NAŘÍZENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) č. 795/2014
ze dne 3. července 2014
o požadavcích v oblasti dozoru nad systémově významnými platebními systémy
(ECB/2014/28)
RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 127 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 3.1, článek 22 a čl. 34.1 první odrážku tohoto statutu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Čl. 127 odst. 2 čtvrtá odrážka Smlouvy a čl. 3.1 čtvrtá odrážka statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen „statut ESCB“) zmocňují Eurosystém k tomu, aby podporoval plynulé fungování platebních systémů.
(2)
Eurosystém podporuje plynulé fungování platebních systémů mimo jiné tím, že vykonává dozor.
(3)
V lednu roku 2001 přijal Eurosystém Základní zásady pro systémově významné platební systémy („Core Principles for Systemically Important Payment Systems“), které vypracoval Výbor pro platební a zúčtovací systémy (CPSS) Banky pro mezinárodní platby jako minimální požadavky pro systémově významné platební systémy („systemically important payment systems“ („SIPS“ nebo „systémy SIPS“)) (1).
(4)
V dubnu roku 2012 byly Základní zásady pro systémově významné platební systémy nahrazeny zásadami CPSS a technického výboru Mezinárodní organizace komisí pro cenné papíry (IOSCO) pro infrastruktury finančního trhu (dále jen „zásady CPSS-IOSCO“) (2), které harmonizují a posilují stávající mezinárodní standardydozoru mimo jiné v případě systémů SIPS.
(5)
V souladu se zásadami CPSS-IOSCO by systémy SIPS měly podléhat účinnému dozoru na základě jednoznačně vymezených a zveřejněných kritérií, a to s ohledem na potenciál těchto systémů vyvolávat systémová rizika, pokud nejsou dostatečně chráněny vůči rizikům, jimž jsou vystaveny. Příslušné orgány by kromě toho měly mít dostatečnou pravomoc a zdroje k plnění svých úkolů včetně přijetí nápravného opatření. CPSS-IOSCO doporučuje, aby tyto zásady byly v nejvyšším možném rozsahu provedeny ve vnitrostátních právních a regulatorních rámcích.
(6)
Z tohoto důvodu a s cílem zajistit účinnost a spolehlivost systémů SIPS Evropská centrální banka (ECB) rozhodla, že zásady CPSS-IOSCO provede formou nařízení. Očekává se, že i orgány v jiných zemích zásady CPSS-IOSCO ve svém příslušném právním a regulatorním rámci obdobně zavedou a použijí v nejvyšším možném rozsahu, který jim tento rámec umožňuje.
(7)
Toto nařízení se vztahuje na systémy SIPS, které zahrnují systémově významné platební systémy pro velké i malé platby. Vztahuje se na platební systémy provozované centrálními bankami i soukromými provozovateli. Zásady CPSS-IOSCO uznávají, že existují výjimečné případy, kdy se tyto zásady vzhledem k požadavkům vymezeným v příslušném právním či správním předpisu nebo postupu odlišně použijí na platební systémy provozované centrálními bankami. Eurosystém má cíle veřejné politiky, povinnosti a institucionální uspořádání vymezené ve Smlouvě a statutu ESCB, což znamená, že systémy SIPS Eurosystému mohou být vyňaty z určitých požadavků na základě tohoto nařízení. S ohledem na tyto skutečnosti by systémy SIPS Eurosystému měly být vyňaty z konkrétních požadavků týkajících se správy a řízení, plánů na ukončení činnosti, kapitálu a likvidních aktiv, zajištění a investičních rizik, jež se vztahují na stejné oblasti jako příslušné požadavky formálně přijaté Radou guvernérů. Tyto výjimky jsou vymezeny v několika ustanoveních tohoto nařízení.
(8)
Na základě obecných zásad ECB/2012/27 ze dne 5. prosince 2012 o transevropském expresním automatizovaném systému zúčtování plateb v reálném čase (TARGET2) (3) má TARGET2 decentralizovanou strukturu spočívající ve vzájemném propojení souboru platebních systémů. Systémy, které jsou součástí TARGET2, jsou s určitými výjimkami v případě omezení vyplývajících z vnitrostátních právních předpisů v nejvyšším možném rozsahu harmonizovány. Hlavním znakem systému TARGET2 je dále jednotná technická platforma s názvem Jednotná sdílená platforma (Single Shared Platform - SSP). Rada guvernérů má ve vztahu k TARGET2 nejvyšší pravomoc a zabezpečuje jeho veřejnou funkci: toto uspořádání v oblasti správy a řízení se odráží v dozoru nad TARGET2.
(9)
K účinnosti a spolehlivosti systému SIPS je třeba souladu s příslušnými vnitrostátními právními předpisy a existence jednoznačných pravidel, postupů a smluv, na jejichž základě je tento systém provozován. Soulad s právními předpisy se týká právních systémů všech zemí, v nichž provozovatel SIPS nebo jeho účastníci vykonávají činnost.
(10)
Účinnost a spolehlivost systému SIPS závisí rovněž na jednoznačnosti a vhodnosti jeho systému správy a řízení, který musí být jasně zdokumentován.
(11)
Spolehlivý a stále se vyvíjející rámec pro komplexní řízení právního, úvěrového, operačního a investičního rizika, rizika likvidity, obecného podnikatelského rizika, rizika úschovy a dalších rizik, je zcela zásadní pro identifikaci, měření, sledování a řízení celé řady rizik, která vznikají na straně provozovatele SIPS či která tento provozovatel nese. Totéž platí i pro spolehlivost a odolnost rámce pro zajištění, pravidel a postupů pro případ selhání účastníka a plánů zachování provozu provozovatele SIPS.
(12)
Snížení systémového rizika mimo jiné vyžaduje neodvolatelnost zúčtování. Unie přijala směrnici Evropského parlamentu a Rady 98/26/ES ze dne 19. května 1998 o neodvolatelnosti zúčtování v platebních systémech a v systémech vypořádání obchodů s cennými papíry (4). Směrnice 98/26/ES vyžaduje, aby pravidla pro systémy označené podle této směrnice vymezila okamžik vstupu (po němž jsou převodní příkazy právně vymahatelné a závazné pro třetí osoby i v případě úpadkového řízení proti účastníkovi) a okamžik neodvolatelnosti převodních příkazů. Vnitrodenní zúčtování nebo zúčtování v reálném čase může být rovněž vhodné, je-li v souladu s obecným obchodním modelem systému SIPS a je-li nezbytné k tomu, aby provozovatel a účastníci systému SIPS mohli řídit svá úvěrová rizika, případně rizika likvidity.
(13)
Objektivní a zveřejněná kritéria pro účast v systému SIPS, která jsou založena na riziku a která umožňují spravedlivý a (s výhradou přijatelných standardů pro kontrolu rizik) volný přístup do systému SIPS, podporují bezpečnost a účinnost systému SIPS a trhů, kterým slouží, aniž by při tom docházelo k nepřiměřenému omezení volného poskytování služeb.
(14)
Ustanoveními tohoto nařízení, jež vyžadují, aby provozovatel SIPS shromažďoval, zpracovával a předával údaje, by neměla být dotčena žádná použitelná pravidla ochrany údajů účastníků či klientů.
(15)
Celkově účinný a efektivní systém SIPS s jednoznačně vymezenými, měřitelnými a dosažitelnými cíli je nejlépe vybaven pro to, aby naplnil potřeby účastníků SIPS a trhů, jimž tento systém slouží.
(16)
V rozsahu, který lze považovat za možný a vhodný, se ECB za účelem plnění úkolů ESCB může obracet na národní centrální banky.
(17)
Požadavky vymezené v tomto nařízení jsou přiměřené specifickým rizikům a expozicím systémů SIPS.
(18)
Zásadními prvky při provádění zásad CPSS-IOSCO v nejvyšším rozsahu umožněném Smlouvou a statutem ESCB jsou oprávnění příslušných orgánů požadovat přijetí opatření k nápravě nebo zamezení opakování neplnění tohoto nařízení a oprávnění ECB ukládat účinné, přiměřené a odstrašující sankce za porušení tohoto nařízení.
(19)
Je nezbytné, aby se na dodržování souladu s požadavky v oblasti dozoru vymezenými v tomto nařízení vztahovalo přechodné období, což provozovatelům SIPS umožní, aby se s těmito požadavky seznámili a aby je provedli,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení vymezuje požadavky v oblasti dozoru nad systémy SIPS.
2. Rada guvernérů přijme rozhodnutí, v němž určí platební systémy, na něž se vztahuje toto nařízení, jakož i jejich příslušné provozovatele a příslušné orgány. Tento seznam ECB vede na svých internetových stránkách a aktualizuje jej v návaznosti na každou změnu.
3. Platební systém se určí jako systém SIPS, pokud: a) je způsobilý k tomu, aby jej členský stát, jehož měnou je euro, oznámil jako systém podle směrnice 98/26/ES, nebo jeho provozovatel je usazen v eurozóně, a to i formou pobočky, jejímž prostřednictvím je systém provozován, a b) během kalendářního roku byly splněny alespoň dvě z těchto podmínek:
i)
celková denní průměrná hodnota zpracovaných plateb v eurech je vyšší než 10 miliard EUR;
ii)
jeho tržní podíl je alespoň jedním z těchto podílů:
-
15 % celkového objemu plateb v eurech;
-
5 % celkového objemu přeshraničních plateb v eurech;
-
75 % celkového objemu plateb v eurech na úrovni členského státu, jehož měnou je euro;
iii)
jeho přeshraniční činnost (tj. účastníci usazení v zemi jiné než je země provozovatele SIPS a/nebo přeshraniční propojení s jinými platebními systémy) zahrnuje pět či více zemí a představuje minimálně 33 % celkového objemu plateb v eurech zpracovaných tímto systémem SIPS;
iv)
je využíván k zúčtování ostatních infrastruktur finančního trhu.
4. Provozovatelé SIPS zajistí, aby systémy SIPS, jež provozují, splňovaly požadavky vymezené v článcích 3 až 21.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení:
1)
„platebním systémem“ se rozumí formální dohoda mezi třemi či více účastníky (bez započtení možných zúčtovacích bank, ústředních protistran, clearingových institucí nebo nepřímých účastníků) s obecnými pravidly a standardizovanými postupy pro provádění převodních příkazů mezi účastníky;
2)
„převodní příkaz“ má stejný význam jako v definici v čl. 2 písm. i) první odrážce směrnice 98/26/ES;
3)
„systémovým rizikem“ se rozumí riziko, že nesplnění povinností, které má účastník nebo provozovatel SIPS v rámci systému SIPS, způsobí, že jiní účastníci a/nebo provozovatel SIPS nejsou schopni plnit své splatné závazky, přičemž tato situace může případně mít dopady ohrožující stabilitu finančního systému či důvěru v něj;
4)
„provozovatelem SIPS“ se rozumí právní subjekt, který je právně odpovědný za provozování systému SIPS;
5)
„příslušným orgánem“ se rozumí centrální banka Eurosystému s primární odpovědností v oblasti dozoru, která je takto určena podle čl. 1 odst. 2;
6)
„systémem SIPS Eurosystému“ se rozumí systém SIPS, který vlastní a provozuje centrální banka Eurosystému;
7)
„právním rizikem“ se rozumí riziko vyplývající z použití právního či správního předpisu a které obvykle vede ke ztrátě;
8)
„úvěrovým rizikem“ se rozumí riziko, že protistrana, ať už se jedná o účastníka, či o jiný subjekt, nebude schopna v plném rozsahu plnit své finanční závazky, když nastane jejich splatnost či kdykoli v budoucnu;
9)
„rizikem likvidity“ se rozumí riziko, že protistrana, ať už se jedná o účastníka, či o jiný subjekt, nebude mít dostatečné finanční prostředky pro splnění svých splatných finančních závazků, i když může mít dostatečné finanční prostředky pro splnění těchto závazků v budoucnu;
10)
„operačním rizikem“ se rozumí riziko, že nedostatky v informačních systémech nebo vnitřních procesech, lidská chyba, manažerské selhání či poruchy způsobené vnějšími událostmi nebo externě zadanými službami povedou ke snížení, zhoršení či výpadku služeb, které poskytuje systém SIPS;
11)
„rizikem úschovy“ se rozumí riziko vzniku ztráty u aktiv držených v úschově v případě úpadku, nedbalosti, podvodu, špatné správy či nedostatečného vedení záznamů na straně uschovatele či dalšího uschovatele;
12)
„investičním rizikem“ se rozumí riziko ztráty, jemuž je provozovatel SIPS či účastník vystaven, pokud provozovatel SIPS investuje své vlastní zdroje či zdroje svých účastníků, např. zajištění;
13)
„tržním rizikem“ se rozumí riziko ztrát v důsledku pohybů tržních cen, a to jak v případě rozvahových, tak i podrozvahových pozic;
14)
„systémem s odloženým netto vypořádáním“ se rozumí systém, který provádí vypořádání v čisté výši na konci předem vymezeného cyklu vypořádání, např. na konci nebo v průběhu obchodního dne;
15)
„přeshraničním zajištěním“ se rozumí zajištění, u něhož je z hlediska země, v níž jsou aktiva přijímána jako zajištění, alespoň jedna z těchto skutečností cizí: a) měna, v níž jsou aktiva denominována, b) země, v níž se aktiva nacházejí, nebo c) země, v níž je usazen emitent;
16)
„přeshraniční platbou“ se rozumí platba mezi účastníky usazenými v různých zemích;
17)
„infrastrukturou finančního trhu“ se rozumí mnohostranný systém zúčastněných institucí včetně provozovatele systému, který je využíván k zúčtování, vypořádání či zaznamenávání plateb, cenných papírů, derivátů či jiných finančních transakcí;
18)
„účastníkem“ se rozumí subjekt identifikovaný či uznaný platebním systémem, který může do tohoto systému posílat převodní příkazy a je schopen z něj takové příkazy přijímat, a to buď přímo, či nepřímo;
19)
„radou“ se rozumí správní a/nebo dozorčí rada provozovatele SIPS v souladu s vnitrostátními právními předpisy;
20)
„vedením“ se rozumí členové představenstva/výkonní členové správní rady, tj. členové správní rady v monistickém systému, kteří jsou zapojeni do každodenního řízení provozovatele SIPS, a členové představenstva provozovatele SIPS v dualistickém systému;
21)
„příslušnými zúčastněnými stranami“ se rozumí účastníci, infrastruktury finančního trhu, jež mají dopad na riziko v systému SIPS, a v jednotlivých případech jiní dotčení účastníci trhu;
22)
„úvěrovou expozicí“ se rozumí částka či hodnota, u níž je dáno riziko, že ji účastník nevypořádá za úplnou hodnotu v době splatnosti či kdykoli poté;
23)
„zajištěním“ se rozumí aktivum či závazek třetí strany, jež poskytovatel zajištění používá k zajištění závazku vůči příjemci zajištění. Zajištění zahrnuje tuzemské i přeshraniční zajištění;
24)
„poskytovatelem likvidity“ se rozumí poskytovatel hotovosti podle čl. 5 odst. 3, čl. 6 odst. 5, čl. 8 odst. 1, čl. 8 odst. 9 a čl. 8 odst. 11 nebo aktiv podle čl. 8 odst. 4 včetně účastníka SIPS nebo externí strany;
25)
„mimořádnými, ale možnými tržními podmínkami“ se rozumí komplexní soubor historických a hypotetických podmínek včetně nejvolatilnějších období, ke kterým došlo na trzích, jimž systém SIPS slouží;
26)
„určeným dnem vypořádání“ se rozumí den, který odesílatel převodního příkazu zadal do systému SIPS jako den vypořádání;
27)
„obecným podnikatelským rizikem“ se rozumí jakékoli možné zhoršení finanční pozice systému SIPS jako podniku v důsledku snížení příjmů nebo zvýšení výdajů, a to tak, že výdaje jsou vyšší než příjmy a vedou ke ztrátě, kterou je třeba účtovat vůči kapitálu;
28)
„plánem ozdravných postupů“ se rozumí plán vypracovaný provozovatelem SIPS s cílem znovuobnovit plynulé fungování systému SIPS;
29)
„plánem na řádné ukončení činnosti“ se rozumí plán, který provozovatel SIPS připravil pro řádné uzavření systému SIPS;
30)
„podstatný“ označuje riziko, závislost a/nebo změnu, jež mohou ovlivnit schopnost subjektu vykonávat či poskytovat služby dle očekávání;
31)
„příslušnými orgány“ se rozumí orgány, které mají oprávněný zájem na získání přístupu k informacím ze systému SIPS za účelem plnění požadavků vyplývajících z právních předpisů, např. orgány pro řešení problémů a orgány dohledu nad významnými účastníky;
32)
„hlavním rizikem“ se rozumí riziko, že protistrana ztratí plnou hodnotu, která je předmětem transakce, tj. riziko, že prodávající finančního aktiva neodvolatelně dodá aktivum, avšak neobdrží platbu, nebo riziko, že kupující finančního aktiva za aktivum neodvolatelně zaplatí, avšak aktivum neobdrží;
33)
„uschovatelskou bankou“ se rozumí banka, která drží a uchovává finanční aktiva třetích osob;
34)
„zúčtovací bankou“ se rozumí banka, která vede účty ve vztahu k platbám, prostřednictvím kterých dochází k plnění povinností vyplývajících z platebního systému;
35)
„nostro agentem“ se rozumí banka, kterou účastníci SIPS využívají při vypořádání;
36)
„jednostrannou platbou“ se rozumí platba, která zahrnuje pouze jeden převod peněžních prostředků v jedné měně;
37)
„dvoustrannou platbou“ se rozumí platba, která zahrnuje dva převody peněžních prostředků v různých měnách v systému vypořádání při výměně hodnot;
38)
„rizikem pozitivní korelace“ se rozumí riziko, které vzniká z expozice vůči účastníkovi či emitentovi, je-li zajištění poskytnuté tímto účastníkem či emitované tímto emitentem vysoce korelované s jeho úvěrovým rizikem;
39)
„obchodní den“ má stejný význam jako v definici v čl. 2 písm. n) směrnice 98/26/ES.
Článek 3
Právní spolehlivost
1. Provozovatel SIPS posoudí, zda rozhodné právo ve všech příslušných právních systémech zajišťuje vysoký stupeň jistoty a podporuje všechny podstatné aspekty činnosti systému SIPS.
2. Provozovatel SIPS zavede pravidla a postupy pro systém SIPS a uzavře smlouvy, které jsou jednoznačné a v souladu s rozhodným právem ve všech příslušných právních systémech.
3. Provozovatel SIPS musí být schopen jednoznačně a srozumitelně informovat příslušný orgán, účastníky, případně klienty účastníků o rozhodném právu, pravidlech, postupech a smlouvách k provozování systému SIPS.
4. Provozovatel SIPS přijme opatření k zajištění toho, aby jeho pravidla, postupy a smlouvy byly vynutitelné ve všech příslušných právních systémech a aby opatření, jež přijme na základě těchto pravidel, postupů a smluv, nebyla neplatná a aby nebyla zrušena či pozastavena.
5. Provozovatel SIPS, který vyvíjí činnost ve více než jednom právním systému, identifikuje a snižuje rizika vyplývající z možné kolize práv.
6. Provozovatel SIPS vyvine nejvyšší úsilí k zajištění toho, aby systém SIPS byl označen ve smyslu směrnice 98/26/ES.
Článek 4
Správa a řízení
1. Provozovatel SIPS do svých dokumentů zahrne cíle, které kladou vysoký důraz na bezpečnost a účinnost systému SIPS. Tyto cíle výslovně podporují finanční stabilitu a jiná relevantní hlediska veřejného zájmu, zejména existenci otevřených a účinných finančních trhů.
2. Provozovatel SIPS do svých dokumentů zahrne ujednání v oblasti správy a řízení, která jednoznačně a přímo rozdělují úkoly a odpovědnost. Tato ujednání zpřístupní příslušnému orgánu, vlastníkům a účastníkům. Provozovatel SIPS zpřístupní zkrácenou verzi těchto ujednání veřejnosti.
3. Jednoznačně se vymezí úkoly a odpovědnost rady. Mezi úkoly a odpovědnost rady patří všechny tyto činnosti:
a)
zavedení jednoznačných strategických cílů pro systém SIPS;
b)
zavedení postupů pro fungování systému SIPS ve formě dokumentů včetně postupů pro zjišťování, řešení a zvládnutí střetu zájmů členů rady;
c)
zajištění účinného výběru, sledování, případně odvolání členů vedení s výjimkou systému SIPS Eurosystému;
d)
zavedení vhodných postupů odměňování, které jsou v souladu s osvědčenými postupy a které se zakládají na dlouhodobých výsledcích, s výjimkou systému SIPS Eurosystému.
4. S výjimkou systému SIPS Eurosystému rada nejméně jednou ročně přezkoumá svou celkovou činnost a činnost jednotlivých členů rady.
5. Složení rady je takové, aby byla zajištěna důvěryhodnost a - s výjimkou systému SIPS Eurosystému - vhodná kombinace technických dovedností, znalostí a zkušeností systému SIPS a finančního trhu obecně, což radě umožní, aby plnila své příslušné úkoly a povinnosti. Složení dále závisí na všeobecném rozdělení působnosti na základě vnitrostátních právních předpisů. S výjimkou systému SIPS Eurosystému a umožňují-li to vnitrostátní právní předpisy, zahrnuje rada i členy dozorčí rady/nevýkonné členy správní rady.
6. Jednoznačně se vymezí úkoly, odpovědnost a hierarchie vedení. Složení je takové, aby byla zajištěna důvěryhodnost a vhodná kombinace technických dovedností, znalostí a zkušeností systému SIPS a finančního trhu obecně, což vedení umožní, aby plnilo své povinnosti v oblasti provozování a řízení rizik provozovatele SIPS. Mezi povinnosti, které vedení plní s usměrněním ze strany rady, patří všechny tyto činnosti:
a)
aby činnost provozovatele SIPS byla v souladu s cíli, strategií a tolerancí rizik;
b)
aby vnitřní kontroly a související postupy byly vhodně nastaveny, prováděny a aby byl nad nimi vykonáván vhodný dohled s cílem podporovat cíle provozovatele SIPS;
c)
aby vnitřní kontroly a související postupy podléhaly pravidelnému přezkumu a zkouškám ze strany útvarů pro řízení rizik a interní audit, které disponují dostatečným počtem dobře vyškolených zaměstnanců.;
d)
aktivní účast v procesu kontroly rizik;
e)
aby rámci pro řízení rizik systému SIPS byly alokovány dostatečné zdroje.
7. Rada zavede rámec pro řízení rizik ve formě dokumentace a vykonává nad ním dohled; tento rámec:
a)
zahrnuje zásady provozovatele SIPS týkající se tolerance rizik;
b)
přidělí povinnosti a odpovědnost za rozhodnutí týkající se rizik;
c)
řeší rozhodování v době krize a v nouzových situacích;
d)
řeší funkce vnitřní kontroly.
Rada zajistí, aby útvary řízení rizik a vnitřní kontroly měly dostatečnou autoritu, nezávislost, zdroje a přístup k radě.
8. Rada zajistí, aby zásadní rozhodnutí, která mají dopad na technické a funkční uspořádání systému SIPS, jeho pravidla a celkovou strategii (zejména pokud jde o výběr systému zúčtování a vypořádání), provozní strukturu, rozsah zúčtovávaných či vypořádávaných produktů a použití technologie a postupů, vhodně odrážely oprávněné zájmy příslušných zúčastněných stran systému SIPS. Příslušné zúčastněné strany, případně veřejnost budou v přiměřeném předstihu konzultovány k těmto rozhodnutím.
Článek 5
Rámec pro komplexní řízení rizik
1. Provozovatel SIPS zavede a udržuje spolehlivý rámec pro řízení rizik s cílem komplexně identifikovat, měřit, sledovat a řídit veškerá rizika, která vznikají na straně systému SIPS či která systém SIPS nese. Rámec pro řízení rizik přezkoumává provozovatel SIPS nejméně jednou ročně. Rámec pro řízení rizik:
a)
zahrnuje zásady provozovatele SIPS týkající se tolerance rizik a vhodné nástroje pro řízení rizik;
b)
přidělí povinnosti a odpovědnost za rozhodnutí týkající se rizik;
c)
řeší rozhodování v nouzových situacích týkajících se systému SIPS včetně vývoje na finančních trzích, které případně mají nepříznivý dopad na tržní likviditu a stabilitu finančního systému v členském státě, jehož měnou je euro, v němž je usazen provozovatel SIPS nebo jeden z účastníků.
2. Provozovatel SIPS motivuje účastníky, případně jejich klienty, aby řídili a omezili rizika, jež tyto subjekty představují pro systém SIPS a jež pro tyto subjekty z tohoto systému vyplývají. Pokud se týká účastníků, zahrnují tyto pobídky účinný, přiměřený a odstrašující režim finančních pokut či opatření ke sdílení ztrát či obojí.
3. Provozovatel SIPS nejméně jednou ročně přezkoumá podstatná rizika, jež pro systém SIPS v důsledku vzájemné závislosti vyplývají od jiných subjektů a jež tento systém představuje pro jiné subjekty, a to včetně infrastruktur finančního trhu, zúčtovacích bank, poskytovatelů likvidity a poskytovatelů služeb. Provozovatel SIPS vyvine nástroje pro řízení rizik, které jsou spolehlivé a přiměřené ve vztahu k zjištěné výši rizika.
4. Provozovatel SIPS vymezí kritické operace a služby systému SIPS. Provozovatel SIPS identifikuje konkrétní scénáře, které mu mohou znemožnit poskytovat tyto kritické operace a služby jako trvajícímu podniku, a posoudí účinnost všech možných ozdravných postupů nebo - s výjimkou systému SIPS Eurosystému - řádného ukončení činnosti. Provozovatel SIPS kritické operace a služby systému SIPS alespoň jednou ročně přezkoumá. Na základě tohoto posouzení připraví provozovatel SIPS plán ozdravných postupů pro systém SIPS nebo - s výjimkou systému SIPS Eurosystému - připraví plán na řádné ukončení činnosti. Plán ozdravných postupů a plán na řádné ukončení činnosti obsahují mimo jiné podstatné shrnutí klíčových strategií ozdravných postupů a řádného ukončení činnosti, opětovné vymezení kritických operací a služeb systému SIPS a popis opatření, která jsou zapotřebí k provedení klíčových strategií. Provozovatel SIPS případně poskytne příslušným orgánům informace nezbytné pro účely plánování řešení problémů. Plán ozdravných postupů a plán na řádné ukončení činnosti provozovatel SIPS alespoň jednou ročně přezkoumá.
Článek 6
Úvěrové riziko
1. Provozovatel SIPS zavede spolehlivý rámec pro měření, sledování a řízení svých úvěrových expozic vůči účastníkům a úvěrových expozic mezi účastníky, které vznikly z platebních, zúčtovacích a vypořádacích postupů v rámci systému SIPS.
2. Provozovatel SIPS identifikuje veškeré zdroje úvěrového rizika. Měření a sledování úvěrových expozic probíhá v průběhu dne za použití včasných informací a vhodných nástrojů pro řízení rizik.
3. Provozovatel SIPS (včetně provozovatele, který provozuje systém s odloženým netto vypořádáním se zárukou vypořádání), kterému během operací systému SIPS vznikne úvěrová expozice vůči jeho účastníkům, pokryje své úvěrové expozice vůči jednotlivým účastníkům pomocí zajištění, záručních fondů, kapitálu (po odečtení částky určené k pokrytí obecného podnikatelského rizika) nebo jiných srovnatelných finančních zdrojů.
4. Provozovatel SIPS, včetně provozovatele, který provozuje systém s odloženým netto vypořádáním bez záruky vypořádání, avšak kde účastníci mají úvěrové expozice z důvodu platebních, zúčtovacích nebo vypořádacích postupů v rámci systému SIPS, zavede pravidla či smluvní ujednání s těmito účastníky. Pravidla či smluvní ujednání zajistí, aby účastníci poskytli dostatečné zdroje ve smyslu odstavce 3 k pokrytí úvěrových expozic, které vznikly z platebních, zúčtovacích a vypořádacích postupů v rámci systému SIPS, ve vztahu k dvěma účastníkům, kteří spolu se svými přidruženými společnostmi mají největší celkovou úvěrovou expozici.
5. Provozovatel SIPS zavede pravidla a postupy k řešení ztrát, které přímo vznikly z důvodu selhání jednoho či více účastníků, pokud se týká plnění jejich povinností vůči systému SIPS. Tato pravidla a postupy řeší rozdělení případných nekrytých ztrát včetně splacení peněžních prostředků, které si provozovatel SIPS případně půjčí od poskytovatelů likvidity. Zahrnují pravidla a postupy provozovatele SIPS pro doplnění finančních zdrojů, které systém SIPS použil v průběhu stresové události, na výši stanovenou v odstavci 3.
Článek 7
Zajištění
1. Provozovatel SIPS přijme jako zajištění pouze tato aktiva: a) hotovost a b) aktiva s nízkým úvěrovým a tržním rizikem a rizikem likvidity, tj. aktiva, u kterých může provozovatel SIPS příslušnému orgánu na základě dostatečného interního posouzení prokázat, že splňují všechny tyto podmínky:
i)
byla vydána emitentem s nízkým úvěrovým rizikem;
ii)
jsou volně převoditelná bez jakéhokoli právního omezení či nároků třetích osob;
iii)
jsou denominována v měně, jejíž rizika jsou řízena provozovatelem SIPS;
iv)
mají spolehlivé údaje o ceně, jež jsou pravidelně zveřejňovány;
v)
nejsou jinak vystavena podstatnému riziku pozitivní korelace;
vi)
nejsou vydána účastníkem, který poskytuje zajištění, ani subjektem, který je součástí stejné skupiny jako účastník, s výjimkou krytých dluhopisů a pouze pokud jsou aktiva v souboru zajišťovacích aktiv vhodně oddělena v rámci spolehlivého právního rámce a pokud splňují požadavky vymezené v bodech i) až v).
Při provádění interního posouzení podle bodů i) až vi) provozovatel SIPS vymezí, zdokumentuje a použije objektivní metodiku.
2. Provozovatel SIPS zavede a provede zásady a postupy ke sledování úvěrové kvality, tržní likvidity a cenové volatility všech aktiv přijatých jako zajištění. Provozovatel SIPS pravidelně, a to nejméně jednou ročně, sleduje přiměřenost svých zásad a postupů oceňování. Tento přezkum provede rovněž při každé podstatné změně, která má vliv na expozici systému SIPS vůči rizikům. Provozovatel SIPS provede ocenění zajištění podle tržní hodnoty nejméně jednou denně.
3. Provozovatel SIPS zavede stabilní a konzervativní srážky a nejméně jednou ročně je prověří a zohlední stresové tržní podmínky. Postupy pro uplatňování srážek nejméně jednou ročně ověřují zaměstnanci, kteří nevytvářejí a nepoužívají postupy pro uplatňování srážek.
4. Provozovatel SIPS přijme opatření s cílem předejít koncentrované držbě určitých aktiv, pokud by to podstatně ovlivnilo schopnost rychle tato aktiva likvidovat bez podstatného nepříznivého dopadu na jejich cenu.
5. Provozovatel SIPS, který přijímá přeshraniční zajištění, identifikuje a zmírňuje rizika spojená s jeho přeshraničním používáním a zajistí, aby přeshraniční zajištění mohlo být používáno včas.
6. Provozovatel SIPS používá účinný a provozně flexibilní systém pro řízení zajištění.
7. Odstavec 1 se nevztahuje na SIPS Eurosystému.
Článek 8
Riziko likvidity
1. Provozovatel SIPS zavede komplexní rámec pro řízení rizik likvidity, jež představují účastníci systému SIPS, zúčtovací banky, nostro agenti, uschovatelské banky, poskytovatelé likvidity a jiné příslušné subjekty.
2. Provozovatel SIPS zavede provozní a analytické nástroje, které umožňují průběžně a včas identifikovat, měřit a sledovat zúčtovací a peněžní toky včetně používání vnitrodenní likvidity.
3. Provozovatel SIPS vždy má nebo zajistí, aby účastníci vždy měli dostatečné likvidní zdroje ve všech měnách, s nimiž pracuje, s cílem v širokém okruhu možných stresových scénářů umožnit zúčtování platebních závazků ve stejný den. Je-li to vhodné, zahrnuje takové zúčtování vnitrodenní či vícedenní zúčtování. Stresové scénáře zahrnují: a) selhání účastníka, který má spolu se svými přidruženými subjekty největší souhrnný platební závazek, za mimořádných, ale možných tržních podmínek; a b) jiné scénáře podle odstavce 11.
4. Provozovatel SIPS, který provádí zúčtování jednostranných plateb v eurech, má nebo zajistí, aby účastníci měli likvidní zdroje v souladu s odstavcem 3, s cílem umožnit včasné zúčtování platebních závazků v případě selhání účastníka, který má spolu se svými přidruženými subjekty největší souhrnný platební závazek ve smyslu odst. 3 písm. a), a to jedním z těchto způsobů:
a)
v hotovosti u Eurosystému, nebo
b)
ve způsobilém zajištění ve smyslu rámce Eurosystému pro zajištění, který je vymezen v obecných zásadách ECB/2011/14 ze dne 20. září 2011 o nástrojích a postupech měnové politiky Eurosystému (5), zejména pokud má provozovatel SIPS přístup ke stálým facilitám Eurosystému.
5. Provozovatel SIPS, který provádí zúčtování jednostranných plateb v eurech, má nebo zajistí, aby účastníci měli dodatečné likvidní zdroje v souladu s odst. 3 písm. b), a to některým ze způsobů vymezených v odstavci 4, nebo u důvěryhodné obchodní banky ve formě jednoho či více těchto nástrojů:
a)
závazné úvěrové linky;
b)
závazné devizové swapy;
c)
závazné repo obchody;
d)
aktiva ve smyslu čl. 7 odst. 1, která jsou v držení uschovatele;
e)
investice, které jsou snadno dostupné a převoditelné na peníze s předjednanými ujednáními týkajícími se financování, v jejichž případě může provozovatel SIPS příslušnému orgánu na základě dostatečného interního posouzení prokázat, že tato ujednání týkající se financování jsou vysoce spolehlivá, a to i za mimořádných, ale možných tržních podmínek.
Provozovatel SIPS bude připraven na to, aby příslušnému orgánu na základě dostatečného interního posouzení prokázal, že daná obchodní banka je důvěryhodná.
6. Provozovatel SIPS, který provádí zúčtování dvoustranných plateb nebo jednostranných plateb v měnách jiných než euro, má nebo zajistí, aby účastníci měli likvidní zdroje v souladu s odstavcem 3, a to některým ze způsobů vymezených v odstavci 5.
7. Pokud provozovatel SIPS doplní zdroje uvedené v odstavci 3 jinými aktivy, jsou tato aktiva po selhání pravděpodobně obchodovatelná nebo přijatelná jako zajištění (např. pro úvěrové linky, swapy nebo repo operace) v jednotlivém případě, i když to nelze spolehlivě předem sjednat či zaručit za mimořádných, ale možných tržních podmínek. Pokud účastník doplní zdroje uvedené v odstavci 3 jinými aktivy, provozovatel SIPS zajistí, aby tato jiná aktiva splňovala požadavky uvedené v první větě. Předpokládá se, že aktiva jsou pravděpodobně obchodovatelná nebo přijatelná jako zajištění, pokud provozovatel SIPS zohlednil pravidla a postupy příslušné centrální banky týkající se způsobilosti zajištění.
8. Provozovatel SIPS nepředpokládá, že bude k dispozici nouzový úvěr od centrální banky.
9. Provozovatel SIPS provede hloubkovou kontrolu s cílem ověřit, že každý poskytovatel likvidních zdrojů systému SIPS ve smyslu odstavce 3: a) má dostatečné a aktuální informace k pochopení a řízení svých rizik likvidity spojených s poskytováním hotovosti nebo aktiv a b) je schopen poskytnout požadovanou hotovost nebo aktiva. Provozovatel SIPS nejméně jednou ročně přezkoumá, jak plní svou povinnost provádět hloubkovou kontrolu. Jako poskytovatele likvidity lze akceptovat pouze subjekty, které mají přístup k úvěru od emisní centrální banky. Provozovatel SIPS pravidelně testuje své postupy pro přístup k likvidním zdrojům systému SIPS.
10. Je-li to možné, provozovatel SIPS, který má přístup k účtům, platebním službám nebo službám v oblasti cenných papírů, jež jsou poskytovány centrální bankou, těchto služeb využívá.
11. Provozovatel SIPS pomocí důkladných zátěžových testů určí, kolik hotovosti a jiných aktiv je třeba ke splnění požadavků podle odstavců 3 a 4. Tuto částku pravidelně přezkoumává mimo jiné tím, že zváží celou řadu možných scénářů včetně:
a)
nejvyšší historické volatility cen shora uvedených aktiv;
b)
změn jiných tržních faktorů včetně činitelů určujících ceny a výnosových křivek;
c)
selhání jednoho či více účastníků ve stejný den a v různých následujících dnech;
d)
současných tlaků na trhu financování a na trhu aktiv;
e)
škály stresových scénářů budoucího vývoje v různých mimořádných, ale možných tržních podmínkách.
Tyto scénáře zohlední rovněž koncepci a provoz systému SIPS; přezkoumají všechny subjekty, které by mohly představovat podstatné riziko likvidity pro systém SIPS, a to včetně zúčtovacích bank, nostro agentů, uschovatelských bank, poskytovatelů likvidity a propojených infrastruktur finančního trhu; a je-li to vhodné, pokryjí období více dnů.
12. Provozovatel SIPS ve formě dokumentu uvede důvody pro držbu určité výše hotovosti a jiných aktiv držených provozovatelem SIPS nebo účastníky, jakož i zavede vhodná opatření pro správu a řízení této výše hotovosti a jiných aktiv. Zavede jednoznačné postupy pro ohlašování výsledků svých zátěžových testů radě. Použije tyto výsledky k hodnocení vhodnosti a k provedení úprav svého rámce pro řízení rizika likvidity.
13. Provozovatel SIPS zavede jednoznačná pravidla a postupy, jež umožní, aby systém SIPS po selhání jednoho či více účastníků tohoto systému SIPS prováděl zúčtování platebních závazků ve stejný den, popřípadě jejich včasné vnitrodenní a vícedenní zúčtování. Tato pravidla a postupy:
a)
řeší nepředvídaný a případně nekrytý nedostatek likvidity;
b)
mají za cíl zamezit zrušení, odvolání či zpoždění zúčtování platebních závazků ve stejný den;
c)
uvádějí, jak doplnit hotovost a ostatní aktiva, která systém SIPS použil v průběhu stresové události, na výši stanovenou v odstavcích 3 až 5.
Článek 9
Konečné zúčtování
Provozovatel SIPS zavede pravidla a postupy, které umožní, aby ke konečnému zúčtování docházelo nejpozději na konci určeného dne zúčtování.
Článek 10
Zúčtování v penězích
1. Provozovatel SIPS, který provádí zúčtování jednostranných plateb v eurech, zajistí, aby ke konečnému zúčtování docházelo v penězích centrální banky.
2. Provozovatel SIPS, který provádí zúčtování dvoustranných plateb nebo jednostranných plateb v měnách jiných než euro, zajistí, aby ke konečnému zúčtování docházelo v penězích centrální banky, je-li to proveditelné a jsou-li k dispozici.
3. Nejsou-li použity peníze centrální banky, provozovatel SIPS zajistí, aby k zúčtování v penězích docházelo za použití zúčtovacích aktiv s malým nebo žádným úvěrovým rizikem či rizikem likvidity.
4. Dochází-li k zúčtování v penězích obchodní banky, provozovatel SIPS sleduje, řídí a omezuje úvěrové riziko a riziko likvidity, jež vznikají z důvodu zapojení obchodních zúčtovacích bank. Provozovatel SIPS pro své zúčtovací banky zejména zavede přísná kritéria, která mimo jiné zohlední regulaci zúčtovacích bank, dohled nad nimi, jejich důvěryhodnost, kapitalizaci, přístup k likviditě a provozní spolehlivost, a dodržování těchto kritérií sleduje. Provozovatel SIPS rovněž sleduje a řídí koncentraci úvěrové expozice a expozice likvidity vůči obchodním zúčtovacím bankám systému SIPS.
5. Pokud provozovatel SIPS provádí zúčtování v penězích ve svém účetnictví, minimalizuje a přísně kontroluje své úvěrové riziko a riziko likvidity.
6. Dochází-li k zúčtování v penězích obchodní banky, stanoví právní ujednání mezi provozovatelem SIPS a obchodní zúčtovací bankou jednoznačně:
a)
kdy se očekává, že dojde k převodům v účetnictví jednotlivých zúčtovacích bank;
b)
že jakmile k převodům dojde, jsou konečné;
c)
že obdržené peněžní prostředky budou převoditelné, jakmile to bude možné, nejpozději však do konce dne.
Článek 11
Placení proti placení
Provozovatel SIPS, který používá mechanismus placení proti placení, eliminuje hlavní riziko tím, že zajistí, aby ke konečnému zúčtování jednoho závazku docházelo pouze tehdy, pokud dochází i ke konečnému zúčtování spojeného závazku. Tímto pravidlem je třeba se řídit bez ohledu na to, zda k zúčtování dochází v hrubé či čisté výši a kdy nastává neodvolatelnost.
Článek 12
Pravidla a postupy v případě selhání účastníka
1. Provozovatel SIPS v pravidlech a postupech pro systém SIPS zavede definici selhání účastníka, která obsahuje alespoň situaci, kdy účastník není schopen plnit své splatné finanční závazky mimo jiné z provozních důvodů, v důsledku neplnění smlouvy nebo zahájení úpadkového řízení vůči účastníkovi. Provozovatel SIPS rozlišuje mezi automatickým selháním a selháním na základě uvážení. V případě selhání na základě uvážení provozovatel SIPS upřesní, kterému subjektu je dána možnost uvážení. Tuto definici nejméně jednou ročně přezkoumává.
2. Provozovatel SIPS má pravidla a postupy pro případ selhání, jež mu umožňují pokračovat v plnění svých závazků v případě selhání účastníka a jež řeší doplnění zdrojů po selhání. Pravidla a postupy vymezují minimálně všechny tyto skutečnosti:
a)
opatření, která může provozovatel SIPS přijmout, dojde-li k selhání;
b)
zda se jedná o opatření automatická nebo na základě uvážení a způsob, jak lze uvážení vykonat;
c)
možné změny běžných zúčtovacích postupů provozovatele SIPS s cílem zajistit včasné zúčtování;
d)
správu plateb v různých fázích zpracování;
e)
možné pořadí přijímaných opatření;
f)
úlohu, povinnosti a odpovědnost příslušných stran včetně účastníků, u nichž nedošlo k selhání;
g)
jiné mechanismy, které mají být aktivovány s cílem omezit dopad selhání.
3. Provozovatel SIPS je připraven k provedení pravidel a postupů pro případ selhání včetně všech vhodných postupů na základě uvážení, které jsou zakotveny v těchto pravidlech. Provozovatel SIPS mimo jiné zajistí, že: a) má provozní kapacitu včetně dostatečného počtu dobře školených zaměstnanců k včasnému provedení postupů vymezených v odstavci 2; a b) pravidla a postupy systému SIPS řeší potřebu v oblasti dokumentace, informací a komunikace a je-li zapojena více než jedna infrastruktura finančního trhu nebo orgán, koordinaci.
4. Provozovatel SIPS zveřejní klíčové aspekty pravidel a postupů vymezených v odstavci 2 včetně minimálně všech těchto skutečností:
a)
okolností, za nichž budou přijata opatření;
b)
toho, kdo opatření přijímá;
c)
rozsahu opatření, která jsou přijímána;
d)
mechanismů pro řešení závazků provozovatele SIPS vůči účastníkům, u nichž nedošlo k selhání.
5. Provozovatel SIPS testuje a přezkoumává pravidla a postupy systému SIPS vymezené v odstavci 2 nejméně jednou ročně nebo po jakékoli podstatné změně systému SIPS, která má vliv na tato pravidla a postupy. Provozovatel SIPS do tohoto testování a přezkumu zapojí účastníky SIPS a příslušné zúčastněné strany.
Článek 13
Obecné podnikatelské riziko
1. Provozovatel SIPS zavede spolehlivé systémy řízení a kontroly s cílem identifikovat, sledovat a řídit obecné riziko podnikání včetně ztrát v důsledku špatného provádění obchodní strategie, záporných hotovostních toků nebo nečekaných a nadměrně vysokých provozních výdajů.
2. Provozovatel SIPS drží likvidní čistá aktiva, která jsou financována z kapitálu, např. kmenových akcií, zveřejněných fondů nebo jiného nerozděleného zisku, aby pokud u něj dojde k obecným ztrátám z podnikání, mohl i nadále pokračovat v provozu a poskytování služeb jako trvající podnik. Výše těchto aktiv se určí podle obecného podnikatelského rizikového profilu provozovatele SIPS a délky doby, jež je třeba k ozdravení nebo řádnému ukončení jeho kritických operací a služeb, pokud je takové opatření přijato.
3. Provozovatel SIPS udržuje funkční plán ozdravných opatření nebo - s výjimkou systému SIPS Eurosystému - plán na řádné ukončení činnosti.
4. Provozovatel SIPS drží dostatečná likvidní čistá aktiva, která jsou financována z kapitálu, za účelem provedení plánu uvedeného v odstavci 3. Provozovatel SIPS minimálně drží likvidní čistá aktiva, která jsou financována z kapitálu, jejichž hodnota je rovna výši běžných provozních výdajů za nejméně šest měsíců. Tato aktiva doplňují zdroje držené za účelem pokrytí selhání účastníka nebo jiných rizik na základě článků 6 a 8. Lze zahrnout i kapitál držený podle mezinárodních kapitálových standardů založených na riziku s cílem zamezit zdvojení kapitálových požadavků.
5. Aktiva držená za účelem pokrytí obecného rizika podnikání musí být dostatečně likvidní a mít vysokou kvalitu, aby byla včas k dispozici. Provozovatel SIPS musí být schopen tato aktiva realizovat s malým nepříznivým dopadem na cenu (případně bez tohoto dopadu), aby mohl pokračovat v činnosti jako trvající podnik v případě, že u něj dojde k obecným ztrátám z podnikání.
6. Provozovatel SIPS zavede funkční plán pro získání dodatečného kapitálu, pokud se jeho kapitál sníží na hodnotu uvedenou v odstavci 4 nebo pod tuto hodnotu. Plán se předloží radě ke schválení a každý rok se aktualizuje.
7. Odstavce 2 a 4 až 6 neplatí pro systém SIPS Eurosystému.
Článek 14
Riziko úschovy a investiční riziko
1. Provozovatel SIPS drží svá vlastní aktiva a aktiva účastníků u subjektů, které podléhají dohledu a regulaci (dále jen „uschovatelé“), jež mají účetní postupy, postupy při úschově a vnitřní kontroly, které plně chrání tato aktiva vůči riziku ztráty v případě úpadku, nedbalosti, podvodu, špatné správy nebo nedostatečného vedení záznamů na straně uschovatele nebo dalšího uschovatele.
2. Provozovatel SIPS musí mít včas přístup ke svým aktivům a k aktivům poskytnutým účastníky.
3. Provozovatel SIPS hodnotí své expozice vůči uschovatelským bankám a těmto expozicím rozumí s ohledem na úplný rozsah svých vztahů s každou z těchto bank.
4. Provozovatel SIPS zavede investiční strategii, která je v souladu s celkovou strategií pro řízení rizik a je plně zpřístupněna účastníkům. Investiční strategii přezkoumá nejméně jednou ročně.
5. Investice provozovatele SIPS v rámci jeho investiční strategie jsou zajištěny vysoce kvalitními dlužníky nebo se jedná o pohledávky za takovými dlužníky. Provozovatel SIPS vymezí kritéria pro vysoce kvalitní dlužníky. Investice jsou investicemi do nástrojů s minimálním úvěrovým a tržním rizikem a rizikem likvidity.
6. Odstavce 3 až 5 neplatí pro systém SIPS Eurosystému.
Článek 15
Operační riziko
1. Provozovatel SIPS zavede spolehlivý rámec s vhodnými systémy, postupy, přístupy a kontrolami s cílem identifikovat, sledovat a řídit provozní riziko.
2. Provozovatel SIPS zavede cíle týkající se úrovně služeb a provozní spolehlivosti, jakož i postupy k dosažení těchto cílů. Tyto cíle a postupy nejméně jednou ročně přezkoumá.
3. Provozovatel SIPS zajistí, aby systém SIPS měl vždy rozšiřitelnou kapacitu, aby se dokázal vypořádat se zvýšením objemů plateb, k němuž dojde v důsledku stresových událostí, a aby mohl dosahovat svých cílů týkajících se úrovně služeb.
4. Provozovatel SIPS zavede komplexní přístupy v oblasti fyzické bezpečnosti a bezpečnosti informací, které umožní v dostatečné míře identifikovat, hodnotit a řešit veškeré možné zranitelnosti a hrozby. Tyto přístupy alespoň jednou ročně přezkoumá.
5. Provozovatel SIPS zavede plán zachování provozu, který řeší výskyt událostí, které představují významné riziko spočívající v přerušení provozu systému SIPS. Plán obsahuje využití jiného místa a je koncipován tak, aby bylo zajištěno, že kritické informační technologické systémy jsou schopny obnovit provoz do dvou hodin po výskytu těchto událostí. Plán je koncipován tak, aby systém SIPS byl vždy schopen provést zúčtování všech splatných plateb do konce obchodního dne, kdy došlo k výskytu poruchy. Provozovatel SIPS plán nejméně jednou ročně testuje a přezkoumá.
6. Provozovatel SIPS určí rozhodné účastníky na základě objemů a hodnot plateb a na základě jejich možného vlivu na ostatní účastníky a systém SIPS jako celek v případě významného provozního problému na straně těchto účastníků.
7. Provozovatel SIPS identifikuje, sleduje a řídí rizika, která mohou rozhodní účastníci, jiné infrastruktury finančního trhu a poskytovatelé služeb a infrastruktur představovat pro operace systému SIPS.
Článek 16
Kritéria pro přístup a účast
1. Provozovatel SIPS zavede a zveřejní nediskriminační kritéria pro přístup ke službám systému SIPS a účast na těchto službách pro přímé, případně nepřímé účastníky a pro jiné infrastruktury finančního trhu. Tato kritéria alespoň jednou ročně přezkoumá.
2. Kritéria pro přístup a účast podle odstavce 1 budou odůvodněna, pokud se týká bezpečnosti a účinnosti systému SIPS a trhů, kterým slouží, a budou přizpůsobena a nastavena přiměřeně specifickým rizikům systému SIPS. V souladu se zásadou přiměřenosti stanoví provozovatel SIPS požadavky, které omezují přístup v co nejmenším možném rozsahu. Pokud provozovatel SIPS určitému subjektu odepře přístup, písemně tento postup na základě komplexní analýzy rizik odůvodní.
3. Provozovatel SIPS průběžně monitoruje to, jak účastníci splňují kritéria pro přístup a účast v systému SIPS. Zavede a zveřejní nediskriminační postupy k řešení pozastavení nebo řádného ukončení účastníkova práva na účast v systému SIPS, pokud účastník nesplňuje kritéria pro přístup a účast. Tyto postupy nejméně jednou ročně přezkoumá.
Článek 17
Systém zprostředkované účasti
1. Pro účely řízení rizik provozovatel SIPS zajistí, aby mu pravidla, postupy a smluvní ujednání systému SIPS umožňovala shromažďovat informace o nepřímé účasti s cílem identifikovat, sledovat a řídit všechna podstatná rizika, která pro systém SIPS z účasti vyplývají. Tyto informace pokrývají nejméně tyto skutečnosti:
a)
poměr činností, které přímí účastníci provádějí jménem nepřímých účastníků;
b)
počet nepřímých účastníků, kteří provádějí zúčtování prostřednictvím jednotlivých přímých účastníků;
c)
objem či hodnotu plateb v systému SIPS, které pocházejí od jednotlivých nepřímých účastníků;
d)
objem či hodnotu plateb uvedených v bodě c) v poměru k objemu či hodnotě plateb přímého účastníka, jehož prostřednictvím má nepřímý účastník přístup do systému SIPS.
2. Provozovatel SIPS identifikuje podstatnou závislost přímých a nepřímých účastníků, která může mít vliv na systém SIPS.
3. S cílem řídit uvedená rizika identifikuje provozovatel SIPS nepřímé účastníky, kteří představují podstatné riziko pro systém SIPS a přímé účastníky, jejichž prostřednictvím mají přístup do systému SIPS.
4. Provozovatel SIPS alespoň jednou ročně přezkoumá rizika, která vyplývají ze systému zprostředkované účasti. S cílem zajistit řádné řízení rizik přijme v případě potřeby opatření ke zmírnění těchto rizik.
Článek 18
Účinnost a efektivita
1. Provozovatel SIPS zavede postup ke zjišťování a plnění potřeb trhů, jimž systém SIPS slouží, zejména pokud se týká:
a)
výběru systému zúčtování a vypořádání;
b)
provozní struktury;
c)
rozsahu produktů, které jsou předmětem zúčtování nebo vypořádání;
d)
použití technologie a postupů.
2. Provozovatel SIPS má jednoznačně vymezené cíle, které jsou měřitelné a dosažitelné, např. v oblasti minimální úrovně služeb, očekávání v oblasti řízení rizik a obchodních priorit.
3. Provozovatel SIPS zavede mechanismy pro pravidelný (alespoň jednou ročně) přezkum požadavků vymezených v odstavcích 1 a 2.
Článek 19
Postupy a standardy v oblasti komunikace
S cílem umožnit účinné provádění plateb, zúčtování, vypořádání a záznamů používá provozovatel SIPS příslušné mezinárodně uznávané postupy a standardy v oblasti komunikace, případně se těmto postupům a standardům přizpůsobí.
Článek 20
Zveřejnění pravidel, klíčových postupů a tržních údajů
1. Provozovatel SIPS přijme jednoznačná a komplexní pravidla a postupy, která v celém rozsahu zpřístupní účastníkům. Příslušná pravidla a klíčové postupy budou rovněž zveřejněny.
2. Provozovatel SIPS zveřejní jednoznačný popis koncepce a operací systému, jakož i práva a povinnosti provozovatele SIPS a účastníků, aby účastníci mohli posoudit rizika, kterým by byli při účasti v systému SIPS vystaveni.
3. Provozovatel SIPS poskytne veškerou nezbytnou a přiměřenou dokumentaci a školení, aby účastníkům umožnil pochopit pravidla a postupy systému SIPS, jakož i rizika, kterým při účasti v systému SIPS čelí.
4. Provozovatel SIPS zveřejní poplatky systému SIPS na úrovni jednotlivých služeb, které nabízí, jakož i slevovou politiku. Provozovatel SIPS pro účely srovnání poskytne jednoznačný popis zpoplatněných služeb.
5. Provozovatel SIPS dokončí a zveřejní odpovědi na rámec pro zpřístupnění informací pro infrastruktury finančního trhu v rámci CPSS-IOSCO. Své odpovědi aktualizuje v návaznosti na podstatné změny systému nebo jeho prostředí, avšak nejméně jednou za dva roky. Provozovatel SIPS rovněž zpřístupní alespoň základní údaje o objemech a hodnotách transakcí.
Článek 21
Poskytování informací a dokumentů příslušnému orgánu
Příslušný orgán je oprávněn obdržet od provozovatele SIPS veškeré informace a dokumenty nezbytné k posouzení souladu s požadavky podle tohoto nařízení. Provozovatel SIPS sdělí příslušné konkrétní informace příslušnému orgánu.
Článek 22
Nápravná opatření
1. Pokud provozovatel SIPS neplní toto nařízení, příslušný orgán:
a)
informuje provozovatele SIPS o povaze takového neplnění a
b)
dá provozovateli SIPS možnost se vyjádřit a poskytnout vysvětlení.
2. Na základě informací poskytnutých provozovatelem SIPS může příslušný orgán udělit provozovateli SIPS pokyn, aby provedl určité nápravné opatření s cílem napravit dané neplnění a/nebo zamezit jeho opakování.
3. Příslušný orgán může ukládat nápravná opatření ihned, dojde-li k odůvodněnému závěru, že případ neplnění je natolik závažný, že vyžaduje okamžitý zásah.
4. Příslušný orgán o všech nápravných opatřeních uložených provozovateli SIPS okamžitě informuje ECB.
5. Nápravná opatření mohou být ukládána nezávisle nebo souběžně se sankcemi v souladu s nařízením Rady (ES) č. 2532/98 ze dne 23. listopadu 1998 o pravomoci Evropské centrální banky uvalovat sankce (6).
Článek 23
Sankce
V případě porušení tohoto nařízení ECB uloží sankce v souladu s nařízením (ES) č. 2532/98 a nařízením Evropské centrální banky (ES) č. 2157/1999 o pravomoci Evropské centrální banky uvalovat sankce (ECB/1999/4) (7). ECB zveřejní oznámení o metodice pro výpočet výše sankcí.
Článek 24
Přezkum
Rada guvernérů přezkoumá obecné použití tohoto nařízení nejpozději do dvou let od jeho vstupu v platnost a poté každé dva roky, a posoudí, zda je třeba jej změnit.
Článek 25
Závěrečná ustanovení
1. Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
2. Provozovatelé SIPS mají ke splnění povinností vymezených tímto nařízením jeden rok ode dne, kdy jim bylo oznámeno rozhodnutí Rady guvernérů podle čl. 1 odst. 2.
3. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 3. července 2014.
EUROPOS CENTRINIO BANKO REGLAMENTAS (ES) Nr. 795/2014
2014 m. liepos 3 d.
dėl priežiūros reikalavimų sistemiškai svarbioms mokėjimo sistemoms
(ECB/2014/28)
EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 127 straipsnio 2 dalį,
atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statutą, ypač į jo 3 straipsnio 1 dalį, 22 straipsnį ir 34 straipsnio 1 dalies pirmą įtrauką,
kadangi:
(1)
pagal Sutarties 127 straipsnio 2 dalies ketvirtą įtrauką ir Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statuto (toliau - ECBS statutas) 3 straipsnio 1 dalies ketvirtą įtrauką Eurosistema įgaliojama skatinti sklandų mokėjimo sistemų veikimą;
(2)
Eurosistema skatina sklandų mokėjimo sistemų veikimą, inter alia,vykdydama priežiūrą;
(3)
2001 m. sausio mėn. Eurosistema priėmė sistemiškai svarbių mokėjimo sistemų pagrindinius principus, kuriuos parengė Tarptautinių atsiskaitymų banko (TAB) Mokėjimo ir atsiskaitymo sistemų komitetas (angl. CPSS), kaip minimalius sistemiškai svarbioms mokėjimo sistemoms (SSMS) keliamus reikalavimus (1);
(4)
2012 m. balandžio mėn. sistemiškai svarbių mokėjimo sistemų pagrindiniai principai buvo pakeisti CPSS ir Tarptautinės vertybinių popierių komisijų organizacijos (angl. IOSCO) Techninio komiteto finansų rinkos infrastruktūrų principais (toliau - CPSS ir IOSCO principai) (2), kuriais suderinami ir sustiprinami galiojantys tarptautiniai priežiūros standartai, inter alia,taikomi SSMS;
(5)
vadovaujantis CPSS ir IOSCO principais, SSMS turėtų būti efektyviai prižiūrimos pagal aiškiai nustatytus ir viešai skelbiamus kriterijus, atsižvelgiant į sisteminę riziką, kurią gali kelti šios sistemos, jų pakankamai neapsaugojus nuo rizikos. Be to, kompetentingos institucijos turėtų turėti pakankamus įgaliojimus ir išteklius atitinkamiems uždaviniams, įskaitant koreguojamuosius veiksmus, vykdyti. CPSS ir IOSCO rekomenduoja šiuos principus įgyvendinti kiek įmanoma išsamiau, kiek tai leidžia nacionalinės teisinės ir reguliavimo sistemos;
(6)
todėl, taip pat siekdamas užtikrinti SSMS veiksmingumą bei patvarumą Europos Centrinis Bankas (ECB) nusprendė įgyvendinti CPSS ir IOSCO principus priimdamas reglamentą. Kitų šalių institucijos taip pat turėtų panašiai įtvirtinti ir taikyti CPSS ir IOSCO principus savo atitinkamose teisinėse ir reguliavimo sistemose kiek įmanoma išsamiau, kiek leidžia tokios sistemos;
(7)
šis reglamentas apima SSMS, įskaitant sistemiškai svarbias didelės vertės mokėjimo sistemas ir sistemiškai svarbias mažmenines mokėjimo sistemas. Jis taikomas mokėjimo sistemoms, kurių operatoriai yra centriniai bankai arba privatūs operatoriai. Pagal CPSS ir IOSCO principus pripažįstama, kad pasitaiko išskirtinių atvejų, kai dėl atitinkamų įstatymų, kitų teisės aktų ar politinių sumetimų mokėjimo sistemoms, kurių operatoriai yra centriniai bankai, šie principai taikomi kitaip. Sutartyje ir ECBS statute Eurosistemai yra nustatyti viešosios politikos uždaviniai, įsipareigojimai ir institucinė sandara, todėl Eurosistemos SSMS gali būti netaikomi tam tikri šiame reglamente nustatyti reikalavimai. Taigi, Eurosistemos SSMS turėtų būti netaikomi konkretūs reikalavimai, taikomi valdymui, likvidavimo planams, nuosavybės priemonėms ir likvidžiam turtui, įkaito ir investicijų rizikai; reikalavimai šiose srityse jau yra nustatyti Valdančiosios tarybos formaliai priimtuose reikalavimuose. Šios išimtys nurodytos keliose reglamento nuostatose;
(8)
vadovaujantis 2012 m. gruodžio 5 d. Gairėmis ECB/2012/27 dėl Transeuropinės automatizuotos realaus laiko atskirųjų atsiskaitymų skubių pervedimų sistemos (TARGET2) (3), TARGET2 charakterizuoja decentralizuota struktūra, jungianti daugelį mokėjimo sistemų. TARGET2 komponentų sistemos yra kiek įmanoma labiau suderintos, išskyrus tam tikras išimtis, susijusias su nacionalinėje teisėje nustatytais apribojimais. TARGET2 taip pat charakterizuoja viena techninė platforma, vadinama bendra technine platforma. Valdančiajai tarybai priklauso didžiausia kompetencija dėl TARGET2 ir ji užtikrina sistemos viešą veikimą: toks valdymas pasireiškia per TARGET2 priežiūrą;
(9)
siekiant SSMS veiksmingumo ir patvarumo, ji turi atitikti taikytinus nacionalinius teisės aktus ir aiškias jų veiklą reglamentuojančias taisykles, procedūras ir sutartis. Teisės aktų laikymasis taikomas visų šalių, kuriose veikia SSMS operatorius ar jos dalyviai, teisės sistemų atžvilgiu;
(10)
SSMS veiksmingumas ir patvarumas taip pat priklauso nuo jos valdymo tvarkos aiškumo ir tinkamumo; valdymo tvarka turi būti aiškiai įtvirtinta dokumentuose;
(11)
siekiant nustatyti, įvertinti, stebėti ir valdyti SSMS operatoriui tenkančią arba jo keliamą įvairią riziką, būtina patvari ir nuolat plėtojama sistema, skirta teisinei, kredito, likvidumo, operacinei, bendrajai veiklos, saugojimo, investicijų ir kitai rizikai visapusiškai valdyti. Tai pasakytina ir apie SSMS operatoriaus įkaito sistemos, taisyklių ir procedūrų, jei dalyviai nevykdo įsipareigojimų, bei veiklos tęstinumo planų patvarumą ir atsparumą;
(12)
norint sumažinti sisteminę riziką, inter alia,būtinas atsiskaitymų baigtinumas. 1998 m. gegužės 19 d. Sąjunga priėmė Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 98/26/EB dėl atsiskaitymų baigtinumo mokėjimo ir vertybinių popierių atsiskaitymo sistemose (4). Direktyva 98/26/EB reikalaujama, kad pagal ją nustatytų sistemų taisyklėse būtų apibrėžtas pervedimo nurodymų įtraukimo momentas (angl. moment of entry) (po kurio pervedimo nurodymai tampa teisiškai vykdytini ir privalomi trečiosioms šalims - net jei dalyviui iškeliama bankroto byla) ir jų neatšaukiamumo momentas. Taip pat rekomenduojama atsiskaitymus vykdyti tą pačią dieną arba realiu laiku, jei tai atitinka SSMS bendrąjį veiklos modelį ir to reikia, kad SSMS operatorius ir dalyviai galėtų valdyti savo atitinkamą kredito ir likvidumo riziką;
(13)
objektyvūs, rizika pagrįsti ir viešai atskleisti dalyvavimo SSMS kriterijai, suteikiantys sąžiningą ir (laikantis priimtinų rizikos kontrolės standartų) atvirą prieigą prie SSMS, skatina SSMS ir jos aptarnaujamų rinkų saugumą ir veiksmingumą, kartu neproporcingai neapribodami laisvo paslaugų teikimo;
(14)
šio reglamento nuostatos, pagal kurias SSMS operatorius privalo rinkti, apdoroti ir perduoti duomenis, turėtų nedaryti poveikio jokioms taikytinoms dalyvių ar klientų duomenų apsaugos taisyklėms;
(15)
visapusiškai veiksminga ir efektyvi SSMS, turinti aiškiai nustatytus, įvertinamus ir pasiekiamus tikslus ir uždavinius, yra geriausiai pasirengusi SSMS dalyvių ir jos aptarnaujamų rinkų poreikiams tenkinti;
(16)
ECB gali kreiptis į nacionalinius centrinius bankus ECBS uždaviniams vykdyti, kiek tai įmanoma ir tinkama;
(17)
šiame reglamente nustatyti reikalavimai yra proporcingi SSMS konkrečioms rizikoms ir pozicijoms;
(18)
galimybė kompetentingoms institucijoms prašyti koreguojamųjų priemonių siekiant ištaisyti šio reglamento nevykdymo poveikį ar išvengti pakartotinio šio reglamento nevykdymo, taip pat galimybė ECB taikyti efektyvias, proporcingas ir atgrasančias sankcijas už šio reglamento pažeidimus - būtini kuo visapusiškesnio CPSS ir IOSCO principų įgyvendinimo pagal Sutartį ir ECBS statutą elementai;
(19)
šiuo reglamentu nustatytiems priežiūros reikalavimams reikia taikyti pereinamąjį laikotarpį, kad SSMS operatoriai galėtų su jais susipažinti ir juos įgyvendinti,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Dalykas ir taikymo sritis
1. Šiame reglamente nustatomi SSMS priežiūros reikalavimai.
2. Valdančioji taryba priima sprendimą, kuriuo nustatomos mokėjimo sistemos, kurioms taikomas šis reglamentas, jų atitinkami operatoriai ir kompetentingos institucijos. Šis sąrašas skelbiamas ECB svetainėje ir atnaujinamas po kiekvieno pakeitimo.
3. Mokėjimo sistema laikoma SSMS, jei: a) ji atitinka reikalavimus sistemos, apie kurią pagal Direktyvą 98/26/EB gali pranešti valstybė narė, kurios valiuta yra euro, arba jos operatorius yra įsisteigęs euro zonoje, įskaitant įsisteigimą per filialą, per kurį veikia sistema, ir b) per kalendorinius metus įvyksta ne mažiau nei du iš šių įvykių:
i)
bendra vidutinė apdorotų mokėjimų eurais vertė per dieną viršija 10 milijardų eurų,
ii)
jos rinkos dalis yra bent viena iš šių:
-
15 % visų mokėjimų eurais,
-
5 % visų tarptautinių mokėjimų eurais,
-
75 % visų valstybės narės, kurios valiuta yra euro, mokėjimų eurais,
iii)
jos tarptautinė veikla (t. y. ne SSMS operatoriaus šalyje įsisteigę dalyviai ir (arba) tarptautiniai ryšiai su kitomis mokėjimo sistemomis) vykdoma ne mažiau kaip penkiose šalyse ir sukuria ne mažiau kaip 33 % visų šios SSMS apdorotų mokėjimų eurais,
iv)
ji naudojama kitų finansinių rinkų infrastruktūrų (FRI) atsiskaitymams.
4. SSMS operatoriai užtikrina, kad SSMS, kurių operatoriai jie yra, atitiktų 3-21 straipsniuose nustatytus reikalavimus.
2 straipsnis
Apibrėžtys
Šiame reglamente:
1. mokėjimo sistema- oficialus trijų ar daugiau dalyvių susitarimas (neįskaitant galimų atsiskaitymo bankų, pagrindinių sandorio šalių, tarpuskaitos namų arba netiesioginių dalyvių), kuriuo nustatomos bendros taisyklės ir standartinės priemonės dalyvių tarpusavio pervedimo nurodymams vykdyti;
2. pervedimo nurodymas- turi tokią pat reikšmę, kaip apibrėžta Direktyvos 98/26/EB 2 straipsnio i punkto pirmoje įtraukoje;
3. sisteminė rizika- rizika, kad dalyviui arba SSMS operatoriui nevykdant atitinkamų jų įsipareigojimų SSMS, atėjus terminui kiti dalyviai ir (arba) SSMS operatorius negalės įvykdyti savo įsipareigojimų, ir tai gali turėti užkrato efektą, keliantį grėsmę finansų sistemos stabilumui ar pasitikėjimui ja;
4. SSMS operatorius- teisiškai už SSMS veikimą atsakingas juridinis asmuo;
5. kompetentinga institucija- Eurosistemos centrinis cankas, kuriam tenka 1 straipsnio 2 dalyje nustatyta pirminė priežiūros atsakomybė;
6. Eurosistemos SSMS- Eurosistemos centriniam bankui priklausanti ir jo valdoma SSMS;
7. teisinė rizika- rizika dėl įstatymo ar teisės akto taikymo, dėl kurio paprastai patiriama nuostolių;
8. kredito rizika- rizika, kad atėjus terminui ar bet kuriuo metu ateityje kita sandorio šalis (dalyvis ar kitas subjektas) negalės visapusiškai įvykdyti savo finansinių įsipareigojimų;
9. likvidumo rizika- rizika, kad atėjus terminui kita sandorio šalis (dalyvis ar kitas subjektas) neturės pakankamai lėšų savo finansiniams įsipareigojimams įvykdyti, nors ateityje ji gali turėti tam pakankamai lėšų;
10. operacinė rizika- rizika, kad dėl informacinių sistemų ar vidaus procesų trūkumų, žmogaus klaidos, valdymo nesėkmių, išorės įvykių ar paslaugų, kurių teikimas perduotas kitiems asmenims, sukeltų sutrikimų sumažės SSMS teikiamų paslaugų, pablogės jų kokybė ar sutriks jų teikimas;
11. saugojimo rizika- rizika patirti saugojamo turto nuostolių, jei saugotojas arba paskesnis saugotojas tampa nemokus, veikia aplaidžiai, sukčiauja, yra blogai administruojamas ar netinkamai registruoja turtą;
12. investicijų rizika- SSMS operatoriui arba dalyviui kylanti nuostolių rizika, kai SSMS operatorius investuoja nuosavus arba savo dalyvių išteklius, pvz., įkaitą;
13. rinkos rizika- nuostolių (ir balansinių, ir nebalansinių pozicijų) rizika, kylanti dėl rinkos kainų pokyčių;
14. nustatyto laiko grynųjų atsiskaitymų sistema (angl. deferred net settlement system, DNS)- sistema, kurioje grynasis atsiskaitymas vykdomas iš anksto nustatyto atsiskaitymo ciklo pabaigoje, pvz., per darbo dieną ar jos pabaigoje;
15. tarptautinis įkaitas- įkaitas, šalies, kurioje turtas priimamas įkaitu, atžvilgiu turintis bent vieną iš šių užsienio elementų: a) išraiškos valiuta; b) šalis, kurioje yra turtas; arba c) šalis, kurioje įsisteigęs emitentas;
16. tarptautinis mokėjimas- skirtingose šalyse įsisteigusių dalyvių tarpusavio mokėjimas;
17. finansų rinkos infrastruktūra (FRI)- dalyvaujančias institucijas jungianti daugiašalė sistema, įskaitant sistemos operatorių, naudojama mokėjimo, vertybinių popierių, išvestinių finansinių priemonių ar kitų finansinių sandorių tarpuskaitos, atsiskaitymo ar registravimo operacijoms;
18. dalyvis- subjektas, kurį identifikuoja arba pripažįsta mokėjimo sistema, kuriam leidžiama tiesiogiai arba netiesiogiai siųsti tai sistemai pervedimo nurodymus ir kuris gali iš jos gauti pervedimo nurodymus;
19. valdyba- SSMS operatoriaus administracija arba stebėtojų taryba (arba ir viena, ir kita) pagal nacionalinę teisę;
20. vadovybė- vykdomieji direktoriai, t. y. tie vienos valdybos nariai, kurie dalyvauja kasdieniame SSMS operatoriaus valdyme, o dviejų valdybų sistemoje - SSMS operatoriaus vadovų valdybos nariai;
21. atitinkami suinteresuotieji subjektai- dalyviai, FRI, turintys įtakos SSMS rizikai, o įvertinus kiekvienu konkrečiu atveju - ir kiti paveikti rinkos dalyviai;
22. kredito pozicija- suma ar vertė, dėl kurių kyla rizika, kad atėjus terminui ar bet kada vėliau dalyvis neįvykdys atsiskaitymo jų visai vertei padengti;
23. įkaitas- turtas arba trečiosios šalies įsipareigojimas, kuriuo įkaito davėjas užtikrina įsipareigojimą įkaito gavėjui. Įkaitui priskiriamas vietinis ir tarptautinis įkaitas;
24. likvidumo teikėjas- pinigų teikėjas pagal 5 straipsnio 3 dalį, 6 straipsnio 5 dalį, 8 straipsnio 1, 9 ir 11 dalis arba turto teikėjas pagal 8 straipsnio 4 dalį, įskaitant SSMS dalyvį arba trečiąją šalį;
25. ekstremalios, bet tikėtinos rinkos sąlygos- išsamus istorinių ir hipotetinių sąlygų rinkinys, įskaitant nepastoviausius laikotarpius, kuriuos yra patyrusios SSMS aptarnaujamos rinkos;
26. numatyta atsiskaitymo diena- diena, kurią pervedimo nurodymo siuntėjas nurodo SSMS kaip atsiskaitymo dieną;
27. bendroji veiklos rizika- bet koks galimas SSMS veiklos finansinės padėties pablogėjimas sumažėjus jos pajamoms arba jos išlaidoms padidėjus tiek, kad jos viršija pajamas, todėl susidaro nuostoliai, kuriuos būtina padengti iš kapitalo;
28. gaivinimo planas- SSMS operatoriaus parengtas planas, skirtas sklandžiai SSMS veiklai atkurti;
29. tvarkingo veiklos nutraukimo planas- SSMS operatoriaus parengtas tvarkingo SSMS uždarymo planas;
30. reikšmingas- apibūna riziką, priklausomybę ir (arba) pokytį, galintį turėti įtakos numatomam subjekto gebėjimui veikti ar teikti paslaugas;
31. atitinkamos institucijos- institucijos, turinčios teisėtą interesą gauti iš SSMS informaciją jų įstatyminiams reikalavimams vykdyti, pvz., pertvarkymo institucijos ir stambių dalyvių priežiūros institucijos;
32. pagrindinės sumos rizika- rizika, kad kita sandorio šalis praras visą sandorio vertę, t. y. rizika, kad finansinio turto pardavėjas neatšaukiamai pateiks turtą, tačiau negaus mokėjimo už jį, arba rizika, kad finansinio turto pirkėjas neatšaukiamai sumokės už turtą, bet jo negaus;
33. bankas saugotojas- bankas, kuris laiko ir saugo trečiųjų šalių finansinį turtą;
34. atsiskaitymų bankas- bankas, kuriame yra laikomos mokėjimo sąskaitos, kuriose vykdomi iš mokėjimo sistemos atsirandantys įsipareigojimai;
35. nostro tarpininkas- tai bankas, kurį atsiskaitymui naudoja SSMS dalyviai;
36. vienpusis mokėjimas- tai mokėjimas, susijęs tik su vienu lėšų pervedimu viena valiuta;
37. dvipusis mokėjimas- tai mokėjimas, susijęs su dviem lėšų pervedimais skirtingomis valiutomis vertės mainų atsiskaitymo sistemoje;
38. neteisingų sprendimų rizika- tai dėl pozicijos dalyviui ar emitentui kylanti rizika, kai to dalyvio pateiktas arba to emitento išleistas įkaitas yra itin susijęs su jo kredito rizika;
39. darbo diena- turi tokią pat reikšmę kaip apibrėžta Direktyvos 98/26/EB 2 straipsnio n punkte.
3 straipsnis
Teisinis pagrįstumas
1. SSMS operatorius įvertina, ar visose atitinkamose teisinėse sistemose taikytina teisė užtikrina aukšto lygio teisinį tikrumą jo SSMS ir suteikia reikiamą paramą kiekvienam jo SSMS veiklos reikšmingam aspektui.
2. SSMS operatorius nustato SSMS taisykles ir procedūras ir sudaro sutartis; pastarosios turi būti aiškios ir atitikti visose atitinkamose teisinėse sistemose taikytiną teisę.
3. SSMS operatorius turi sugebėti aiškiai ir suprantamai nurodyti kompetentingai institucijai, dalyviams ir, jei tinkama, dalyvių klientams SSMS veikimui taikytinus teisę, taisykles, procedūras.
4. SSMS operatorius imasi priemonių užtikrinti, kad jo taisyklės, procedūros ir sutartys būtų vykdytinos visose atitinkamose teisinėse sistemose, o pagal tokias taisykles, procedūras ir sutartis jo atliekami veiksmai nebūtų pripažinti negaliojančiais, panaikinti ar sustabdyti.
5. Jei SSMS operatorius vykdo veiklą daugiau nei vienoje teisinėje sistemoje, jis nustato dėl bet kokios galimos įstatymų kolizijos kylančią riziką ir imasi priemonių jai sumažinti.
6. SSMS operatorius deda visas įmanomas pastangas, siekdamas užtikrinti SSMS laikymą sistema pagal Direktyvą 98/26/EB.
4 straipsnis
Valdymas
1. SSMS operatoriaus dokumentuose turi būti įtvirtinti tikslai, kuriuose pirmenybė pirmiausia teikiama SSMS saugumui ir efektyvumui. Šiais tikslais turi būti aiškiai remiamas finansinis stabilumas ir kiti atitinkami viešieji interesai, pirmiausia - atviros ir efektyvios finansų rinkos.
2. SSMS operatoriaus dokumentuose turi būti įtvirtinta valdymo tvarka, kurioje numatytos aiškios ir tiesioginės atsakomybės ir atskaitomybės linijos. Ši tvarka pateikiama kompetentingai institucijai, savininkams ir dalyviams. Sutrumpintas jos versijas SSMS operatorius paviešina.
3. Valdybos vaidmuo ir atsakomybė turi būti aiškiai nustatyta. Valdybos vaidmuo ir atsakomybė apima visus šiuos elementus:
a)
aiškių strateginių SSMS tikslų nustatymą;
b)
SSMS veikimo procedūrų, įskaitant jos narių interesų konfliktų nustatymo, sprendimo ir valdymo procedūras, įtvirtinimą dokumentuose;
c)
veiksmingą vadovybės narių atranką, stebėseną, o prireikus - atleidimą (išskyrus Eurosistemos SSMS);
d)
tinkamos atlyginimų politikos, atitinkančios geriausią praktiką ir paremtos ilgalaikiais pasiekimais, nustatymą (išskyrus Eurosistemos SSMS).
4. Ne rečiau kaip kartą per metus valdyba peržiūri bendrus savo veiklos rezultatus ir atskirų valdybos narių veiklos rezultatus (išskyrus Eurosistemos SSMS).
5. Valdybos sudėtimi užtikrinamas vientisumas ir (išskyrus Eurosistemos SSMS) tinkama techninių įgūdžių, žinių ir patirties SSMS ir bendraisiais finansų rinkų klausimais visuma, kad valdyba galėtų vykdyti atitinkamą savo vaidmenį ir atsakomybę. Sudėtis taip pat turi priklausyti nuo bendrojo kompetencijų paskirstymo pagal nacionalinę teisę. Išskyrus Eurosistemos SSMS, kai tai leidžia nacionalinė teisė, į valdybos sudėtį įeina ir nevykdomąsias pareigas einantys nariai.
6. Vadovybės vaidmuo, atsakomybė ir atskaitomybės linijos turi būti aiškiai nustatytos. Sudėtimi užtikrinamas vientisumas ir tinkama techninių įgūdžių, žinių ir patirties SSMS ir bendraisiais finansų rinkų klausimais visuma, kad vadovybė galėtų vykdyti savo atsakomybę už SSMS operatoriaus veikimą ir rizikos valdymą. Vadovybė, laikydamasi valdybos nurodymų, yra atsakinga už visų šių elementų užtikrinimą:
a)
kad SSMS operatoriaus veikla atitiktų jo tikslus, strategiją ir priimtiną riziką;
b)
kad būtų tinkamai parengtos, vykdomos ir prižiūrimos vidaus kontrolės priemonės ir susijusios procedūros, siekiant SSMS operatoriaus tikslų;
c)
kad vidaus kontrolės priemonėms ir susijusioms procedūroms būtų taikoma reguliari peržiūra ir testavimai, kuriuos atliktų gerai apmokytas ir pakankamai darbuotojų turintis organas, atliekantis rizikos valdymo ir vidaus audito funkcijas;
d)
aktyviai dalyvauti rizikos kontrolės procese;
e)
kad SSMS rizikos valdymo sistemai būtų skirta pakankamai išteklių.
7. Valdyba dokumentuose įtvirtina ir prižiūri rizikos valdymo sistemą, kurioje:
a)
numatoma SSMS operatoriaus priimtinos rizikos politika;
b)
paskirstoma atsakomybė ir atskaitomybė už sprendimus dėl rizikos;
c)
apibrėžiamas sprendimų priėmimas krizių metu ir ekstremaliais atvejais;
d)
apibrėžiamos vidaus kontrolės funkcijos.
Valdyba užtikrina, kad rizikos valdymo ir vidaus kontrolės funkcijas atliekantys organai turėtų pakankamus įgaliojimus, būtų savarankiški, turėtų reikiamus išteklius ir galimybę kreiptis į valdybą.
8. Valdyba užtikrina, kad svarbiausiais sprendimais, darančiais poveikį SSMS techninei ir funkcinei sandarai, taisyklėms ir bendrai strategijai, pirmiausia - tarpuskaitos ir atsiskaitymo tvarkos pasirinkimui, operacinei struktūrai, produktų, kurių tarpuskaita atliekama ar už kuriuos atsiskaitoma, apimčiai, technologijų ir procedūrų naudojimui, būtų tinkamai atsižvelgiama į atitinkamų SSMS suinteresuotųjų subjektų teisėtus interesus. Prieš priimant tokius sprendimus iš anksto konsultuojamasi su atitinkamomis suinteresuotosiomis šalimis, o prireikus - ir su visuomene.
5 straipsnis
Visapusiško rizikos valdymo sistema
1. SSMS operatorius nustato ir palaiko patikimą rizikos valdymo sistemą įvairiai SSMS kylančiai ar tenkančiai rizikai visapusiškai nustatyti, įvertinti, stebėti ir valdyti. Ne rečiau kaip kartą per metus SSMS operatorius peržiūri rizikos valdymo sistemą. Rizikos valdymo sistemoje:
a)
nurodoma SSMS operatoriaus priimtinos rizikos politika ir atitinkamos rizikos valdymo priemonės;
b)
paskirstoma atsakomybė ir atskaitomybė už sprendimus dėl rizikos;
c)
apibrėžiama sprendimų priėmimo tvarka su SSMS susijusiais ekstremaliais atvejais, įskaitant finansų rinkose vykstančius pokyčius, galinčius turėti neigiamą poveikį rinkos likvidumui ir finansų sistemos stabilumui bet kurioje valstybėje narėje, kurios valiuta yra euro, kurioje yra įsisteigęs SSMS operatorius arba vienas iš dalyvių.
2. SSMS operatorius skatina dalyvius, prireikus - ir jų klientus, valdyti ir riboti riziką, kurią jie kelia SSMS ir patiria iš jos. Dalyvių atžvilgiu tokios paskatos apima veiksmingų, proporcingų ir atgrasančių finansinių baudų tvarką arba nuostolių pasidalijimo tvarką, arba ir viena, ir kita.
3. Ne rečiau kaip kartą per metus SSMS operatorius peržiūri reikšmingą SSMS patiriamą ir jos keliamą riziką kitiems subjektams, įskaitant, inter alia,FRI, atsiskaitymų bankus, likvidumo teikėjus ir paslaugų teikėjus, kuri kyla dėl tarpusavio priklausomumo. SSMS operatorius parengia patikimas ir nustatytam rizikos lygiui proporcingas rizikos valdymo priemones.
4. SSMS operatorius apibrėžia svarbiausias SSMS operacijas ir paslaugas. SSMS operatorius nustato konkrečius scenarijus, kurie gali jam sutrukdyti nuolat vykdyti šias svarbiausias operacijas ir paslaugas, ir įvertina visų gaivinimo arba, išskyrus Eurosistemos SSMS, tvarkingo veiklos nutraukimo galimybių veiksmingumą. Ne rečiau kaip kartą per metus SSMS operatorius peržiūri svarbiausias SSMS operacijas ir paslaugas. Atsižvelgdamas į šį įvertinimą, SSMS operatorius parengia SSMS gaivinimo arba, išskyrus Eurosistemos SSMS, tvarkingo veiklos nutraukimo planą. Gaivinimo ir tvarkingo veiklos nutraukimo plane, inter alia,pateikiama esminė svarbiausių gaivinimo ir tvarkingo veiklos nutraukimo strategijų santrauka, svarbiausių SSMS operacijų ir paslaugų patikslinimas, taip pat svarbiausioms strategijoms įgyvendinti reikalingų priemonių apibūdinimas. Kai taikytina, SSMS operatorius pateikia atitinkamoms institucijoms informaciją, reikalingą pertvarkymui planuoti. Ne rečiau kaip kartą per metus SSMS operatorius peržiūri gaivinimo ir tvarkingo veiklos nutraukimo planą.
6 straipsnis
Kredito rizika
1. SSMS operatorius nustato patikimą sistemą jo kredito pozicijoms jo dalyvių atžvilgiu ir dalyvių tarpusavio kredito pozicijoms, atsirandančioms dėl SSMS mokėjimo, tarpuskaitos ir atsiskaitymo procesų, įvertinti, stebėti ir valdyti.
2. SSMS operatorius nustato visus kredito rizikos šaltinius. Kredito pozicijos vertinamos ir stebimos visą dieną, pasitelkiant laiku gaunamą informaciją ir tinkamas rizikos valdymo priemones.
3. SSMS operatorius, įskaitant DNS su atsiskaitymo garantija valdantį operatorių, kuriam atliekant SSMS operacijas atsiranda kredito pozicija jo dalyvių atžvilgiu, padengia savo kredito poziciją kiekvieno dalyvio atžvilgiu panaudodamas įkaitą, garantinį fondą, nuosavybės priemones (atskaičius sumą, skirtą bendrai veiklos rizikai padengti) ar kitus lygiaverčius finansinius išteklius.
4. SSMS operatorius, įskaitant operatorių, valdantį DNS be atsiskaitymo garantijos, tačiau kurioje dalyviams tenka kredito pozicijos, atsirandančios iš SSMS mokėjimo, tarpuskaitos ir atsiskaitymo procesų, nustato taisykles ar susitarimus su šiais dalyviais. Taisyklėmis arba susitarimais užtikrinama, kad dalyviai pateiktų pakankamai išteklių, kaip nurodyta 3 dalyje, kredito pozicijoms, kylančioms iš SSMS mokėjimo, tarpuskaitos ir atsiskaitymo procesų tarp dviejų dalyvių, kurie kartu su savo susijusiomis įmonėmis turi didžiausią suvestinę kredito poziciją, padengti.
5. SSMS operatorius nustato taisykles ir procedūras, pagal kurias atlyginami nuostoliai, tiesiogiai kylantys vienam ar daugiau dalyvių neįvykdžius įsipareigojimų SSMS. Šiose taisyklėse ir procedūrose nustatomas nuostolių, kurie gali būti nepadengti, paskirstymas, įskaitant bet kokių lėšų, kurias SSMS operatorius gali pasiskolinti iš likvidumo teikėjų, grąžinimą. Jos apima ir SSMS operatoriaus taisykles bei procedūras bet kokiems finansiniams ištekliams, kuriuos SSMS panaudoja nepalankiu atveju, atkurti iki 3 dalyje nustatyto lygio.
7 straipsnis
Įkaitas
1. SSMS operatorius kaip įkaitą priima tik šį turtą: a) pinigus; b) turtą, pasižymintį nedidele kredito, likvidumo ir rinkos rizika, t. y. turtą, kurio atžvilgiu, remdamasis tinkamu vidaus įvertinimu, SSMS operatorius gali įrodyti kompetentingai institucijai, kad jis atitinka visas šias sąlygas:
i)
turtą yra išleidęs maža kredito rizika pasižymintis emitentas;
ii)
turtas yra laisvai perleidžiamas be jokių teisinių apribojimų arba trečiųjų šalių reikalavimų;
iii)
turtas yra išreikštas valiuta, kurios riziką valdo SSMS operatorius;
iv)
reguliariai skelbiami patikimi turto kainos duomenys;
v)
turtui nekyla jokia kita reikšminga neteisingų sprendimų rizika;
vi)
turtą yra išleidęs ne įkaitą teikiantis dalyvis arba ne tai pačiai grupei kaip ir dalyvis priklausantis subjektas, išskyrus padengtas obligacijas ir tik tada, jei užstato fonde turtas yra tinkamai atskirtas pagal patikimą teisinę sistemą ir atitinka i-v punktuose nustatytus reikalavimus.
Atlikdamas i-vi punktų vidaus vertinimą, SSMS operatorius nustato, įtvirtina dokumentuose ir taiko objektyvią metodiką.
2. SSMS operatorius nustato ir įgyvendina politiką ir procedūras, skirtas kiekvieno įkaitu priimamo turto kredito kokybei, rinkos likvidumui ir kainos svyravimui stebėti. SSMS operatorius reguliariai, bent kartą per metus, stebi, ar jo vertės nustatymo politika ir procedūros yra tinkamos. Tokia peržiūra taip pat atliekama po bet kokio reikšmingo pasikeitimo, darančio poveikį SSMS rizikos pozicijai. SSMS operatorius vertina jam pateiktą įkaitą pagal rinkos kainą bent kartą per dieną.
3. SSMS operatorius nustato stabilius ir konservatyvius turto vertės sumažinimo dydžius ir išbando juos ne rečiau kaip kartą per metus, taip pat atsižvelgia į nepalankias rinkos sąlygas. Vertės sumažinimo procedūras ne rečiau kaip kartą per metus patvirtina darbuotojai, kurie nedalyvavo jas rengiant ir taikant.
4. SSMS operatorius imasi priemonių išvengti koncentruoto tam tikro turto laikymo, jei tai gali turėti reikšmingos neigiamos įtakos galimybei likviduoti tokį turtą greitai, nepatiriant reikšmingų neigiamų kainos pokyčių.
5. Tarptautinį įkaitą priimantis SSMS operatorius nustato ir mažina su jo naudojimu susijusią riziką, taip pat užtikrina, kad tarptautinį įkaitą būtų galima panaudoti laiku.
6. SSMS operatorius naudoja veiksmingą ir veikimo prasme lanksčią įkaito valdymo sistemą.
7. Eurosistemos SSMS 1 dalis netaikoma.
8 straipsnis
Likvidumo rizika
1. SSMS operatorius nustato visapusišką sistemą SSMS dalyvių, atsiskaitymų bankų, nostro tarpininkų, bankų saugotojų, likvidumo teikėjų ir kitų atitinkamų subjektų keliamai likvidumo rizikai valdyti.
2. SSMS operatorius įdiegia operacines ir analitines priemones, padedančias nuolat ir laiku nustatyti, įvertinti ir stebėti atsiskaitymo ir finansavimo srautus, įskaitant vienos dienos likvidumo naudojimą.
3. SSMS operatorius turi arba užtikrina, kad dalyviai turėtų pakankamai likvidžių išteklių bet kuriuo metu ir visomis jo operacijoms naudojamomis valiutomis, kad galėtų tą pačią dieną atsiskaityti už mokėjimo įsipareigojimus esant įvairioms galimoms nepalankiausioms aplinkybėms. Prireikus tai apima vienos dienos arba kelių dienų atsiskaitymą. Nepalankiausioms aplinkybėms priskiriama: a) dalyvio, kuris kartu su susijusiomis įmonėmis turi didžiausią suvestinį mokėjimo įsipareigojimą, įsipareigojimų nevykdymas esant ekstremalioms, bet tikėtinoms rinkos sąlygoms ir b) kiti 11 dalyje numatyti scenarijai.
4. SSMS operatorius, vykdantis atsiskaitymus už vienpusius mokėjimus eurais, turi arba užtikrina, kad dalyviai turėtų likvidžių išteklių, kaip nustatyta 3 dalyje, kad galėtų laiku vykdyti mokėjimo įsipareigojimus, jei dalyvis, kuris kartu su susijusiomis įmonėmis turi didžiausią suvestinį 3 straipsnio a dalyje numatytą mokėjimo įsipareigojimą, neįvykdo įsipareigojimų, bet kuriuo iš toliau nurodytų būdų:
a)
grynaisiais pinigais Eurosistemoje arba
b)
tinkamu įkaitu, kaip apibrėžta Eurosistemos įkaito sistemoje, nustatytoje 2011 m. rugsėjo 20 d. Gairėse ECB/2011/14 dėl Eurosistemos pinigų politikos priemonių ir procedūrų (5), ypač jei SSMS operatorius gali pasinaudoti nuolatinėmis Eurosistemos galimybėmis.
5. SSMS operatorius, vykdantis atsiskaitymus už vienpusius mokėjimus eurais, turi arba užtikrina, kad dalyviai turėtų papildomų likvidžių išteklių, kaip nustatyta 3 dalies b punkte ir 4 dalyje nurodyta forma arba iš kreditingo komercinio banko viena ar daugiau iš šių priemonių:
a)
įsipareigotos kredito linijos,
b)
įsipareigoti apsikeitimo užsienio valiuta sandoriai,
c)
įsipareigoti atpirkimo sandoriai,
d)
7 straipsnio 1 dalyje nustatytas turtas, kurį laiko saugotojas,
e)
laisvai prieinamos investicijos, kurias galima pakeisti į grynuosius pinigus pagal iš anksto suderintą finansavimo tvarką, jei, remdamasis tinkamu vidaus vertinimu, SSMS operatorius gali įrodyti kompetentingai institucijai, kad finansavimo tvarka yra itin patikima net ir esant ekstremalioms, bet tikėtinoms rinkos sąlygoms.
SSMS operatorius turi būti pasirengęs, remdamasis tinkamu vidaus vertinimu, įrodyti kompetentingai institucijai komercinio banko kreditingumą.
6. SSMS operatorius, vykdantis atsiskaitymus už dvipusius mokėjimus arba vienpusius mokėjimus ne eurais, o kita valiuta, turi arba užtikrina, kad dalyviai turėtų likvidžių išteklių, kaip nustatyta 3 dalyje, 5 dalyje nurodyta forma.
7. Jei SSMS operatorius papildo 3 dalyje nurodytus išteklius kitu turtu, šis turtas turi būti panašus į antrinę rinką turintį turtą arba kaip įkaitą priimtiną turtą (pavyzdžiui, kredito linijos, apsikeitimo ar atpirkimo sandoriai) ad hoc pagrindu, jei neįvykdomi įsipareigojimai, net jei to negalima patikimai iš anksto užtikrinti ar garantuoti esant ekstremalioms, bet tikėtinoms rinkos sąlygoms. Jei dalyvis papildo 3 dalyje nurodytus išteklius kitu turtu, SSMS operatorius užtikrina, kad šis kitas turtas atitiktų pirmame sakinyje nustatytus reikalavimus. Laikoma, kad turtas yra panašus į antrinę rinką turintį turtą arba kaip įkaitą priimtiną turtą, jei SSMS operatorius atsižvelgė į atitinkamo centrinio banko taisykles ir praktiką įkaito tinkamumo klausimu.
8. SSMS operatorius negali daryti prielaidos, kad bus galimybė pasinaudoti centrinio banko kreditu ekstremaliomis aplinkybėmis.
9. SSMS operatorius atlieka reikiamą patikrinimą, siekdamas įsitikinti, kad kiekvienas SSMS likvidžių išteklių teikėjas pagal 3 dalį: a) turi pakankamą ir naujausią informaciją, kad suprastų ir valdytų su grynųjų pinigų arba turto teikimu susijusią jo likvidumo riziką; b) yra pajėgus prireikus pateikti grynuosius pinigus ar turtą. Bent kartą per metus SSMS operatorius peržiūri, kaip jis vykdo savo reikiamo patikrinimo pareigą. Likvidumo teikėjais gali būti priimtini tik tie subjektai, kurie gali pasinaudoti emisijos centrinio banko kreditu. SSMS operatorius reguliariai tikrina savo procedūras prieigai prie SSMS likvidžių išteklių išbandyti.
10. SSMS operatorius, turintis galimybę naudotis centrinio banko sąskaitomis, mokėjimo paslaugomis ar vertybinių popierių paslaugomis, esant galimybei šiomis paslaugomis naudojasi.
11. SSMS operatorius atlieka testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, norėdamas nustatyti, kiek grynųjų pinigų ir kito turto reikia 3 ir 4 dalyse nustatytiems reikalavimams patenkinti. SSMS operatorius reguliariai peržiūri šią sumą, inter alia, atsižvelgdamas į įvairius scenarijus, įskaitant:
a)
pirmiau nurodyto turto didžiausius istorinius kainos svyravimus,
b)
kitų rinkos veiksnių, įskaitant, inter alia, kainas lemiančius veiksnius ir pajamingumo kreives, pokyčius,
c)
situaciją, kai vienas ar daugiau dalyvių neįvykdo savo įsipareigojimų tą pačią dieną ir įvairiomis dienomis vėliau,
d)
vienalaikę įtampą finansavimo ir turto rinkose,
e)
įvairius testavimo nepalankiausiomis sąlygomis scenarijus ateičiai esant įvairioms ekstremalioms, bet tikėtinoms rinkos sąlygoms.
Šiuose scenarijuose taip pat atsižvelgiama į SSMS struktūrą ir veikimą; be to, nagrinėjami visi subjektai, galintys sukelti SSMS reikšmingą likvidumo riziką, įskaitant, inter alia, atsiskaitymo bankus, nostro tarpininkus, bankus saugotojus, likvidumo teikėjus ir susijusias FRI; prireikus, scenarijai turi būti numatyti ilgesniam laikotarpiui.
12. SSMS operatorius dokumentuose įtvirtina grynųjų pinigų ir kito turto sumos, kurią turi SSMS operatorius arba dalyviai, laikymo motyvus ir nustato tinkamą su tuo susijusią valdymo tvarką. SSMS operatorius nustato aiškias procedūras testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatams pateikti valdybai. Naudodamasis šiais rezultatais SSMS operatorius įvertina savo likvidumo rizikos valdymo sistemos tinkamumą ir atlieka jos pakeitimus.
13. SSMS operatorius nustato aiškias taisykles ir procedūras, padedančias SSMS atlikti tos pačios dienos, o prireikus - savalaikius vienos dienos ir daugiau nei vienos dienos atsiskaitymus už mokėjimo įsipareigojimus, jei vienas ar daugiau dalyvių neįvykdo įsipareigojimų. Šiose taisyklėse ir procedūrose:
a)
nurodoma, ką daryti susidarius nenumatytiems ir galimai nepadengtiems likvidumo trūkumams;
b)
siekiama išvengti tos pačios dienos atsiskaitymo už mokėjimo įsipareigojimus panaikinimo, atšaukimo arba uždelsimo;
c)
nurodoma, kaip atkurti grynuosius pinigus ir kitą turtą, kuriuos SSMS panaudojo nepalankiausiomis sąlygomis, iki 3-5 dalyse nustatytos reikiamos apimties.
9 straipsnis
Galutinis atsiskaitymas
SSMS operatorius nustato taisykles ir procedūras, kad galutinį atsiskaitymą būtų galima įvykdyti ne vėliau kaip iki numatytos atsiskaitymo dienos pabaigos.
10 straipsnis
Atsiskaitymai pinigais
1. SSMS operatorius, atliekantis atsiskaitymus už vienpusius mokėjimus eurais, užtikrina, kad galutinis atsiskaitymas būtų įvykdytas centrinio banko pinigais.
2. SSMS operatorius, atliekantis atsiskaitymus už dvipusius mokėjimus arba vienpusius mokėjimus ne euro, bet kita valiuta, užtikrina, kad jei galima ir įmanoma, galutinis atsiskaitymas būtų vykdomas centrinio banko pinigais.
3. Jei centrinio banko pinigais nesinaudojama, SSMS operatorius užtikrina, kad atsiskaitymai pinigais būtų vykdomi pasitelkiant atsiskaitymui naudojamą turtą, kuris turi nedidelę kredito ir likvidumo riziką arba visai jos neturi.
4. Jei atsiskaitoma komercinio banko pinigais, SSMS operatorius stebi, valdo ir riboja kredito ir likvidumo riziką, kylančią iš komercinių atsiskaitymo bankų. Konkrečiai, SSMS operatorius nustato ir stebi, kaip laikomasi griežtų jo atsiskaitymo bankams taikomų kriterijų, kuriuose, be kita ko, atsižvelgiama į jų reguliavimą ir priežiūrą, kreditingumą, kapitalizaciją, prieigą prie likvidumo ir operacinį patikimumą. SSMS operatorius taip pat stebi ir valdo kredito ir likvidumo pozicijų koncentraciją SSMS komercinių atsiskaitymo bankų atžvilgiu.
5. Jei SSMS operatorius atlieka atsiskaitymus pinigais savo lėšomis, jis privalo kiek įmanoma sumažinti ir griežtai kontroliuoti savo kredito ir likvidumo riziką.
6. Jei atsiskaitymas vykdomas komercinio banko pinigais, SSMS operatoriaus teisiniuose susitarimuose su bet kokiu komerciniu atsiskaitymo banku aiškiai nustatoma:
a)
kada numatoma, kad pervedimai atsiras atskirų atsiskaitymo bankų apskaitoje;
b)
kad pervedimai laikomi galutiniais nuo įvykdymo momento;
c)
kad gautas lėšas galima pervesti kaip įmanoma greičiau, tačiau ne vėliau kaip iki dienos pabaigos.
11 straipsnis
Vienalaikis lėšų pervedimas
SSMS operatorius, naudodamas vienalaikio lėšų pervedimo (angl. payment versus payment, PVP) mechanizmą, panaikina pagrindinės sumos riziką užtikrindamas, kad galutinis atsiskaitymas pagal konkretų įsipareigojimą būtų atliekamas tik tada, jei taip pat įvykdomas galutinis atsiskaitymas pagal susijusį įsipareigojimą. Ši taisyklė privaloma nepriklausomai nuo to, ar atsiskaitoma pagal bendrąsias pozicijas, ar grynąsias pozicijas, ir nepriklausomai nuo baigtinumo momento.
12 straipsnis
Taisyklės ir procedūros dalyvių įsipareigojimų nevykdymo atveju
1. SSMS taisyklėse ir procedūrose SSMS operatorius nustato dalyvio įsipareigojimų nevykdymo apibrėžtį, kuri apima bent dalyvio finansinių įsipareigojimų neįvykdymą atėjus terminui dėl, inter alia, operacinių priežasčių, sutarties pažeidimo ar bankroto bylos tokiam dalyviui iškėlimo. SSMS operatorius automatinį įsipareigojimų nevykdymą atskiria nuo diskrecinio įsipareigojimų nevykdymo. Diskrecinio įsipareigojimų nevykdymo atveju SSMS operatorius nurodo, kuris subjektas turi teisę vykdyti šią diskreciją. Ne rečiau kaip kartą per metus SSMS operatorius peržiūri šią apibrėžtį.
2. SSMS operatorius nustato taisykles ir procedūras, taikomas įsipareigojimų nevykdymo atveju ir sudarančias sąlygas jam toliau vykdyti savo įsipareigojimus dalyvio įsipareigojimų nevykdymo atveju. Šiose taisyklėse ir procedūrose nustatoma, kaip atkurti išteklius po įsipareigojimų neįvykdymo. Taisyklėse ir procedūrose apibrėžiama bent:
a)
veiksmai, kurių SSMS operatorius gali imtis įsipareigojimų nevykdymo atveju;
b)
tai, ar šie veiksmai atliekami automatiškai, ar savo diskrecija, taip pat priemonės, kuriomis vykdoma ši diskrecija;
c)
galimi SSMS operatoriaus įprastinės atsiskaitymo praktikos pokyčiai, reikalingi savalaikiam atsiskaitymui užtikrinti;
d)
mokėjimų valdymas įvairiais apdorojimo etapais;
e)
tikėtina veiksmų seka;
f)
atitinkamų šalių, įskaitant įsipareigojimus vykdančius dalyvius, vaidmenys, pareigos ir atsakomybė;
g)
kitos priemonės, kurių galima imtis siekiant sumažinti įsipareigojimų nevykdymo poveikį.
3. SSMS operatorius turi būti pasirengęs įgyvendinti savo taisykles ir procedūras įsipareigojimų nevykdymo atveju, įskaitant bet kokias tinkamas taisyklėse nustatytas diskrecines procedūras. SSMS operatorius, inter alia, užtikrina, kad: a) jis turi operacinių pajėgumų, įskaitant pakankamą skaičių gerai apmokytų darbuotojų 2 dalyje numatytoms procedūroms laiku atlikti; b) SSMS taisyklėse ir procedūrose sprendžiami dokumentų, informacijos ir komunikacijos poreikiai, taip pat, jei dalyvauja daugiau nei viena FRI ar institucija, koordinavimo klausimai.
4. SSMS operatorius viešai skelbia pagrindinius 2 dalyje numatytų taisyklių ir procedūrų aspektus, įskaitant bent visus šiuos punktus:
a)
aplinkybes, kuriomis imamasi veiksmų;
b)
kas imasi šių veiksmų;
c)
veiksmų, kurių turi būti imtasi, apimtį;
d)
priemones dėl SSMS operatoriaus įsipareigojimų dalyviams, kurie vykdo įsipareigojimus.
5. SSMS operatorius patikrina ir peržiūri 2 dalyje nurodytas SSMS taisykles ir procedūras bent kartą per metus arba po bet kokių reikšmingų SSMS pokyčių, kurie turi įtakos toms taisyklėms ir procedūroms. Į tokį patikrinimą ir peržiūrą SSMS operatorius įtraukia SSMS dalyvius ir atitinkamas suinteresuotąsias šalis.
13 straipsnis
Bendroji veiklos rizika
1. SSMS operatorius nustato patikimas valdymo ir kontrolės sistemas bendrajai veiklos rizikai nustatyti, stebėti ir valdyti, įskaitant nuostolius, kylančius dėl netinkamo veiklos strategijos vykdymo, neigiamų grynųjų pinigų srautų arba nenumatytų ir neproporcingai didelių veiklos išlaidų.
2. SSMS operatorius laiko likvidų grynąjį turtą, finansuojamą nuosavybės priemonėmis, pavyzdžiui, paprastosiomis akcijomis, atskleistą rezervą arba kitą nepaskirstytąjį pelną, kad galėtų tęsti operacijas ir paslaugas, jei patirtų bendrų veiklos nuostolių. Tokio turto dydį lemia SSMS operatoriaus bendrosios veiklos rizikos pobūdis ir laikotarpis, reikalingas svarbiausioms operacijoms ir paslaugoms gaivinti arba veiklai tvarkingai nutraukti, jei tokių veiksmų imamasi.
3. SSMS operatorius palaiko perspektyvų gaivinimo arba, išskyrus Eurosistemos SSMS, tvarkingo veiklos nutraukimo planą.
4. SSMS operatorius laiko pakankamai likvidaus grynojo nuosavybės priemonėmis finansuojamo turto 3 dalyje nurodytam planui įgyvendinti. SSMS operatorius laiko bent likvidų grynąjį turtą, finansuojamą nuosavybės priemonėmis, kurio vertė lygi mažiausiai šešių mėnesių einamosioms veiklos sąnaudoms. Toks turtas papildo išteklius, kurie laikomi dalyvių įsipareigojimų nevykdymo arba kitai rizikai, kaip numatyta 6 ir 8 straipsniuose, padengti. Norint išvengti kapitalui keliamų reikalavimų dubliavimo, gali būti įtrauktos ir nuosavybės priemonės, laikomos pagal tarptautinius rizika pagrįsto kapitalo standartus.
5. Bendrajai veiklos rizikai padengti laikomas turtas turi būti pakankami likvidus ir aukštos kokybės, kad juo būtų galima pasinaudoti laiku. SSMS operatorius turi galėti tokį turtą realizuoti su kaip įmanoma mažesniu neigiamu poveikiu kainai, kad galėtų nuolat tęsti operacijas, jei patirtų bendrų veiklos nuostolių.
6. SSMS operatorius sudaro perspektyvų planą papildomoms nuosavybės priemonėms gauti, jei jo nuosavybės priemonės taptų mažesnės arba lygios 4 dalyje nurodytai sumai. Planas teikiamas valdybai tvirtinti ir atnaujinamas bent kartą per metus.
7. 2 ir 4-6 dalys Eurosistemos SSMS netaikomos.
14 straipsnis
Saugojimo ir investicijų rizika
1. SSMS operatorius laiko nuosavą ir dalyvių turtą per prižiūrimus ir reguliuojamus subjektus (toliau - saugotojus), kurių apskaitos praktika, saugojimo procedūros ir vidaus kontrolė visiškai apsaugo šį turtą nuo praradimo rizikos, jei saugotojas arba paskesnis saugotojas tampa nemokus, veikia aplaidžiai, sukčiauja, netinkamai administruoja arba netinkamai tvarko apskaitą.
2. SSMS operatorius turi savalaikę prieigą prie savo turto ir dalyvių pateikto turto.
3. SSMS operatorius įvertina ir supranta savo pozicijas savo bankų saugotojų atžvilgiu, visapusiškai atsižvelgdamas į savo santykius su kiekvienu iš jų.
4. SSMS operatorius nustato savo investavimo strategiją, atitinkančią jo bendrą rizikos valdymo strategiją, ir visa apimtimi paskelbia ją dalyviams. SSMS operatorius peržiūri investavimo strategiją bent kartą per metus.
5. SSMS operatoriaus investicijos pagal jo investavimo strategiją užtikrinamos aukštos kokybės įsipareigojančiųjų asmenų arba reikalavimais jiems. SSMS operatorius nustato aukštos kokybės įsipareigojančiųjų asmenų kriterijus. Investuojama į priemones, turinčias minimalią kredito, rinkos ir likvidumo riziką.
6. 3-5 dalys Eurosistemos SSMS netaikomos.
15 straipsnis
Operacinė rizika
1. SSMS operatorius nustato patikimą struktūrą, kurią sudaro atitinkamos sistemos, politika, procedūros ir kontrolės priemonės, reikalingos operacinei rizikai nustatyti, stebėti ir valdyti.
2. SSMS operatorius nustato paslaugų lygio ir operacinio patikimumo tikslus ir politiką šiems tikslams pasiekti. SSMS operatorius bent kartą per metus peržiūri tikslus ir politiką.
3. SSMS operatorius užtikrina, kad SSMS bet kuriuo metu turėtų lanksčius pajėgumus susitvarkyti su padidėjusia mokėjimų apimtimi, kuri atsiranda nepalankiausiomis sąlygomis, ir kad jis gali pasiekti savo paslaugų lygio tikslus.
4. SSMS operatorius nustato išsamią fizinio ir informacinio saugumo politiką, kuria tinkamai nustatomi, įvertinami ir valdomi visi galimai pažeidžiami aspektai ir grėsmės. SSMS operatorius peržiūri politiką bent kartą per metus.
5. SSMS operatorius sudaro veiklos tęstinumo planą, kuriame sprendžiami klausimai dėl įvykių, keliančių reikšmingą SSMS operacijų sutrikdymo riziką. Plane nurodomas atsarginės vietos naudojimas; jis turi užtikrinti, kad svarbiausios informacinių technologijų sistemos galėtų atkurti operacijas per dvi valandas nuo šių įvykių. Planas sudaromas taip, kad SSMS visada galėtų įvykdyti atsiskaitymus už visus mokėjimus, vykdytinus iki darbo dienos, kurią sutrikdoma veikla, pabaigos. Bent kartą per metus SSMS operatorius išbando ir peržiūri šį planą.
6. SSMS operatorius nustato svarbiausius dalyvius, pirmiausia remdamasis mokėjimų apimtimi ir verte, taip pat jų galimu poveikiu kitiems dalyviams ir visai SSMS, jei tokie dalyviai susidurtų su reikšmingomis operacinėmis problemomis.
7. SSMS operatorius nustato, stebi ir valdo riziką, kurią svarbiausi dalyviai, kitos FRI bei paslaugų ir komunalinių paslaugų teikėjai gali kelti SSMS operacijoms.
16 straipsnis
Prieigos ir dalyvavimo kriterijai
1. SSMS operatorius nustato ir viešai skelbia nediskriminuojančius prieigos prie SSMS paslaugų ir dalyvavimo kriterijus tiesioginiams, o prireikus - ir netiesioginiams dalyviams, taip pat kitoms FRI. SSMS operatorius peržiūri kriterijus bent kartą per metus.
2. 1 dalyje nurodyti prieigos ir dalyvavimo kriterijai grindžiami SSMS ir jos aptarnaujamų rinkų saugumu ir veiksmingumu; jie pritaikomi atsižvelgiant į konkrečią SSMS būdingą riziką ir ją atitinka. Laikydamasis proporcingumo principo, SSMS operatorius nustato reikalavimus, kurie kiek įmanoma mažiau ribotų prieigą. Jei SSMS operatorius atsisako suteikti prieigą subjektui, atitinkamas priežastis jis nurodo raštu ir pagrindžia jas išsamia rizikos analize.
3. SSMS operatorius nuolat stebi, kaip dalyviai laikosi SSMS prieigos ir dalyvavimo kriterijų. SSMS operatorius nustato ir viešai skelbia nediskriminuojančias procedūras dalyvio dalyvavimo teisei sustabdyti ir tvarkingai nutraukti, jei dalyvis nesilaiko prieigos ir dalyvavimo kriterijų. SSMS operatorius peržiūri šias procedūras bent kartą per metus.
17 straipsnis
Pakopinio dalyvavimo tvarka
1. Siekdamas valdyti riziką, SSMS operatorius užtikrina, kad SSMS taisyklės, procedūros ir sutartinės priemonės suteiktų jam galimybę rinkti informaciją apie netiesioginį dalyvavimą, kad galėtų nustatyti, stebėti ir valdyti iš dalyvavimo SSMS kylančią bet kokią reikšmingą riziką. Ši informacija turi apimti bent visus šiuos aspektus:
a)
veiklos dalį (procentais), kurią netiesioginių dalyvių vardu vykdo tiesioginiai dalyviai;
b)
netiesioginių dalyvių, kurie atsiskaito per atskirus tiesioginius dalyvius, skaičių;
c)
SSMS mokėjimų, kurie kyla iš kiekvieno netiesioginio dalyvio, skaičių arba vertę;
d)
mokėjimų pagal c punktą skaičiaus arba vertės dalį tiesioginio dalyvio, per kurį netiesioginis dalyvis turi prieigą prie SSMS, mokėjimų skaičiuje arba vertėje.
2. SSMS operatorius nustato reikšmingą tiesioginių ir netiesioginių dalyvių tarpusavio priklausomybę, galinčią paveikti SSMS.
3. SSMS operatorius nustato netiesioginius dalyvius, keliančius reikšmingą riziką SSMS, taip pat tiesioginius dalyvius, per kuriuos netiesioginiai dalyviai turi prieigą prie SSMS, šiai rizikai valdyti.
4. Bent kartą per metus SSMS operatorius peržiūri pakopinio dalyvavimo tvarkos keliamą riziką. Prireikus užtikrinti tinkamą rizikos valdymą, SSMS operatorius imasi veiksmų rizikai sumažinti.
18 straipsnis
Efektyvumas ir veiksmingumas
1. SSMS operatorius nustato procesą, pagal kurį nustatomi ir tenkinami SSMS aptarnaujamų rinkų poreikiai, pirmiausia šiose srityse:
a)
tarpuskaitos ir atsiskaitymo tvarkos pasirinkimo;
b)
operacinės struktūros;
c)
produktų, už kuriuos vykdoma tarpuskaita ar atsiskaitymai, apimties;
d)
technologijų ir procedūrų naudojimo.
2. SSMS operatorius nustato aiškiai apibrėžtus, išmatuojamus ir pasiekiamus tikslus ir uždavinius, pavyzdžiui, mažiausio paslaugos lygio, rizikos valdymo lūkesčių ir veiklos prioritetų srityse.
3. SSMS operatorius nustato reguliarios, bent kartą per metus atliekamos 1 ir 2 dalyse nustatytų reikalavimų peržiūros mechanizmus.
19 straipsnis
Komunikacijų procedūros ir standartai
SSMS operatorius naudojasi arba sudaro sąlygas naudotis atitinkamomis tarptautiniu lygiu priimtomis komunikacijų procedūromis ir standartais, kad palengvintų efektyvų mokėjimo, tarpuskaitos, atsiskaitymo ir apskaitos vykdymą.
20 straipsnis
Taisyklių, pagrindinių procedūrų ir rinkos duomenų atskleidimas
1. SSMS operatorius priima aiškias ir išsamias taisykles bei procedūras ir su jomis išsamiai supažindina dalyvius. Atitinkamos taisyklės ir svarbiausios procedūros taip pat skelbiamos viešai.
2. SSMS operatorius skelbia aiškų sistemos struktūros ir operacijų apibūdinimą, taip pat savo ir dalyvių teises ir pareigas, kad dalyviai galėtų įvertinti riziką, kurią jie patirtų dalyvaudami SSMS.
3. SSMS operatorius suteikia visus reikiamus ir tinkamus dokumentus ir surengia mokymus, siekdamas padėti dalyviams suprasti SSMS taisykles ir procedūras, taip pat su jų dalyvavimu SSMS susijusią riziką.
4. SSMS operatorius viešai skelbia SSMS mokesčius už jos siūlomas konkrečias paslaugas, taip pat nuolaidų taikymo politiką. SSMS operatorius pateikia aiškų atlygintinų paslaugų apibūdinimą, kad jas būtų galima palyginti.
5. SSMS operatorius pildo ir viešai skelbia atsakymus į CPSS ir IOSCO atskleidimo struktūros klausimyną finansų rinkos infrastruktūroms. SSMS operatorius atnaujina savo atsakymus po bet kokio reikšmingo sistemos ar jos aplinkos pasikeitimo, tačiau ne rečiau kaip kas dvejus metus. SSMS operatorius taip pat atskleidžia bent pagrindinius duomenis apie sandorių skaičių ir vertę.
21 straipsnis
Atskleidimas kompetentingai institucijai
Kompetentinga institucija turi teisę gauti iš SSMS operatoriaus visą informaciją ir dokumentus, kurių reikia įvertinti, ar laikomasi šiame reglamente nustatytų reikalavimų. SSMS operatorius pateikia atitinkamą konkrečią informaciją kompetentingai institucijai.
22 straipsnis
Koreguojamosios priemonės
1. Jei SSMS operatorius nevykdo šio reglamento, kompetentinga institucija:
a)
praneša SSMS operatoriui apie nevykdymo pobūdį ir
b)
suteikia SSMS operatoriui galimybę būti išklausytam ir pateikti paaiškinimus.
2. Remdamasi SSMS operatoriaus suteikta informacija, kompetentinga institucija gali nurodyti SSMS operatoriui įgyvendinti konkrečias koreguojamąsias priemones, kad būtų ištaisyti neįvykdyti reikalavimai ir (arba) išvengta nevykdymo pasikartojimo.
3. Kompetentinga institucija gali taikyti koreguojamąsias priemones nedelsdama, jei ji pagrįstai nustato, kad nevykdymo atvejis yra pakankamai svarbus, kad reikėtų imtis skubių veiksmų.
4. Kompetentinga institucija nedelsdama praneša ECB apie bet kokias SSMS operatoriui nustatytas koreguojamąsias priemones.
5. Koreguojamosios priemonės gali būti nustatomos nepriklausomai nuo sankcijų pagal 1998 m. lapkričio 23 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2532/98 dėl Europos Centrinio Banko teisių taikyti sankcijas (6) arba kartu su jomis.
23 straipsnis
Sankcijos
Pažeidus šį reglamentą, ECB, vadovaudamasis Reglamentu (EB) Nr. 2532/98 ir 1999 m. rugsėjo 23 d. Europos Centrinio Banko reglamentu (EB) Nr. 2157/1999 dėl Europos Centrinio Banko teisių taikyti sankcijas (ECB/1999/4) (7), taiko sankcijas. ECB paskelbia pranešimą dėl sankcijų dydžio apskaičiavimo metodologijos.
24 straipsnis
Peržiūra
Valdančioji taryba peržiūri šio reglamento bendrąjį taikymą ne vėliau kaip per dvejus metus nuo jo įsigaliojimo dienos, o po to - kas dvejus metus, ir įvertina, ar reikia jį pakeisti.
25 straipsnis
Baigiamosios nuostatos
1. Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
2. SSMS operatoriai privalo įvykdyti šiame reglamente nustatytus reikalavimus per vienerius metus nuo pranešimo apie Valdančiosios tarybos sprendimą pagal 1 straipsnio 2 dalį gavimo dienos.
3. Pagal Sutartis šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Frankfurte prie Maino 2014 m. liepos 3 d.