazatelně ovlivňují srovnatelnost cen.
(73)
Pokud se prodej na vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem mimo Unii, zkoumala Komise, zda by tito obchodníci ve spojení měli být považováni za vývozní oddělení vyvážejícího výrobce nebo za obchodní zástupce pracující za provizi, či nikoli.
(74)
U jedné společnosti nebo skupiny společností bylo zjištěno, že uzavřela smlouvu s jednou obchodní společností ve spojení mimo jiné za účelem obchodu s bionaftou za provizi. V tomto případě se dospělo k závěru, že tento obchodník ve spojení by se měl považovat za obchodního zástupce pracujícího za provizi, a proto byly vývozní ceny upraveny v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení, aby se zohlednily přirážky obchodníka.
(75)
V případě jednoho vyvážejícího výrobce byl dotčený výrobek (PME) před prodejem prvnímu nezávislému odběrateli smíšen s RME. Proto byla v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. a) provedena úprava o rozdíly ve fyzických vlastnostech dotčeného výrobku.
2.4. Dumpingové rozpětí
(76)
U vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(77)
Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku bylo vypočítáno podle ustanovení čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo stanoveno na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku, přičemž nebylo zohledněno rozpětí vyvážejícího výrobce s nulovým dumpingovým rozpětím.
(78)
Pokud jde o všechny ostatní vyvážející výrobce v Indonésii, dumpingové rozpětí bylo stanoveno v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě dostupných údajů. Za tímto účelem byla nejprve stanovena úroveň spolupráce srovnáním objemu vývozu do Unie podle údajů od spolupracujících vyvážejících výrobců s odpovídajícími statistickými údaji Eurostatu o dovozu. Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla velmi vysoká, a sice 99 % celkového vývozu do Unie během období šetření, bylo zbytkové dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce v Indonésii stanoveno na úrovni, která odpovídá úrovni zjištěné pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku s nejvyšším dumpingovým rozpětím.
(79)
Takto stanovená prozatímní dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, jsou tato:
Dumpingové rozpětí
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
PT. Ciliandra Perkasa
0,0 %
PT. Musim Mas
2,8 %
PT. Pelita Agung Agrindustri
5,3 %
PT. Wilmar Bioenergi Indonesia
9,6 %
PT. Wilmar Nabati Indonesia
9,6 %
Ostatní spolupracující společnosti
6,5 %
Všechny ostatní společnosti
9,6 %
D. ÚJMA
1. Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii
(80)
Obdobný výrobek vyrábí 254 výrobců v Unii. Představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení a dále se na ně bude odkazovat jako na „výrobní odvětví Unie“.
(81)
Tvrdilo se, že značný počet velkých výrobců v Unii je ve spojení s vývozci v Argentině a /nebo že dovážejí bionaftu z Argentiny, a měli by proto být vyloučeni z definice výrobního odvětví Unie.
(82)
Po provedení šetření byly z definice výrobního odvětví Unie vyloučeny tři společnosti, a to z důvodu jejich závislosti na dovozu z dotčených zemí, přičemž dovoz dosáhl 63 %, 85 % a 71 % jejich vlastní výroby během období šetření. Další dvě společnosti byly vyloučeny, jelikož během období šetření bionaftu nevyráběly. V níže uvedených oddílech nebyly použity žádné údaje od těchto společností. Byl učiněn předběžný závěr, že neexistují žádné důvody pro vyloučení jakýchkoli dalších výrobců v Unii z definice výrobního odvětví Unie.
(83)
Pro stanovení celkové výroby v Unii během období šetření byly použity všechny dostupné informace týkající se výrobního odvětví Unie, včetně informací obsažených v podnětu a údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a po jeho zahájení. Na základě těchto informací bylo zjištěno, že celková výroba v Unii činila během období šetření asi 9 052 871 tun. Jak bylo uvedeno výše, osm výrobců v Unii bylo zařazeno do vzorku a představovali 27 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii.
2. Spotřeba v Unii
Tabulka č. 1
Spotřeba v Unii
2009
2010
2011
OŠ
Tuny
11 165 831
11 538 511
11 159 706
11 728 400
Index 2009 = 100
100
103
100
105
Zdroj:
Eurostat, údaje od výrobního odvětví Unie.
(84)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu celkové výroby v Unii všech výrobců v Unii na trhu Unie, s odečtením jejich vývozu a přičtením dovozu z Argentiny a Indonésie a dovozu z jiných třetích zemí.
(85)
Objem dovozu z Argentiny a Indonésie byl získán z údajů Eurostatu vztahujících se k jednotlivým kódům KN, pod něž byl výrobek zařazen.
(86)
Na základě výše uvedených skutečností se spotřeba bionafty v Unii zvýšila mezi rokem 2009 a koncem období šetření o 5 %.
3. Souhrnné posouzení účinků dovozu z dotčených zemí
(87)
Jak je stanoveno v čl. 3 odst. 4 základního nařízení, účinek dovozu ze dvou zemí může být posuzován souhrnně pouze tehdy, pokud jsou splněny dvě podmínky.
(88)
První podmínkou je, že dumpingové rozpětí ve vztahu k dovozu z obou zemí není nepatrné a objem dovozu není zanedbatelný. Dumpingové rozpětí stanovené ve vztahu k dovozu z Argentiny a Indonésie bylo nad minimální hranicí definovanou v čl. 9 odst. 3 základního nařízení a objem dovozu z každé dotčené země nebyl zanedbatelný ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení, jelikož jeho podíl na trhu činil v období šetření 10,8 %, resp. 8,5 %.
(89)
Druhou podmínkou je, že existuje hospodářská soutěž mezi dováženými výrobky navzájem a hospodářská soutěž s obdobným výrobkem Unie. Dovoz bionafty z Argentiny a Indonésie mísí s minerální naftou tytéž obchodní společnosti a je prodáván odběratelům v celé Unii v přímé hospodářské soutěži s bionaftou vyráběnou výrobním odvětvím Unie.
(90)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti byl učiněn předběžný závěr, že všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení jsou splněna a že dovoz z Argentiny a Indonésie by měl být pro účely analýzy újmy posuzován souhrnně.
4. Objem dovozu z dotčených zemí a jeho podíl na trhu
Tabulka č. 2
2009
2010
2011
OŠ
Dovoz z Argentiny
Tuny
853 589
1 179 285
1 422 142
1 263 230
Index 2009 = 100
100
138
167
148
Podíl na trhu
7,6 %
10,2 %
12,7 %
10,8 %
Index 2009 = 100
100
135
167
141
Dovoz z Indonésie
Tuny
157 915
495 169
1 087 518
995 663
Index 2009 = 100
100
314
689
631
Podíl na trhu
1,4 %
4,3 %
9,7 %
8,5 %
Index 2009 = 100
100
303
689
600
Celkový podíl na trhu
9,1 %
14,5 %
22,5 %
19,3 %
Index 2009 = 100
100
160
248
213
Zdroj:
Eurostat.
(91)
Objem dovozu z Argentiny a Indonésie se od roku 2009 do období šetření značně zvýšil a dovoz z Indonésie vzrůstá rychleji než dovoz z Argentiny. Podíl na trhu se v průběhu téhož období zvýšil z 9,1 % na 19,3 %.
5. Ceny dovozu z dotčených zemí a cenové podbízení
5.1. Vývoj cen
Tabulka č. 3
Dovozní cena (EUR/tunu)
2009
2010
2011
OŠ
Argentina
629
730
964
967
Index 2009 = 100
100
116
153
154
Indonésie
597
725
864
863
Index 2009 = 100
100
121
145
145
Celkem
624
728
920
921
Index 2009 = 100
100
117
147
148
Zdroj:
Eurostat.
(92)
I když se dovozní ceny během posuzovaného období zvýšily, zejména mezi roky 2010 a 2011, ceny bionafty z Argentiny i Indonésie zůstaly v průběhu posuzovaného období nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
5.2. Cenové podbízení
(93)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření byly vážené průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upraveny na úroveň cen ze závodu, srovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu argentinských a indonéských dovozců zařazených do vzorku pro prvního nezávislého odběratele na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o celní poplatky a náklady po dovozu.
(94)
Srovnání mezi SME z Argentiny a PME z Indonésie s výrobkem vyráběným a prodávaným na trhu Unie vycházelo z filtrovatelnosti při nízkých teplotách (CFPP), což je teplota, při níž se bionafta mění zpět na tuk a již nemůže být použita jako palivo.
(95)
CFPP veškerého prodeje z Argentiny do EU byla 0 °C. Tento prodej byl tedy srovnán s prodejem výrobců bionafty s CFPP s hodnotou 0 v Unii.
(96)
CFPP veškerého prodeje z Indonésie do EU byla 13 °C. Vzhledem k velmi nízkému objemu prodeje výrobců v Unii, pokud jde o tuto CFPP (protože PME z Indonésie je před prodejem prvnímu nezávislému odběrateli téměř vždy smíšen s jinou bionaftou z jiných zdrojů), nepovažovalo se přímé srovnání za přiměřené. Vývozní cena PME z Indonésie u CFPP s hodnotou 13 byla proto upravena směrem nahoru na cenu CFPP s hodnotou 0 pomocí rozdílu v ceně na trhu Unie mezi prodejem PME s CFPP s hodnotou 13 vyráběného výrobním odvětvím Unie a průměrnou cenou bionafty s CFPP s hodnotou 0.
(97)
Rozdíl mezi cenami z Argentiny a Indonésie a cenami Unie, vyjádřený jako procentní podíl vážené průměrné ceny výrobního odvětví Unie ze závodu, tj. rozpětí cenového podbízení, byl na základě výše popsané metodiky v rozpětí od 2,5 % do 9,1 %.
6. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(98)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie zhodnocení všech ekonomických ukazatelů stanovených pro výrobní odvětví Unie během analyzovaného období.
(99)
Jak bylo uvedeno výše, ověřené údaje od vzorku výrobců v Unii byly použity za účelem posouzení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(100)
Pro účely analýzy újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise analyzovala makroekonomické ukazatele za posuzované období na základě údajů poskytnutých výrobním odvětvím Unie, které se vztahovaly na všechny výrobce v Unii. Mikroekonomické ukazatele analyzovala Komise na základě ověřených údajů shromážděných od výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(101)
Na základě informací, které se týkají všech výrobců bionafty v Unii, byly posouzeny tyto makroekonomické ukazatele: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu.
(102)
Na základě informací, které se týkají výrobců bionafty v Unii zařazených do vzorku, byly posouzeny tyto mikroekonomické ukazatele: průměrné jednotkové ceny, jednotkové výrobní náklady, mzdové náklady, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál.
7. Makroekonomické ukazatele
7.1. Výrobní kapacita, výroba a využití kapacity
Tabulka č. 4
2009
2010
2011
OŠ
Výrobní kapacita (v tunách)
20 359 000
21 304 000
21 517 000
22 227 500
Index 2009 = 100
100
105
106
109
Objem výroby (v tunách)
8 745 693
9 367 183
8 536 884
9 052 871
Index 2009 = 100
100
107
98
104
Využití kapacity
43 %
44 %
40 %
41 %
Index 2009 = 100
100
102
92
95
Zdroj:
údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie.
(103)
Výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období zvyšovala v souladu se spotřebou. Kapacita zůstala poměrně stabilní, zejména mezi rokem 2010 a obdobím šetření, a proto bylo využití kapacity v průběhu tohoto období nízké. Výrobní odvětví Unie nebylo schopné používat dříve instalované kapacity nebo v jakémkoli rozsahu během daného období využít zvýšení kapacity, ke kterému došlo v důsledku očekávaného účinku uložení opatření proti USA nebo očekávaných systémů kvót a zvýšených požadavků některých členských států.
7.2. Objem prodeje a podíl na trhu
Tabulka č. 5
2009
2010
2011
OŠ
Objem prodeje (v tunách)
9 454 786
9 607 731
8 488 073
9 294 137
Index 2009 = 100
100
102
90
98
Podíl na trhu
84,7 %
83,3 %
76,1 %
79,2 %
Index 2009 = 100
100
98
90
94
Zdroj:
údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie.
(104)
Objem prodeje společnostem v Unii, které nejsou ve spojení, zůstal v posuzovaném období spíše stabilní. Vzhledem k tomu, že spotřeba během tohoto období mírně vzrostla, stabilní objem prodeje vedl ke snížení podílu na trhu (pokles o 5,5 procentních bodů) a tento podíl převzal dovoz z dotčených zemí.
7.3. Růst
(105)
Růst výrobního odvětví Unie se odráží v objemových ukazatelích, jako je výroba a prodej, ale zejména podíl na trhu. I přes vzrůst spotřeby během analyzovaného období nerostl podíl výrobců v Unii na trhu v souladu se spotřebou. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v tomto období snižoval, jelikož objem dovozu vzrůstal. Během téhož období se dovozu z Indonésie a Argentiny podařilo získat více než 10 procentních bodů podílu na trhu. Skutečnost, že výrobní odvětví Unie nemohlo mít plný prospěch z růstu trhu, měla celkový negativní dopad na jeho hospodářskou situaci.
7.4. Zaměstnanost a produktivita
Tabulka č. 6
2009
2010
2011
OŠ
Zaměstnanost - ekvivalent plného úvazku (FTE)
1 858
2 055
2 061
2 079
Index 2009 = 100
100
111
111
112
Produktivita (tuny/FTE)
4 707
4 558
4 142
4 354
Index 2009 = 100
100
97
88
93
Zdroj:
údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie.
(106)
Vzhledem k tomu, že odvětví bionafty je odvětvím se značnými nároky na kapitál a nevyžaduje velký počet pracovníků ve výrobním procesu, a vzhledem k výši subdodávek v oblasti skutečné výroby bionafty není počet osob zaměstnaných ve výrobě velký. Jelikož se objem výroby během daného období mírně zvýšil, vzrostla i zaměstnanost.
(107)
Jelikož zaměstnanost vzrostla, avšak rychleji než výroba, produktivita se mezi rokem 2009 a koncem období šetření snížila o 7 procentních bodů.
7.5. Rozsah skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(108)
Výrobnímu odvětví Unie byla působena újma v důsledku dumpingového dovozu ze Spojených států amerických do roku 2009, kdy začíná období šetření pro účely tohoto řízení. Platná cla na dovoz ze Spojených států amerických byla uzpůsobena tak, aby byly zajištěny rovné podmínky, za nichž by výrobní odvětví Unie mohlo soutěžit s tímto dovozem a vyrovnat se se způsobenou újmou.
(109)
K tomu však zjevně nedošlo. Výrobní odvětví Unie je nyní méně ziskové než v roce 2009 a ztratilo svůj podíl na trhu, dokonce i ve srovnání s rokem 2009, ve prospěch dovozu z Argentiny a Indonésie, který představuje cenové podbízení vůči cenám Unie. Využití kapacity je nižší, dokonce i přes nárůst spotřeby v Unii. K překonání účinků dřívějšího dumpingu jednoznačně nedošlo.
(110)
Dumpingová rozpětí pro vyvážející výrobce v Argentině a Indonésii jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu. U jednoho vyvážejícího výrobce v Indonésii, který představoval jen malý podíl dovozu z Indonésie, nebyl dumping zjištěn. Avšak u ostatních vyvážejících výrobců v Indonésii a u všech vyvážejících výrobců v Argentině bylo zjištěno, že se dopouštějí dumpingu bionafty na trhu Unie. Navíc vzhledem k objemu a cenám dumpingového dovozu z těchto dvou dotčených zemí nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí považovat za zanedbatelný.
8. Mikroekonomické ukazatele
8.1. Průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady a náklady na mzdy
Tabulka č. 7
2009
2010
2011
OŠ
Jednotková cena v EUR za tunu
797
845
1 096
1 097
Index 2009 = 100
100
106
137
138
Jednotkové náklady v EUR za tunu
760
839
1 089
1 116
Index 2009 = 100
100
110
143
147
Náklady na mzdy EUR/FTE
57 391
63 490
62 141
61 004
Index 2009 = 100
100
111
108
106
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník.
(111)
Ačkoliv v posuzovaném období bylo výrobní odvětví Unie schopné zvýšit svou prodejní cenu, v důsledku špatné sklizně řepky v roce 2011 vzrostly výrobní náklady v takové míře, že je nebylo možné vyrovnat zvýšením prodejní ceny. Pro výrobní odvětví Unie bylo neekonomické dovážet alternativní suroviny z Argentiny a Indonésie v důsledku daňových režimů zavedených v těchto zemích, a proto bylo nuceno dovážet hotovou bionaftu, aby omezilo své náklady, a tím snížilo celkové ztráty.
(112)
Zároveň vzrostly u společností zařazených do vzorku během posuzovaného období náklady na mzdy, což znovu donutilo společnosti hledat způsob, jak snížit celkové náklady.
8.2. Zásoby
Tabulka č. 8
2009
2010
2011
OŠ
Zásoby (v tunách)
74 473
87 283
90 249
103 058
Index 2009 = 100
100
117
121
138
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník.
(113)
Během analyzovaného období se zásoby bionafty zvýšily přibližně o 40 %. Toto zvyšování stavu zásob probíhalo během celého analyzovaného období. Jelikož však bionafta nemůže být skladována déle než šest měsíců (průměrná doba skladování je pouze asi tři měsíce), údaje týkající se zásob mají pro posouzení hospodářské situace výrobního odvětví Unie jen omezenou hodnotu.
8.3. Ziskovost, investice, návratnost investic, peněžní tok a schopnost opatřit si kapitál
Tabulka č. 9
2009
2010
2011
OŠ
Ziskovost
3,5 %
-0,3 %
-0,2 %
-2,5 %
Investice (v tis. EUR)
188 491
156 927
149 113
141 578
Index 2009 = 100
100
83
79
75
Návratnost investic
19 %
-2 %
-2 %
-24 %
Peněžní tok (v tis. EUR)
244 001
-48 649
21 241
23 984
Index 2009 = 100
100
-20
9
10
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník.
(114)
Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku byla stanovena pomocí vyjádření čistého zisku z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie před zdaněním jako procento obratu z tohoto prodeje. Během analyzovaného období se ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku významně snížila, a sice z 3,5 % na - 2,5 %.
(115)
Míra investic do výroby bionafty uskutečněných výrobci v Unii zařazenými do vzorku v daném období poklesla a prokazuje, že výrobci zařazení do vzorku byli sice stále ještě schopni investovat do výroby bionafty, ale výše prostředků dostupných pro tyto investice se snížila, podobně jako podíl výrobců v Unii na trhu.
(116)
Návratnost investic výrobců v Unii zařazených do vzorku, která vyjadřuje jejich hospodářský výsledek před zdaněním jako procento průměrné počáteční a konečné čisté účetní hodnoty prostředků použitých při výrobě bionafty, odpovídala negativnímu vývoji ziskovosti. Zhoršení návratnosti investic je jasnou známkou zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie během sledovaného období.
(117)
Peněžní tok, což je schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, vykázal během analyzovaného období výrazný pokles, což svědčí o tom, že společnosti zařazené do vzorku měly potíže konkurovat dumpingovému dovozu z Argentiny a Indonésie.
9. Závěr ohledně újmy
(118)
Z analýzy ověřených údajů jasně vyplývá, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení. Při rostoucí spotřebě ztratilo svůj podíl na trhu a ziskovost, zatímco dovoz podíl na trhu získal a představoval cenové podbízení vůči cenám výrobců v Unii.
(119)
Ostatní ukazatele rovněž vykazují klesající nebo stabilní trend, a to i po uložení opatření vůči USA a rozšíření cla na dovoz z Kanady, kterým se opatření obcházela.
(120)
Výrobci v Unii byli sice schopni přenést většinu zvýšených výrobních nákladů od roku 2010 do roku 2011 (+33 procentních bodů), ale pouze snížením ziskovosti až na hranici rentability. Nemohli však přenést další zvýšení nákladů od roku 2011 do období šetření v důsledku zvýšení cen surovin, což představuje téměř 80 % úplných nákladů na výrobu bionafty. Toto zvýšení nákladů nemohlo být zcela přeneseno na odběratele na trhu Unie, což vedlo ke ztrátám v období šetření.
E. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(121)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz pocházející z dotčených zemí způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou.
(122)
Byly zkoumány i jiné známé činitele než dumpingový dovoz, které mohly ve stejné době způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude přičítána dumpingovému dovozu.
2. Účinek dumpingového dovozu
(123)
Bylo zjištěno, že během období šetření jen malá část dovozu (mezi 2 % a 6 %) z Indonésie do EU nebyla dumpingová. U zbývajícího množství dovozu z Indonésie a veškerého dovozu z Argentiny byl zjištěn dumping. Odstranění uvedeného malého množství nedumpingového dovozu z celkového deklarovaného dovozu z Indonésie nemá vliv na trend dovozu podrobně popsaný výše.
(124)
Z šetření vyplynulo, že levný dumpingový dovoz z dotčených zemí během posuzovaného období značně vzrostl, pokud jde o objem (více než dvojnásobně). To vedlo k podstatnému zvýšení jeho podílu na trhu o 10 procentních bodů, z 9,1 % v roce 2009 na 18,8 % na konci období šetření.
(125)
Zároveň přišlo výrobní odvětví Unie během posuzovaného období, i přes zvýšení spotřeby, o 5,5 procentních bodů svého podílu na trhu.
(126)
Průměrné ceny u dumpingového dovozu se mezi rokem 2009 a obdobím šetření zvýšily o 48 %, ale přesto byly podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie v tomtéž období. Dumpingový dovoz představoval cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, přičemž průměrné rozpětí cenového pobízení činilo během období šetření 4 % pro Indonésii a 8 % pro Argentinu.
(127)
Tlak způsobený nárůstem levného dumpingového dovozu na trhu Unie neumožnil výrobnímu odvětví Unie stanovit prodejní ceny odpovídající podmínkám na trhu a zvýšení nákladů. Společnosti zařazené do vzorku byly schopny přenést na své odběratele pouze 38% zvýšení cen, ale jejich celkové náklady se v témže období zvýšily o 47 %.
(128)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že levný dumpingový dovoz z dotčených zemí, který během období šetření představoval cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie a jehož objem rovněž značně vzrostl, měl rozhodující vliv na podstatnou újmu, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
3. Účinek jiných činitelů
3.1. Dovoz z jiných třetích zemí
Tabulka č. 10
Jiné třetí země
2009
2010
2011
OŠ
Dovoz celkem (v tunách)
699 541
256 327
161 973
175 370
Index 2009 = 100
100
37
23
25
Podíl na trhu
6,3 %
2,2 %
1,5 %
1,5 %
Index 2009 = 100
100
35
23
24
Zdroj:
Eurostat.
(129)
Dovoz ze třetích zemí, zejména z USA, Norska a Jižní Korey, se od roku 2009 do konce období šetření podstatně snížil. Tento pokles byl způsoben uložením opatření na dovoz z USA v roce 2009 a v návaznosti na šetření obcházení opatření proti dovozu zasílanému z Kanady v roce 2010. Vzhledem k poklesu podílu dovozů z jiných třetích zemí na trhu v době, kdy došlo ke zhoršení finanční situace výrobního odvětví Unie, mohl mít dovoz z jiných třetích zemí pouze zanedbatelný podíl na újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Nelze tedy dospět k závěru, že narušuje příčinnou souvislost mezi újmou a účinkem dumpingového dovozu.
3.2. Nedumpingový dovoz z dotčených zemí
(130)
Byl zjištěn nedumpingový dovoz z dotčených zemí, ale pouze v druhé polovině roku 2011. Vzhledem ke krátké době, ve které se tento dovoz uskutečňoval, a k jeho omezenému množství mohl mít jen zanedbatelný podíl na újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie a není schopen narušit příčinnou souvislost mezi újmou a účinkem dumpingového dovozu.
3.3. Jiní výrobci v Unii
(131)
S ohledem na malý objem výroby výrobců v Unii vyloučených z definice výrobního odvětví Unie a s ohledem na malý objem jejich dovozu celkově nebyli tito výrobci považováni za příčinu újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
3.4. Dovoz výrobního odvětví Unie
(132)
CARBIO, sdružení argentinských výrobců bionafty, tvrdilo, že újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla způsobena dovozem z Argentiny a Indonésie ze strany výrobců v Unii. Označilo tento dovoz za újmu, kterou si výrobci v Unii způsobili sami, a prohlásili, že by neměl být brán v úvahu jako příčina újmy způsobené chováním argentinských výrobců.
(133)
Z údajů, které poskytlo výrobní odvětví Unie, jasně vyplývá, že během posuzovaného období dováželi množství bionafty z Argentiny a Indonésie až do výše 60 % veškerého dovozu uskutečněného v období šetření z těchto zemí. Uvedlo však, že tento dovoz prováděli v sebeobraně. Krátkodobý prospěch z dumpingových cen tohoto dovozu napomohl výrobcům v Unii v tom, aby mohli ve střednědobém horizontu pokračovat ve své obchodní činnosti.
(134)
Dovoz bionafty za dumpingové ceny uskutečňovaný výrobním odvětvím Unie značně vzrostl v roce 2011 a v období šetření, kdy se nejvíce projevil vliv rozdílné vývozní daně z bionafty a z jejích surovin, jelikož právě v té době se dovoz surovin (sójového a palmového oleje) stal nerentabilním ve srovnání s dovozem hotového výrobku. Systém rozdílných vývozních daní v obou zemích ukládá vyšší daň z vývozu surovin, než je daň z hotového výrobku. Otázka, zda lze tuto rozdílnou vývozní daň považovat za subvenci ve smyslu článku 2 základního antisubvenčního nařízení, bude zkoumána během probíhajícího antisubvenčního šetření.
(135)
Například v některých měsících období šetření byla dovozní cena sójového oleje z Argentiny vyšší než dovozní cena SME, čímž se nákup sójového oleje stal ekonomicky nevýhodný. Za této situace byl nákup SME jedinou ekonomicky ospravedlnitelnou možností.
(136)
V každém případě, kdyby tento objem bionafty nedovezlo výrobní odvětví Unie, dovezly by jej obchodní společnosti v Unii, jejich cena by byla nižší než cena výrobního odvětví Unie a prodávaly by tuto bionaftu na trhu Unie, jelikož ji již z těchto zemí dovážejí za účelem prodeje naftovým rafineriím, které konkurují výrobnímu odvětví Unie. Příčinná souvislost není tímto dovozem narušena, a tento argument se tedy předběžně zamítá.
3.5. Kapacita výrobního odvětví Unie
(137)
Sdružení CARBIO dále tvrdí, že k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie došlo v důsledku nadbytečné kapacity způsobené nadměrným rozšířením. Jelikož využití kapacity v roce 2008 činilo 50 %, tvrdí, že výrobní odvětví se dále rozšiřovalo bez odpovídajícího nárůstu poptávky.
(138)
Skutečností je, že během posuzovaného období zůstalo využití kapacity v celé Unii na nízké úrovni, přičemž nejnižší úroveň během období šetření činila 40 %. Některé společnosti proto nevyužívaly kapacitu, kterou instalovaly.
(139)
Využití kapacity však bylo nízké již na počátku posuzovaného období a zůstalo nízké po celé toto období a bylo stabilní i u společností zařazených do vzorku.
(140)
Společnosti zařazené do vzorku byly na začátku posuzovaného období ziskové a na jeho konci ztrátové, se stabilním využitím kapacity. Je oprávněné z toho vyvozovat, že celé výrobní odvětví se také stalo méně ziskovým, zatímco jeho využití kapacity zůstalo stabilní. Toto tedy nelze považovat za hlavní příčinu újmy, jelikož se zdá, že zde neexistuje žádná příčinná souvislost. Tento argument se tedy předběžně zamítá.
3.6. Nedostatečný přístup k surovinám a vertikální integrace
(141)
CARBIO rovněž tvrdí, že výrobnímu odvětví Unie je působena újma z důvodu špatné efektivity, zejména proto, že není vertikálně integrováno a nenachází se v blízkosti zdrojů surovin.
(142)
Uvedené argumenty se předběžně zamítají. Některé společnosti zařazené do vzorku se nacházejí v přístavech, kde mají snadný přístup k surovinám, které přivážejí lodě, a ostatní společnosti zařazené do vzorku umístily své závody na výrobu bionafty na stejném místě jako své závody vyrábějící rostlinný olej. Mnoho výrobců bionafty v jižní Evropě sídlí záměrně v přístavech, aby měli přístup k surovinám dováženým z Argentiny a Indonésie, nebo na týchž místech jako jejich odběratelé (rafinérie fosilní ropy). Vzhledem k tomu, že účinek rozdílné vývozní daně způsobil, že suroviny byly dražší než hotový výrobek, bylo výrobní odvětví Unie zjevně poškozeno tím, že nebylo ekonomicky možné vyrábět PME a SME v EU.
3.7. Jiné regulační činitele
(143)
CARBIO rovněž odkázalo na některé regulační činitele, které údajně způsobily újmu výrobnímu odvětví Unie, z nichž některé jsou návrhy a do dnešního dne nebyly uvedeny v platnost. Klade však důraz na systém „dvojnásobného započtení“, který je popsán níže.
(144)
Směrnice o obnovitelných zdrojích energie ukládá členským státům vyžadovat, aby byl s minerální naftou před jejím prodejem uživatelům smíšen určitý podíl bionafty. Některé členské státy využily ustanovení v uvedené směrnici, které umožňuje tento podíl snížit o polovinu, pokud použitá bionafta byla vyrobena z odpadních olejů nebo použitých živočišných tuků. Například, pokud dotčený členský stát vyžaduje, aby bylo smícháno 7 % bionafty s 93 % minerální nafty, oněch 7 % se snižuje na 3,5 %, pokud se jedná o bionaftu vyrobenou z odpadních olejů.
(145)
CARBIO tvrdí, že pravidla dvojnásobného započtení způsobila v období šetření pokles prodeje tzv. bionafty „první generace“ o 1 milion tun a že to je příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie. Toto tvrzení se zamítá, jelikož vzorek výrobců v Unii obsahuje některé společnosti, které vyrábějí bionaftu s dvojnásobným započtením a jejich finanční situace není výrazně odlišná od finanční situace společností zařazených do vzorku, které vyrábějí bionaftu z panenských rostlinných olejů. U těchto společností se během ověřování jejich údajů ukázalo, že cena jejich bionafty byla ovlivněna nízkou cenou dumpingového dovozu z Argentiny a Indonésie, jelikož jsou v nepřímé soutěži s PME a SME z dotčených zemí.
(146)
Byl rovněž vznesen argument, že výrobnímu odvětví Unie je působena újma tím, že neinvestuje více do biopaliv druhé generace, jako je využívání odpadních olejů. Tento argument byl předběžně zamítnut, protože v Unii není k dispozici tolik odpadních olejů, aby se výrazně zvýšil objem zpracování ve srovnání se současnou situací.
3.8. Omezení v členských státech
(147)
CARBIO rovněž tvrdilo, že újma, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, nemohla být způsobena dovozem z dotčených zemí z důvodu systémů kvót a daňových režimů v různých členských státech, které omezují přístup na tyto trhy. Rovněž tvrdí, že některé trhy v EU jsou kvůli klimatickým podmínkám pro SME a PME uzavřeny.
(148)
Pravdou je, že filtrovatelnost při nízkých teplotách (CFPP) u PME (při teplotě + 13 °C) znamená, že PME nelze používat v celé Unii, aniž by bylo smícháno s jinými bionaftami za účelem snížení CFPP. CFPP u SME při 0 °C však umožňuje jeho širší použití, zejména během letních měsíců.
(149)
Argument, že právě regulační systém v některých členských státech působí újmu výrobnímu odvětví Unie, byl důkladně posuzován během celého šetření.
(150)
V některých členských státech jsou zavedeny systémy kvót, které přidělují společnostem v daném členském státě nebo v jiných členských státech v rámci celé Unie určité výrobní kvóty. Avšak většina zemí poskytovala výhody pomocí daňového systému a tyto výhody se postupně omezují nebo ruší.
(151)
Například Francie má také zvýhodnění v podobě osvobození od daně ve výši 90 EUR za tunu bionafty vyrobené na základě kvót. Avšak vzhledem k nízkým cenám dumpingového dovozu je často levnější bionaftu dovážet než ji nakupovat od výrobního odvětví Unie, a to i včetně daňového zvýhodnění. Důkazem je skutečnost, že argentinský dovoz je na francouzském trhu zcela zjevně přítomen.
(152)
V některých členských státech dovoz z Argentiny a Indonésie přítomen není, a to buď v důsledku klimatických podmínek, nebo kvůli systémům kvót. Nicméně ve větší části Unie dovoz z Argentiny a Indonésie na trhu přítomen je, a to buď kvůli neexistenci systému kvót, nebo kvůli tomu, že cena je nižší než jakékoli daňové zvýhodnění, které členský stát může poskytnout.
(153)
Vzhledem k tomu, že PME a SME po smíchání s RME vyrobeným v Unii nebo jinou bionaftou mohou být prodávány v celé Unii a že dovoz se vyskytuje ve velkém množství a za dumpingové ceny i v členských státech, kde existují systémy daňového zvýhodnění, se toto tvrzení předběžně zamítá, jelikož stávající systémy kvót a daňové režimy nejsou schopné narušit příčinnou souvislost mezi újmou a účinkem dumpingového dovozu.
4. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(154)
Výše uvedená analýza prokázala, že došlo k výraznému nárůstu objemu a podílu levného dumpingového dovozu pocházejícího z dotčených zemí na trhu. Zároveň bylo zjištěno, že ceny u tohoto dovozu představovaly během období šetření cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie.
(155)
Z údajů vyplývá, že jak narůstá objem levného dovozu z dotčených zemí, významně se zhoršuje hospodářská situace výrobního odvětví Unie.
(156)
Výše uvedená analýza náležitě odlišila a oddělila účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie od účinků dumpingového dovozu působících újmu. Na základě této analýzy byl předběžně vyvozen závěr, že dumpingový dovoz z dotčených zemí způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
(157)
V souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení byly posouzeny jiné známé činitele než dumpingový dovoz a nebyly zjištěny žádné důkazy o tom, že by narušily příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
F. ZÁJEM UNIE
(158)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijmout opatření. Zjištění zájmu Unie bylo založeno na posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců, dodavatelů surovin a uživatelů.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(159)
Jak bylo uvedeno výše, výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu, která byla způsobena dumpingovým dovozem pocházejícím z dotčených zemí. Neuložení opatření by s největší pravděpodobností vedlo k pokračování negativního vývoje finanční situace výrobního odvětví Unie. Situace výrobního odvětví Unie byla zvláště ovlivněna poklesem ziskovosti z +3 % v roce 2009 na -2,5 % na konci období šetření. Jakýkoli další pokles výkonnosti by nakonec vedl k omezení výroby a dalšímu rušení výrobních podniků, což by ohrozilo zaměstnanost a investice v Unii.
(160)
Uložení opatření by obnovilo spravedlivou hospodářskou soutěž na trhu. Klesající trend ziskovosti výrobního odvětví Unie je výsledkem obtížné soutěže s levným dumpingovým dovozem pocházejícím z dotčených zemí a rovněž výsledkem skutečnosti, že kvůli režimu vývozních daní v obou zemích se snižuje cena dovozu SME a PME na trhu Unie a současně se zvyšuje cena surovin. Uložení antidumpingových opatření by tedy výrobnímu odvětví Unie umožnilo zvýšit ziskovost na úrovně považované za nezbytné pro toto odvětví náročné na kapitál.
(161)
Opatření by měla výrobnímu odvětví Unie poskytnout příležitost překonat účinky dumpingu působícího újmu, který byl zjištěn v rámci tohoto šetření.
2. Zájem dovozců/obchodníků v Unii, kteří nejsou ve spojení
(162)
Dovozci/obchodníci v Unii, kteří nejsou ve spojení, byli vyzváni, aby se Komisi přihlásili. Avšak žádný dovozce při šetření spolupracoval.
(163)
Jelikož nebyly k dispozici žádné údaje od dovozců nebo obchodníků, kteří nejsou ve spojení, neexistovaly žádné důkazy o tom, že by uložení opatření bylo prokazatelně v rozporu se zájmy těchto stran.
3. Zájem uživatelů a odběratelů
(164)
Všem známým společnostem uživatelů působícím v oblasti výroby a distribuce minerální nafty a uskutečňujícím rovněž povinné míšení minerální nafty s bionaftou byly při zahájení řízení zaslány dotazníky.
(165)
Tři uživatelé bionafty odpověděli na dotazník pro uživatele, ale uvedli, že bionafta představuje jen velmi malou část jejich obchodních činností. Uvedli, že by byli z právního hlediska povinni nakupovat bionaftu, a pokud by se v důsledku cla cena bionafty zvýšila, přenesli by tedy toto zvýšení ceny automaticky na své odběratele, k čemuž došlo již v minulosti.
(166)
Vzhledem k omezenému množství dostupných informací by uložení opatření mělo mít jen velmi omezený dopad na konečné odběratele, jelikož procentní podíl bionafty, který je míšen s minerální naftou, kterou nakupují na čerpacích stanicích, je malý. Nebyly zjištěny žádné důkazy o tom, že by uložení opatření bylo prokazatelně v rozporu se zájmy uživatelů nebo odběratelů.
4. Zájem dodavatelů surovin
(167)
Jedno sdružení dodavatelů surovin, FEDIOL (federace zastupující evropské odvětví rostlinných olejů a proteinové moučky v Evropě), odpovědělo na dotazník zaslaný dodavatelům surovin. Uvedlo, že v důsledku dovozu z dotčených zemí se snížila poptávka po řepkovém oleji v celé Unii, a sice o více než 1 milion tun v letech 2009 až 2011.
(168)
Domnívá se, že uložení opatření bude mít pozitivní účinek na dodavatelské odvětví v EU, jelikož se zvýší využití kapacity. Případný nárůst poptávky po řepkovém oleji by se potom projevil v odvětví krmných směsí - ty se totiž získávají ze zbytků z výroby řepkového oleje - a v odvětví zemědělství v EU, které je producentem řepky.
(169)
Ze získaných důkazů tedy vyplývá, že uložení opatření by bylo v zájmu dodavatelů surovin v Unii.
5. Závěr ohledně zájmu Unie
(170)
Uložení opatření na dovoz bionafty pocházející z Argentiny a Indonésie by bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie. Tato opatření by výrobnímu odvětví Unie umožnila dosáhnout růstu a začít se vyrovnávat s újmou způsobenou dumpingovým dovozem. Kdyby však žádná opatření uložena nebyla, hospodářská situace výrobního odvětví Unie by se nadále zhoršovala a další hospodářské subjekty by byly nuceny ukončit svou obchodní činnost. Ačkoli nebylo možné učinit jasný závěr, pokud jde o uživatele a dovozce, uložení opatření by mělo být v zájmu dodavatelů surovin.
(171)
Neexistují žádné přesvědčivé důvody, z nichž by vyplývalo, že uložení prozatímních antidumpingových opatření na dovoz bionafty pocházející z Argentiny a Indonésie by bylo zjevně v rozporu se zájmem Unie.
G. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(172)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
1. Úroveň pro odstranění újmy
(173)
Pro účely stanovení úrovně těchto opatření bylo přihlédnuto k zjištěným dumpingovým rozpětím a k výši cla potřebného pro odstranění újmy působené výrobcům v Unii, aniž by byla překročena.
(174)
Při výpočtu výše cla potřebného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla umožnit výrobnímu odvětví Unie pokrýt své výrobní náklady a vytvořit zisk před zdaněním, kterého lze přiměřeně dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. za situace, kdy nedochází k dumpingovému dovozu.
(175)
Za tímto účelem lze za přiměřenou úroveň považovat ziskové rozpětí ve výši 15 % z obratu, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, kdyby neexistoval dumping působící újmu, a to na základě zjištění předchozího šetření týkajícího se dovozu ze Spojených států amerických, kdy se toto rozpětí považovalo za přiměřené pro zaručení produktivních investic v tomto odvětví v dlouhodobém horizontu.
(176)
Na tomto základě byla pro výrobní odvětví Unie vypočítána cena obdobného výrobku, která nepůsobí újmu. Cena, která nepůsobí újmu, byla získána úpravou prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku o skutečné zisky/ztráty dosažené během období šetření a připočtením uvedeného ziskového rozpětí.
(177)
Nezbytné zvýšení ceny pak bylo určeno na základě srovnání vážené průměrné dovozní ceny vyvážejících výrobců v dotčených zemích zařazených do vzorku, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s cenou obdobného výrobku prodávaného výrobci v Unii zařazenými do vzorku na trhu Unie v období šetření, která nepůsobí újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento celkové hodnoty CIF dovozu.
2. Prozatímní opatření
(178)
V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení by měla být uložena prozatímní antidumpingová cla na dovoz bionafty pocházející z Argentiny a Indonésie podle pravidla nižšího cla, tj. nižší z uvedených dvou vypočtených rozpětí, buď dumpingu, nebo újmy.
(179)
Sazby antidumpingového cla byly stanoveny srovnáním rozpětí pro odstranění újmy a dumpingového rozpětí. V důsledku toho jsou prozatímní sazby antidumpingového cla vyjádřené jako cena CIF s dodáním na hranice Unie před proclením tyto:
Země
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Prozatímní rozpětí újmy
Sazba prozatímního antidumpingového cla
Argentina
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario
10,6 %
27,8 %
10,6 %
Bunge Argentina S.A., Buenos Aires
10,6 %
27,8 %
10,6 %
Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires
7,2 %
30,9 %
7,2 %
Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Vicentin S.A.I.C., Avellaneda
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Ostatní spolupracující společnosti
7,9 %
31 %
7,9 %
Všechny ostatní společnosti
10,6 %
31,8 %
10,6 %
Indonésie
PT. Ciliandra Perkasa
0,0 %
0,0 %
PT. Musim Mas
2,8 %
23,3 %
2,8 %
PT. Pelita Agung Agrindustri, Medan
5,3 %
27,1 %
5,3 %
PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan
9,6 %
26,4 %
9,6 %
PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan
9,6 %
26,4 %
9,6 %
Ostatní spolupracující společnosti
6,5 %
25,3 %
6,5 %
Všechny ostatní společnosti
9,6 %
27,1 %
9,6 %
(180)
Jelikož se však antidumpingové clo použije jak na směsi, které obsahují bionaftu (v poměru k jejich obsahu bionafty podle hmotnosti), tak na čistou bionaftu, bude pro správné uplatňování cla celními orgány členských států přesnější a přiměřenější vyjádřit clo jako pevnou částku v EUR/t netto a použít ji na dovezenou čistou bionaftu nebo na podíl bionafty ve směsi.
(181)
Individuální sazby antidumpingového cla stanovené pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během tohoto šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí a vyráběného uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážený dotčený výrobek vyrobený jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s konkrétně uvedenými společnostmi, se tyto sazby nevztahují a tento výrobek podléhá celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(182)
Veškeré žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi (8) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího prodeje a prodeje na vývoz a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(183)
Komise zavedla celní evidenci dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí podle nařízení Komise (EU) č. 79/2013 ze dne 28. ledna 2013. Tato evidence byla zavedena s ohledem na možné uplatnění antidumpingových opatření se zpětnou působností podle čl. 10 odst. 4 základního nařízení. V této fázi řízení nelze učinit žádné rozhodnutí o možném uplatnění antidumpingových opatření se zpětnou působností.
H. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(184)
V zájmu řádné správy mohou zúčastněné strany, jež se samy přihlásily ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě jednoho měsíce od vyhlášení tohoto nařízení. Zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely jakýchkoli konečných opatření mohou být znovu přehodnocena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz monoalkylesterů mastných kyselin a/nebo parafínovaného plynového oleje ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy, nefosilního původu, buď v čisté formě nebo obsažených ve směsi, v současnosti kódů KN ex 1516 20 98 (kódy TARIC 1516209821, 1516209829 a 1516209830), ex 1518 00 91 (kódy TARIC 1518009121, 1518009129 a 1518009130), ex 1518 00 95 (kód TARIC 1518009510), ex 1518 00 99 (kódy TARIC 1518009921, 1518009929 a 1518009930), ex 2710 19 43 (kódy TARIC 2710194321, 2710194329 a 2710194330), ex 2710 19 46 (kódy TARIC 2710194621, 2710194629 a 2710194630), ex 2710 19 47 (kódy TARIC 2710194721, 2710194729 a 2710194730), 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97 (kódy TARIC 3824909701, 3824909703 a 3824909704), 3826 00 10 a ex 3826 00 90 (kódy TARIC 3826009011, 3826009019 a 3826009030), pocházející z Argentiny a Indonésie.
2. Sazby prozatímního antidumpingového cla použitelné na výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi činí:
Země
Společnost
Sazba prozatímního cla
(EUR/t netto)
Doplňkový kód TARIC
Argentina
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario; Bunge Argentina S.A., Buenos Aires
104,92
B782
Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires
69,16
B783
Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca; Vicentin S.A.I.C., Avellaneda
65,24
B784
Ostatní spolupracující společnosti:
Cargill S.A.C.I., Buenos Aires; Unitec Bio S.A., Buenos Aires; Viluco S.A., Tucuman
75,97
B785
Všechny ostatní společnosti
104,92
B999
Indonésie
PT Ciliandra Perkasa, Jakarta
0
B786
PT Musim Mas, Medan
24,99
B787
PT Pelita Agung Agrindustri, Medan
45,65
B788
PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan; PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan
83,84
B789
Ostatní spolupracující společnosti:
PT Cermerlang Energi Perkasa, Jakarta
57,14
B790
Všechny ostatní společnosti
83,84
B999
3. Antidumpingové clo pro směsi se použije úměrně celkovému hmotnostnímu obsahu monoalkylesterů mastných kyselin a parafínovaného plynového oleje ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy nefosilního původu (tj. obsahu bionafty) ve směsi.
4. V případech, kdy došlo k poškození zboží před vstupem do volného oběhu, a skutečně zaplacená nebo splatná cena je proto poměrně rozdělena za účelem stanovení celní hodnoty podle článku 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (9), musí být výše antidumpingového cla vypočtená na základě výše popsaných částek snížena o procentuální podíl odpovídající poměrnému rozdělení skutečně zaplacené nebo splatné ceny.
5. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Evropské unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
6. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
1. Celní orgány se vyzývají, aby ukončily celní evidenci dovozu zavedenou v souladu s článkem 1 nařízení Komise (EU) č. 79/2013.
2. Shromážděné údaje o výrobcích, které byly uvolněny ke spotřebě nejdříve 90 dní před dnem vstupu tohoto nařízení v platnost, se uchovají až do vstupu případných konečných opatření v platnost nebo do ukončení tohoto řízení.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 27. května 2013.
KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 490/2013
2013 m. gegužės 27 d.
kuriuo importuojamam Argentinos ir Indonezijos kilmės biodyzelinui nustatomas laikinasis antidempingo muitas
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 7 straipsnį,
pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
A. PROCEDŪRA
1. Inicijavimas
(1)
2012 m. rugpjūčio 29 d. Europos Komisija (toliau - Komisija) pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2) (toliau - pranešimas apie inicijavimą) paskelbė apie antidempingo tyrimo dėl į Sąjungą importuojamo Argentinos ir Indonezijos (toliau - nagrinėjamosios šalys) kilmės biodyzelino inicijavimą.
(2)
Tyrimas inicijuotas gavus skundą, kurį 2012 m. liepos 17 d. gamintojų, kurie pagamina daugiau nei 60 proc. viso biodyzelino Sąjungoje, vardu pateikė Europos biodyzelino taryba (toliau - skundo pateikėjas). Skunde pateikti šio produkto dempingo ir dėl to daromos materialinės žalos prima facie įrodymai, kurių pakako tyrimo inicijavimui pagrįsti.
(3)
2013 m. sausio 30 d. Komisija nustatė, kad šis importuojamas nagrinėjamųjų šalių kilmės produktas turi būti registruojamas pagal 2013 m. sausio 28 d. Komisijos reglamentą (ES) Nr. 79/2013 (3).
(4)
2012 m. lapkričio 10 d. Komisija pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (4) paskelbė apie antisubsidijų tyrimo dėl į Sąjungą importuojamo Argentinos ir Indonezijos kilmės biodyzelino inicijavimą ir pradėjo atskirą tyrimą.
2. Tiriamasis laikotarpis
(5)
Atliekant dempingo ir žalos tyrimą nagrinėtas 2011 m. liepos 1 d. - 2012 m. birželio 30 d. laikotarpis (toliau - tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2009 m. sausio 1 d. iki TL pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
3. Su tyrimu susijusios šalys
(6)
Apie tyrimo inicijavimą Komisija oficialiai pranešė skundo pateikėjui, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, žinomiems Argentinos ir Indonezijos eksportuojantiems gamintojams, žinomiems importuotojams, tiekėjams, platintojams, naudotojams ir žinomoms susijusioms asociacijoms, taip pat Argentinos ir Indonezijos valdžios institucijoms. Pranešime apie inicijavimą visos su tyrimu susijusios šalys paragintos pranešti apie save Komisijai.
(7)
Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą.
(8)
Skundo pateikėjas, Argentinos ir Indonezijos eksportuojantys gamintojai, importuotojai ir Argentinos bei Indonezijos valdžios institucijos pareiškė savo nuomonę. Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą jas išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.
3.1. Atranka
(9)
Atsižvelgdama į didelį su tyrimu susijusių Argentinos ir Indonezijos eksportuojančių gamintojų, nesusijusių Sąjungos importuotojų ir Sąjungos gamintojų skaičių ir norėdama tyrimą užbaigti per teisės aktuose nustatytą terminą, Komisija pranešime apie inicijavimą paskelbė galinti sumažinti Argentinos ir Indonezijos eksportuojančių gamintojų, nesusijusių importuotojų ir Sąjungos gamintojų, kuriuos būtų galima išnagrinėti, skaičių iki pagrįsto skaičiaus, pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį atrinkdama tik kai kuriuos iš jų (šis procesas dar vadinamas atranka).
3.2. Argentinos eksportuojančių gamintojų atranka
(10)
Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų Argentinos eksportuojančių gamintojų prašyta apie save pranešti Komisijai ir pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją.
(11)
Prašomą informaciją pateikė ir sutiko būti atrinkti dešimt eksportuojančių gamintojų (eksportuojančių gamintojų grupių). Tačiau dvi bendrovės pranešė, kad per TL į Sąjungą neeksportavo (arba visai nevykdė gamybos).
(12)
Likusių aštuonių eksportuojančių gamintojų (jų grupių) eksportas sudarė visą eksportą į Sąjungą per TL.
(13)
Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį Komisija atrinko tris eksportuojančius gamintojus (jų grupes) remdamasi didžiausia tipine nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą apimtimi, kurią būtų galima pagrįstai išnagrinėti per turimą laikotarpį. Remiantis aštuonių eksportuojančių gamintojų, nurodytų (10) konstatuojamojoje dalyje, pateiktais duomenimis, atrinktų bendrovių eksportas per TL sudarė 86 proc. viso nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą.
(14)
Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalį dėl atrinktų bendrovių konsultuotasi su visais žinomais eksportuojančiais gamintojais, taip pat su Argentinos gamintojų asociacija bei Argentinos valdžios institucijomis, ir prieštaravimų negauta.
3.3. Individualus nagrinėjimas
(15)
Nė viena neatrinkta Argentinos bendrovė neprašė, kad pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 3 dalį būtų atliktas individualus nagrinėjimas.
3.4. Indonezijos eksportuojančių gamintojų atranka
(16)
Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų Indonezijos eksportuojančių gamintojų prašyta apie save pranešti Komisijai ir pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją.
(17)
Prašomą informaciją pateikė ir sutiko būti atrinkti aštuoni eksportuojantys gamintojai (jų grupės). Tačiau trys bendrovės pranešė, kad eksporto į Sąjungą per TL nevykdė.
(18)
Likusių penkių eksportuojančių gamintojų (jų grupių) eksportas sudarė visą eksportą į Sąjungą per TL.
(19)
Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį Komisija atrinko keturis eksportuojančius gamintojus (jų grupes) remdamasi didžiausia tipine nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą apimtimi, kurią būtų galima pagrįstai išnagrinėti per turimą laikotarpį. Remiantis penkių eksportuojančių gamintojų, nurodytų (16) konstatuojamojoje dalyje, pateiktais duomenimis, atrinktų bendrovių eksportas per TL sudarė 99 proc. viso nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą.
(20)
Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalį konsultuotasi su visais žinomais eksportuojančiais gamintojais, taip pat su Indonezijos valdžios institucijomis, ir prieštaravimų negauta.
3.5. Individualus nagrinėjimas
(21)
Nė viena neatrinkta Indonezijos bendrovė neprašė, kad pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 3 dalį būtų atliktas individualus nagrinėjimas.
3.6. Nesusijusių importuotojų atranka
(22)
Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų nesusijusių importuotojų prašyta Komisijai pranešti apie save ir pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Tačiau šiame tyrime nebendradarbiavo nė vienas importuotojas.
3.7. Sąjungos gamintojų atranka
(23)
Pranešime apie inicijavimą Komisija paskelbė preliminariai atrinkusi Sąjungos gamintojus. Atrinkti aštuoni Sąjungos gamintojai, kurie iki tyrimo inicijavimo Komisijai buvo žinomi kaip biodyzelino gamintojai. Komisija bendroves atrinko remdamasi pardavimo apimtimi, gamybos apimtimi ir geografine vietove. Atrinktų Sąjungos gamintojų gamyba sudarė 27 proc. Sąjungos gamybos.
(24)
Pranešime apie inicijavimą suinteresuotosios šalys taip pat ragintos pareikšti savo nuomonę dėl preliminariai atrinktų bendrovių. Paskelbus apie preliminariai atrinktas bendroves, dvi bendrovės, kurios turėjo būti atrinktos, pranešė nebendradarbiausiančios ir buvo pakeistos kitomis dviem bendrovėmis. Be to, Sąjungos pramonė pareiškė mananti, kad biodyzeliną gamina daug MVĮ, todėl turėtų būti atrinkta bent viena iš jų. Šis prašymas buvo patenkintas.
(25)
Laikoma, kad atrinktos bendrovės yra tipiškos Sąjungos pramonės bendrovės.
3.8. Klausimyno atsakymai
(26)
Klausimynai nusiųsti trims atrinktiems Argentinos eksportuojantiems gamintojams (jų grupėms), keturiems atrinktiems Indonezijos eksportuojantiems gamintojams (jų grupėms) ir aštuoniems atrinktiems Sąjungos gamintojams.
(27)
Klausimyno atsakymai gauti iš septynių atrinktų Argentinos ir Indonezijos eksportuojančių gamintojų (jų grupių), aštuonių Sąjungos gamintojų ir trijų naudotojų.
3.9. Tikrinamieji vizitai
(28)
Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kurią manė esant reikalingą siekiant padaryti preliminarias išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų. Tikrinamieji vizitai surengti šių bendrovių patalpose:
a)
Sąjungoje įsikūrę gamintojai
-
Bio-Oils Huelva S.L., Huelva, Ispanija
-
Biocom Energia S.L., Valensija, Ispanija
-
Diester Industrie S.A.S., Paryžius, Prancūzija
-
Elin Biofuels S.A., Kifisija, Graikija
-
Novaol S.R.L., Milanas, Italija
-
Perstorp BioProducts A.B., Stenungsundas, Švedija
-
Preol A.S., Lovosicė, Čekija
-
VERBIO Vereinigte BioEnergie A.G., Leipcigas, Vokietija
b)
Argentinos eksportuojantys gamintojai
-
Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Airės (LDC)
-
susijusių bendrovių grupė „Renova“:
-
Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Airės (Molinos)
-
Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I., Bahija Blanka (Oleaginosa)
-
Renova S.A., Bahija Blanka (Renova)
-
Vicentin S.A.I.C., Aveljaneda (Vicentin)
-
susijusių bendrovių grupė „T6“:
-
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosarijas (AGD)
-
Bunge Argentina S.A., Buenos Airės (Bunge)
-
T6 Industrial S.A., Puerto General San Martín, Santa Fė (T6)
c)
Ne ES prekiautojai, susiję su Argentinos eksportuojančiais gamintojais
-
Molinos Overseas, Montevidėjas, Urugvajus (Molinos Overseas)
-
Louis Dreyfus Commodities Suisse, Ženeva, Šveicarija (LDC Suisse)
d)
Indonezijos eksportuojantys gamintojai
-
PT. Ciliandra Perkasa, Džakarta, Indonezija (CPL)
-
PT. Musim Mas, Medanas, Indonezija (PTMM)
-
PT. Pelita Agung Agrindustri, Medanas, Indonezija (PAA)
-
susijusių bendrovių grupė („Wilmar“), PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, PT. Wilmar Nabati Indonesia
-
PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, Medanas, Indonezija (WBI)
-
PT. Wilmar Nabati Indonesia, Medanas, Indonezija (WINA)
e)
Ne ES prekiautojai, susiję su Indonezijos eksportuojančiais gamintojais
-
First Resources Limited, Suntex Tower Three, Singapūras (FRL)
-
IM Biofuel Pte Ltd, Gateway West, Singapūras ( IMBS)
-
Inter-continental Oils and Fats Pte Ltd, Gateway West, Singapūras (ICOF)
-
Virgen Oils & Fats Pte Ltd, Marina Bay Financial Centre, Singapūras (VOF)
-
Wilmar Trading Pte Ltd, Neil road, Singapūras
f)
Sąjungos importuotojai, susiję su Argentinos ir Indonezijos eksportuotojais
-
Campa Iberia S.A.U., Taragona, Ispanija (CAMPA)
-
IM Biofuel Italy S.R.L., Milanas, Italija (IMBI)
-
Louis Dreyfus Commodities España S.A., Madridas, Ispanija (LDC Spain)
-
Losur Overseas S.A., Madridas, Ispanija (Losur)
-
Wilmar Europe Trading B.V., Barendrechtas, Nyderlandai (WET BV) (5)
B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
1. Nagrinėjamasis produktas
(29)
Nagrinėjamasis produktas yra Argentinos ir Indonezijos kilmės riebalų rūgščių monoalkilesteriai ir (arba) parafininiai gazoliai, gaunami sintetinant ir (arba) apdorojant vandeniu, neiškastinės kilmės, tiek gryni, tiek mišinio pavidalo, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 95, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97, 3826 00 10 ir ex 3826 00 90 (toliau - nagrinėjamasis produktas, kuris paprastai vadinamas biodyzelinu).
(30)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad Argentinoje gaminamas tik toks biodyzelinas, kuris yra iš sojos aliejaus gaunamas sojos metilesteris (SME), ir kad Indonezijoje gaminamas tik toks biodyzelinas, kuris yra iš alyvpalmių aliejaus gaunamas palmių metilesteris (PME), o Sąjungoje gaminamas biodyzelinas yra daugiausia rapsų metilesteris (RME), tačiau gaminamas jis ir iš kitų žaliavų, įskaitant naudotą aliejų ir gryną aliejų.
(31)
SME, PME ir RME priklauso riebalų rūgščių metilesterių (FAME) kategorijai. Terminas „esteriai“ reiškia aliejaus peresterinimą, tiksliau - aliejaus sumaišymą su alkoholiu; taip gaunamas biodyzelinas ir - kaip šalutinis produktas - glicerinas. Terminas „metil-“ reiškia metanolį - šiame procese dažniausiai naudojamą alkoholį.
(32)
SME ir PME biodyzelinas galėtų būti naudojamas grynos formos, tačiau paprastai prieš naudojant Europos Sąjungoje SME ir PME biodyzelinas yra sumaišomas tarpusavyje arba su RME. SME maišomas su PME, nes grynas SME neatitinka Europos standarto EN 14214 dėl jodo ir cetaninio skaičiaus. PME (ir SME) maišomas su RME, nes PME ir SME, palyginti su RME, aukštesnė ribinė filtruojamumo temperatūra (RFT), todėl grynas PME ir SME biodyzelinas yra netinkamas naudoti žiemą šaltuosiuose Europos Sąjungos regionuose.
(33)
Taigi transporto sektoriuje kaip degalai dyzelinu varomuose kelių transporto priemonių (kaip antai automobilių, sunkvežimių, autobusų, taip pat traukinių) varikliuose yra naudojami biodyzelino ir mineralinio dyzelino mišiniai. Be to, biodyzeliną (gryną arba sumaišytą su mineraliniu dyzelinu) galima naudoti kaip namų, komercinės paskirties ar pramoninių boilerių kurą šildymui ir kaip generatorių kurą elektrai gaminti.
2. Panašus produktas
(34)
Tyrimas parodė, kad nagrinėjamojo produkto, Argentinoje ir Indonezijoje gaminamo ir vidaus rinkoje parduodamo produkto ir Sąjungos pramonės gaminamo ir Sąjungoje parduodamo produkto pagrindinės fizinės, cheminės ir techninės savybės ir naudojimo paskirtis yra panašios. Todėl šie produktai preliminariai laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
3. Prašymas neįtraukti produkto
(35)
Vienas Indonezijos gamintojas pageidavo, kad frakcionuoti metilesteriai nebūtų įtraukti į tyrimo produkto apibrėžtąją sritį. Frakciniu distiliavimu riebalų rūgščių metilesteriai suskaidomi į skirtingų cheminių savybių komponentus, kurių galutinio naudojimo paskirtis skiriasi. Minėtas gamintojas teigė, kad frakcionuoti metilesteriai, kuriuos jis gamino ir eksportavo į ES, yra ne biodyzelinas ir kad jie naudojami kitoms pramonės reikmėms, o ne kaip degalai. Be to, šis gamintojas teigė, kad šių frakcionuotų metilesterių žaliava yra kokosų aliejus arba alyvpalmių sėklų aliejus, o ne nerafinuotas alyvpalmių aliejus, kuris paprastai Indonezijoje naudojamas biodyzelinui gaminti.
(36)
Frakcionuoti metilesteriai patenka į nagrinėjamojo produkto apibrėžtąją sritį, nes tai riebalų rūgščių metilesteriai, gaminami iš biodyzelinui gaminti naudojamų žaliavų. Nors pats vienas šis biodyzelinas neatitinka Europos standarto (EN 14214), jis gali būti maišomas su kitu biodyzelinu taip, kad mišinys šį standartą atitiktų. Šis biodyzelinas yra lygiai toks pat kaip alyvpalmių metilesterių biodyzelinas, kuris, jei nesumaišytas, neatitinka minėto Europos standarto. Todėl šis argumentas atmestas.
(37)
Vis dėlto vienas Europos importuotojas, iš Indonezijos importuojantis iš alyvpalmių sėklų aliejaus gaminamus riebalų rūgščių metilesterius, pageidavo, kad jo importuojamam produktui, kuris nenaudojamas kaip degalai, bet yra perdirbamas į nesotųjį riebalų alkoholį, būtų taikoma galutinio naudojimo lengvata.
(38)
Pagal nacionalinių muitinės administracijų tvarkomą galutinio naudojimo lengvatų sistemą nuo importo muitų atleidžiama, kai patvirtinama galutinė importuotų žaliavų paskirtis. Ši sistema nustatyta Bendrijos muitinės kodekso įgyvendinimo nuostatose (6).
(39)
Sprendimas dėl šio prašymo bus priimtas galutiniame tyrimo etape, kai Komisija gaus suinteresuotųjų šalių pastabas dėl to, ar reikėtų patenkinti šį konkretų prašymą dėl ne degalams naudojamų alyvpalmių sėklų aliejaus riebalų rūgščių metilesterių importo. Nagrinėjant šias pastabas reikėtų išsiaiškinti, ar lengvata gali būti pasinaudota siekiant išvengti galutinių muitų, jeigu jie būtų nustatyti, ir poveikį ne degalams naudojamo biodyzelino importui iš šalių, kurioms jau taikomos priemonės.
C. DEMPINGAS
1. Argentina
1.1. Normalioji vertė
(40)
Komisija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį pirmiausia išnagrinėjo, ar kiekvieno atrinkto eksportuojančio gamintojo panašaus produkto pardavimo Argentinos vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams apimtis buvo tipiška, t. y. ar visa tokio pardavimo apimtis sudarė ne mažiau kaip 5 proc. visos nagrinėjamojo produkto pardavimo eksportui į Sąjungą per TL apimties. Komisija nustatė, kad bendra kiekvienos atrinktos bendrovės (bendrovių grupės) tokio pardavimo apimtis sudarė ne mažiau kaip 5 proc. visos pardavimo eksportui į Sąjungą per TL apimties.
(41)
Po to Komisija nustatė kiekvienos atrinktos bendrovės (bendrovių grupės) tų rūšių vidaus rinkoje parduodamus produktus, kurie buvo tokie patys kaip eksportui į Sąjungą parduodami produktai arba į juos panašūs.
(42)
Nagrinėta, ar kiekvienos rūšies produkto, kurį kiekviena atrinkta bendrovė (bendrovių grupė) pardavė vidaus rinkoje ir kuris, kaip nustatyta, yra toks pats arba panašus į tos rūšies produktą, kuris parduodamas eksportui į Sąjungą, pardavimas vidaus rinkoje buvo pakankamai tipiškas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Konkrečios rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo laikomas pakankamai tipišku, jeigu per TL tos rūšies produkto nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje iš viso parduota ne mažiau kaip 5 proc. viso panašaus tam tikros rūšies produkto eksportui į Sąjungą parduoto kiekio.
(43)
Vėliau Komisija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį nagrinėjo, ar kiekvienos atrinktos bendrovės (bendrovių grupės) panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo vykdomas įprastomis prekybos sąlygomis. Šiuo tikslu nustatyta kiekvienos rūšies produkto pelningo pardavimo nepriklausomiems pirkėjams dalis vidaus rinkoje per TL.
(44)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad Argentinos rinka yra smarkiai reguliuojama valstybės. Argentinoje iškastinį dyzeliną maišyti su biodyzelinu yra privaloma (TL biodyzelino dalis turėjo būti 7 proc.). Visas biodyzelino kiekis, kurio reikia šiam reikalavimui patenkinti, paskirstomas tam tikriems atrinktiems Argentinos biodyzelino gamintojams nustatant kvotas. Naftos bendrovės, siekdamos patenkinti šį privalomo maišymo reikalavimą, biodyzeliną privalo pirkti iš minėtų biodyzeliną gaminančių Argentinos bendrovių. Kainą nustato valstybė, o skelbia - Argentinos energetikos ministerija. Per TL ši valstybės nustatoma orientacinė kaina buvo apskaičiuojama pagal sudėtingą formulę, kurią taikant atsižvelgiama į gamybos sąnaudas (žaliavų, transporto ir kitas sąnaudas) ir užtikrinamas tam tikras pelnas. Orientacinei kainai apskaičiuoti naudoti kriterijai buvo nustatyti remiantis įvertinėmis paties neefektyviausio gamintojo, veikiančio pačiame atokiausiame šalies regione, sąnaudomis, taip Argentinos gamintojams užtikrinant didelį pelningumą.
(45)
Atsižvelgiant į šias aplinkybes laikyta, kad vidaus pardavimas vykdomas ne įprastinėmis prekybos sąlygomis, todėl panašaus produkto normaliąją vertę reikėjo preliminariai apskaičiuoti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 ir 6 dalis prie bendrovės per tiriamąjį laikotarpį patirtų nuosavų gamybos sąnaudų pridėjus pardavimo, bendrąsias ir administracines išlaidas (PBA) ir pagrįstą pelno dydį. Skundo pateikėjai teigė, kad dėl Argentinoje taikomos diferencijuotos eksporto apmokestinimo sistemos smukdomos sojų bei sojos aliejaus kainos, todėl iškreipiamos biodyzelino gamintojų sąnaudos. Šiuo metu Komisija neturi pakankamai informacijos, kad galėtų nuspręsti, kaip tinkamai įvertinti šį argumentą. Todėl tai, ar minėtos sąnaudos pagrįstai atspindi nagrinėjamojo produkto gamybos sąnaudas, bus toliau nagrinėjama galutiniame tyrimo etape ir per šiuo metu vykstantį antisubsidijų tyrimą.
(46)
Atsižvelgdama į (42) konstatuojamojoje dalyje aprašytas rinkos ekonomikos sąlygas, Komisija laikėsi nuomonės, kad pelno sumos negalima nustatyti remiantis faktiniais atrinktų bendrovių duomenimis. Todėl pelno suma, naudota apskaičiuojant normaliąją vertę, buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punktą remiantis pagrįsta pelno suma, kurios galėtų tikėtis šio tipo nauja, inovatyvi ir kapitalo imli įmonė veikdama įprastomis konkurencijos sąlygomis laisvoje ir atviroje rinkoje, t. y. 15 proc. nuo apyvartos.
1.2. Eksporto kaina
(47)
Atrinkti eksportuojantys gamintojai į Sąjungą eksportavo tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams arba per susijusias bendroves.
(48)
Nagrinėjamojo produkto tiesioginio eksporto nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje atveju eksporto kaina buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį remiantis už nagrinėjamąjį produktą faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis.
(49)
Kai pardavimas eksportui į Sąjungą buvo vykdomas per Sąjungoje įsikūrusias susijusias prekybos bendroves, eksporto kaina nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį remiantis kaina, kuria importuotas produktas buvo pirmą kartą perparduotas nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje. Tokiais atvejais eksporto kaina buvo koreguojama siekiant atsižvelgti į visas nuo importo iki perpardavimo patirtas išlaidas ir į gautą pelną. Šiuo atveju pagrįstu laikytas 5 proc. nuo apyvartos dydžio pelnas.
1.3. Palyginimas
(50)
Atrinktų eksportuojančių gamintojų normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis.
(51)
Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui.
(52)
Todėl koreguota siekiant atsižvelgti į transporto, jūrų frachto ir draudimo išlaidas, tvarkymo, krovos darbų ir papildomas išlaidas, eksporto muitus ir komisinius visais atvejais, kai buvo aišku, kad jie turėjo poveikio kainų palyginamumui.
(53)
Kai pardavimas eksportui į Sąjungą buvo vykdomas per ne Sąjungoje įsikūrusias susijusias prekybos bendroves, Komisija nagrinėjo, ar tokie susiję prekiautojai turėtų būti laikomi eksportuojančio gamintojo pardavimo eksportui skyriais, ar už komisinius veikiančiais tarpininkais.
(54)
Viena prekybos bendrovė buvo artimai susijusi su eksportuojančiu gamintoju ir jo visiškai kontroliuojama, ji neturėjo jokių derybinių įgaliojimų, negalėjo daryti poveikio kainoms ar pristatymo sąlygoms ir prekiavo vien tik Argentinos eksportuojančio gamintojo pagamintais produktais. Todėl ji laikyta eksportuojančio gamintojo pardavimo eksportui skyriumi ir šiuo atveju koreguojant į komisinius neatsižvelgta. Nustatyta, kad vienos ne ES įsikūrusios prekybos bendrovės ryšiai su Argentinos eksportuojančiu gamintoju buvo ne tokie glaudūs, jis jos nekontroliavo, be to, ji prekiavo kitais produktais, kuriuos pagamino kiti gamintojai. Šiuo atveju buvo laikoma, kad minėta prekybos bendrovė vykdė funkcijas, kurios buvo panašios į už komisinius prekiautojo vykdomas funkcijas. Todėl pardavimo eksportui kainos buvo koreguojamos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies i punktą siekiant atsižvelgti į prekiautojo gautą tariamą pelno dydį.
(55)
Į faktinį pardavimo kainų, kurias susijusiam prekiautojui taikė Argentinos eksportuojantis gamintojas, ir pardavimo kainų, kurias susiję prekiautojai taikė pirmam nepriklausomam pirkėjui ES, skirtumą koreguojant neatsižvelgta. Koreguota remiantis susijusio prekiautojo PBA išlaidomis ir pagrįsta pelno suma. Faktinis bendrovės pelnas laikytas nepatikimu dėl bendrovių ryšių pobūdžio.
1.4. Dempingo skirtumas
(56)
Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalimis, atrinktų eksportuojančių gamintojų kiekvienos rūšies panašiam produktui nustatyta vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su vidutine svertine eksporto kaina.
(57)
Vidutinis svertinis neatrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų dempingo skirtumas buvo apskaičiuotas remiantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 6 dalies nuostatomis. Šis skirtumas nustatytas remiantis trims atrinktiems eksportuojantiems gamintojams nustatytais skirtumais.
(58)
Visiems kitiems Argentinos eksportuojantiems gamintojams dempingo skirtumas nustatytas remiantis turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį. Šiuo tikslu iš pradžių nustatytas bendradarbiavimo lygis: bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pranešti eksporto į Sąjungą apimties duomenys palyginti su atitinkama Eurostato importo statistika. Nustatytas labai aukštas bendradarbiavimo lygis (100 proc. viso eksporto į Sąjungą per TL), todėl visiems kitiems Argentinos eksportuojantiems gamintojams nustatytas dempingo skirtumas, atitinkantis atrinkto bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo, kuriam nustatytas didžiausias dempingo skirtumas, dempingo skirtumą.
(59)
Taip nustatyti laikinieji procentais išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo skirtumai yra tokie:
Dempingo skirtumas
Bendrovė
Laikinasis dempingo skirtumas
Louis Dreyfus Commodities S.A.
7,2 %
Grupė „Renova“ (Molinos Río de la Plata S.A., Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A. ir Vicentin S.A.I.C.)
6,8 %
Grupė „T6“ (Aceitera General Deheza S.A., Bunge Argentina S.A.)
10,6 %
Kitos bendradarbiaujančios bendrovės
7,9 %
Visos kitos bendrovės
10,6 %
2. Indonezija
2.1. Normalioji vertė
(60)
Komisija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį pirmiausia išnagrinėjo, ar kiekvieno atrinkto eksportuojančio gamintojo panašaus produkto pardavimo Indonezijos vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams apimtis buvo tipiška, t. y. ar visa tokio pardavimo apimtis sudarė ne mažiau kaip 5 proc. visos nagrinėjamojo produkto pardavimo eksportui į Sąjungą per TL apimties. Komisija nustatė, kad, išskyrus du eksportuojančius gamintojus, pardavimas vidaus rinkoje nebuvo tipiškas.
(61)
Eksportuojančių gamintojų, kurių pardavimas apskritai buvo tipiškas, atveju Komisija vėliau nustatė tų rūšių vidaus rinkoje parduodamus produktus, kurie buvo tokie patys kaip eksportui į Sąjungą parduodami produktai arba į juos panašūs.
(62)
Nustačius vienodų ar panašių rūšių produktus nagrinėta, ar jų pardavimas vidaus rinkoje buvo pakankamai tipiškas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Konkrečios rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo laikomas pakankamai tipišku, jeigu eksportuojantys gamintojai per TL tos rūšies produkto nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje iš viso pardavė ne mažiau kaip 5 proc. viso panašaus tam tikros rūšies produkto į Sąjungą eksportuoto kiekio. Nustatyta, kad tų rūšių produktų, kuriuos eksportavo eksportuojantys gamintojai, kurių pardavimas apskritai buvo tipiškas, pardavimas vidaus rinkoje nebuvo tipiškas arba kad jie vidaus rinkoje iš viso neprekiavo tos rūšies produktais.
(63)
Todėl visiems eksportuojantiems gamintojams panašaus produkto normalioji vertė buvo preliminariai apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 ir 6 dalis prie bendrovės per tiriamąjį laikotarpį patirtų nuosavų gamybos sąnaudų pridėjus PBA išlaidas ir pagrįstą pelno skirtumą. Skundo pateikėjai teigė, kad dėl Indonezijoje taikomos diferencijuotos eksporto apmokestinimo sistemos smukdomos alyvpalmių aliejaus kainos, todėl iškreipiamos biodyzelino gamintojų sąnaudos. Šiuo metu Komisija neturi pakankamai informacijos, kad galėtų nuspręsti, kaip tinkamai įvertinti šį argumentą. Todėl tai, ar minėtos sąnaudos pagrįstai atspindi nagrinėjamojo produkto gamybos sąnaudas, bus toliau nagrinėjama galutiniame tyrimo etape ir per šiuo metu vykstantį antisubsidijų tyrimą.
(64)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad Indonezijos biodyzelino vidaus rinka yra smarkiai reguliuojama valstybės. Pertamina, visiškai valstybei priklausanti naftos ir dujų bendrovė, neabejotinai yra pati didžiausia vidaus rinkoje veikianti bendrovė (daugiau kaip 90 proc. vidaus rinkoje įsigyjamo biodyzelino ji perka iš atrinktų gamintojų). Pertamina yra valstybės įgaliota gaminti biodegalų ir iškastinių degalų mišinius, kurie parduodami jos degalinėse. Kiekvieną mėnesį Indonezijos prekybos ministerija nustato orientacinę eksporto kainą, kuria remiantis apskaičiuojamas mėnesinis eksporto muitų lygis. Pertamina biodyzeliną įsigyja už minėtą Indonezijos vyriausybės nustatytą orientacinę kainą.
(65)
Atsižvelgiant į šias aplinkybes, pelno sumos nebuvo galima apskaičiuoti remiantis faktiniais atrinktų bendrovių duomenimis, nes jų pardavimas vidaus rinkoje nelaikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis. Todėl pelno suma, naudota apskaičiuojant normaliąją vertę, buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punktą remiantis pagrįsta pelno suma, kurios galėtų tikėtis šio tipo nauja, inovatyvi ir kapitalo imli įmonė veikdama įprastomis konkurencijos sąlygomis laisvoje ir atviroje rinkoje, t. y. 15 proc. nuo apyvartos.
2.2. Eksporto kaina
(66)
Atrinkti eksportuojantys gamintojai į Sąjungą eksportavo tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams arba per susijusias bendroves.
(67)
Nagrinėjamojo produkto tiesioginio eksporto nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje atveju eksporto kaina buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį remiantis už nagrinėjamąjį produktą faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis.
(68)
Kai pardavimas eksportui į Sąjungą buvo vykdomas per Sąjungoje įsikūrusias susijusias prekybos bendroves, eksporto kaina nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį remiantis kaina, kuria importuotas produktas buvo pirmą kartą perparduotas nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje. Tokiais atvejais eksporto kaina buvo koreguojama siekiant atsižvelgti į visas nuo importo iki perpardavimo patirtas išlaidas, ir pagrįstu laikytas 5 proc. nuo apyvartos dydžio pelnas.
(69)
Priemokos, kurios vienoje valstybėje narėje buvo taikomos pirkėjams, po biodyzelino įsigijimo norintiems pasinaudoti dvejopo biodyzelino vertės skaičiavimo reglamentavimo sistema (7), nelaikytos eksporto kainos dalimi. Tokios priemokos savaime nėra susietos su nagrinėjamuoju produktu, veikiau su susijusio importuotojo prievole pateikti dokumentus, kad gautų vyriausybės sertifikatą, kuriuo susijusio importuotojo klientui sudaroma galimybė įvykdyti būtinas sąlygas, kad galėtų maišyti tik pusę biodyzelino kiekio (jeigu tas biodyzelinas gali būti laikomas „dvigubos vertės“).
2.3. Palyginimas
(70)
Atrinktų eksportuojančių gamintojų normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis.
(71)
Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui.
(72)
Todėl koreguota siekiant atsižvelgti į transporto, jūrų frachto ir draudimo išlaidas, tvarkymo, krovos darbų ir papildomas išlaidas, kreditų išlaidas, eksporto muitus, tyrimų mokesčius, bankų renkamus mokesčius ir komisinius visais atvejais, kai buvo aišku, kad jie turėjo poveikio kainų palyginamumui.
(73)
Kai pardavimas eksportui į Sąjungą buvo vykdomas per ne Sąjungoje įsikūrusias susijusias prekybos bendroves, Komisija nagrinėjo, ar tokie susiję prekiautojai turėtų būti laikomi eksportuojančio gamintojo pardavimo eksportui skyriais, ar už komisinius veikiančiais tarpininkais.
(74)
Nustatyta, kad viena bendrovė (bendrovių grupė) užmezgė ryšius su susijusia prekybos bendrove, kad ši be kitų produktų už komisinius prekiautų ir biodyzelinu. Šiuo atveju laikytasi nuomonės, kad susijęs prekiautojas turėtų būti laikomas už komisinius veikiančiu tarpininku, todėl pardavimo eksportui kainos buvo pakoreguotos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies i punktą siekiant atsižvelgti į prekiautojo gautą pelno dydį.
(75)
Vienas eksportuojantis gamintojas nagrinėjamąjį produktą (PME) pirmam nepriklausomam pirkėjui pardavė prieš tai sumaišęs jį su RME. Todėl pagal 2 straipsnio 10 dalies a punktą buvo atliktas koregavimas siekiant atsižvelgti į nagrinėjamojo produkto fizinių savybių skirtumus.
2.4. Dempingo skirtumas
(76)
Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalimis, atrinktų eksportuojančių gamintojų kiekvienos rūšies panašiam produktui nustatyta vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su vidutine svertine eksporto kaina.
(77)
Vidutinis svertinis neatrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų dempingo skirtumas buvo apskaičiuotas remiantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 6 dalies nuostatomis. Šis skirtumas nustatytas remiantis atrinktiems eksportuojantiems gamintojams nustatytais skirtumais, neatsižvelgiant į eksportuojančio gamintojo, kuriam nustatytas nulinis dempingo skirtumas, skirtumą.
(78)
Visiems kitiems Indonezijos eksportuojantiems gamintojams dempingo skirtumas nustatytas pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį remiantis turimais faktais. Šiuo tikslu iš pradžių nustatytas bendradarbiavimo lygis: bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pranešti eksporto į Sąjungą apimties duomenys palyginti su atitinkama Eurostato importo statistika. Nustatytas labai aukštas bendradarbiavimo lygis (99 proc. viso eksporto į Sąjungą per TL), todėl visiems kitiems Indonezijos eksportuojantiems gamintojams nustatytas dempingo skirtumas, atitinkantis atrinkto bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo, kuriam nustatytas didžiausias dempingo skirtumas, dempingo skirtumą.
(79)
Taip nustatyti laikinieji procentais išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo skirtumai yra tokie:
Dempingo skirtumas
Bendrovė
Laikinasis dempingo skirtumas
PT. Ciliandra Perkasa
0,0 %
PT. Musim Mas
2,8 %
PT. Pelita Agung Agrindustri
5,3 %
PT. Wilmar Bioenergi Indonesia
9,6 %
PT. Wilmar Nabati Indonesia
9,6 %
Kitos bendradarbiaujančios bendrovės
6,5 %
Visos kitos bendrovės
9,6 %
D. ŽALA
1. Sąjungos pramonės ir Sąjungos produkcijos apibrėžtis
(80)
Panašų produktą Sąjungoje gamina 254 gamintojai. Jie yra Sąjungos pramonė, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje (toliau - Sąjungos pramonė).
(81)
Gauta įtarimų, kad daug didelių Sąjungos gamintojų yra susiję su Argentinos eksportuotojais ir (arba) kad jie importuoja biodyzeliną iš Argentinos, todėl neturėtų būti įtraukti į Sąjungos pramonės apibrėžtį.
(82)
Atlikus tyrimą trys bendrovės buvo išbrauktos iš Sąjungos pramonės apibrėžties dėl jų priklausymo nuo importo iš nagrinėjamųjų šalių - per TL jų importas sudarė atitinkamai 63 proc., 85 proc. ir 71 proc. jų pačių produkcijos. Dar dvi bendrovės išbrauktos, nes per tiriamąjį laikotarpį biodyzelino negamino. Šių bendrovių duomenys tolesnėse dalyse nenaudojami. Padaryta preliminari išvada, kad nebuvo priežasčių iš Sąjungos pramonės apibrėžties išbraukti kurį nors kitą Sąjungos gamintoją.
(83)
Siekiant nustatyti visą per TL Sąjungoje pagamintą produkto kiekį, naudota visa turima informacija apie Sąjungos pramonę, įskaitant skunde pateiktą informaciją ir Sąjungos gamintojų prieš inicijuojant tyrimą ir jį inicijavus pateiktus duomenis. Remiantis šia informacija nustatyta, kad Sąjungoje per TL iš viso pagaminta apie 9 052 871 tonų produkto. Kaip nurodyta pirmiau, atrinkti aštuoni Sąjungos gamintojai, kurių produkcija sudarė 27 proc. visos Sąjungos panašaus produkto produkcijos.
2. Sąjungos suvartojimas
1 lentelė
Sąjungos suvartojimas
2009
2010
2011
TL
Tonos
11 165 831
11 538 511
11 159 706
11 728 400
Indeksas (2009 m. = 100)
100
103
100
105
Šaltinis -
Eurostatas, Sąjungos pramonės duomenys.
(84)
Sąjungos suvartojimas nustatytas remiantis visų Sąjungos gamintojų visos Sąjungos produkcijos Sąjungos rinkoje kiekiu, atėmus jų eksportą, pridėjus importą iš Argentinos ir Indonezijos ir importą iš kitų trečiųjų šalių.
(85)
Importo iš Argentinos ir Indonezijos kiekio duomenys buvo paimti iš Eurostato duomenų, susijusių su įvairiais KN kodais, kuriems priskiriamas produktas.
(86)
Remiantis šiais duomenimis, per laikotarpį nuo 2009 m. iki TL pabaigos Sąjungos biodyzelino suvartojimas padidėjo 5 proc.
3. Bendras importo iš nagrinėjamųjų šalių poveikio vertinimas
(87)
Kaip nustatyta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje, importo iš abiejų šalių poveikis gali būti vertinamas bendrai tik tuo atveju, jei tenkinamos dvi sąlygos.
(88)
Pirmoji - dempingo skirtumas, susijęs su importu iš abiejų šalių, yra didesnis už de minimis, o importo kiekis nėra nereikšmingas. Dempingo skirtumas, kuris buvo nustatytas dėl importo iš Argentinos ir Indonezijos, buvo didesnis už pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalyje apibrėžtą de minimis ribą, o importo apimtis iš kiekvienos nagrinėjamosios šalies nebuvo nereikšminga, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 5 straipsnio 7 dalyje - per TL jo rinkos dalis buvo atitinkamai 10,8 proc. ir 8,5 proc.
(89)
Antra, importuojami produktai turi konkuruoti tarpusavyje ir konkuruoti su panašiu Sąjungos produktu. Iš Argentinos ir Indonezijos importuojamas biodyzelinas yra sumaišomas su mineraliniu biodyzelinu tų pačių prekybos bendrovių ir parduodamas pirkėjams visoje Sąjungoje tiesiogiai konkuruojant su Sąjungos pramonės pagamintu biodyzelinu.
(90)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, preliminariai laikoma, kad įvykdyti visi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje išdėstyti kriterijai ir kad atliekant žalos analizę iš Argentinos importuojamas produktas ir iš Indonezijos importuojamas produktas turėtų būti nagrinėjami bendrai.
4. Iš nagrinėjamųjų šalių importuojamo produkto kiekis ir rinkos dalis
2 lentelė
2009
2010
2011
TL
Importas iš Argentinos
Tonos
853 589
1 179 285
1 422 142
1 263 230
Indeksas (2009 m. = 100)
100
138
167
148
Rinkos dalis
7,6 %
10,2 %
12,7 %
10,8 %
Indeksas (2009 m. = 100)
100
135
167
141
Importas iš Indonezijos
Tonos
157 915
495 169
1 087 518
995 663
Indeksas (2009 m. = 100)
100
314
689
631
Rinkos dalis
1,4 %
4,3 %
9,7 %
8,5 %
Indeksas (2009 m. = 100)
100
303
689
600
Visa rinkos dalis
9,1 %
14,5 %
22,5 %
19,3 %
Indeksas (2009 m. = 100)
100
160
248
213
Šaltinis -
Eurostatas.
(91)
Iš Argentinos ir Indonezijos importuojamas kiekis labai išaugo per 2009 m. - TL, o importas iš Indonezijos augo sparčiau nei iš Argentinos. Per minėtą laikotarpį rinkos dalis padidėjo nuo 9,1 proc. iki 19,3 proc.
5. Importo iš nagrinėjamųjų šalių kainos ir priverstinis kainų mažinimas
5.1. Kainų raida
3 lentelė
Importo kaina (EUR/t)
2009
2010
2011
TL
Argentina
629
730
964
967
Indeksas (2009 m. = 100)
100
116
153
154
Indonezija
597
725
864
863
Indeksas (2009 m. = 100)
100
121
145
145
Iš viso
624
728
920
921
Indeksas (2009 m. = 100)
100
117
147
148
Šaltinis -
Eurostatas.
(92)
Nors importo kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį didėjo, ypač 2010-2011 m., biodyzelino iš Argentinos ir Indonezijos kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu išliko mažesnės už Sąjungos pramonės kainas.
5.2. Priverstinis kainų mažinimas
(93)
Siekiant nustatyti, ar per TL buvo priverstinai mažinamos kainos, vidutinės svertinės atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainos, pakoreguotos pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis, buvo palygintos su atitinkamomis vidutinėmis svertinėmis importo iš atrinktų Argentinos ir Indonezijos gamintojų kainomis pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, kurios buvo nustatytos remiantis CIF kaina ir tinkamai pakoreguotos siekiant atsižvelgti į muitus ir išlaidas po importo.
(94)
SME iš Argentinos ir PME iš Indonezijos buvo palygintas su Sąjungos rinkoje gaminamu ir parduodamu produktu remiantis ribine filtruojamumo temperatūra (RTF), t. y. temperatūra, kuriai esant biodyzelinas vėl virsta riebalais ir nebegali būti naudojamas kaip degalai.
(95)
Visų iš Argentinos į ES parduoti įvežtų produktų RTF buvo 0 °C. Todėl šie produktai buvo palyginti su Sąjungos gamintojų parduodamu biodyzelinu, kurio RTF - 0 °C.
(96)
Viso ES parduoto Indonezijos kilmės biodyzelino RFT buvo 13 0 °C. Atsižvelgiant į tai, kad Sąjungos gamintojai parduoda labai mažą tokios RFT biodyzelino kiekį (Indonezijos kilmės PME, prieš jį parduodant pirmam nepriklausomam pirkėjui, beveik visada sumaišomas su kitu kitų šalinių biodyzelinu), manyta, kad tiesiogiai lyginti netikslinga. Todėl iš Indonezijos eksportuoto PME, kurio RFT yra 13 °C, kaina buvo pakoreguota pagal RFT 0 °C biodyzelino kainą ir padidinta, remiantis kainos skirtumu Sąjungos rinkoje tarp Sąjungos pramonės pagaminto PME, kurio RFT yra 13 °C, ir vidutinės biodyzelino, kurio RFT yra 0 °C, kainos.
(97)
Pagal minėtą metodą Argentinos ir Indonezijos bei Sąjungos kainų skirtumas, išreikštas Sąjungos pramonės svertinės vidutinės gamintojo kainos EXW sąlygomis procentine dalimi, t. y. priverstinio kainų mažinimo skirtumas, sudarė 2,5-9,1 proc.
6. Sąjungos pramonės ekonominė padėtis
(98)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėjant importo dempingo kaina poveikį Sąjungos pramonei buvo įvertinti visi ekonominiai rodikliai, tirtuoju laikotarpiu turėję poveikio Sąjungos pramonei.
(99)
Kaip minėta, tiriant galimą žalą Sąjungos pramonei naudoti patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų duomenys.
(100)
Nagrinėdama žalą Komisija atskirai įvertino makroekonominius ir mikroekonominius žalos rodiklius. Makroekonominius nagrinėjamojo laikotarpio rodiklius Komisija vertino remdamasi Sąjungos pramonės pateiktais visų Sąjungos gamintojų duomenimis. Mikroekonominius rodiklius Komisija nagrinėjo remdamasi patikrintais atrinktų Sąjungos gamintojų pateiktais duomenimis.
(101)
Remiantis su visais Sąjungos biodyzelino gamintojais susijusia informacija, įvertinti šie makroekonominiai rodikliai: gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas, dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio dempingo.
(102)
Remiantis su atrinktais Sąjungos biodyzelino gamintojais susijusia informacija įvertinti šie mikroekonominiai rodikliai: vidutinės vieneto kainos, vieneto sąnaudos, darbo sąnaudos, atsargos, pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą.
7. Makroekonominiai rodikliai
7.1. Gamybos pajėgumai, gamyba ir pajėgumų naudojimas
4 lentelė
2009
2010
2011
TL
Gamybos pajėgumai (tonomis)
20 359 000
21 304 000
21 517 000
22 227 500
Indeksas (2009 m. = 100)
100
105
106
109
Gamybos apimtis (tonomis)
8 745 693
9 367 183
8 536 884
9 052 871
Indeksas (2009 m. = 100)
100
107
98
104
Pajėgumų naudojimas
43 %
44 %
40 %
41 %
Indeksas (2009 m. = 100)
100
102
92
95
Šaltinis -
Sąjungos pramonės pateikti duomenys.
(103)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu didėjo ir Sąjungos pramonės gamyba, ir suvartojimas. Pajėgumai iš esmės nesikeitė, ypač 2010 m. - TL; taigi pajėgumai tuo laikotarpiu naudoti menkai. Sąjungos pramonė negalėjo pasinaudoti anksčiau įrengtais pajėgumais arba išnaudoti pajėgumų, kurie tuo laikotarpiu padidinti tikintis JAV nustatytų priemonių poveikio ar dėl numatytos kvotų sistemos ir kai kurių valstybių narių didesnių užsakymų.
7.2. Pardavimo apimtis ir rinkos dalis
5 lentelė
2009
2010
2011
TL
Pardavimo apimtis (tonomis)
9 454 786
9 607 731
8 488 073
9 294 137
Indeksas (2009 m. = 100)
100
102
90
98
Rinkos dalis
84,7 %
83,3 %
76,1 %
79,2 %
Indeksas (2009 m. = 100)
100
98
90
94
Šaltinis -
Sąjungos pramonės pateikti duomenys.
(104)
Pardavimo nesusijusioms bendrovėms Sąjungoje apimtis per šį laikotarpį iš esmės nesikeitė. Atsižvelgiant į tai, kad per šį laikotarpį suvartojimas šiek tiek išaugo, pastovi pardavimo apimtis lėmė rinkos dalies sumažėjimą (5,5 procentinio punkto), o prarastą rinkos dalį užėmė importas iš nagrinėjamųjų šalių.
7.3. Augimas
(105)
Sąjungos pramonės augimą rodo kiekio rodikliai - gamybos, pardavimo ir ypač rinkos dalies. Nors per nagrinėjamą laikotarpį suvartojimas padidėjo, Sąjungos gamintojų rinkos dalis kartu su juo neaugo. Sąjungos pramonės rinkos dalis per šį laikotarpį sumažėjo, o importo apimtis padidėjo. Per tą patį laikotarpį importui iš Argentinos ir Indonezijos tenkanti rinkos dalis padidėjo daugiau kaip 10 procentinių punktų. Tai, kad Sąjungos pramonė negalėjo visapusiškai pasinaudoti augančia rinka, apskritai turėjo neigiamo poveikio jos ekonominei padėčiai.
7.4. Užimtumas ir našumas
6 lentelė
2009
2010
2011
TL
Užimtumas (visos darbo dienos ekvivalentais (VDDE))
1 858
2 055
2 061
2 079
Indeksas (2009 m. = 100)
100
111
111
112
Našumas (t/VDDE)
4 707
4 558
4 142
4 354
Indeksas (2009 m. = 100)
100
97
88
93
Šaltinis -
Sąjungos pramonės pateikti duomenys.
(106)
Biodyzelino pramonė yra kapitalo imli pramonė, kurios gamybos procesui nereikia daug darbo jėgos, be to, tam tikrą dalį biodyzelino faktiškai pagamina rangovai, todėl darbuotojų samdoma nedaug. Atsižvelgiant į tai, kad per šį laikotarpį šiek tiek padidėjo gamybos apimtis, padidėjo ir užimtumas.
(107)
Užimtumas didėjo sparčiau nei gamyba, taigi našumas per laikotarpį nuo 2009 m. iki TL pabaigos sumažėjo 7 procentiniais punktais.
7.5. Faktinio dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio dempingo
(108)
Iki 2009 m. (kuomet prasideda šio tyrimo tiriamasis laikotarpis) Sąjungos pramonei žalą darė importas dempingo kaina iš Junginių Amerikos Valstijų. Iš Jungtinių Amerikos Valstijų importuojamam produktui nustatytais muitais siekta užtikrinti vienodas sąlygas, kad Sąjungos pramonė galėtų sąžiningai konkuruoti su minėtu importu ir atsigauti po anksčiau patirtos žalos.
(109)
Tačiau akivaizdu, kad taip nebuvo. Sąjungos pramonė dabar ne tokia pelninga kaip 2009 m., be to, ji prarado rinkos dalį (net palyginti su 2009 m.), kurią užėmė iš Argentinos ir Indonezijos importuojami produktai, dėl kurių priverstinai mažinamos Sąjungos kainos. Pajėgumų naudojimas mažėjo, nors suvartojimas Sąjungoje didėjo. Akivaizdu, kad atsigavimo po buvusio dempingo nebuvo.
(110)
Argentinos ir Indonezijos eksportuojančių gamintojų dempingo skirtumai buvo nurodyti pirmiau, dempingui skirtame skirsnyje. Nustatyta, kad vienas Indonezijos eksportuojantis gamintojas, kurio importas į ES sudaro nedidelę viso importo iš Indonezijos dalį, dempingo nevykdė. Tačiau kiti Indonezijos eksportuojantys gamintojai ir visi Argentinos eksportuojantys gamintojai, kaip nustatyta, biodyzeliną į Sąjungos rinką eksportavo dempingo kaina. Be to, atsižvelgiant į importo dempingo kaina iš abiejų nagrinėjamųjų šalių apimtį ir kainas, faktinio dempingo skirtumo poveikio negalima laikyti nereikšmingu.
8. Mikroekonominiai rodikliai
8.1. Vidutinės vieneto kainos, vieneto sąnaudos ir darbo užmokesčio sąnaudos
7 lentelė
2009
2010
2011
TL
Vieneto kaina (EUR/t)
797
845
1 096
1 097
Indeksas (2009 m. = 100)
100
106
137
138
Vieneto sąnaudos (EUR/t)
760
839
1 089
1 116
Indeksas (2009 m. = 100)
100
110
143
147
Darbo užmokesčio sąnaudos EUR/VDDE
57 391
63 490
62 141
61 004
Indeksas (2009 m. = 100)
100
111
108
106
Šaltinis -
atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.
(111)
Nors nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė sugebėjo padidinti pardavimo kainą, dėl prasto rapsų derliaus 2011 m. gamybos sąnaudos išaugo tiek, kad didesnės pardavimo kainos jos nebekompensavo. Sąjungos pramonei buvo ekonomiškai nenaudinga importuoti alternatyvių žaliavų iš Argentinos ir Indonezijos dėl tose šalyse galiojusio mokesčių režimo, todėl ji buvo priversta importuoti gatavą biodyzeliną ir taip sumažinti savo sąnaudas ir, atitinkamai, bendrus nuostolius.
(112)
Be to, nagrinėjamuoju laikotarpiu išaugo atrinktų bendrovių darbo užmokesčio sąnaudos, todėl bendrovės ir vėl turėjo ieškoti būdų, kaip sumažinti bendrąsias sąnaudas.
8.2. Atsargos
8 lentelė
2009
2010
2011
TL
Atsargos (tonomis)
74 473
87 283
90 249
103 058
Indeksas (2009 m. = 100)
100
117
121
138
Šaltinis -
atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.
(113)
Per nagrinėjamą laikotarpį biodyzelino atsargos padidėjo maždaug 40 proc. Atsargų kiekis didėjo per visą nagrinėjamą laikotarpį. Tačiau vertinant ekonominę Sąjungos pramonės padėtį su atsargomis susiję duomenys nėra labai vertingi, nes biodyzelino negalima saugoti ilgiau nei 6 mėnesius (vidutiniškai jis laikomas tik apie tris mėnesius).
8.3. Pelningumas, investicijos, investicijų grąža, grynųjų pinigų srautas ir pajėgumas padidinti kapitalą
9 lentelė
2009
2010
2011
TL
Pelningumas
3,5 %
-0,3 %
-0,2 %
-2,5 %
Investicijos (tūkst. EUR)
188 491
156 927
149 113
141 578
Indeksas (2009 m. = 100)
100
83
79
75
Investicijų grąža
19 %
-2 %
-2 %
-24 %
Grynųjų pinigų srautas (tūkst. EUR)
244 001
-48 649
21 241
23 984
Indeksas (2009 m. = 100)
100
-20
9
10
Šaltinis -
atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.
(114)
Atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumas nustatytas ikimokestinį grynąjį pelną, kuris buvo gautas panašų produktą pardavus Sąjungos rinkoje, išreiškus tokio pardavimo apyvartos procentine dalimi. Per nagrinėjamą laikotarpį atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumas sumažėjo labai smarkiai - nuo 3,5 proc. iki -2,5 proc.
(115)
Atrinktų Sąjungos gamintojų investicijų į biodyzelino gamybą lygis per minėtą laikotarpį sumažėjo, todėl galima daryti išvadą, kad nors atrinkti gamintojai vis dar buvo pajėgūs investuoti į biodyzelino gamybą, sumažėjus Sąjungos gamintojų rinkos daliai, sumažėjo ir tokioms investicijoms galimų skirti išteklių.
(116)
Atrinktų Sąjungos gamintojų investicijų grąžos, rodančios jų ikimokestinius rezultatus biodyzelino gamybai naudoto turto atskaitinio laikotarpio pradžios ir pabaigos grynosios buhalterinės vertės procentine dalimi, pelningumo tendencija buvo neigiama. Mažėjanti investicijų grąža akivaizdžiai rodo tiriamuoju laikotarpiu blogėjančią Sąjungos pramonės ekonominę padėtį.
(117)
Grynųjų pinigų srautas, t. y. pramonės gebėjimas finansuoti savo veiklą, per nagrinėjamą laikotarpį smarkiai sumažėjo - tai rodo, kad atrinktoms bendrovėms buvo sunku konkuruoti su dempingo kaina iš Argentinos ir Indonezijos vykdomu importu.
9. Išvada dėl žalos
(118)
Įvertinus patikrintus duomenis galima daryti neabejotiną išvadą, kad Sąjungos pramonei buvo padaryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje. Suvartojimas augo, bet tuo pat metu buvo prarasta rinkos dalis ir sumažėjo pelningumas, padidėjo importuojamų produktų užimama rinkos dalis ir buvo priverstinai mažinamos Sąjungos gamintojų kainos.
(119)
Kiti rodikliai taip pat blogėjo arba nekito net po to, kai Jungtinėms Amerikos Valstijoms buvo nustatytos priemonės ir muitų taikymas išplėstas iš Kanados vengiant priemonių siunčiamiems produktams.
(120)
Sąjungos gamintojams pavyko kompensuoti didžiąją dalį per 2010-2011 m. padidėjusių (+33 procentiniais punktais) gamybos sąnaudų, bet tik iki nulio sumažinus pelningumą. Tačiau per 2011 m. - TL padidėjusių sąnaudų Sąjungos gamintojai kompensuoti nebepajėgė, nes išaugo žaliavų kaina, o žaliavos sudaro beveik 80 proc. visų biodyzelino gamybos sąnaudų. Šių padidėjusių sąnaudų nebuvo galima visiškai perkelti pirkėjams Sąjungos rinkoje, todėl per TL patirta nuostolių.
E. PRIEŽASTINIS RYŠYS
1. Įvadas
(121)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalis nagrinėta, ar dėl nagrinėjamųjų šalių kilmės importo dempingo kaina Sąjungos pramonei padaryta tokia žala, kad ją būtų galima laikyti materialine.
(122)
Taip pat nagrinėti kiti, su importu dempingo kaina nesusiję žinomi veiksniai, galėję tuo pačiu metu daryti žalą Sąjungos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kurią galėjo padaryti tie kiti veiksniai, nebūtų priskirta importui dempingo kaina.
2. Importo dempingo kaina poveikis
(123)
Nustatyta, kad per tiriamąjį laikotarpį nevykdant dempingo iš Indonezijos į ES importuota tik nedidelė dalis biodyzelino (maždaug 2-6 proc.). Nustatyta, kad kitas biodyzelinas iš Indonezijos ir visas biodyzelinas iš Argentinos importuotas dempingo kaina. Jeigu tas nedidelis ne dempingo kaina importuotas produkto kiekis būtų atimtas iš viso deklaruoto importo iš Indonezijos kiekio, pirmiau aprašytos importo tendencijos nepasikeistų.
(124)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį labai padidėjo (daugiau nei du kartus) importo mažomis dempingo kainomis iš nagrinėjamųjų šalių apimtis. Dėl to tokiam importui tenkanti rinkos dalis padidėjo net 10 procentinių punktų - nuo 9,1 proc. 2009 m. iki 18,8 proc. TL pabaigoje.
(125)
Be to, Sąjungos pramonės rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 5,5 procentinio punkto, nors suvartojimas padidėjo.
(126)
Importo dempingo kaina vidutinė kaina per 2009 m. - TL padidėjo 48 proc., tačiau buvo gerokai mažesnė už Sąjungos pramonės kainas tuo laikotarpiu. Taigi dėl importo dempingo kaina buvo priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos - vidutinis priverstinio kainų mažinimo skirtumas per TL buvo 4 proc. Indonezijos atveju ir 8 proc. Argentinos atveju.
(127)
Išaugusio importo mažomis dempingo kainomis Sąjungos rinkoje daromas spaudimas neleido Sąjungos pramonei nustatyti tokių pardavimo kainų, kurios atitiktų rinkos sąlygas ir padidėjusias sąnaudas. Atrinktos bendrovės pirkėjams didino kainas, tačiau taip jiems perkėlė tik 38 proc. sąnaudų, nors iš viso sąnaudos tuo metu išaugo 47 proc.
(128)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad importas mažomis dempingo kainomis iš nagrinėjamųjų šalių, dėl kurio per TL buvo priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos ir kurio apimtis labai padidėjo, turėjo lemiamos įtakos Sąjungos pramonės patirtai materialinei žalai.
3. Kitų veiksnių poveikis
3.1. Importas iš kitų šalių
10 lentelė
Kitos trečiosios šalys
2009
2010
2011
TL
Iš viso importuota (tonomis)
699 541
256 327
161 973
175 370
Indeksas (2009 m. = 100)
100
37
23
25
Rinkos dalis
6,3 %
2,2 %
1,5 %
1,5 %
Indeksas (2009 m. = 100)
100
35
23
24
Šaltinis -
Eurostatas.
(129)
Importas iš trečiųjų šalių - daugiausia JAV, Norvegijos ir Pietų Korėjos - per laikotarpį nuo 2009 m. iki TL pabaigos smarkiai sumažėjo. Iš šių šalių importuota mažiau, nes 2009 m. iš Jungtinių Valstijų importuojamiems produktams buvo nustatytos priemonės, kurių taikymas atlikus priemonių vengimo tyrimą 2010 m. išplėstas iš Kanados siunčiamam biodyzelinui. Atsižvelgiant į tai, kad tuo metu, kai blogėjo Sąjungos pramonės finansinė padėtis, importo iš kitų trečiųjų šalių užimama rinkos dalis mažėjo, importo iš kitų trečiųjų šalių įtaka Sąjungos pramonės patirtai žalai negalėjo būti reikšminga. Taigi negalima daryti išvados, kad dėl minėto importo nutrūksta patirtos žalos ir importo dempingo kaina poveikio priežastinis ryšys.
3.2. Importas iš nagrinėjamųjų šalių ne dempingo kaina
(130)
Nustatyta, kad ne visas importas iš nagrinėjamųjų šalių buvo vykdomas dempingo kaina, tačiau tik 2011 m. antrą pusmetį. Atsižvelgiant į tai, kad toks importas buvo vykdomas tik trumpą laiką ir į nedidelį jo kiekį, dėl jo Sąjungos pramonė galėjo patirti tik nedidelės žalos, todėl dėl jo nenutrūksta patirtos žalos ir importo dempingo kaina poveikio priežastinis ryšys.
3.3. Kiti Sąjungos gamintojai
(131)
Atsižvelgiant į mažą Sąjungos gamintojų, neįtrauktų į Sąjungos pramonės apibrėžtį, gamybos apimtį ir į apskritai nedidelį jų importo kiekį, manoma, kad dėl šių gamintojų Sąjungos pramonė žalos nepatyrė.
3.4. Sąjungos pramonės importas
(132)
CARBIO, Argentinos biodyzelino gamintojų asociacija, teigė, kad Sąjungos pramonei žalą padarė Sąjungos gamintojų iš Argentinos ir Indonezijos vykdytas importas. Šį importą ji įvardijo kaip pačių Sąjungos gamintojų veiksmais sau sukeltą žalą ir teigė, kad Argentinos gamintojai neturėtų būti laikomi prisidėję prie žalos.
(133)
Sąjungos pramonės pateikti duomenys iš tikrųjų rodo, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos gamintojai iš Argentinos ir Indonezijos importavo tam tikrą biodyzelino kiekį - iki 60 proc. viso per TL iš šių šalių importuoto kiekio. Tačiau Sąjungos gamintojai teigė importą naudoję kaip savigynos priemonę. Galimybė mažos trukmės laikotarpiu pasinaudoti vykdant dempingą importuojamo biodyzelino kainomis padėjo Sąjungos gamintojams išlikti versle vidutinės trukmės laikotarpiu.
(134)
Sąjungos pramonės vykdytas biodyzelino importas dempingo kainomis smarkiai išaugo per 2011 m. ir TL, t. y. tuo metu, kai buvo labiausiai juntamas eksportuojamo biodyzelino ir jo žaliavų diferencijuoto apmokestinimo poveikis, nes būtent tuo metu importuoti žaliavas (sojos aliejų ir alyvpalmių aliejų) tapo ekonomiškai mažiau naudinga, nei importuoti gatavą produktą. Abiejose šalyse taikoma diferencijuoto eksportuojamų produktų apmokestinimo sistema, pagal kurią žaliavoms, palyginti su gatavu produktu, taikomi didesni eksporto mokesčiai. Ar šį diferencinį eksporto mokestį galima laikyti subsidija pagal pagrindinio antisubsidijų reglamento 2 straipsnį, bus išsiaiškinta per šiuo metu vykdomą antisubsidijų tyrimą.
(135)
Pavyzdžiui, kelis TL mėnesius iš Argentinos importuojamo sojos aliejaus kaina buvo didesnė už SME, todėl pirkti sojos aliejų tuo metu buvo ekonomiškai nenaudinga. Taigi pirkti SME buvo vienintelė ekonomiškai pagrįsta galimybė.
(136)
Bet kuriuo atveju, jeigu Sąjungos pramonė nebūtų importavusi minėto biodyzelino kiekio, tą kiekį būtų importavusios (priverstinai sumažindamos Sąjungos pramonės kainas) ir Sąjungos rinkoje pardavusios Sąjungos prekybos bendrovės, nes jos jau importuoja biodyzeliną iš minėtų šalių ir konkuruodamos su Sąjungos pramone parduoda jį dyzelino perdirbimo įmonėms. Dėl šio importo nepažeidžiamas priežastinis ryšys, todėl minėtas argumentas preliminariai atmetamas.
3.5. Sąjungos pramonės pajėgumai
(137)
CARBIO taip pat teigia, kad Sąjungos pramonei padarytą žalą reikia sieti su pertekliniais pajėgumais, kuriuos lėmė pernelyg didelė plėtra. CARBIO teigia, kad 2008 m. pajėgumų naudojimas tesiekė 50 proc., tačiau pramonė plėtėsi, nors paklausa tuo pat metu nedidėjo.
(138)
Iš tiesų nagrinėjamuoju laikotarpiu pajėgumų naudojimo lygis visoje Sąjungoje buvo žemas, o per TL siekė tik 40 proc. Todėl kai kurios bendrovės naudojo ne visus įsirengtus pajėgumus.
(139)
Tačiau pajėgumų naudojimo lygis buvo žemas jau nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje, toks išliko per visą laikotarpį ir atrinktose bendrovėse taip pat nesikeitė.
(140)
Nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje atrinktos bendrovės veikė pelningai, pabaigoje - nuostolingai, o jų pajėgumų naudojimas nesikeitė. Todėl galima pagrįstai teigti, kad visa pramonė tapo mažiau pelninga, o jos pajėgumų naudojimas išliko nepasikeitęs. Taigi perteklinių pajėgumų negalima laikyti svarbia priežastimi, dėl kurios buvo padaryta žala, nes, panašu, tarp jų nėra priežastinio ryšio. Todėl šis argumentas preliminariai atmetamas.
3.6. Žaliavų trūkumas ir vertikalioji integracija
(141)
CARBIO taip pat teigia, kad Sąjungos pramonė patiria žalą, nes yra neefektyvi, ypač dėl to, kad nėra vertikaliai integruota ir veikia ten, kur arti nėra žaliavų.
(142)
Šie argumentai preliminariai atmetami. Kai kurios atrinktos bendrovės yra įsikūrusios uostuose, todėl joms žaliavos tiesiogiai atplukdomos laivais, o kitų atrinktų bendrovių biodyzelino ir aliejaus gamyklos yra toje pačioje vietoje. Daug Pietų Europos biodyzelino gamintojų yra specialiai įsikūrę uostų teritorijose, kad žaliavos jiems būtų tiekiamos iš Argentinos ir Indonezijos, arba ten, kur ir jų pirkėjai (iškastinės naftos perdirbimo gamyklos). Atsižvelgiant į tai, kad pradėjus taikyti diferencijuoto eksporto apmokestinimo sistemą žaliavos tapo brangesnės už gatavą produktą ir kad dėl to gaminti PME ir SME Europos Sąjungoje tapo ekonomiškai nebeįmanoma, Sąjungos pramonei neabejotinai buvo padaryta žala.
3.7. Kiti su reglamentavimu susiję veiksniai
(143)
Be to, CARBIO nurodė tam tikrus su reglamentavimu susijusius veiksnius, dėl kurių, anot jos, Sąjungos pramonė patyrė žalos, nors kai kurie iš jų tėra dar neįsigalioję teisės aktų pasiūlymai. Tačiau CARBIO ypatingą dėmesį skiria toliau aprašomai dvejopo vertės skaičiavimo sistemai.
(144)
Atsinaujinančių energijos išteklių direktyvoje (AEID) reikalaujama, kad valstybės narės nustatytų taisykles, pagal kurias mineralinis dyzelinas naudotojams būtų parduodamas tik prieš tai jį sumaišius su tam tikra biodyzelino dalimi. Kai kurios valstybės narės pasinaudojo AEID nuostata, pagal kurią minėta biodyzelino dalis gali būti dvigubai mažesnė, jeigu biodyzelinas yra pagamintas iš naudoto aliejaus arba naudotų gyvūninių riebalų. Pavyzdžiui, jeigu tam tikra valstybė narė nustato, kad mišinį turi sudaryti 7 proc. biodyzelino ir 93 proc. mineralinio dyzelino, 7 proc. biodyzelino dalis gali būti sumažinta iki 3,5 proc., jeigu maišoma su iš naudoto aliejaus gautu biodyzelinu.
(145)
CARBIO teigia, kad dėl dvejopo skaičiavimo taisyklių vadinamojo pirmosios kartos biodyzelino pardavimas per TL sumažėjo 1 mln. metrinių tonų ir kad dėl to Sąjungos pramonei buvo padaryta žala. Šis argumentas atmetamas, nes tarp atrinktų Sąjungos gamintojų yra dvigubos vertės biodyzeliną gaminančių bendrovių, o jų finansinė padėtis labai nesiskiria nuo iš gryno aliejaus biodyzeliną gaminančių atrinktų bendrovių finansinės padėties. Tikrinant šių bendrovių duomenis nustatyta, kad jų biodyzelino kainai įtakos turėjo mažos iš Argentinos ir Indonezijos importuojamo biodyzelino dempingo kainos, nes jos netiesiogiai konkuruoja su iš nagrinėjamųjų šalių importuojamu PME ir SME.
(146)
Taip pat teigta, kad Sąjungos pramonė patiria žalą, nes nepakankamai investuoja į antrosios kartos biodegalus, pvz., nenaudoja naudoto aliejaus. Šis argumentas preliminariai atmetamas, nes Sąjungoje nėra tiek naudoto aliejaus, kad būtų galima žymiai padidinti iš naudoto aliejaus jau gaminamą biodyzelino kiekį.
3.8. Apribojimai valstybėse narėse
(147)
CARBIO taip pat teigė, kad Sąjungos pramonės patirta žala negali būti siejama su importu iš nagrinėjamųjų šalių, nes įvairiose valstybėse narėse yra taikomos kvotų sistemos ir mokesčių režimai, kuriais ribojamas patekimas į tas rinkas. Ji taip pat teigė, kad į kai kurias ES rinkas SME ir PME neįmanoma importuoti dėl klimato sąlygų.
(148)
Teisinga manyti, kad PME ribinė filtruojamumo temperatūra (RFT) (+13 °C) reiškia, kad PME negali būti naudojamas visoje Sąjungoje, jei nėra sumaišomas su kitu biodyzelinu siekiant sumažinti jo RFT. Tačiau SME RTF yra 0 °C, todėl jį galima naudoti plačiau, ypač šiltuoju metų laikotarpiu.
(149)
Argumentas, kad Sąjungos pramonei žalą daro kai kurių valstybių narių reglamentavimo sistema, buvo atidžiai nagrinėjamas per visą tyrimą.
(150)
Kai kurios valstybės narės taiko kvotų sistemą, pagal kurią atitinkamos valstybės narės bendrovėms arba kitų Sąjungos valstybių narių bendrovėms suteikiama konkreti gamybos kvota. Vis dėlto dauguma šalių teikia lengvatas per mokesčių sistemas, tačiau šios lengvatos yra mažinamos arba jų iš viso atsisakoma.
(151)
Prancūzija, pvz., taiko 90 EUR už toną pagal kvotą pagaminto biodyzelino lengvatą. Tačiau atsižvelgiant į mažas vykdant dempingą importuojamo biodyzelino kainas, dažnai pigiau jį importuoti, nei pirkti iš Sąjungos pramonės, net ir įvertinus mokesčių lengvatas. Tai įrodo faktas, kad Prancūzijos rinkoje prekiaujama iš Argentinos importuotais produktais.
(152)
Kai kuriose valstybėse narėse iš Argentinos ir Indonezijos importuotais produktais neprekiaujama dėl klimato sąlygų arba dėl kvotų sistemų. Tačiau didžiojoje Sąjungos rinkos dalyje iš Argentinos ir Indonezijos importuotu biodyzelinu prekiaujama, nes nėra kvotų sistemos, arba dėl to, kad jo kaina yra mažesnė už bet kokią mokesčių lengvatą, kurią valstybė narė galėtų suteikti.
(153)
Atsižvelgiant į tai, kad PME ir SME galima prekiauti visoje Sąjungoje, jei jis sumaišomas su Sąjungoje pagamintu RME arba kitu biodyzelinu, ir į didelį dempingo kainomis importuoto produkto kiekį net ir tose valstybėse narėse, kurios taiko mokesčių lengvatų sistemas, šis argumentas preliminariai atmetamas, nes dėl esamų kvotų sistemų ir mokesčių režimų žalos ir importo dempingo kainomis daromo poveikio priežastinis ryšys nenutrūksta.
4. Išvada dėl priežastinio ryšio
(154)
Atliktas vertinimas rodo, kad labai padidėjo nagrinėjamųjų šalių kilmės importo mažomis dempingo kainomis apimtis ir rinkos dalis. Kartu nustatyta, kad dėl šio importo per TL buvo priverstinai mažinama Sąjungos pramonės kaina.
(155)
Duomenys rodo, kad išaugus nagrinėjamųjų šalių kilmės importo mažomis kainomis apimčiai, labai pablogėjo Sąjungos pramonės ekonominė padėtis.
(156)
Atliekant analizę tinkamai atskirtas ir atskirai įvertintas poveikis, kurį Sąjungos pramonės padėčiai darė visi žinomi veiksniai, ir žalingas importo dempingo kaina poveikis. Remiantis šiuo tyrimu daroma preliminari išvada, kad importas dempingo kaina iš nagrinėjamųjų šalių Sąjungos pramonei padarė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje.
(157)
Žinomi veiksniai (išskyrus importą dempingo kaina) įvertinti remiantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 7 dalimi ir nenustatyta, kad dėl jų būtų nutrūkęs importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonės patirtos žalos priežastinis ryšys.
F. SĄJUNGOS INTERESAI
(158)
Remdamasi pagrindinio reglamento 21 straipsniu, Komisija nagrinėjo, ar, nepaisant išvadų dėl žalingo dempingo, esama įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju priemonių taikymas neatitiktų Sąjungos interesų. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję interesai, tarp jų - Sąjungos pramonės, importuotojų, žaliavų tiekėjų ir naudotojų interesai.
1. Sąjungos pramonės interesai
(159)
Kaip minėta, dėl nagrinėjamųjų šalių kilmės importo dempingo kaina Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala. Jei priemonės nebūtų nustatytos, Sąjungos pramonės finansinė padėtis veikiausiai toliau blogėtų. Sąjungos pramonės padėtis ypač pablogėjo, kai 2009 m. +3 proc. siekęs pelningumas TL pabaigoje sumažėjo iki -2,5 proc. Bet koks tolesnis veiklos rezultatų blogėjimas galiausiai reikštų, kad mažėtų gamybos apimtis, būtų uždaroma daugiau gamyklų, todėl Sąjungoje gali sumažėti užimtumas ir investicijų.
(160)
Nustačius priemones būtų atkurta sąžininga konkurencija rinkoje. Sąjungos pramonės pelningumas mažėja dėl to, kad jai sunku konkuruoti su vykdant dempingą mažomis kainomis importuojamais nagrinėjamųjų šalių kilmės produktais; šį faktą taip pat lemia abiejose šalyse taikomas eksporto mokesčių režimas - dėl jo į Sąjungos rinką importuojamo SME ir PME kainos mažėja, o žaliavų - didėja. Todėl nustačius antidempingo priemones Sąjungos pramonė galėtų pagerinti savo pelningumą iki tokio lygio, kuris laikomas būtinu šiai kapitalo imliai pramonei.
(161)
Priemonės turėtų suteikti Sąjungos pramonei galimybę pradėti atsigauti po žalingo dempingo, kuris buvo nustatytas per tyrimą.
2. Nesusijusių Sąjungos importuotojų ir (arba) prekiautojų interesai
(162)
Sąjungos nesusiję importuotojai ir (arba) prekiautojai buvo paraginti pranešti apie save Komisijai. Tačiau šiame tyrime nebendradarbiavo nė vienas importuotojas.
(163)
Nesusiję importuotojai ar prekiautojai duomenų nepateikė, todėl nebuvo įrodymų, kad priemonės akivaizdžiai prieštarautų šių šalių interesams.
3. Naudotojų ir vartotojų interesai
(164)
Inicijavus tyrimą klausimynai nusiųsti visoms žinomoms naudotojų bendrovėms, gaminančioms ir platinančioms mineralinį dyzeliną, taip pat maišančioms, kaip reikalaujama, mineralinį dyzeliną su biodyzelinu.
(165)
Trys biodyzelino naudotojai atsiuntė naudotojams skirto klausimyno atsakymus, tačiau nurodė, kad biodyzelinas sudaro tik labai nedidelę jų viso verslo dalį. Jie nurodė, kad teisiškai privalėtų pirkti biodyzeliną, todėl, kaip ir anksčiau, jeigu dėl muito biodyzelino kaina padidėtų, jie tą padidėjimą savaime perkeltų savo pirkėjams.
(166)
Atsižvelgiant į tai, kad turima nedaug informacijos, galutiniam vartotojui nustatytos priemonės veikiausiai turėtų labai nedidelį poveikį, nes į degalinėse perkamą mineralinį dyzeliną įmaišoma tik maža dalis biodyzelino. Nenustatyta, kad priemonės akivaizdžiai prieštarautų naudotojų ar vartotojų interesams.
4. Žaliavų tiekėjų interesai
(167)
Viena žaliavų tiekėjų asociacija FEDIOL (Europos aliejaus ir baltymų rupinių pramonei Europoje atstovaujanti federacija) pateikė žaliavų tiekėjams nusiųsto klausimyno atsakymus. Ši asociacija nurodė, kad dėl importo iš nagrinėjamųjų šalių visoje Sąjungoje sumažėjo rapsų aliejaus paklausa - per 2009-2011 m. daugiau kaip 1 mln. tonų.
(168)
Kaip ji mano, priemonių nustatymas turės teigiamo poveikio ES tiekėjų pramonei, nes padidės pajėgumų naudojimas. Bent kiek išaugusi rapsų aliejaus paklausa būtų naudinga ES kombinuotųjų pašarų pramonei, nes šie pašarai - tai rapsų aliejaus gamybos liekanos, ir žemės ūkio sektoriui, rapsų augintojui.
(169)
Taigi remiantis gautais įrodymais galima teigti, kad Sąjungos žaliavų tiekėjams priemonių nustatymas būtų naudingas.
5. Išvada dėl Sąjungos interesų
(170)
Priemonių nustatymas importuojamam Argentinos ir Indonezijos kilmės biodyzelinui akivaizdžiai atitiktų Sąjungos pramonės interesus. Priemonės leistų Sąjungos pramonei augti ir pradėti atsigauti po importo dempingo kaina padarytos žalos. Kita vertus, jei priemonės nebūtų nustatytos, Sąjungos pramonės ekonominė padėtis toliau blogėtų ir iš verslo pasitrauktų dar daugiau veiklos vykdytojų. Nors dėl naudotojų ir importuotojų negalima daryti jokių aiškių išvadų, priemonių nustatymas turėtų būti naudingas žaliavų tiekėjams.
(171)
Nėra įtikinamų priežasčių manyti, kad importuojamam Argentinos ir Indonezijos kilmės biodyzelinui nustatytos laikinosios antidempingo priemonės akivaizdžiai prieštarautų Sąjungos interesams.
G. LAIKINOSIOS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS
(172)
Atsižvelgiant į padarytas išvadas dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų, turėtų būti nustatytos laikinosios antidempingo priemonės, kad būtų apsisaugota nuo tolesnės importo dempingo kaina Sąjungos pramonei daromos žalos.
1. Žalos pašalinimo lygis
(173)
Nustatant šių priemonių dydį buvo atsižvelgta į nustatytus dempingo skirtumus ir muito dydį, kurio reikia Sąjungos gamintojų patiriamai žalai pašalinti, tačiau jie neviršyti.
(174)
Apskaičiuojant muito dydį, kurio reikia žalingo dempingo poveikiui pašalinti, laikyta, kad taikydama priemones Sąjungos pramonė turėtų padengti savo gamybos sąnaudas ir gauti tokį ikimokestinį pelną, kurį pagrįstai galėtų uždirbti įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. jei nebūtų importo dempingo kaina.
(175)
Šiuo tikslu galima laikyti, kad 15 proc. nuo apyvartos yra tinkamas pelno dydis, kurį Sąjungos pramonė būtų galėjusi tikėtis uždirbti, jeigu nebūtų žalingo dempingo, remiantis ankstesniu tyrimu dėl importo iš Jungtinių Amerikos Valstijų, per kurį toks dydis laikytas pagrįstu dydžiu, užtikrinančiu šiai pramonei pelningas ilgalaikes investicijas.
(176)
Tuo remiantis buvo apskaičiuota Sąjungos pramonei nežalinga panašaus produkto kaina. Nežalinga kaina apskaičiuota prie atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo kainų, kurios buvo pakoreguotos siekiant atsižvelgti į faktinį pelną ir (arba) nuostolį per TL, pridėjus pirmiau minėtą pelno dydį.
(177)
Tuomet, remiantis nagrinėjamųjų šalių atrinktų eksportuojančių gamintojų vidutinės svertinės importo kainos, nustatytos skaičiuojant priverstinį kainų mažinimą, palyginimu su atrinktų Sąjungos gamintojų per TL Sąjungos rinkoje parduoto panašaus produkto nežalinga kaina, nustatyta, kiek būtina didinti kainą. Tada visi dėl šio palyginimo atsiradę skirtumai buvo išreikšti visos CIF importo vertės procentine dalimi.
2. Laikinosios priemonės
(178)
Remiantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, importuojamam Argentinos ir Indonezijos kilmės biodyzelinui pagal mažesniojo muito taisyklę turėtų būti nustatyti laikinieji antidempingo muitai, t. y. pasirinktas mažesnysis iš dviejų apskaičiuotų skirtumų - dempingo arba žalos.
(179)
Antidempingo muito normos apskaičiuotos žalos pašalinimo skirtumus palyginus su dempingo skirtumais. Taigi, laikinųjų antidempingo muitų normos, išreikštos CIF kaina Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokios:
Šalis
Bendrovė
Laikinasis dempingo skirtumas
Laikinasis žalos skirtumas
Laikinojo antidempingo muito norma
Argentina
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosarijas
10,6 %
27,8 %
10,6 %
Bunge Argentina S.A., Buenos Airės
10,6 %
27,8 %
10,6 %
Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Airės
7,2 %
30,9 %
7,2 %
Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Airės
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahija Blanka
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Vicentin S.A.I.C., Aveljaneda
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Kitos bendradarbiaujančios bendrovės
7,9 %
31 %
7,9 %
Visos kitos bendrovės
10,6 %
31,8 %
10,6 %
Indonezija
PT. Ciliandra Perkasa, Džakarta
0,0 %
0,0 %
PT. Musim Mas, Medanas
2,8 %
23,3 %
2,8 %
PT. Pelita Agung Agrindustri, Medanas
5,3 %
27,1 %
5,3 %
PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medanas
9,6 %
26,4 %
9,6 %
PT Wilmar Nabati Indonesia, Medanas
9,6 %
26,4 %
9,6 %
Kitos bendradarbiaujančios bendrovės
6,5 %
25,3 %
6,5 %
Visos kitos bendrovės
9,6 %
27,1 %
9,6 %
(180)
Tačiau atsižvelgiant į tai, kad antidempingo muitas bus taikomas ir mišiniams, kurių sudėtyje yra biodyzelino (pagal biodyzelino masės dalį mišinyje), ir grynam biodyzelinui, muitas bus taikomas tiksliau ir tinkamiau, jei valstybių narių muitinės jį skaičiuos kaip nustatyto dydžio eurais už neto toną išreikštą sumą ir taikys ją importuojamam grynam dyzelinui arba sumaišytame produkte esančiai biodyzelino daliai.
(181)
Šiame reglamente nurodytos konkrečioms bendrovėms taikomos antidempingo muito normos buvo nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Todėl jos atitinka šių bendrovių padėtį, nustatytą atliekant tyrimą. Taigi šios muito normos (kitaip nei visos šalies mastu nustatytas muitas, taikomas visoms kitoms bendrovėms) taikomos tik tam importuojamam nagrinėjamųjų šalių kilmės nagrinėjamajam produktui, kurį pagamino konkrečios bendrovės, t. y. nurodyti juridiniai asmenys. Importuojamam nagrinėjamajam produktui, pagamintam bet kurios kitos bendrovės, kuri konkrečiai nepaminėta šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, negali būti taikomos šios normos - jiems taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.
(182)
Visi prašymai taikyti šias bendrovėms individualiai nustatytas antidempingo muito normas (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įkūrus naują gamybos arba prekybos subjektą) turi būti nedelsiant siunčiami Komisijai (8), pateikiant visą susijusią informaciją, ypač apie bendrovės veiklos pasikeitimus, kaip, pvz., gamyba, prekyba vidaus rinkoje ir eksportas, susijusius su šiuo pavadinimo arba gamybos ir prekybos subjektų pasikeitimu. Prireikus reglamentas bus atitinkamai iš dalies pakeistas, atnaujinant bendrovių, kurioms taikomos individualios muito normos, sąrašą.
(183)
Komisija 2013 m. sausio 28 d. Komisijos reglamentu (ES) Nr. 79/2013 nustatė reikalavimą registruoti nagrinėjamųjų šalių kilmės nagrinėjamojo produkto importą. Šis reikalavimas nustatytas atsižvelgiant į galimą antidempingo priemonių taikymą atgaline data pagal pagrindinio reglamento 10 straipsnio 4 dalį. Šiuo tyrimo etapu negalima priimti sprendimo dėl galimo antidempingo priemonių taikymo atgaline data.
H. BAIGIAMOJI NUOSTATA
(184)
Siekiant gero administravimo, suinteresuotosios šalys, pranešusios apie save per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą, per vieną mėnesį po šio reglamento paskelbimo gali raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą jas išklausyti. Išvados dėl muitų nustatymo, padarytos šio reglamento tikslais, yra preliminarios ir gali būti persvarstytos siekiant nustatyti galutines priemones,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Importuojamiems Argentinos ir Indonezijos kilmės riebalų rūgščių monoalkilesteriams ir (arba) parafininiams gazoliams, gaunamiems sintetinant ir (arba) apdorojant vandeniu, neiškastinės kilmės, tiek gryniems, tiek mišinio pavidalo, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 1516 20 98 (TARIC kodai 1516209821, 1516209829 ir 1516209830), ex 1518 00 91 (TARIC kodai 1518009121, 1518009129 ir 1518009130), ex 1518 00 95 (TARIC kodas 1518009510), ex 1518 00 99 (TARIC kodai 1518009921, 1518009929 ir 1518009930), ex 2710 19 43 (TARIC kodai 2710194321, 2710194329 ir 2710194330), ex 2710 19 46 (TARIC kodai 2710194621, 2710194629 ir 2710194630), ex 2710 19 47 (TARIC kodai 2710194721, 2710194729 ir 2710194730), 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97 (TARIC kodai 3824909701, 3824909703 ir 3824909704), 3826 00 10 ir ex 3826 00 90 (TARIC kodai 3826009011, 3826009019 ir 3826009030), nustatomas laikinasis antidempingo muitas.
2. Laikinojo antidempingo muito normos, taikomos 1 dalyje aprašytam produktui, kurį pagamino toliau išvardytos bendrovės, yra šios:
Šalis
Bendrovė
Laikinojo muito norma
(EUR/neto tona)
Papildomas TARIC kodas
Argentina
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosarijas; Bunge Argentina S.A., Buenos Airės
104,92
B782
Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Airės
69,16
B783
Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Airės; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahija Blanka; Vicentin S.A.I.C., Aveljaneda
65,24
B784
Kitos bendradarbiaujančios bendrovės:
Cargill S.A.C.I., Buenos Airės; Unitec Bio S.A., Buenos Airės; Viluco S.A., Tukumanas
75,97
B785
Visos kitos bendrovės
104,92
B999
Indonezija
PT Ciliandra Perkasa, Džakarta
0
B786
PT Musim Mas, Medanas
24,99
B787
PT Pelita Agung Agrindustri, Medanas
45,65
B788
PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medanas; PT Wilmar Nabati Indonesia, Medanas
83,84
B789
Kitos bendradarbiaujančios bendrovės:
PT Cermerlang Energi Perkasa, Džakarta
57,14
B790
Visos kitos bendrovės
83,84
B999
3. Antidempingo muitas mišiniams taikomas atsižvelgiant į bendrą riebalų rūgščių monoalkilesterių ir parafininių gazolių, gaunamų sintetinant ir (arba) apdorojant vandeniu, neiškastinės kilmės, kiekį pagal masę (biodyzelino kiekį) mišinyje.
4. Jeigu prekės, prieš jas išleidžiant į laisvą apyvartą, buvo sugadintos ir dėl to faktiškai sumokėta arba mokėtina kaina, siekiant nustatyti muitinę vertę, paskirstoma proporcingai pagal Reglamento (EEB) Nr. 2454/93 (9) 145 straipsnį, antidempingo muito dydis, apskaičiuotas remiantis minėtais dydžiais, yra sumažinamas proporcingai paskirstytai faktiškai sumokėtai ar mokėtinai kainai.
5. 1 dalyje nurodytas produktas į laisvą apyvartą Europos Sąjungoje išleidžiamas tik tuo atveju, jeigu pateikiama laikinojo muito dydžio garantija.
6. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
2 straipsnis
1. Nepažeisdamos Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 20 straipsnio, suinteresuotosios šalys per mėnesį po šio reglamento įsigaliojimo gali prašyti atskleisti esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo priimtas šis reglamentas, Komisijai raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą jas išklausyti.
2. Remdamosi Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 21 straipsnio 4 dalimi, susijusios šalys per mėnesį po šio reglamento įsigaliojimo gali pateikti pastabas dėl jo taikymo.
3 straipsnis
1. Muitinėms pavedama nutraukti importuojamų produktų registraciją, nustatytą vadovaujantis Komisijos reglamento (ES) Nr. 79/2013 1 straipsniu.
2. Produktų, kurie buvo įvežti suvartoti ne vėliau kaip likus 90 dienų iki šio reglamento įsigaliojimo datos, surinkti duomenys saugomi tol, kol įsigalios galimos galutinės priemonės arba kol bus baigtas šis tyrimas.
4 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šio reglamento 1 straipsnis taikomas šešis mėnesius.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2013 m. gegužės 27 d.