NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 630/2013
ze dne 28. června 2013,
kterým se mění přílohy nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 ze dne 22. května 2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií (1), a zejména na čl. 23 první pododstavec uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 999/2001 stanoví pravidla pro prevenci, tlumení a eradikaci přenosných spongiformních encefalopatií (TSE) u skotu, ovcí a koz. Použije se na produkci a uvádění živých zvířat a produktů živočišného původu na trh a v některých zvláštních případech na jejich vývoz.
(2)
Dne 19. ledna 2011 zveřejnil Evropský úřad pro bezpečnost potravin (EFSA) společné stanovisko, které vypracoval společně s Evropským střediskem pro prevenci a kontrolu nemocí (ECDC) o případné epidemiologické nebo molekulární souvislosti mezi TSE u zvířat a lidí (dále jen „společné stanovisko EFSA a ECDC“) (2). V tomto společném stanovisku EFSA a ECDC potvrdily EFSA a ECDC identifikaci netypických forem bovinní spongiformní encefalopatie (BSE) u skotu a provedly rozlišení mezi klasickou BSE, netypickou BSE typu L a netypickou BSE typu H. Je proto vhodné vložit do přílohy I nařízení (ES) č. 999/2001 definice pro klasické případy BSE a pro netypické případy BSE.
(3)
Příloha III kapitola A část I nařízení (ES) č. 999/2001 stanoví pravidla dohledu nad BSE u skotu poraženého pro lidskou spotřebu. Odkazuje na zvířata poražená v souladu se „zvláštní nutnou porážkou“, podle čl. 2 písm. n) směrnice Rady 64/433/EHS ze dne 26. června 1964 o hygienických podmínkách produkce čerstvého masa a jeho uvádění na trh (3). Uvedená směrnice byla následně zrušena směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2004/41/ES (4). To vedlo k právní nejistotě a k omezení testování zvířat, která měla být testována. Je proto nutné jasně definovat nutnou porážku v rámci pravidel pro dohled nad BSE u skotu poraženého pro lidskou spotřebu v příloze III nařízení (ES) č. 999/2001.
(4)
Příloha III kapitola A část II nařízení (ES) č. 999/2001 stanoví pravidla dohledu nad ovcemi a kozami. Výroční zprávy členských států o sledování a zkouškách přežvýkavců na přítomnost přenosné spongiformní encefalopatie (TSE) v Unii v posledních letech ukázaly, že testování ovcí a koz neporažených pro lidskou spotřebu je pro identifikaci případů TSE obvykle efektivnější než testování zvířat poražených pro lidskou spotřebu. Členským státům by proto měla být umožněna větší flexibilita umožňující zaměřit se větší část omezeného počtu zkoušek požadovaných v uvedené příloze na subpopulace, kde je větší šance na identifikaci takových případů.
(5)
Příloha VII nařízení (ES) č. 999/2001 stanoví eradikační opatření, která mají být provedena po potvrzení výskytu TSE u skotu, ovcí a koz, a minimální požadavky na šlechtitelské programy zaměřené na odolnost vůči TSE u ovcí. Uvedená příloha byla několikrát změněna, mimo jiné nařízeními Komise (ES) č. 727/2007 (5) a (ES) č. 746/2008 (6).
(6)
Dne 17. července 2007 podala Francie u Tribunálu žalobu proti Komisi ve věci T-257/07, na základě níž žádala o odklad provádění bodu 3 přílohy nařízení (ES) č. 727/2007 v rozsahu, v jakém vkládá do kapitoly A přílohy VII nařízení (ES) č. 999/2001 bod 2.3 písm. b) podbod iii), bod 2.3 písm. d) a bod 4, nebo o úplné zrušení uvedeného nařízení. Podle Francie by tyto body povolovaly méně restriktivní opatření pro dohled a eradikaci než opatření stanovená dříve v případě ovcí a koz. Ve svém usnesení ze dne 28. září 2007 (7) Soud odložil uplatňování daných ustanovení až do vyhlášení rozsudku v hlavním řízení.
(7)
Komise následně požádala EFSA o pomoc při objasnění hlavních předpokladů, ze kterých nařízení (ES) č. 727/2007 vycházelo. S ohledem na objasnění EFSA bylo nařízení (ES) č. 999/2001 změněno nařízením (ES) č. 746/2008, které obnovilo ustanovení, jejichž použití bylo Tribunálem pozastaveno. Usnesením ze dne 30. října 2008 (8) Tribunál odložil provádění přílohy VII kapitoly A bodu 2.3 písm. b) podbodu iii), bodu 2.3 písm. d) a bodu 4 nařízení (ES) č. 999/2001 ve znění nařízení (ES) č. 746/2008 do vyhlášení rozsudku ve věci T-257/07 v hlavním řízení.
(8)
Rozsudkem ze dne 9. září 2011 ve věci T-257/07 (9) Tribunál zamítl žádost Francie o zrušení nařízení (ES) č. 746/2008 a zrušil odklad použití ustanovení přílohy VII kapitoly A nařízení (ES) č. 999/2001.
(9)
Dne 28. listopadu 2011 podala Francie ve věci C-601/11 P (10) kasační opravný prostředek proti rozsudku Tribunálu ve věci T-257/07, ve kterém žádala, aby soud zrušil rozsudek Tribunálu ve věci T-257/07 a vydal ve sporu konečné rozhodnutí, kterým bude zrušeno nařízení Komise (ES) č. 746/2008, nebo vrátil věc Tribunálu.
(10)
Je vhodné objasnit velmi složitou konstrukci možností a odchylek řízení pro tlumení a eradikaci klasické klusavky u ovcí a koz stanovených v příloze VII nařízení (ES) č. 999/2001. Příloha VII by měla pro nakažená stáda ovcí a koz stanovit pouze tři možnosti, a to možnost 1 pro odstranění všech zvířat, možnost 2 pro odstranění pouze vnímavých zvířat a možnost 3, při níž není odstranění zvířat povinné.
(11)
Opatření, která se použijí při každé z těchto tří možností, by měla být přepracována s cílem usnadnit srovnávání mezi těmito možnostmi a zlepšit povědomí o jejich důsledcích pro jednotlivá hospodářství. Vzhledem k tomu, že možnost 1 a možnost 2 zahrnují přísná eradikační opatření, která zlepšují tlumení nákazy, měla by být opatření následující po eradikaci v rámci možnosti 1 a možnosti 2 pružnější než v případě možnosti 3.
(12)
Je nutné vyjasnit podmínky, za kterých mohou být opatření k odstranění stanovená v možnosti 2 odložena. Je vhodné umožnit krátkodobý odklad v trvání nejvýše tří měsíců v souvislosti se zohledněním období bahnění. Dlouhodobý odklad však může být odůvodněn pouze potřebou získat více času na zvýšení úrovně genetické odolnosti vůči klasické klusavce v daném hospodářství. Vzhledem k tomu, že genetická odolnost vůči klasické klusavce byla dosud prokázána pouze u ovcí, neměl by být dlouhodobý odklad povolen u stád, v nichž se vyskytují pouze kozy. Tam, kde je povolen, by měl být omezen na dobu tří let za určitých podmínek.
(13)
Pokud je v hospodářstvích s chovem ovcí místního plemene ohroženého upuštěním od jeho využívání potvrzena klasická klusavka, měla by opatření následující po eradikaci stanovená v příloze VII nařízení (ES) č. 999/2001 vzít v úvahu, že je obtížné zavést a využívat pouze odolné ovce nebo zárodečné produkty ovcí téhož ohroženého plemene. V tomto konkrétním případě by mělo být členským státům umožněno použít pružnější pravidla pro genotyp chovných zvířat a zárodečných produktů zaváděných a používaných v hospodářstvích.
(14)
Společné stanovisko EFSA a ECDC naznačuje možnost, že by netypická klusavka mohla být nakažlivá jen mírně nebo vůbec. Toto zjištění se opírá převážně o nedostatek statistických rozdílů pozorované četnosti netypické klusavky/Nor98 mezi obecnou populací a stády, kde byl zjištěn pozitivní případ. Opatření týkající se omezení pohybu ovcí a koz u potvrzeného netypického případu klusavky již proto nejsou odůvodněná. Měl by však být zachován zvýšený dohled nad těmito stády za účelem získání více vědeckých údajů o netypické klusavce. Tato změna přílohy VII nařízení (ES) č. 999/2001 je v souladu s budoucí možnou politikou předpokládanou v bodě 2.4.3 sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě - Druhý plán boje proti přenosné spongiformní encefalopatii (TSE) - Strategický dokument o přenosné spongiformní encefalopatii na období 2010-2015 (11).
(15)
Účast v šlechtitelských programech byla doposud omezena na stáda ovcí s vysokou genetickou hodnotou. Pokud byly šlechtitelské programy použity, byly účinné při zvyšování odolnosti vůči klasické klusavce u populací ovcí s vysokou genetickou hodnotou. Zdá se však, že rozšíření dědičného faktoru (alely) nesoucího odolnost bylo v běžné produkční populaci až dosud omezené. Příloha VII kapitola C nařízení (ES) č. 999/2001 by měla umožnit určování genotypu u plemenných beranů ze stád, která se neúčastní šlechtitelského programu, s cílem usnadnit větší šíření faktoru odolnosti vůči klasické klusavce v produkční populaci.
(16)
Příloha VIII kapitola A nařízení (ES) č. 999/2001 stanoví podmínky obchodu se živými zvířaty, spermatem a embryi uvnitř Unie. Jak je uvedeno ve 14. bodě odůvodnění, společné stanovisko EFSA a ECDC naznačuje, že netypická klusavka by mohla být nakažlivá jen mírně nebo vůbec. Na obchod uvnitř Unie by se tedy mělo vztahovat zrušení všech opatření týkajících se omezení pohybu ovcí a koz u potvrzeného případu netypické klusavky. Tento postoj je podpořen také skutečností, že Kodex zdraví suchozemských živočichů odhlasovaný v roce 2010 na 78. generálním zasedání Světové organizace pro zdraví zvířat (OIE) nedoporučuje žádné omezení obchodu s ohledem na netypickou klusavku.
(17)
Pravidla stanovená v příloze VIII nařízení (ES) č. 999/2001 týkající se obchodu s ovcemi a kozami a jejich spermatem a embryi uvnitř Unie by měla být co nejvíce uvedena do souladu s normami OIE, aby nebránila členským státům se schváleným vnitrostátním programem na tlumení klasické klusavky prohlásit status dané země jako zemi prostou klasické klusavky v souladu s podmínkami stanovenými v kodexu OIE. Změněná ustanovení o obchodu uvnitř Unie by však neměla nepříznivě ovlivnit stávající obchodní toky uvnitř Unie mezi členskými státy, v nichž vnitrostátní program na tlumení klasické klusavky schválen nebyl.
(18)
Za tímto účelem, a jak se navrhuje v bodě 2.4.3 Druhého plánu boje proti přenosné spongiformní encefalopatii (TSE), by měl být v příloze VIII nařízení (ES) č. 999/2001 stanoven rámec umožňující členským státům stanovit oficiální režim uznávání statusu klasické klusavky v hospodářstvích. Možnost zapojení hospodářství do obchodu s ovcemi a kozami uvnitř Unie s ohledem na klasickou klusavku by měla být stanovena podle jejího statusu klasické klusavky.
(19)
V příloze VIII nařízení (ES) č. 999/2001 by měl být stanoven dvoustupňový systém statusu klasické klusavky v hospodářstvích. Status zanedbatelného rizika, který z technického hlediska odpovídá statusu hospodářství prostého klusavky stanovenému v článku 14.9.5. Kodexu zdraví suchozemských živočichů OIE a je založený na souladu s úplným seznamem požadavků OIE nejméně po dobu sedmi let (v souladu s pravidlem stanoveným v článku 6a a v příloze VII nařízení (ES) č. 999/2001, které podporuje rozvoj odolných genotypů u ovcí, návrh však uznává jako platnou možnost i genotyp ARR/ARR), by měl být vyžadován u přepravy zvířat pro plemenitbu a chov do členských států se schváleným vnitrostátním programem na tlumení klasické klusavky. Zvířata pro chov určená do jiných členských států by měla pocházet pouze z hospodářství s kontrolovaným rizikem klasické klusavky na základě souladu s kratším seznamem požadavků na dobu nejméně tří let, jak je tomu v současné době.
(20)
Vzhledem k tomu, že je obtížné prokázat, že území nebo část území členského státu je prosté tak komplexní nemoci, jako je klasická klusavka, která se vyznačuje dlouhou inkubační dobou, neexistencí jakékoli diagnostické metody in vivo a variabilní individuální vnímavostí zvířat v závislosti na jejich genetickém profilu, by se měl pojem „členský stát prostý klasické klusavky“ v příloze VIII nařízení (ES) č. 999/2001 nahradit pojmem „členský stát nebo oblast členského státu se zanedbatelným rizikem klasické klusavky“. Podmínky pro uznání členského státu nebo oblasti členského státu se zanedbatelným rizikem klasické klusavky by také měly být aktualizovány a do značné míry uvedeny do souladu s doporučeními uvedenými v článku 14.9.3 Kodexu zdraví suchozemských živočichů OIE.
(21)
Vzhledem k tomu, že příloha VIII nařízení (ES) č. 999/2001 by měla pokrýt všechny obchodní aspekty týkající se klasické klusavky, a vzhledem k tomu, že navrhované vytvoření oficiálního systému pro uznávání statusu klasické klusavky v hospodářstvích představuje vhodný základ pro stanovení diferencovaných záruk u zvířat, s nimiž má být obchodováno s členskými státy se schváleným vnitrostátním plánem tlumení klasické klusavky a s ostatními členskými státy, měla by uvedená příloha obsahovat také seznam členských států se schváleným vnitrostátním plánem tlumení klasické klusavky.
(22)
Příloha IX kapitola C nařízení (ES) č. 999/2001 stanoví pravidla pro dovoz produktů živočišného původu pocházejících ze skotu, ovcí a koz, zejména želatiny určené k lidské spotřebě. Příloha IX kapitola D oddíl A nařízení (ES) č. 999/2001 stanoví pravidla pro dovoz vedlejších produktů živočišného původu pocházejících ze skotu, ovcí a koz a z nich získaných produktů, zejména želatiny určené k použití jako složka krmiva, do Unie. Vzhledem k tomu, že kolagen určený pro výrobu potravin nebo krmiv se vyrábí ze stejných surovin jako želatina, měly by být dovozní podmínky pro kolagen určený pro výrobu potravin nebo krmiv v souladu s podmínkami stanovenými pro želatinu určenou pro totéž použití.
(23)
Příloha IX kapitola D oddíl B nařízení (ES) č. 999/2001 stanoví zvláštní potvrzení, která mají doprovázet dovoz některých vedlejších produktů živočišného původu ze skotu, ovcí a koz a z nich získaných produktů do Unie. Tato potvrzení by měla být změněna tak, aby se použila také na produkty zpracované ve třetí zemi klasifikované jako země s kontrolovaným nebo neurčeným rizikem výskytu BSE, které jsou vyrobeny ze smíšeného materiálu pocházejícího z této třetí země, jakož i ze třetí země se zanedbatelným rizikem výskytu BSE. Zvláštní potvrzení o dovozu produktů obsahujících mléko ovcí a koz, které jsou určeny pro krmení hospodářských zvířat, by mělo být rovněž změněno tak, aby lépe odráželo omezení platná pro obchod s těmito produkty uvnitř Unie.
(24)
Příloha IX kapitoly E a H nařízení (ES) č. 999/2001 stanoví pravidla pro dovoz ovcí a koz a ovčího a kozího spermatu a embryí do Unie. Tato pravidla pro dovoz by měla být aktualizována tak, aby odrážela podmínky pro obchodování v rámci Unie stanovené v příloze VIII nařízení (ES) č. 999/2001 včetně obecných předpokladů, pokud jde o dohled nad klasickou klusavkou a její eradikaci uvedené v přílohách III a VII nařízení (ES) č. 999/2001, jakož i ustanovení o zákazu krmení stanovené v příloze IV nařízení (ES) č. 999/2001.
(25)
Příloha X nařízení (ES) č. 999/2001 stanoví metody analýzy použitelné pro testování TSE u skotu, ovcí a koz. Společné stanovisko EFSA a ECDC uvedlo, že původce netypické BSE typu L má významný zoonotický potenciál (přenos ze zvířete na člověka), který se jeví jako podobný nebo dokonce vyšší než u původce klasické BSE. Případy netypické BSE typu L a typu H byly identifikovány v několika zemích po celém světě a EFSA uvedla, že neobvykle vysoké stáří všech zjištěných případů H-BSE a L-BSE a jejich zdánlivě nízká prevalence v populaci by mohla naznačovat, že tyto netypické formy BSE vznikají spontánně. Za účelem získání více informací o netypické BSE je nutné shromáždit více relevantních údajů.
(26)
Za tímto účelem je třeba vyžadovat, aby byl materiál ze všech budoucích případů BSE potvrzených v Unii podroben diskriminačním testům, které umožňují přesnou identifikaci původce, tedy klasické BSE, netypické BSE typu L a netypické BSE typu H. Vzhledem k tomu, že některé členské státy a třetí země již zveřejnily údaje o fenotypu nedávných případů BSE, které se v nich vyskytly, mělo by být v příloze X kapitole C nařízení (ES) č. 999/2001 nařízeno povinné diskriminační testování budoucích potvrzených případů BSE v Unii.
(27)
Příloha X kapitola C bod 4 nařízení (ES) č. 999/2001 uvádí seznam zrychlených testů schválených pro dohled nad TSE u skotu, ovcí a koz.
(28)
Vzhledem k tomu, že se dvě následující zkušební soupravy pro zrychlené testy užívané pro dohled nad BSE u skotu již nevyrábějí, jak potvrdily dopisy od společnosti Enfer Scientific ze dne 21. srpna 2012 a společnosti Roche Diagnostics GmbH ze dne 31. srpna 2012, měly by být odstraněny ze seznamu zrychlených testů uvedených v příloze X kapitole C bodě 4: Enfer test & Enfer TSE Kit verze 2.0, automatizovaná příprava vzorku; Roche Applied Science PrionScreen.
(29)
Jelikož členské státy potřebují dostatek času k tomu, aby mohly přizpůsobit své vnitrostátní pokyny novým požadavkům zavedeným tímto nařízením, mělo by se toto nařízení použít od 1. července 2013.
(30)
Nařízení (ES) č. 999/2001 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(31)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat a ani Evropský parlament ani Rada nevyjádřily s těmito opatřeními nesouhlas,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Přílohy nařízení (ES) č. 999/2001 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. července 2013.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 28. června 2013.
KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 630/2013
2013 m. birželio 28 d.
kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 999/2001, nustatančio tam tikrų užkrečiamųjų spongiforminių encefalopatijų prevencijos, kontrolės ir likvidavimo taisykles, priedai
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2001 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 999/2001 (1), nustatantį tam tikrų užkrečiamųjų spongiforminių encefalopatijų prevencijos, kontrolės ir likvidavimo taisykles, ypač į jo 23 straipsnio pirmą pastraipą,
kadangi:
(1)
Reglamentu (EB) Nr. 999/2001 nustatytos galvijų, avių ir ožkų užkrečiamųjų spongiforminių encefalopatijų (USE) prevencijos, kontrolės ir likvidavimo taisyklės. Jis taikomas gyvų gyvūnų auginimui ir gyvūninių produktų gamybai, jų pateikimui rinkai, o tam tikrais specialiais atvejais - jų eksportui;
(2)
2011 m. sausio 19 d. Europos maisto saugos tarnyba (EMST) paskelbė nuomonę, parengtą kartu su Europos ligų prevencijos ir kontrolės centru (ELPKC), apie bet kokias galimas epidemiologines ar molekulines sąsajas tarp gyvūnų ir žmonių USE (toliau - bendra EMST ir ELPKC nuomonė) (2). Bendroje EMST ir ECDC nuomonėje EMST ir ECDC patvirtino atipinių galvijų spongiforminės encefalopatijos (GSE) formų nustatymą ir nurodė klasikinės GSE, L tipo atipinės GSE ir H tipo atipinės GSE formų skirtumus. Todėl tikslinga įrašyti klasikinių ir atipinių GSE atvejų apibrėžtis į Reglamento (EB) Nr. 999/2001 I priedą;
(3)
Reglamento (EB) Nr. 999/2001 III priedo A skyriaus I dalyje nustatytos GSE stebėsenos taisyklės, taikomos dėl galvijų, paskerstų žmonėms vartoti. Jose nurodomi gyvūnai, paskersti pagal „skerdimą, susidarius nepaprastai padėčiai“, kaip apibrėžta 1964 m. birželio 26 d. Tarybos direktyvos 64/433/EEB dėl sveikatos reikalavimų, taikomų gaminant ir pateikiant į rinką šviežią mėsą (3) 2 straipsnio n punkte. Ta direktyva buvo panaikinta Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/41/EB (4). Dėl to atsirado teisinio netikrumo ir sumažėjo gyvūnų, kurie turėtų būti ištirti, tyrimų. Todėl būtina aiškiai apibrėžti padėtį, kai gyvūnai turi būti nedelsiant paskersti, pagal GSE stebėsenos taisykles, taikomas dėl paskerstų žmonėms vartoti pagal Reglamento (EB) Nr. 999/2001 III priedą galvijų;
(4)
Reglamento (EB) Nr. 999/2001 III priedo A skyriaus II dalyje nustatytos taisyklės dėl avių ir ožkų stebėsenos. Valstybių narių parengtose atrajotojų stebėsenos ir tyrimų, siekiant nustatyti, ar nėra užkrečiamosios spongiforminės encefalopatijos (USE) pasireiškimo Sąjungoje metinėse ataskaitose pastaraisiais metais parodyta, kad avių ir ožkų, kurios nebuvo paskerstos žmonėms vartoti, tyrimas paprastai yra veiksmingesnis siekiant nustatyti USE atvejus nei gyvūnų, paskerstų žmonėms vartoti, tyrimas. Todėl valstybėms narėms turėtų būti suteikta daugiau lankstumo, kad jos nedidelį skaičių tyrimų, kurių reikalaujama pagal tą priedą, sutelktų tose subpopuliacijose, kuriose yra didesnė tikimybė nustatyti tokius atvejus;
(5)
Reglamento (EB) Nr. 999/2001 VII priede nustatytos likvidavimo priemonės, kurios turi būti taikomos patvirtinus galvijų, avių ir ožkų USE atvejus bei būtiniausi veisimo programos, skirtos didinti avių atsparumą USE, reikalavimai. Tas priedas buvo iš dalies pakeistas keletą kartų, taip pat ir Komisijos reglamentais (EB) Nr. 727/2007 (5) ir (EB) Nr. 746/2008 (6);
(6)
2007 m. liepos 17 d. byloje T-257/07 Prancūzija iškėlė bylą Komisijai Bendrajame teisme, prašydama sustabdyti Reglamento (EB) Nr. 727/2007 priedo 3 punkto taikymą tiek, kiek tai susiję su 2.3 punkto b papunkčio iii įtraukos, 2.3 punkto d papunkčio ir 4 punkto įrašymu į Reglamento (EB) Nr. 999/2001 VII priedo A skyrių, arba visai panaikinti tą reglamentą. Prancūzijos teigimu, šie punktai leistų taikyti ne tokias griežtas priežiūros ir likvidavimo priemones nei anksčiau nustatytosios dėl avių ir ožkų. 2007 m. rugsėjo 28 d. potvarkiu (7) Teismas šių nuostatų taikymą laikinai sustabdė, kol bus priimtas Teismo sprendimas pagrindinėje byloje;
(7)
todėl Komisija paprašė EMST padėti paaiškinti dvi pagrindines prielaidas, kuriomis buvo pagrįstas Reglamentas (EB) Nr. 727/2007. Atsižvelgiant į EMST paaiškinimus, Reglamentas (EB) Nr. 999/2001 buvo iš dalies pakeistas Reglamentu (EB) Nr. 746/2008, kuriuo buvo atnaujintos nuostatos, kurių taikymas Bendrojo Teismo nutartimi buvo laikinai sustabdytas. 2008 m. spalio 30 d. Bendrojo Teismo nutartimi (8) Reglamento (EB) Nr. 999/2001, iš dalies pakeisto Reglamentu (EB) Nr. 746/2008, VII priedo A skyriaus 2.3 punkto b papunkčio iii įtraukos, 2.3 punkto d papunkčio ir 4 punkto nuostatų taikymas laikinai sustabdytas, kol bus priimtas sprendimas pagrindinėje byloje (T-257/07);
(8)
2011 m. rugsėjo 9 d. sprendimu byloje T-257/07 (9) Bendrasis Teismas atmetė Prancūzijos prašymą panaikinti Reglamentą (EB) Nr. 746/2008 ir panaikino tų Reglamento (EB) Nr. 999/2001 VII priedo A skyriaus nuostatų taikymo sustabdymą;
(9)
2011 m. lapkričio 28 d. byloje C-601/11-P (10) Prancūzija pateikė apeliacinį skundą dėl Bendrojo Teismo sprendimo byloje T-257/07. Teismo prašoma panaikinti Bendrojo Teismo sprendimą byloje T-257/07 ir pateikti ginčo galutinį sprendimą, kuriuo būtų panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 746/2008, arba grąžinti bylą Bendrajam Teismui nagrinėti;
(10)
tikslinga aiškiau apibrėžti labai sudėtingas Reglamento (EB) Nr. 999/2001 VII priede numatytas valdymo galimybes ir nukrypti leidžiančias nuostatas dėl klasikinės skrepi avių ir ožkų populiacijose kontrolės ir likvidavimo. VII priede turėtų būti numatytos tik trys galimybės dėl užkrėstų avių ir ožkų bandų, t. y.: 1 pasirinktis - pašalinti visus gyvūnus; 2 pasirinktis - pašalinti tik ligai imlius gyvūnus; ir 3 pasirinktis - neprivalomas gyvūnų šalinimas;
(11)
taikytinos priemonės pagal kiekvieną iš tų trijų pasirinkčių turėtų būti parengtos iš naujo siekiant padėti palyginti pasirinktis ir geriau suvokti, kokių pasekmių tai turės atskiram ūkiui. Kadangi pagal 1 ir 2 pasirinktis numatomos griežtesnės likvidavimo priemones, kurios pagerintų ligų kontrolę, po likvidavimo pagal 1 ir 2 pasirinktis vykdomos priemonės turėtų būti lankstesnės nei pasirinkus 3 pasirinktį;
(12)
būtina patikslinti sąlygas, kuriomis pagal 2 pasirinktį nustatytos likvidavimo priemonės gali būti atidedamos. Tikslinga leisti jas trumpam laikui atidėti ne ilgiau nei trims mėnesiams dėl ėriavimosi laikotarpio. Tačiau ilgalaikis atidėjimas gali būti pateisinamas tik dėl to, kad reikia daugiau laiko padidinti genetinį atsparumą ūkyje klasikinei skrepi ligai. Kadangi genetinis atsparumas klasikinei skrepi ligai iki šiol buvo įrodytas tik avims, neturėtų būti leidžiama ilgam atidėti tik ožkų bandoms taikomas priemones. Jeigu leidžiama, turėtų būti apsiribota iki trejų metų laikotarpiu, laikantis tam tikrų sąlygų;
(13)
kai patvirtinami klasikiniai skrepi atvejai avių ūkiuose, kuriuose laikomos tų veislių, kurioms gresia išnykimas ūkiuose, avys, po likvidavimo taikant Reglamento (EB) Nr. 999/2001 VII priede nustatytas priemones turėtų būti atsižvelgiama į tai, kad sudėtinga nustatyti ir naudoti tik tos pačios nykstančios veislės atsparias avis arba avių genetinės medžiagos produktus. Šiuo konkrečiu atveju valstybėms narėms turėtų būti leista taikyti lankstesnes taisykles, susijusias su veislinių avių genotipu ir avių genetinės medžiagos produktais, įdiegtais ir naudojamais ūkiuose;
(14)
bendroje EMST ir ELPKC nuomonėje teigiama, kad atipinė skrepi galėtų būti beveik arba visai neužkrečiama. Ši išvada grindžiama daugiausia tuo, kad nėra nustatyta stebėtų atipinių Nor98 atvejų dažnumo visoje populiacijoje ir bandose, kuriose buvo nustatyti užsikrėtimo atvejai, statistinių skirtumų. Todėl apribojimai dėl avių ir ožkų judėjimo patvirtinus atipinę skrepi nebėra pagrįsti. Griežtesnė tų bandų priežiūra vis dėlto turėtų išlikti, siekiant surinkti daugiau mokslinių duomenų apie atipinę skrepi. Šis Reglamento (EB) Nr. 999/2001 VII priedo pakeitimas dera su būsimos politikos alternatyvomis, numatytomis Komisijos komunikato Europos Parlamentui ir Tarybai „Antrasis kovos su USE veiksmų planas. 2010-2015 m. strategijos dokumentas dėl užkrečiamųjų spongiforminių encefalopatijų“ (11) 2.4.3 punkte;
(15)
veisimo programos iki šiol buvo taikomos tik didelės genetinės vertės avių bandoms. Ten, kur jos buvo taikomos, veisimo programos buvo veiksmingos didinant atsparumą klasikinei skrepi aukštos genetinės vertės avių populiacijose. Tačiau įprastose populiacijose suteikiančio atsparumą paveldimo faktoriaus (alelių) paplitimas, panašu, iki šiol buvo ribotas. Reglamento (EB) Nr. 999/2001 VII priedo C skyriuje turėtų būti numatyta galimybė, kad veislinių avinų genotipavimas būtų atliekamas veisimo programoje nedalyvaujančiose bandose, siekiant pagerinti atsparumo klasikinei skrepi faktoriaus paplitimą produkcinėje populiacijoje;
(16)
Reglamento (EB) Nr. 999/2001 VIII priedo A skirsnyje nustatytos taisyklės, reglamentuojančios vidaus prekybą gyvais gyvūnais, sperma ir embrionais. Kaip nurodyta bendros EMST ir ELPKC nuomonės 14 konstatuojamojoje dalyje, atipinė skrepi galėtų būti beveik arba visai neužkrečiama. Todėl visų apribojimų dėl avių ir ožkų judėjimo patvirtinus atipinius skrepi ligos atvejus panaikinimas turėtų būti taikomas Sąjungos vidaus prekybai. Šią poziciją patvirtina ir faktas, kad Sausumos gyvūnų sveikatos kodekse, dėl kurio balsuota 2010 m. 78 -ojoje bendrojoje Pasaulio gyvūnų sveikatos organizacijos (OIE) sesijoje, nerekomenduojamas joks prekybos apribojimas dėl atipinių skrepi atvejų;
(17)
Reglamento (EB) Nr. 999/2001 VIII priede išdėstytos taisyklės dėl Sąjungos vidaus prekybos avimis ir ožkomis, jų sperma ir embrionais turėtų būti kuo labiau suderintos su TEB standartais, kad jos netrukdytų valstybėms narėms, patvirtinusioms nacionalinę klasikinės skrepi ligos kontrolės programą, deklaruoti šalies, kurioje nėra klasikinės skrepi, statusą laikantis TEB kodeksu nustatytų sąlygų. Iš dalies pakeistos Sąjungos vidaus prekybos nuostatos neturėtų daryti neigiamo poveikio esamiems Sąjungos vidaus prekybos srautams tarp valstybių narių, kuriose nėra patvirtintų nacionalinių klasikinės skrepi ligos kontrolės programų;
(18)
tuo tikslu, kaip pasiūlyta kovos su USE plano 2-os versijos 2.4.3 punkte, Reglamento (EB) Nr. 999/2001 VIII priede turėtų būti numatyta sistema, leidžianti valstybėms narėms nustatyti oficialaus ūkių, kuriuose nėra klasikinės skrepi, statuso pripažinimo tvarką. Ūkio galimybės dalyvauti Sąjungos vidaus prekyboje avimis ir ožkomis, atsižvelgiant į padėtį dėl klasikinės skrepi, turėtų būti nustatomos pagal jo statusą dėl klasikinės skrepi ligos;
(19)
Reglamento (EB) Nr. 999/2001 VIII priede turėtų būti nustatyta dviejų lygių statuso suteikimo ūkiams dėl klasikinės skrepi sistema. Jei norima vežti gyvūnus veisti ir auginti į valstybes nares, kuriose patvirtinta nacionalinė klasikinės skrepi ligos kontrolės programa, turėtų būti reikalaujama, kad būtų suteiktas nedidelės rizikos statusas, kuris techniniu požiūriu lygiavertis skrepi ligos nebuvimo ūkyje statusui, kaip nustatyta PGSO Sausumos gyvūnų sveikatos kodekso 14.9.5 straipsnyje ir grindžiamas tuo, kad mažiausiai septynerius metus laikomasi visų PGSO reikalavimų (laikantis taisyklės, nustatytos Reglamento (EB) Nr. 999/2001 6a straipsnyje ir VII priede ir padedančios veisti atsparių genotipų avis, pasiūlyme ARR/ARR genotipas pripažįstamas kaip tinkamas variantas). Turėtų būti reikalaujama, kad veisimui skirti į kitas valstybes nares vežami gyvūnai būtų tik iš ūkių, kuriuose klasikinės skrepi ligos rizika kontroliuojama, remiantis atitiktimi trumpesnio sąrašo reikalavimams mažiausiai trejus metus, kaip šiuo metu yra;
(20)
atsižvelgiant į tai, kaip sudėtinga įrodyti valstybės narės teritorijos ar jos dalies neužkrėtimą klasikine skrepi, kuriai būdingas ilgas inkubacinis laikotarpis, nėra jokio jos diagnostikos in vivo metodo ir labai skiriasi individualus priklausomas nuo genetinio gyvūnų profilio jų imlumas ligai, valstybės narės, kurioje nėra klasikinės skrepi, sąvoka Reglamento (EB) Nr. 999/2001 VIII priede turėtų būti pakeista sąvoka „valstybė narė arba zona, kurioje klasikinės skrepi rizika yra nedidelė“. Pripažinimo, kad valstybėje narėje ar valstybės narės zonoje klasikinės skrepi rizika yra nedidelė, sąlygas taip pat reikėtų atnaujinti ir iš esmės suderinti su PGSO Sausumos gyvūnų sveikatos kodekso 14.9.3 straipsnio rekomendacijomis;
(21)
atsižvelgiant į tai, kad Reglamento (EB) Nr. 999/2001 VIII priede turėtų būti reglamentuoti visi prekybos aspektai, susiję su klasikine skrepi, bei į tai, kad siūloma nustatyti oficialią klasikinės skrepi statuso pripažinimo ūkiuose tvarką, kuri būtų tinkamas pagrindas taikyti diferencijuotas garantijas dėl gyvūnų, kuriais prekiaujama su valstybėmis narėmis, kuriose patvirtinti nacionaliniai klasikinės skrepi ligos kontrolės planai, ir kuriais prekiaujama su kitomis valstybėmis narėmis, tame priede taip pat turėtų būti pateiktas valstybių narių, kuriose patvirtinti nacionaliniai klasikinės skrepi ligos kontrolės planai, sąrašas;
(22)
Reglamento (EB) Nr. 999/2001 IX priedo C skyriuje nustatytos taisyklės dėl gyvūninės kilmės produktų iš galvijų, avių ir ožkų, ypač žmonėms vartoti skirtos želatinos, importo į Sąjungą. Reglamento (EB) Nr. 999/2001 IX priedo D skyriaus A skirsnyje nustatytos taisyklės, susijusios su šalutinių gyvūninių produktų ir jų gaminių iš galvijų, avių ir ožkų, ypač želatinos, skirtos naudoti kaip sudedamoji pašarų dalis, importu į Sąjungą. Kadangi kolagenas, skirtas naudoti maistui ar pašarui, yra pagamintas iš tos pačios žaliavos kaip želatina, importo reikalavimai kolagenui, kuris skirtas naudoti maistui ar pašarams, turėtų būti suderinti su nustatytaisiais želatinai, skirtai naudoti ta pačia paskirtimi;
(23)
Reglamento (EB) Nr. 999/2001 IX priedo D skyriaus B skirsnyje numatyti konkretūs patvirtinimo dokumentai, kurie turi būti pridedami prie importuojamų į Sąjungą tam tikrų gyvūninės kilmės šalutinių produktų ir jų gaminių iš galvijų, avių ir ožkų. Šiuos patvirtinimus reikėtų iš dalies keisti, kad jie būtų taikomi ir trečiojoje šalyje perdirbtiems produktams, kurie kelia kontroliuojamą ar nenustatytą GSE riziką ir pagaminti iš medžiagos, gautos iš šios trečiosios šalies, taip pat iš trečiosios šalies, kur GSE rizika nedidelė. Specialus patvirtinimas, reikalingas importuojant produktus, kurių sudėtyje yra avių ir ožkų pieno ir skirtiems šerti ūkiuose auginamus gyvūnus, taip pat turėtų būti iš dalies pakeistas, kad būtų tinkamiau atsižvelgta į apribojimus, taikomus Sąjungos vidaus prekybai šiais produktais;
(24)
Reglamento (EB) Nr. 999/2001 IX priedo E ir H skyriuose nustatytos avių ir ožkų bei avinų ir ožių spermos ir avių ir ožkų embrionų importo į Sąjungą taisyklės. Šias importo taisykles reikėtų atnaujinti atsižvelgiant į Sąjungos vidaus prekybos reikalavimus, nustatytus Reglamento (EB) Nr. 999/2001 VIII priede, įskaitant bendruosius išankstinius klasikinės skrepi ligos stebėsenos ir likvidavimo reikalavimus, nustatytus Reglamento (EB) Nr. 999/2001 III ir VII prieduose, taip pat pašarų draudimo nuostatas Reglamento (EB) Nr. 999/2001 IV priede;
(25)
Reglamento (EB) Nr. 999/2001 X priede nustatyti tyrimo metodai, taikytini galvijų, avių ir ožkų USE tyrimams. Bendroje EMST ir ELPKC nuomonėje nurodyta, kad L tipo atipinės GSE sukėlėjas gali tapti svarbiu zoonozės veiksniu (perdavimo iš gyvūnų žmonėms), kuris panašus ar net svarbesnis nei klasikinės GSE sukėlėjas. L tipo ir H tipo atipinės GSE atvejai buvo nustatyti kai kuriose šalyse visame pasaulyje ir EMST nurodė, kad neįprastai didelis visų gyvūnų, kuriems nustatyta H tipo GSE ir L tipo GSE, amžius ir jų akivaizdžiai nedidelis paplitimas populiacijoje galėtų reikšti, kad šios atipinės GSE formos plinta savaime. Siekiant gauti daugiau žinių apie atipinę GSE, reikėti daugiau atitinkamų duomenų;
(26)
siekiant šio tikslo, būtina reikalauti, kad medžiaga, susijusi su visais būsimais Sąjungoje patvirtintais GSE atvejais, būtų pateikiama diferencinės diagnostikos tyrimams atlikti, kurie leistų tiksliai nustatyti sukėlėją, t. y. ar tai klasikinės GSE, L tipo atipinės GSE, ar H tipo atipinės GSE sukėlėjas. Kadangi tam tikros valstybės narės ir trečiosios šalys jau paskelbė išsamią informaciją apie savo neseniai nustatytų GSE atvejų fenotipą, būsimų Sąjungoje patvirtintų GSE atvejų diferencinės diagnostikos tyrimas turėtų būti nurodytas kaip privalomas Reglamento (EB) Nr. 999/2001 X priedo C skyriuje;
(27)
Reglamento (EB) Nr. 999/2001 X priedo C skyriaus 4 punkte nustatytas greitųjų tyrimų, kurie yra patvirtinti galvijų, avių ir ožkų USE stebėsenai, sąrašas;
(28)
atsižvelgiant į tai, kad šių dviejų greitųjų tyrimų rinkiniai, skirti galvijų GSE stebėsenai, nebėra gaminami, kaip patvirtinta Enfer Scientific2012 m. rugpjūčio 21 d. ir Roche Diagnostics GmbH 2012 m. rugpjūčio 31 d. laiškais, jie turėtų būti išbraukti iš greitųjų tyrimų sąrašo, pateikto X priedo C skyrius 4 punkte: Enfer test & Enfer TSE Kit version 2.0, automatizuotas bandinio paruošimas); Roche Applied Science PrionScreen);
(29)
kadangi valstybėms narėms reikia pakankamai laiko suderinti savo nacionalines instrukcijas su nustatytais naujais reikalavimais pagal šį reglamentą, šis reglamentas turėtų būti pradėtas taikyti nuo 2013 m. liepos 1 d.;
(30)
todėl Reglamentas (EB) Nr. 999/2001 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;
(31)
šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę ir joms neprieštarauja nei Europos Parlamentas, nei Taryba,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Reglamento (EB) Nr. 999/2001 priedai iš dalies keičiami pagal šio reglamento priedą.
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Jis taikomas nuo 2013 m. liepos 1 d.
Šis reglamentas privalomas visas ir taikomas tiesiogiai visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2013 m. birželio 28 d.