PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 390/2013
ze dne 3. května 2013,
kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (rámcové nařízení) (1), ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1070/2009 (2), a zejména na článek 11 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízením (ES) č. 549/2004 se stanoví zřízení systému sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě. K podrobnému způsobu fungování systému sledování výkonnosti by Komise měla přijmout prováděcí pravidla.
(2)
Systém sledování výkonnosti by měl přispět k udržitelnému rozvoji systému letecké dopravy zlepšením celkové efektivnosti letových navigačních služeb v klíčových oblastech výkonnosti, jimiž jsou bezpečnost, životní prostředí, kapacita a efektivita nákladů, a to v souladu s výkonnostním rámcem evropského hlavního plánu uspořádání letového provozu (ATM) a s přihlédnutím k prvořadým cílům bezpečnosti.
(3)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 550/2004 ze dne 10. března 2004 o poskytování letových navigačních služeb v jednotném evropském nebi (nařízení o poskytování služeb) (3) ve znění nařízení (ES) č. 1070/2009 stanoví, aby byl pro účely provádění evropského hlavního plánu ATM zaveden systém poplatků a společné projekty. Systém poplatků i společné projekty jsou nedílnou součástí úspěšného provádění systému sledování výkonnosti.
(4)
Podle čl. 11 odst. 1 nařízení (ES) č. 549/2004 by se toto nařízení mělo vztahovat na funkce sítí uspořádání letového provozu uvedené v článku 6 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 551/2004 o organizaci a užívání vzdušného prostoru v jednotném evropském nebi (nařízení o vzdušném prostoru) (4) ve znění nařízení (ES) č. 1070/2009.
(5)
Komisi může být při provádění systému sledování výkonnosti nápomocen orgán pro kontrolu výkonnosti. Tento orgán by měl být schopen poskytovat Komisi nezávislé poradenství ve všech oblastech, které ovlivňují výkonnost letových navigačních služeb a funkcí sítě.
(6)
S ohledem na skutečnost, že v provádění systému sledování výkonnosti hrají klíčovou úlohu vnitrostátní dozorové orgány, měly by členské státy zajistit, aby tyto orgány mohly efektivně plnit své povinnosti.
(7)
Aby bylo zaručeno dlouhodobé zlepšování vedoucí k dosažení vysoké úrovně společenských cílů v souladu s evropským hlavním plánem ATM, měl by být systém sledování výkonnosti provozován tak, aby přesahoval jedno referenční období.
(8)
Systém sledování výkonnosti by měl letové navigační služby řešit od zahájení pojíždění pro vzlet až do ukončení pojíždění po přistání („gate-to-gate“), včetně traťových navigačních služeb a letištních a přibližovacích služeb, s cílem zlepšit celkovou výkonnost sítě.
(9)
Systém sledování výkonnosti by měl stanovit ukazatele a závazné cíle ve všech klíčových oblastech výkonnosti tak, aby bylo plně dosaženo požadovaných úrovní bezpečnosti a aby tyto úrovně byly zachovány.
(10)
Při přijímání výkonnostních cílů pro celou Unii na dané referenční období by Komise měla náležitě zohlednit úroveň výkonnosti, jíž bylo dosaženo v předchozím sledovaném období či obdobích.
(11)
Vzhledem k silné vazbě mezi různými klíčovými oblastmi výkonnosti by při přípravě a monitorování systému sledování výkonnosti měla být náležitě zohledněna vzájemná závislost výkonnostních cílů s přihlédnutím k prvořadým cílům bezpečnosti.
(12)
Na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru by měly být zavedeny plány výkonnosti, jež by v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru ukazovaly z důvodů transparentnosti příspěvek jednotlivých poskytovatelů letových navigačních služeb k dosažení cílů, který by byl sledován na nejvhodnější úrovni.
(13)
Plány výkonnosti by měly popisovat opatření, např. systémy pobídek, která by zúčastněným stranám umožnila zlepšovat výkonnost na všech úrovních. Bezpečnost by vzhledem ke své převažující povaze být předmětem pobídek neměla.
(14)
Aby byla zohledněna stanoviska zúčastněných stran, měly by na vnitrostátní úrovni, na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru a na úrovni Unie probíhat účinné konzultace.
(15)
V situacích, které nebylo možno v okamžiku přijetí plánů výkonnosti předvídat a které jsou nepřekonatelné a mimo kontrolu členských států a subjektů, na něž se vztahují výkonnostní cíle, by po zavedení příslušných varovných mechanismů mělo být možné provádět vhodná opatření zaměřená na zachování bezpečnostních požadavků a trvalé poskytování služby, která by mohla zahrnovat i revizi výkonnostních cílů na úrovni celé Unie nebo na úrovni místní.
(16)
Pro dosažení cílů systému sledování výkonnosti má zásadní význam civilně-vojenská spolupráce a koordinace s náležitým ohledem na efektivnost vojenských misí.
(17)
Systémem sledování výkonnosti by neměla být dotčena ustanovení nařízení (ES) č. 549/2004 zaměřená na zajištění základních bezpečnostních nebo obranných zájmů.
(18)
Měly by být zvoleny konkrétní a měřitelné klíčové ukazatele výkonnosti, na jejichž základě lze stanovit odpovědnost za dosažení výkonnostních cílů. Související cíle by měly být dosažitelné, realistické a časově vázané a měly by být zaměřeny na účinné řízení udržitelné výkonnosti letových navigačních služeb.
(19)
K plnění závazných výkonnostních cílů podporovaných pobídkami finanční povahy je nezbytná odpovídající provázanost s prováděcím nařízením Komise (EU) č. 391/2013 ze dne 3. května, kterým se stanoví společný systém poplatků za letové navigační služby (5).
(20)
Klíčové ukazatele výkonnosti a výkonnostní cíle musí být stanoveny a plněny v souladu s bezpečnostními cíli a normami uvedenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 (6) a jeho prováděcích pravidlech spolu s opatřeními, která přijala Unie k dosažení a zachování těchto cílů.
(21)
Komise by měla plány výkonnosti a výkonnostní cíle posoudit a stanovit, zda jsou v souladu s cíli pro celou Unii a zda odpovídajícím způsobem přispívají k dosažení těchto cílů a k celkové výkonnosti evropské sítě ATM. Pokud tento soulad a odpovídající příspěvek stanovit nelze, měla by Komise požádat o revizi plánu či plánů výkonnosti a výkonnostního cíle či cílů a/nebo o přijetí nápravných opatření.
(22)
Během referenčních období by měl být zaveden účinný postup sledování výkonnosti, včetně shromažďování a šíření údajů, s cílem zajistit, aby vývoj výkonnosti umožnil dosáhnout cílů a aby byla v případě potřeby zavedena nápravná opatření.
(23)
Pokud Komise na základě výsledků sledování získá přesvědčivé důkazy o tom, že původní údaje, předpoklady a zdůvodnění, které vedly ke stanovení původních cílů, již neplatí, může rozhodnout o revizi výkonnostních cílů pro celou Unii nebo může na žádost členského státu povolit revizi místních cílů.
(24)
Výkon funkcí sítě by měl podléhat výkonnostním cílům. Toto nařízení by se proto mělo vztahovat na manažera struktury vzdušného prostoru zřízeného v souladu s článkem 3 nařízení Komise (EU) č. 677/2011 ze dne 7. července 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro funkce sítě uspořádání letového provozu (ATM) a kterým se mění nařízení (EU) č. 691/2010 (7). Nařízení Komise (EU) č. 677/2011 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(25)
Nařízení Komise (EU) č. 691/2010 ze dne 29. července 2010, kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě a mění nařízení (ES) č. 2096/2005, kterým se stanoví společné požadavky pro poskytování letových navigačních služeb (8), článek 26 nařízení Komise (EU) č. 677/2011 a prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1216/2011 ze dne 24. listopadu 2011, kterým se mění nařízení Komise (EU) č. 691/2010, kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě (9), by měly být s účinkem od 1. ledna 2015 zrušeny.
(26)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví nezbytná opatření ke zvýšení celkové výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě pro všeobecný letový provoz v regionech Evropa (EUR) a Afrika (AFI) stanovených Mezinárodní organizací pro civilní letectví (ICAO), v nichž jsou členské státy odpovědné za poskytování letových navigačních služeb s ohledem na plnění požadavků všech uživatelů vzdušného prostoru.
2. Za účelem stanovení cílů a sledování výkonnosti se toto nařízení použije na letové navigační služby poskytované:
a)
poskytovateli letových provozních služeb určenými v souladu s článkem 8 nařízení (ES) č. 550/2004;
b)
poskytovateli meteorologických služeb, jsou-li určeni v souladu s čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 550/2004;
c)
manažerem struktury vzdušného prostoru zřízeným v souladu s článkem 3 nařízení Komise (EU) č. 677/2011.
Pro účely stanovení cílů a sledování výkonnosti v oblasti efektivity nákladů se toto nařízení použije rovněž na orgány nebo subjekty, kterým vznikly způsobilé náklady, jež mají být získány zpět z uživatelských poplatků, jak je uvedeno v čl. 15 odst. 2 písm. b) nařízení (ES) č. 550/2004 a čl. 6 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013.
3. Aniž je dotčen odstavec 4, mohou členské státy rozhodnout, že se toto nařízení nepoužije na letištní a přibližovací služby poskytované na některých nebo všech jejich letištích, na kterých letecká doprava IFR dosahuje méně než 70 000 pohybů ročně. O přijetí uvedeného rozhodnutí informují Komisi.
4. V případě, že na žádném letišti v členském státě letecká doprava IFR nedosáhne prahové hodnoty 70 000 pohybů za rok, se toto nařízení použije přinejmenším na letiště, na kterém letecká doprava IFR dosahuje nejvíce pohybů.
5. Stanovení cílů v oblasti efektivity nákladů se použije na stanovené náklady určené v čl. 15 odst. 2 písm. a) a b) nařízení (ES) č. 550/2004.
6. Členské státy mohou toto nařízení použít také:
a)
ve vzdušném prostoru spadajícím pod jejich pravomoc v jiných regionech stanovených ICAO pod podmínkou, že o tom náležitě informují Komisi a ostatní členské státy, a aniž jsou dotčena práva a povinnosti členských států podle Chicagské úmluvy o mezinárodním civilním letectví z roku 1944 („Chicagská úmluva“);
b)
na poskytovatele letových navigačních služeb, kteří mají povolení k poskytování letových navigačních služeb bez osvědčení, v souladu s čl. 7 odst. 5 nařízení (ES) č. 550/2004.
7. Bez ohledu na ochranu ustanovení o informacích uvedených ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2003/42/ES (10) a jejích prováděcích předpisech, nařízení Komise (ES) č. 1321/2007 (11) a nařízení Komise (ES) č. 1330/2007 (12), se požadavky týkající se předkládání údajů stanovené v kapitole V použijí na vnitrostátní orgány, poskytovatele letových navigačních služeb, provozovatele letišť, koordinátory letišť a letecké dopravce.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se:
1)
„provozovatelem letiště“ rozumí řídící orgán letiště, který ve spojení s jinými činnostmi nebo jinak má podle vnitrostátních právních nebo správních předpisů za úkol spravovat a řídit letištní zařízení a koordinovat a kontrolovat činnosti jednotlivých provozovatelů přítomných na příslušném letišti nebo činných v rámci příslušného letištního systému;
2)
„údaji“ rozumí kvalitativní, kvantitativní a jiné příslušné informace týkající se výkonnosti letové navigace, které jsou shromažďovány a systematicky zpracovávány Komisí nebo jejím jménem za účelem provádění systému sledování výkonnosti;
3)
„ukazateli výkonnosti“ rozumí ukazatele používané pro účely sledování, referenčního srovnávání a kontrolu výkonnosti;
4)
„klíčovými ukazateli výkonnosti“ rozumí ukazatele výkonnosti používané pro účely stanovení cílů výkonnosti;
5)
„pohyby letecké dopravy IFR“ rozumí součet vzletů a přistání provedených v souladu s pravidly pro let podle přístrojů, vypočítaný jako roční průměr za tři kalendářní roky předcházející předložení plánů výkonnosti;
6)
„závazným cílem“ rozumí výkonnostní cíl, který byl přijat členskými státy v rámci plánu výkonnosti a na který se vztahuje systém pobídek a/nebo plány nápravných opatření;
7)
„leteckým dopravcem“ rozumí podnik letecké dopravy s platnou provozní licencí vydanou členským státem v souladu s právními předpisy Evropské unie;
8)
„stanovenými náklady“ rozumí náklady stanovené podle čl. 15 odst. 2 písm. a) a b) nařízení (ES) č. 550/2004;
9)
„vnitrostátním orgánem“ rozumí regulační a/nebo dozorový orgán na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru, jehož náklady mohou být získány zpět od uživatelů vzdušného prostoru, pokud vzniknou v důsledku poskytování letových navigačních služeb v souladu s čl. 6 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013;
10)
„spravedlivým posuzováním“ rozumí posuzování, v němž klíčoví ani jiní provozovatelé nejsou trestáni za činnosti, opomenutí nebo přijatá rozhodnutí, která odpovídají jejich zkušenostem a výcviku, ale v němž se netoleruje hrubá nedbalost, úmyslné přestupky a destruktivní činy;
11)
„koordinátorem letiště“ se rozumí fyzická nebo právnická osoba jmenovaná členským státem k výkonu koordinačních povinností na koordinovaných letištích uvedených v článku 4 nařízení Rady (EHS) č. 95/93 ze dne 18. ledna 1993 o společných pravidlech pro přidělování letištních časů na letištích Společenství (13);
12)
„sledováním výkonnosti“ rozumí nepřetržitý proces shromažďování a analýzy údajů za účelem změření skutečného výsledku systému v porovnání s příslušnými (klíčovými) výkonnostními cíli a plány výkonnosti pomocí (klíčových) ukazatelů výkonnosti stanovených v článku 9 a v příloze I;
13)
„referenčním obdobím“ rozumí období platnosti a uplatňování výkonnostních cílů pro celou Unii a plánů výkonnosti, které je stanoveno v čl. 11 odst. 3 písm. d) nařízení (ES) č. 549/2004;
14)
„narušením dráhy“ rozumí jakákoliv událost na letišti zahrnující nesprávnou přítomnost letadla, mobilního prostředku nebo osoby v ochranné zóně plochy určené k přistávání nebo vzletům letadel;
15)
„stanovištěm letových provozních služeb (stanovištěm ATS)“ rozumí civilní nebo vojenské stanoviště odpovědné za poskytovaní letových provozních služeb;
16)
„službami CNS, MET a AIS“ rozumí spojovací, navigační a přehledové služby, meteorologické služby pro letovou navigaci a letecké informační služby;
17)
„mimořádnou událostí“ rozumí okolnosti, za nichž je kapacita ATM neobvykle snížena tak, že míra zpoždění z důvodů ATFM je abnormálně vysoká kvůli plánovanému omezení způsobenému provozní nebo technickou změnou, významným nepříznivým povětrnostním podmínkám, nedostupnosti rozsáhlých částí vzdušného prostoru z přírodních či politických důvodů nebo stávce a kvůli aktivaci jednotky EACCC manažerem struktury vzdušného prostoru v důsledku jedné nebo několika těchto příčin;
18)
„náklady na restrukturalizaci“ rozumí významné jednorázové náklady, které poskytovatelům letových navigačních služeb vzniknou během restrukturalizace v důsledku zavádění nových technologií a postupů a souvisejících obchodních modelů, které motivují k integrovanému poskytování služeb, pokud chce členský stát získat náklady zpět během jednoho nebo více referenčních období. Mohou zahrnovat náklady na vyplácení odstupného zaměstnancům, uzavírání stanovišť řízení letového provozu, přesunutí činnosti na jiné místo a odepisování majetku a/nebo nabývání strategické účasti v jiných poskytovatelích letových navigačních služeb.
Článek 3
Orgán pro kontrolu výkonnosti
1. V případě, že se Komise rozhodne jmenovat orgán pro kontrolu výkonnosti, aby jí byl nápomocen při provádění systému sledování výkonnosti, tento orgán jmenuje na dobu určitou, která se shoduje s referenčními obdobími. Komise jmenuje předsedu a členy orgánu pro kontrolu výkonnosti.
2. Orgán pro kontrolu výkonnosti má příslušné pravomoci a jedná nezaujatě s cílem nezávisle plnit úkoly, které mu Komise uloží, zejména v příslušných klíčových oblastech výkonnosti.
3. Orgán pro kontrolu výkonnosti je Komisi nápomocen při provádění systému sledování výkonnosti, zejména pokud jde o:
a)
shromažďování, prověřování, potvrzování platnosti a šíření údajů týkajících se výkonnosti;
b)
definici nebo přizpůsobení klíčových oblastí výkonnosti tak, aby byly v souladu s oblastmi uvedenými ve výkonnostním rámci hlavního plánu ATM, jak je uvedeno v čl. 9 odst. 1, a souvisejících klíčových ukazatelů výkonnosti;
c)
definici příslušných klíčových ukazatelů výkonnosti, která ve všech klíčových oblastech výkonnosti pokrývá výkonnost funkcí sítě a letových navigačních služeb, a to traťových navigačních služeb i letištních a přibližovacích služeb;
d)
stanovení a revizi výkonnostních cílů pro celou Unii;
e)
stanovení varovné prahové hodnoty či hodnot uvedených v čl. 10 odst. 4 pro aktivaci varovných mechanismů uvedených v článku 19;
f)
posouzení souladu přijatých plánů výkonnosti, včetně výkonnostních cílů, s cíli pro celou Unii;
g)
případné posouzení souladu varovných prahových hodnot přijatých podle čl. 19 odst. 3 s varovnými prahovými hodnotami pro celou Evropskou unii uvedenými v čl. 10 odst. 4;
h)
případné posouzení revidovaných výkonnostních cílů nebo nápravných opatření přijatých příslušnými členskými státy;
i)
sledování, referenční srovnávání a kontrolu výkonnosti letových navigačních služeb, včetně investic a kapitálových výdajů, na místní úrovni a na úrovni Unie;
j)
sledování, referenční srovnávání a kontrolu výkonnosti funkcí sítě;
k)
sledování celkové výkonnosti evropské sítě ATM, včetně přípravy výročních zpráv pro Výbor pro jednotné nebe;
l)
posuzování míry, v níž bylo dosaženo výkonnostních cílů na konci každého referenčního období, s cílem připravit se na následující období;
m)
posuzování plánu výkonnosti manažera struktury vzdušného prostoru, včetně jeho souladu s výkonnostními cíli pro celou Unii;
n)
udržování kalendáře konzultací se zúčastněnými stranami týkajících se plánů výkonnosti a povinností spojených s konzultacemi podle čl. 9 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013 a podporu při jeho koordinaci.
4. Orgán pro kontrolu výkonnosti předloží na žádost Komise informace ad hoc nebo zprávy o otázkách týkajících se výkonnosti.
5. Orgán pro kontrolu výkonnosti může Komisi podat zprávu nebo dát doporučení ke zlepšení systému.
6. Pokud jde o vztahy s vnitrostátními dozorovými orgány:
a)
pro účely sledování celkové výkonnosti evropské sítě ATM získává orgán pro kontrolu výkonnosti od vnitrostátních dozorových orgánů potřebné informace týkající se plánů výkonnosti;
b)
orgán pro kontrolu výkonnosti je vnitrostátním dozorovým orgánům na jejich žádost nápomocen tím, že jim poskytuje nezávislé stanovisko k otázkám týkajícím se výkonnosti, např. věcné srovnání poskytovatelů letových navigačních služeb působících v podobném prostředí (referenční srovnání), analýzy změn výkonnosti za posledních pět let nebo analýzy projekcí;
c)
vnitrostátní dozorové orgány mohou orgán pro kontrolu výkonnosti požádat o pomoc při určování rozpětí orientačních hodnot pro stanovení cílů s ohledem na cíle pro celou Unii. Tyto hodnoty jsou k dispozici vnitrostátním dozorovým orgánům, poskytovatelům letových navigačních služeb, provozovatelům letišť a uživatelům vzdušného prostoru.
7. Aby byl zajištěn soulad s cíli a normami stanovenými a prováděnými v souladu s nařízením (ES) č. 216/2008, orgán pro kontrolu výkonnosti spolupracuje při plnění úkolů uvedených v odstavci 3, jež se týkají bezpečnosti, podle potřeby s Evropskou agenturou pro bezpečnost letectví (EASA).
8. Pro účely sledování celkové výkonnosti evropské sítě ATM orgán pro kontrolu výkonnosti rozvíjí pracovní vztahy s poskytovateli letových navigačních služeb, provozovateli letišť, koordinátory letišť a leteckými dopravci.
Článek 4
Vnitrostátní dozorové orgány
1. Vnitrostátní dozorové orgány jsou odpovědné za vypracování plánů výkonnosti, dohled nad výkonností a sledování plánů výkonnosti a výkonnostních cílů. Při plnění těchto úkolů postupují nestranně, nezávisle a transparentně.
2. Členské státy zajistí, aby vnitrostátní dozorové orgány měly ve všech klíčových oblastech výkonnosti nezbytné zdroje a prostředky nebo měly přístup k nezbytným zdrojům a prostředkům, které jim umožní plnit úkoly stanovené v tomto nařízení, včetně inspekčních pravomocí k plnění úkolů uvedených v článku 20.
3. Pokud má členský stát více než jeden vnitrostátní dozorový orgán, oznámí Komisi, který z nich odpovídá za vnitrostátní koordinaci při provádění tohoto nařízení.
Článek 5
Funkční bloky vzdušného prostoru
1. Členské státy zavedou plány výkonnosti na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru.
2. Za účelem splnění povinnosti podle odstavce 1 členské státy:
a)
zajistí, aby plán výkonnosti odpovídal šabloně stanovené v příloze II;
b)
oznámí Komisi, který vnitrostátní dozorový orgán nebo subjekt odpovídá za koordinaci v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru a za styky s Komisí, pokud jde o provádění plánu výkonnosti;
c)
učiní příslušná opatření s cílem zajistit, aby:
i)
s výhradou ustanovení písmene e) a přílohy I byl pro každý klíčový ukazatel výkonnosti stanoven jediný cíl,
ii)
byl z důvodů transparentnosti v plánu výkonnosti uveden příspěvek každého poskytovatele letových navigačních služeb v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru - sledovaný na nejvhodnější úrovni - k dosažení výkonnostních cílů, jež jsou pro daný funkční blok vzdušného prostoru stanoveny,
iii)
během referenčního období, kdy se cíle neplní, byla vymezena a uplatňována opatření uvedená v čl. 11 odst. 3 písm. d) nařízení (ES) č. 549/2004. Za tímto účelem se v plánu výkonnosti použijí roční hodnoty;
d)
odpovídají za určení a dosažení výkonnostních cílů stanovených na místní úrovni, tj. na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru, vnitrostátní úrovni, úrovni oblasti zpoplatnění a úrovni letiště;
e)
pokud nebyla vytvořena žádná společná oblast zpoplatnění traťových navigačních služeb ve smyslu článku 4 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013 a pokud v důsledku toho byly cíle v oblasti efektivity nákladů na traťové navigační služby stanoveny v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru pro více než jednu oblast zpoplatnění, sjednotí tyto cíle v jedinou souhrnnou hodnotu za traťové navigační služby a pro informační účely stanoví celkovou číselnou hodnotu vyjadřující snahu zajistit efektivitu nákladů na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru;
f)
pokud se během referenčního období oblast zpoplatnění změní, prokáží, že tato změna stále umožňuje splnit výkonnostní cíle, jež byly pro toto období přijaty;
g)
zajistí, aby byl plán výkonnosti v souladu s oblastí působnosti tohoto nařízení podle čl. 1 odst. 6 tohoto nařízení a článku 7 nařízení (ES) č. 549/2004.
Článek 6
Manažer struktury vzdušného prostoru
Manažer struktury vzdušného prostoru zřízený podle článku 6 nařízení (ES) č. 551/2004 a článku 3 nařízení Komise (EU) č. 677/2011 plní v souvislosti se systémem sledování výkonnosti tyto úkoly:
a)
podporuje Komisi tím, že zajišťuje příslušné vstupní údaje pro vypracování výkonnostních cílů pro celou Unii před začátkem referenčních období a pro sledování toho, jak je výkonnostních cílů během referenčního období dosahováno. Manažer struktury vzdušného prostoru zejména Komisi upozorňuje na každé podstatné a přetrvávající snížení operační výkonnosti;
b)
v souladu s čl. 21 odst. 5 poskytuje Komisi přístup ke všem údajům uvedeným v příloze V;
c)
podporuje funkční bloky vzdušného prostoru a jejich poskytovatele letových navigačních služeb v dosahování jejich výkonnostních cílů během referenčních období tím, že zajišťuje soulad mezi plány výkonnosti, strategickým plánem sítě a operačním plánem sítě;
d)
v souladu s čl. 5 odst. 1 a čl. 16 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 677/2011 vypracovává plán výkonnosti, tj. výkonnostní plán sítě, který předloží Komisi nejpozději šest měsíců před začátkem každého referenčního období a který Komise před začátkem každého referenčního období přijme. Tento plán výkonnosti je veřejný a:
i)
obsahuje výkonnostní cíle pro všechny klíčové oblasti výkonnosti a pro všechny ukazatele, které jsou v souladu s výkonnostními cíli pro celou Unii na celé referenční období, a pro účely sledování používá roční hodnoty,
ii)
obsahuje popis opatření zaměřených na dosažení těchto cílů,
iii)
v případě potřeby nebo v případě rozhodnutí Komise obsahuje další klíčové ukazatele výkonnosti a výkonnostní cíle.
Článek 7
Koordinace s Evropskou agenturou pro bezpečnost letectví (EASA)
Podle článku 13a nařízení (ES) č. 549/2004 a v souladu s nařízením (ES) č. 216/2008 členské státy a Komise vhodným způsobem koordinují činnost s agenturou EASA s cílem zajistit řádné zohlednění těchto aspektů:
a)
bezpečnostní aspekty systému sledování výkonnosti, včetně stanovení, revize a plnění klíčových ukazatelů výkonnosti a výkonnostních cílů pro celou Unii v oblasti bezpečnosti, jakož i předkládání návrhů příslušných kroků a opatření po aktivaci varovného mechanismu;
b)
soulad klíčových ukazatelů výkonnosti a výkonnostních cílů v oblasti bezpečnosti s prováděním Evropského programu bezpečnosti letectví.
Článek 8
Délka referenčního období
1. První referenční období pro systém sledování výkonnosti zahrnuje kalendářní roky 2012 až 2014 včetně. Druhé referenční období zahrnuje kalendářní roky 2015 až 2019 včetně. Následná referenční období trvají pět kalendářních let, není-li změnou tohoto nařízení stanoveno jinak.
2. Stejné referenční období se vztahuje na výkonnostní cíle pro celou Unii a na plány výkonnosti a výkonnostní cíle.
Článek 9
Klíčové oblasti výkonnosti a ukazatele výkonnosti
1. Komise za účelem stanovení cílů podle čl. 11 odst. 4 písm. b) nařízení (ES) č. 549/2004 rozhodne o případném doplnění nebo úpravě dalších klíčových oblastí výkonnosti v souladu s postupem podle čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení.
2. Pro účely stanovení cílů odpovídá každé klíčové oblasti výkonnosti jeden klíčový ukazatel výkonnosti nebo omezený počet těchto ukazatelů. Výkonnost letových navigačních služeb se posuzuje na základě závazných cílů stanovených pro jednotlivé klíčové ukazatele výkonnosti.
3. V oddílu 1 přílohy 1 jsou stanoveny klíčové ukazatele výkonnosti pro stanovení cílů a ukazatele výkonnosti na úrovni Unie, které byly pro jednotlivé klíčové oblasti výkonnosti vybrány.
4. V oddílu 2 přílohy I jsou stanoveny místní klíčové ukazatele výkonnosti pro stanovení místních cílů a ukazatele výkonnosti na místní úrovni použité pro stanovení výkonnostních cílů. Místní úroveň, tj. úroveň funkčního bloku vzdušného prostoru, vnitrostátní úroveň, úroveň oblasti zpoplatnění a úroveň letiště, je popsána v oddílu 2 přílohy I.
5. Klíčové ukazatele výkonnosti se během referenčního období nemění. Změny se přijímají změnou tohoto nařízení nejpozději šest měsíců před přijetím nových výkonnostních cílů pro celou Unii.
6. Členský stát se může pro účely vlastního sledování výkonnosti a/nebo v rámci plánu výkonnosti rozhodnout, že stanoví ukazatele výkonnosti a související cíle doplňující klíčové oblasti výkonnosti a klíčové ukazatele výkonnosti uvedené v tomto článku a stanovené v oddílu 2 přílohy I. Tyto doplňující ukazatele a cíle musí podporovat dosažení cílů pro celou Unii a dosažení výsledných cílů na místní úrovni. Mohou například zahrnovat a popisovat civilně-vojenský nebo meteorologický rozměr plánu výkonnosti a mohou být doprovázeny vhodným systémem pobídek.
7. S cílem usnadnit provádění a měření (klíčových) ukazatelů výkonnosti v oblasti bezpečnosti přijme agentura EASA po konzultaci s orgánem pro kontrolu výkonnosti přijatelné způsoby průkazu a poradenský materiál postupem podle článku 52 nařízení (ES) č. 216/2008, a to před začátkem druhého referenčního období.
KAPITOLA II
PŘÍPRAVA PLÁNŮ VÝKONNOSTI
Článek 10
Výkonnostní cíle pro celou Unii
1. Komise přijme v souladu s postupem podle čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 549/2004 výkonnostní cíle pro celou Unii s přihlédnutím k odpovídajícím vstupním údajům od manažera struktury vzdušného prostoru a vnitrostátních dozorových orgánů a po konzultaci bezpečnostních aspektů výkonnosti se zúčastněnými stranami podle článku 10 uvedeného nařízení nebo s jinými příslušnými organizacemi a agenturou EASA.
2. S výhradou čl. 9 odst. 3 Komise cíle pro celou Unii navrhne nejpozději patnáct měsíců před začátkem referenčního období a přijme je nejpozději dvanáct měsíců před začátkem referenčního období.
3. Stanovení cílů pro celou Unii pro klíčový ukazatel výkonnosti stanovený v bodě 4.1 písm. b) oddílu 1 přílohy I začíná s výhradou rozhodnutí Komise třetím rokem druhého referenčního období, a to postupem podle odstavce 1.
4. Spolu s přijetím výkonnostních cílů pro celou Unii určí Komise varovnou prahovou hodnotu či hodnoty, po jejichž překročení mohou být aktivovány varovné mechanismy uvedené v článku 19.
5. Komise podá k jednotlivým výkonnostním cílům pro celou Unii popis základních předpokladů a důvodů, které vedly k jejich stanovení, např. využití vstupních údajů od manažera struktury vzdušného prostoru a vnitrostátních dozorových orgánů, jiných věcných údajů či prognóz provozu a složení skupin poskytovatelů letových navigačních služeb nebo funkčních bloků vzdušného prostoru působících v podobném provozním a hospodářském prostředí.
Článek 11
Vypracování plánů výkonnosti
1. Vnitrostátní dozorové orgány vypracují na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru plány výkonnosti obsahující cíle, které jsou v souladu s výkonnostními cíli pro celou Unii a kritérii posuzování stanovenými v příloze IV.
Aniž je dotčena šablona stanovená v příloze II, plán výkonnosti může zahrnovat různé oddíly týkající se místní úrovně, tj. úrovně funkčního bloku vzdušného prostoru, vnitrostátní úrovně, úrovně oblasti zpoplatnění a úrovně letiště.
2. S cílem podpořit přípravu plánů výkonnosti vnitrostátní dozorové orgány zajistí, aby:
a)
poskytovatelé letových navigačních služeb vnitrostátním dozorovým orgánům předkládaly své podnikatelské plány;
b)
plán výkonnosti a výkonnostní cíle byly konzultovány se zúčastněnými stranami v souladu s článkem 10 nařízení (ES) č. 549/2004. Příslušné informace se zúčastněným stranám poskytnou nejpozději tři týdny před konzultační schůzkou.
3. Plány výkonnosti obsahují zejména:
a)
prognózu provozu vyjádřenou ve výkonových jednotkách pro každý rok referenčního období na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru a pro každou oblast zpoplatnění v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru spolu s odůvodněním použitých údajů;
b)
stanovené náklady na letové navigační služby pro každý rok referenčního období a pro každou oblast zpoplatnění v souladu s ustanoveními čl. 15 odst. 2 písm. a) a b) nařízení (ES) č. 550/2004;
c)
popis investic, včetně investic nezbytných pro dosažení výkonnostních cílů, s podrobným vysvětlením jejich relevantnosti ve vztahu k evropskému hlavnímu plánu ATM, strategickému plánu sítě a společným projektům uvedeným v čl. 15a odst. 3 nařízení (ES) č. 550/2004. V tomto popisu jsou zdůrazněny přínosy a synergie, jichž bylo dosaženo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru;
d)
výkonnostní cíle v každé příslušné klíčové oblasti výkonnosti stanovené pro každý klíčový ukazatel výkonnosti na celé referenční období s ročními hodnotami, jež mají být použity pro účely sledování a pobídek;
e)
úvahu o vzájemné závislosti klíčových oblastí výkonnosti, včetně hodnocení dopadu na bezpečnost plánu výkonnosti spolu se zmírňujícími opatřeními nezbytnými k trvalému zajištění bezpečnosti;
f)
popis civilně-vojenského rozměru plánu s charakteristikou výkonnosti v oblasti uplatňování pružného užívání vzdušného prostoru (FUA) za účelem zvýšení kapacity s náležitým zohledněním efektivnosti vojenských misí, a považuje-li se to za vhodné, příslušné ukazatele výkonnosti a výkonnostní cíle odpovídající jiným ukazatelům a cílům plánu výkonnosti;
g)
popis a zdůvodnění toho, jak jsou výkonnostní cíle podle písmena d) uvedeny do souladu s výkonnostními cíli pro celou Unii a s výkonností evropské sítě ATM a jak k těmto cílům a výkonnosti přispívají;
h)
identifikaci jednotlivých poskytovatelů letových navigačních služeb a jejich konkrétního příspěvku k plnění cílů, který je z důvodů transparentnosti sledován na nejvhodnější úrovni v souladu s čl. 5 odst. 2 písm. c) bodem ii);
i)
popis mechanismů pobídek, jež mají být uplatněny na příslušné poskytovatele letových navigačních služeb s cílem podpořit dosažení cílů během referenčního období;
j)
opatření přijatá vnitrostátními dozorovými orgány ke sledování toho, jak je výkonnostních cílů dosahováno;
k)
popis výsledku konzultace se zúčastněnými stranami, včetně otázek vznesených účastníky a opatření, na nichž se dohodli.
4. Plány výkonnosti vycházejí ze šablony stanovené v příloze II, a pokud se tak členské státy rozhodnou podle čl. 9 odst. 6, mohou obsahovat doplňující ukazatele se souvisejícími cíli.
5. Manažer struktury vzdušného prostoru vypracuje výkonnostní plán sítě obsahující cíle, které jsou v souladu s výkonnostními cíli pro celou Unii a obdobně i s kritérii posuzování stanovenými v příloze IV.
6. Za účelem přípravy výkonnostního plánu sítě manažer struktury vzdušného prostoru:
a)
zajistí konzultaci v souladu s článkem 14 nařízení Komise (EU) č. 677/2011 a
b)
použije šablonu stanovenou v příloze III.
Článek 12
Systémy pobídek
1. Systémy pobídek, které členské státy uplatňují v rámci svého plánu výkonnosti, splňují tyto obecné zásady:
a)
jsou účinné a přiměřené a v průběhu referenčního období je nelze měnit;
b)
uplatňují se nediskriminačně a transparentně s cílem podpořit zlepšení výkonnosti poskytování služeb;
c)
jsou součástí právního prostředí, které je známé všem zúčastněným stranám předem, a uplatňují se během celého referenčního období;
d)
motivují subjekty, které podléhají stanovení cílů, k dosahování vysoké úrovně výkonnosti a plnění souvisejících cílů.
2. Pobídky týkající se cílů v oblasti efektivity nákladů jsou finanční povahy a řídí se příslušnými ustanoveními uvedenými v článcích 13 a 14 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013. Sestávají z mechanismu sdílení rizik na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru.
3. Pobídky týkající se cílů v oblasti kapacity jsou finanční povahy a řídí se ustanoveními článku 15 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013. Mohou být doplněny pobídkami jiného charakteru, např. plány nápravných opatření s příslušnými lhůtami a souvisejícími opatřeními, o nichž rozhodly vnitrostátní dozorové orgány s přihlédnutím k místním podmínkám.
4. Pobídky týkající se cílů v oblasti životního prostředí jsou finanční povahy a řídí se ustanoveními článku 15 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013. Mohou být doplněny pobídkami jiného charakteru, např. plány nápravných opatření s příslušnými lhůtami a souvisejícími opatřeními, o nichž rozhodly vnitrostátní dozorové orgány s přihlédnutím k místním podmínkám.
5. Členské státy kromě toho mohou na místní úrovni přizpůsobit poplatky za letové navigační služby, jak stanoví článek 16 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013.
KAPITOLA III
PŘIJETÍ PLÁNŮ VÝKONNOSTI
Článek 13
První přijetí plánů výkonnosti
Členské státy přijmou na návrh vnitrostátních dozorových orgánů plány výkonnosti obsahující závazné výkonnostní cíle a předloží je Komisi nejpozději šest měsíců před začátkem referenčního období.
Článek 14
Posuzování a revize plánů výkonnosti a výkonnostních cílů
1. Komise posuzuje plány výkonnosti, jejich cíle a zejména jejich soulad s výkonnostními cíli pro celou Unii a odpovídající příspěvek k výkonnostním cílům pro celou Unii, jakož i kritéria stanovená v příloze IV, přičemž zohledňuje vývoj souvislostí, k němuž mohlo dojít ode dne přijetí cílů pro celou Unii do dne posouzení plánu výkonnosti. Jsou-li cíle stanoveny na místní úrovni bez odkazu na některý cíl výkonnosti pro celou Unii, posouzení vychází z kritérií stanovených v příloze IV.
2. Pokud Komise zjistí, že plán výkonnosti nebo některá jeho část a jeho cíle jsou v souladu s cíli pro celou Unii, že k těmto cílům odpovídajícím způsobem přispívají a že jsou v souladu se všemi kritérii stanovenými v příloze IV, informuje o tom příslušný členský stát či státy do pěti měsíců od obdržení plánu výkonnosti.
3. Pokud Komise zjistí, že plán výkonnosti nebo některá jeho část a některé nebo žádný z jeho cílů není v souladu s cíli pro celou Unii a že odpovídajícím způsobem k těmto cílům nepřispívá a/nebo že není v souladu s jedním nebo několika kritérii stanovenými v příloze IV, vydá do pěti měsíců od obdržení plánu výkonnosti a v souladu s postupem stanoveným v čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 549/2004 příslušnému členskému státu či státům doporučení k přijetí revidovaného plánu výkonnosti nebo jeho části a/nebo cíle či cílů. Toto doporučení se vydává po konzultaci s příslušným členským státem či státy a je v něm přesně uvedeno, které části plánu výkonnosti a/nebo který cíl či cíle mají být revidovány, a zároveň jsou v něm objasněny důvody, které Komisi k jejímu posouzení vedly.
4. V tomto případě příslušný členský stát či státy přijmou revidovaný plán výkonnosti nebo jeho část a/nebo cíl či cíle, přičemž zohlední stanoviska Komise, přijmou vhodná opatření k dosažení těchto cílů a informují o tom Komisi do čtyř měsíců poté, co jim bylo doporučení oznámeno.
Článek 15
Posuzování revidovaných plánů výkonnosti a výkonnostních cílů a přijetí nápravných opatření
1. Komise posoudí každý revidovaný plán výkonnosti nebo jeho část a jeho výkonnostní cíle na základě kritérií stanovených v příloze IV.
2. Pokud Komise zjistí, že revidovaný plán výkonnosti nebo některá jeho část a jeho výkonnostní cíle jsou v souladu s cíli pro celou Unii, že k těmto cílům odpovídajícím způsobem přispívají a že jsou v souladu se všemi kritérii stanovenými v příloze IV, informuje o tom příslušný členský stát či státy do pěti měsíců od obdržení revidovaného plánu výkonnosti.
3. Pokud Komise zjistí, že revidovaný plán výkonnosti nebo některá jeho část a některé nebo žádný z jeho výkonnostních cílů stále není v souladu s cíli pro celou Unii a že odpovídajícím způsobem k těmto cílům nepřispívá a/nebo že stále není v souladu s jedním nebo několika kritérii stanovenými v příloze IV, rozhodne do pěti měsíců od obdržení revidovaného plánu výkonnosti nebo některé jeho části a v souladu s postupem stanoveným v čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 549/2004, že příslušný členský stát či státy přijmou nápravná opatření.
4. V tomto rozhodnutí je na základě kritérií stanovených v příloze IV přesně uvedeno, která část plánu a který cíl či cíle mají být revidovány, a zároveň jsou v něm objasněny důvody, které Komisi k jejímu posouzení vedly. Rozhodnutí může stanovit úroveň výkonnosti, která se u těchto cílů očekává, aby se příslušnému členskému státu či státům umožnilo přijmout vhodná nápravná opatření, a/nebo může obsahovat návrhy těchto nápravných opatření.
5. Do dvou měsíců od rozhodnutí Komise příslušný členský stát či státy sdělí přijatá nápravná opatření Komisi spolu s náležitostmi prokazujícími jejich soulad s rozhodnutím Komise.
Článek 16
Plány výkonnosti nebo nápravná opatření přijatá po začátku referenčního období
Plány výkonnosti nebo nápravná opatření přijatá po začátku referenčního období v důsledku provedení postupů stanovených v článcích 14 a 15 se použijí se zpětnou platností od prvního dne referenčního období.
Článek 17
Revize cílů
1. V souladu s postupem podle čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 549/2004 může Komise rozhodnout o revizi cílů pro celou Unii a/nebo může na žádost členského státu povolit revizi jednoho nebo několika místních cílů:
a)
pokud na základě své zprávy uvedené v čl. 18 odst. 4 získá přesvědčivý důkaz o tom, že původní údaje, předpoklady a zdůvodnění, které ke stanovení původních cílů vedly, již neplatí;
b)
v důsledku uplatnění varovného mechanismu uvedeného v článku 19 nebo
c)
na základě rozhodnutí Komise přijatého v souladu s čl. 10 odst. 3, pokud jde o klíčový ukazatel výkonnosti stanovený v bodě 4.1 písm. b) oddílu 1 přílohy I.
2. Následkem revize cílů pro celou Unii může být změna stávajících plánů výkonnosti. V tomto případě může Komise rozhodnout o příslušné úpravě harmonogramu stanoveného v kapitolách II a III tohoto nařízení.
KAPITOLA IV
SLEDOVÁNÍ MÍRY DOSAŽENÍ VÝKONNOSTI
Článek 18
Průběžné sledování a podávání zpráv
1. Vnitrostátní dozorové orgány a Komise sledují provádění plánů výkonnosti. Za tímto účelem se v plánu výkonnosti použijí roční hodnoty. Pokud během referenčního období nejsou cíle splněny, příslušný členský stát či státy stanoví a uplatní opatření určená k nápravě situace a sdělí je Komisi. Jestliže Komise zjistí, že tato opatření k nápravě situace nedostačují, informuje o tom do pěti měsíců od obdržení těchto opatření a v souladu s postupem stanoveným v čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 549/2004 příslušný členský stát či státy a zároveň navrhne jiná nápravná opatření.
2. Pokud Komise zaznamená na místní úrovni nebo na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru významný a trvalý pokles výkonnosti nepříznivě ovlivňující jiné státy, které jsou účastníky jednotného evropského nebe a/nebo celého evropského vzdušného prostoru, může příslušný členský stát či státy požádat, aby stanovily, uplatnily a sdělily Komisi nápravná opatření určená k dosažení cílů uvedených v jejich plánu výkonnosti. Jestliže Komise zjistí, že tato opatření k nápravě situace nedostačují, informuje o tom do pěti měsíců od obdržení těchto opatření a v souladu s postupem stanoveným v čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 549/2004 příslušný členský stát či státy a zároveň navrhne jiná nápravná opatření.
3. Komise sleduje provádění výkonnostního plánu sítě manažera struktury vzdušného prostoru. Za tímto účelem se v plánu výkonnosti použijí roční hodnoty. Pokud během referenčního období nejsou cíle plněny, Komise manažera struktury vzdušného prostoru požádá, aby stanovil, uplatnil a sdělil jí nápravná opatření určená k dosažení cílů, jež jsou ve výkonnostním plánu sítě uvedeny. Komise o těchto nápravných opatřeních informuje vnitrostátní dozorové orgány nebo subjekty uvedené v čl. 5 odst. 2 písm. b).
4. Nejpozději do 1. června každého roku a pokaždé, kdy vznikne riziko, že výkonnostních cílů nebude dosaženo, vnitrostátní dozorové orgány nebo subjekty uvedené v čl. 5 odst. 2 písm. b) podají Komisi zprávu o sledování plánů výkonnosti a výkonnostních cílů. Tyto zprávy vycházejí z doporučení, která Komise vypracuje před začátkem referenčního období. Alespoň jednou ročně podá Komise zprávu o dosahování výkonnostních cílů Výboru pro jednotné nebe.
Článek 19
Varovné mechanismy
1. Je-li v důsledku okolností, které nebylo možno v okamžiku přijetí plánů výkonnosti předvídat a které jsou nepřekonatelné a mimo kontrolu členských států, poskytovatelů letových navigačních služeb a manažera struktury vzdušného prostoru, dosaženo během kalendářního roku na úrovni Unie varovné prahové hodnoty či hodnot stanovených v čl. 10 odst. 4, Komise po konzultaci s členskými státy prostřednictvím Výboru pro jednotné nebe situaci přezkoumá a do čtyř měsíců navrhne vhodná opatření. Ta mohou zahrnovat revizi výkonnostních cílů pro celou Unii a v důsledku toho i revizi místních výkonnostních cílů.
2. Je-li v důsledku okolností, které nebylo možno v okamžiku přijetí plánů výkonnosti předvídat a které jsou nepřekonatelné a mimo kontrolu členských států, poskytovatelů letových navigačních služeb a manažera struktury vzdušného prostoru, dosaženo během kalendářního roku na místní úrovni varovné prahové hodnoty či hodnot stanovených v čl. 10 odst. 4, příslušné vnitrostátní dozorové orgány ve spolupráci s Komisí situaci přezkoumají a do čtyř měsíců navrhnou vhodná opatření. Ta mohou zahrnovat revizi místních výkonnostních cílů.
3. Členské státy mohou rozhodnout, že přijmou varovné prahové hodnoty, které se liší od hodnot v čl. 10 odst. 4, aby zohlednily místní okolnosti a specifika. V tomto případě se tyto prahové hodnoty stanoví v plánu výkonnosti a jsou v souladu s prahovými hodnotami přijatými podle čl. 10 odst. 4. Odchylky musí být podloženy podrobným zdůvodněním. Je-li prahových hodnot dosaženo, použije se postup stanovený v odstavci 1.
4. Pokud si zavedení varovného mechanismu vyžádá revizi plánů výkonnosti a výkonnostních cílů, Komise tuto revizi usnadní vhodnou úpravou příslušného harmonogramu v souladu s postupem podle kapitoly II a III.
Článek 20
Usnadnění kontroly dodržování požadavků
1. Poskytovatelé letových navigačních služeb a manažer struktury vzdušného prostoru usnadňují inspekce a šetření, včetně prohlídek na místě, které provádí Komise a příslušný vnitrostátní dozorový orgán nebo kvalifikovaný subjekt jednající jménem tohoto orgánu či případně agentura EASA. Aniž jsou dotčeny dozorové pravomoci udělené vnitrostátním dozorovým orgánům a agentuře EASA, oprávněné osoby jsou zmocněny:
a)
zkoumat v souvislosti se všemi klíčovými oblastmi výkonnosti dokumenty a jiný materiál týkající se zavedení plánů výkonnosti a výkonnostních cílů;
b)
pořizovat kopie či výpisy z těchto dokumentů;
c)
žádat na místě o ústní vysvětlení.
2. Inspekce a šetření uvedené v odstavci 1 se provádějí v souladu s platnými postupy členského státu, ve kterém mají být uskutečněny.
3. Vnitrostátní dozorové orgány sledují provádění tohoto nařízení v oblasti výkonnosti týkající se bezpečnosti v souladu s postupy pro dohled nad provozní bezpečností stanovenými v nařízení Komise (EU) č. 1034/2011 (14).
4. V rámci normalizačních inspekcí agentura EASA sleduje provádění tohoto nařízení členskými státy v klíčové oblasti výkonnosti týkající se bezpečnosti v souladu s pracovními postupy stanovenými v čl. 24 odst. 5 nařízení (ES) č. 216/2008.
KAPITOLA V
SHROMAŽĎOVÁNÍ, POTVRZOVÁNÍ PLATNOSTI, OVĚŘOVÁNÍ, HODNOCENÍ A ŠÍŘENÍ INFORMACÍ TÝKAJÍCÍCH SE VÝKONNOSTI LETOVÉ NAVIGACE PRO JEDNOTNÉ EVROPSKÉ NEBE
Článek 21
Shromažďování a potvrzování platnosti údajů pro kontrolu výkonnosti
1. Kromě údajů, které již Komise shromáždila prostřednictvím jiných nástrojů Unie, jež lze rovněž využít ke kontrole výkonnosti, vnitrostátní orgány, poskytovatelé letových navigačních služeb, provozovatelé letišť, koordinátoři letišť a letečtí dopravci zajistí, aby Komisi poskytli údaje uvedené v příloze V v souladu s požadavky, jež uvedená příloha stanoví.
2. Vnitrostátní orgány mohou úplně či zčásti delegovat nebo přeorganizovat poskytování údajů mezi vnitrostátními dozorovými orgány, poskytovateli letových navigačních služeb, provozovateli letišť a koordinátory letišť tak, aby zohlednily místní specifika a stávající způsoby podávání zpráv.
3. Poskytovatelé údajů přijmou nezbytná opatření k zajištění kvality, potvrzení platnosti a včasného předání údajů a doloží existenci postupů pro kontrolu kvality a potvrzování platnosti údajů, schopnost podat vysvětlení v reakci na konkrétní žádosti Komise týkající se kvality údajů a v případě potřeby existenci plánů opatření ke zlepšení kvality údajů. Údaje se poskytují bezplatně, případně v elektronické podobě a ve formátu stanoveném Komisí.
4. Komise posoudí kvalitu a potvrdí platnost údajů předaných v souladu s odstavcem 1. Pokud údaje ke kontrole výkonnosti nelze náležitě použít, může Komise ve spolupráci s členskými státy, a zejména s jejich vnitrostátními dozorovými orgány přijmout vhodná opatření k posouzení a zlepšení kvality těchto údajů.
5. Pro účely tohoto nařízení se údaje uvedené v odstavci 1, které již byly předloženy organizaci Eurocontrol, považují za údaje předložené Komisi. Jestliže údaje organizaci Eurocontrol dosud předloženy nebyly, Komise a organizace Eurocontrol přijmou nezbytná opatření k zajištění toho, aby tyto údaje byly zpřístupněny Komisi v souladu s požadavky uvedenými v odstavci 3.
6. Jsou-li stanoveny zásadní nové požadavky na údaje nebo lze-li očekávat nedostatečnou kvalitu těchto údajů, Komise může provést pilotní studie, které členské státy nebo zúčastněné strany musí dobrovolně dokončit dříve, než se nové požadavky na údaje změnou tohoto nařízení zavedou. Tyto pilotní studie se provádějí proto, aby se posoudila proveditelnost shromažďování příslušných údajů, který vyvažuje přínos dostupnosti údajů, náklady na jejich shromažďování a zátěž respondentů.
Článek 22
Šíření informací
1. Komise šíří informace pro účely cílů stanovených v článku 11 nařízení (ES) č. 549/2004 v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (15), a zejména s článkem 4 uvedeného nařízení, a v souladu s článkem 18 nařízení (ES) č. 550/2004.
2. Informace v čl. 3 odst. 3 písm. a) jsou veřejně přístupné, zejména elektronickými prostředky. Za tímto účelem Komise přijme rozhodnutí o politice v oblasti nakládání s údaji shromážděnými pro účely výkonnosti podle článku 21, jejich ochrany, důvěrnosti a šíření a o souvisejících právech duševního vlastnictví.
3. Zprávy Komise uvedené v čl. 18 odst. 4 jsou veřejně přístupné a odkaz na ně se zveřejňuje v Úředním věstníku Evropské unie. Komise může rozhodnout, aby příslušným stranám byly pravidelně poskytovány obecné informace, zejména elektronickými prostředky.
4. Cíle pro celou Unii uvedené v článku 10 a odkaz na přijaté plány výkonnosti podle kapitoly III jsou veřejně přístupné a zveřejňují se v Úředním věstníku Evropské unie.
5. Samostatný přístup ke konkrétním informacím, např. potvrzeným údajům a statistikám, je umožněn poskytovateli údajů, kterého se informace a činnosti přímo týkají.
KAPITOLA VI
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 23
Výjimky
Bylo-li v souladu s postupy stanovenými v článku 3 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013 zjištěno, že se na některé nebo na všechny letištní a přibližovací služby a/nebo služby CNS, MET a AIS některého členského státu vztahují tržní podmínky a že tento členský stát se podle uvedeného nařízení rozhodl nevypočítat u těchto služeb stanovené náklady, nevypočítat a nestanovit poplatky za letištní a přibližovací služby a neuplatnit na žádné z výše uvedených služeb finanční pobídky, pak se na tyto služby nevztahují cíle v oblasti efektivity nákladů.
Článek 24
Odvolání
Členské státy zajistí, aby rozhodnutí přijatá v souladu s tímto nařízením byla řádně objasněna a podléhala účinnému přezkumu a/nebo řízení o odvolání.
Článek 25
Přezkum systému
Komise do konce každého referenčního období systém sledování výkonnosti přezkoumá, a zejména analyzuje jeho dopad, účinnost a oblast působnosti, přičemž zohlední výsledky činnosti, kterou v této oblasti provádí organizace ICAO.
Článek 26
Změny nařízení (EU) č. 677/2011
Nařízení (EU) č. 677/2011 se mění takto:
1)
28. bod odůvodnění se zrušuje.
2)
V článku 5 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Manažer struktury vzdušného prostoru za účelem řízení svého dlouhodobého výhledu zpracovává, spravuje a provádí strategický plán sítě, který je v souladu s referenčním obdobím stanoveným v článku 8 prováděcího nařízení Komise (EU) č. 390/2013 (16).
3)
V článku 5 se odstavec 4 nahrazuje tímto:
„4. Strategický plán sítě je pravidelně aktualizován, a to alespoň dvanáct měsíců před začátkem každého referenčního období.“
4)
V článku 20 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
„3. Manažer struktury vzdušného prostoru předkládá každý rok Komisi a agentuře zprávu o opatřeních přijatých ke splnění svých úkolů. Zpráva se zabývá jednotlivými funkcemi sítě a také celkovou situací v síti a je úzce propojena s obsahem strategického plánu sítě, operačního plánu sítě a výkonnostního plánu sítě uvedeného v čl. 6 písm. d) prováděcího nařízení Komise (EU) č. 390/2013. Komise o tom uvědomí Výbor pro jednotné nebe.“
5)
Příloha IV se nahrazuje tímto:
„PŘÍLOHA IV
ŠABLONA STRATEGICKÉHO PLÁNU SÍTĚ
Strategický plán sítě je založen na této struktuře:
1. ÚVOD
1.1
Oblast působnosti strategického plánu sítě (zeměpisná a časová)
1.2
Příprava plánu a postup ověření platnosti
2. OBECNÉ SOUVISLOSTI A POŽADAVKY
2.1
Popis aktuální a plánované situace sítě, včetně navrhování evropské sítě tratí ATS (ERND), uspořádání toku letového provozu (ATFM), letišť a omezených zdrojů
2.2
Výzvy a příležitosti týkající se časového rámce plánu (včetně prognózy poptávky po provozu a celosvětového vývoje)
2.3
Výkonnostní cíle a obchodní požadavky vyjádřené různými zúčastněnými stranami a výkonnostní cíle pro celou Unii
3. STRATEGICKÁ VIZE
3.1
Popis toho, jak se síť bude strategicky rozvíjet a postupovat, aby úspěšně reagovala na výkonnostní cíle a obchodní požadavky
3.2
Soulad se systémem sledování výkonnosti
3.3
Soulad s evropským hlavním plánem ATM
4. STRATEGICKÉ CÍLE
4.1
Popis strategických cílů sítě:
a)
včetně aspektů spolupráce zúčastněných provozních uživatelů z hlediska úloh a povinností;
b)
s uvedením toho, jak budou strategické cíle reagovat na požadavky;
c)
s popisem toho, jak se bude měřit pokrok při plnění těchto cílů;
d)
s uvedením toho, jak strategické cíle ovlivní odvětví a jiné dotčené oblasti.
5. STRATEGICKÉ PLÁNOVÁNÍ
5.1
Popis krátkodobého / střednědobého plánování:
a)
priority pro každý strategický cíl;
b)
provádění jednotlivých strategických cílů z hlediska potřebného zavádění technologie, vlivu architektury, lidských aspektů, vzniklých nákladů, přínosů, jakož i nezbytného řízení, zdrojů a regulace;
c)
nezbytná účast provozních uživatelů v jednotlivých prvcích plánu, včetně jejich úloh a povinností;
d)
dohodnutá míra zapojení manažera struktury vzdušného prostoru za účelem podpory provádění jednotlivých prvků plánu pro každou jednotlivou funkci.
5.2
Popis dlouhodobého plánování:
a)
záměr dosáhnout jednotlivých strategických cílů z hlediska požadované technologie a odpovídajících aspektů výzkumu a vývoje, vlivu na architekturu, lidských aspektů, obchodních aspektů, potřebného řízení a regulace, jakož i související bezpečnostní a ekonomické zdůvodnění těchto investic;
b)
nezbytná účast provozních uživatelů v jednotlivých prvcích plánu, včetně jejich úloh a povinností.
6. POSOUZENÍ RIZIK
6.1
Popis rizik spojených s prováděním plánu
6.2
Popis procesu sledování (včetně možných odchylek od původních cílů)
7. DOPORUČENÍ
7.1
Určení opatření, která má přijmout Unie a členské státy s cílem podpořit provádění plánu“
Článek 27
Vstup v platnost
1. Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
2. Toto nařízení se použije od druhého referenčního období, stanoveného v článku 8, a během uvedeného období. S ohledem na uplatňování systému sledování výkonnosti platí, že aby bylo možné přijmout cíle pro celou Unii podle čl. 10 odst. 2 před začátkem druhého referenčního období a připravit a přijmout plány výkonnosti v souladu s ustanoveními tohoto nařízení, čl. 1 odst. 3 a 4, čl. 3 odst. 3 písm. i) a n), články 5 a 6, čl. 9 odst. 3 a 4, článek 26, kapitoly II a III, jakož i přílohy I, II, III, IV a V se použijí od vstupu tohoto nařízení v platnost.
Článek 28
Zrušení
Nařízení Komise (EU) č. 691/2010, článek 26 nařízení Komise (EU) č. 677/2011 a prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1216/2011 se zrušují s účinkem ode dne 1. ledna 2015, aniž je dotčena povinnost členských států provádět systém sledování výkonnosti během prvního referenčního období, stanoveného v článku 8.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. května 2013.
KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 390/2013
2013 m. gegužės 3 d.
kuriuo nustatomas oro navigacijos paslaugų teikimo ir tinklo funkcijų vykdymo veiklos rezultatų planas
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2004 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 549/2004, nustatantį bendro Europos dangaus sukūrimo pagrindą (Pagrindų reglamentas) (1), su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1070/2009 (2), ypač į jo 11 straipsnį,
kadangi:
(1)
Reglamente (EB) Nr. 549/2004 numatyta sukurti oro navigacijos paslaugų teikimo ir tinklo funkcijų veiklos rezultatų planą. Siekdama, kad veiklos rezultatų plano veikimas būtų išsamiai nustatytas, Komisija turėtų priimti įgyvendinimo taisykles;
(2)
veiklos rezultatų planas turėtų padėti užtikrinti darnų oro transporto sistemos vystymąsi, nes jis padėtų didinti bendrą oro navigacijos paslaugų teikimo veiksmingumą pagrindinėse - saugos, aplinkosaugos, pajėgumo ir ekonominio efektyvumo - veiklos srityse pagal pagrindinio Europos oro eismo valdymo (OEV) plano veiklos sistemą, deramai atsižvelgiant į pirmenybę saugos tikslams;
(3)
2004 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 550/2004 dėl oro navigacijos paslaugų teikimo bendrame Europos danguje (Paslaugų teikimo reglamentas) (3) su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1070/2009, numatyta sukurti mokesčių sistemą ir parengti pagrindiniam Europos OEV planui įgyvendinti skirtus bendrus projektus. Mokesčių sistema ir bendri projektai yra neatskiriama sėkmingo veiklos rezultatų plano įgyvendinimo dalis;
(4)
pagal Reglamento (EB) Nr. 549/2004 11 straipsnio 1 dalį šis reglamentas turėtų būti taikomas oro eismo valdymo tinklo funkcijoms, nurodytoms Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 551/2004 dėl bendro Europos dangaus oro erdvės organizavimo ir naudojimo (Oro erdvės reglamentas) (4) su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1070/2009, 6 straipsnyje;
(5)
įgyvendinant veiklos rezultatų planą, Komisijai gali padėti veiklos rezultatų apžvalgos įstaiga. Ši įstaiga turėtų teikti nepriklausomas konsultacijas Komisijai visose srityse, kurios daro poveikį oro navigacijos paslaugų teikimo ir tinklo funkcijų veiksmingumui;
(6)
atsižvelgdamos į tai, kad įgyvendinant veiklos rezultatų planą esminis vaidmuo tenka nacionalinėms priežiūros institucijoms, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad šioms institucijoms būtų sudarytos sąlygos veiksmingai vykdyti savo pareigas;
(7)
kad siekiant pagrindiniame Europos OEV plane nurodytų aukšto lygio visuomeninių tikslų būtų užtikrinta ilgalaikė pažanga, veiklos rezultatų planas turėtų būti įgyvendinamas neapsiribojant vienu ataskaitiniu laikotarpiu;
(8)
siekiant pagerinti bendrą tinklo veiksmingumą, pagal veiklos rezultatų planą oro navigacijos paslaugoms, įskaitant maršruto ir terminalo oro navigacijos paslaugas, turėtų būti taikomas metodas „nuo vartų iki vartų“;
(9)
veiklos rezultatų plane turėtų būti numatyti visų pagrindinių veiklos sričių rodikliai ir privalomieji tiksliniai rodikliai, kad būtų visiškai užtikrintas ir išsaugotas reikiamas saugos lygis;
(10)
tvirtindama Sąjungos masto ataskaitinio laikotarpio tikslinius veiklos rodiklius, Komisija turėtų tinkamai atsižvelgti į ankstesniu (-iais) ataskaitiniu (-iais) laikotarpiu (-iais) pasiektą veiksmingumo lygį;
(11)
kadangi įvairios pagrindinės veiklos sritys yra tarpusavyje glaudžiai susijusios, rengiant veiklos rezultatų planą ir vykdant jo įgyvendinimo stebėseną turėtų būti tinkamai atsižvelgiama į tikslinių veiklos rodiklių sąsajas, visada atsižvelgiant į tai, kad pirmenybė teikiama saugos tikslams;
(12)
veiklos rezultatų planai turėtų būti parengti funkcinių oro erdvės blokų lygmeniu, skaidrumo sumetimais nurodant kiekvieno oro navigacijos paslaugų teikėjo indėlį (kuris turi būti stebimas tinkamiausiame lygmenyje) funkciniame oro erdvės bloke siekiant tikslinių rodiklių;
(13)
veiklos rezultatų planuose turėtų būti aprašytos priemonės, pvz., skatinamosios programos, kuriomis suinteresuotosios šalys būtų skatinamos visuose lygmenyse gerinti veiklos rezultatus. Atsižvelgiant į tai, kad saugai visada teikiama pirmenybė, šioje srityje skatinamosios priemonės neturėtų būti taikomos;
(14)
siekiant išklausyti suinteresuotųjų šalių nuomonę, turėtų būti vykdomos efektyvios nacionalinio, funkcinių oro blokų ir Sąjungos lygmens konsultacijos;
(15)
susidarius neįveikiamoms aplinkybėmis, kurių nebuvo galima numatyti priimant veiklos rezultatų planus ir kurių negali kontroliuoti valstybės narės ir subjektai, kuriems taikomi tiksliniai veiklos rodikliai, turėtų būti sukurti atitinkami įspėjamieji mechanizmai, kurie padėtų įgyvendinti reikiamas saugos reikalavimų ir paslaugų teikimo tęstinumo užtikrinimo priemones, kurios gali apimti Sąjungos ar vietos lygmens tikslinių veiklos rodiklių peržiūrą;
(16)
siekiant veiklos rezultatų plane nustatytų tikslų labai svarbus civilių ir kariškių bendradarbiavimas ir jų veiklos koordinavimas, tinkamai atsižvelgiant į karinių misijų veiksmingumą;
(17)
veiklos rezultatų planu neturėtų būti pažeistos Reglamento (EB) Nr. 549/2004 nuostatos, kuriomis siekiama apsaugoti esminius saugumo arba gynybos politikos interesus;
(18)
pasirinkti pagrindiniai veiklos rezultatų vertinimo rodikliai turėtų būti konkretūs ir išmatuojami, kad jais remiantis būtų galima nustatyti atsakomybę už tikslinių veiklos rodiklių įgyvendinimą. Susiję tiksliniai rodikliai turėtų būti pasiekiami, realūs ir įvykdytini per nustatytą laiką; jais turi būti siekiama veiksmingai užtikrinti tvarius oro navigacijos paslaugų teikimo veiklos rezultatus;
(19)
finansinio pobūdžio skatinamosiomis priemonėmis remiamas privalomųjų tikslinių veiklos rodiklių įgyvendinimas turi būti tinkamai susietas su Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 391/2013, kuriuo nustatoma oro navigacijos paslaugų teikimo bendroji mokesčių sistema (5);
(20)
nustatant ir įgyvendinant pagrindinius veiklos rezultatų vertinimo rodiklius ir tikslinius veiklos rodiklius privaloma atsižvelgti į Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 216/2008 (6) bei jo įgyvendinimo taisyklėse nustatytus saugos tikslus ir standartus, taip pat į Sąjungos šiems tikslams pasiekti ir išlaikyti taikomas priemones;
(21)
Komisija turėtų įvertinti veiklos rezultatų planus ir tikslinius rodiklius ir nustatyti, ar jie dera su Sąjungos masto tiksliniais rodikliais ir bendrais Europos OEV tinklo veiklos rezultatais ir ar jie padeda tinkamai siekti tų rodiklių bei rezultatų. Jei Komisija tokio derėjimo ir tinkamumo negali patvirtinti, ji turėtų paprašyti peržiūrėti veiklos rezultatų planą (-us) ir tikslinį (-ius) rodiklį (-ius) ir (arba) imtis taisomųjų priemonių;
(22)
ataskaitiniais laikotarpiais veikimo kokybė turėtų būti veiksmingai stebima, įskaitant duomenų rinkimą ir sklaidą, kad gerinant veiklos rezultatus būtų galima įgyvendinti tikslinius rodiklius, o prireikus - taikyti taisomąsias priemones;
(23)
jei, remdamasi stebėsenos rezultatais, Komisija turi patikimų įrodymų, kad pradiniams tiksliniams rodikliams nustatyti naudoti pradiniai duomenys, prielaidos ir argumentai nebegalioja, ji gali nuspręsti peržiūrėti Sąjungos masto tikslinius veiklos rodiklius arba, gavusi valstybių narių prašymą, leisti joms peržiūrėti vietos lygmens tikslinius rodiklius;
(24)
vykdant tinklo funkcijas turėtų būti siekiama tikslinių veiklos rodiklių. Todėl šis reglamentas turėtų būti taikomas pagal 2011 m. liepos 7 d. Komisijos reglamento (ES) Nr. 677/2011, kuriuo nustatomos išsamios oro eismo valdymo (OEV) tinklo funkcijų vykdymo taisyklės ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 691/2010 (7), 3 straipsnį įsteigtam tinklo valdytojui. Todėl Komisijos reglamentas (ES) Nr. 677/2011 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;
(25)
2010 m. liepos 29 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 691/2010, kuriuo nustatomas oro navigacijos paslaugų teikimo ir tinklo funkcijų veiklos rezultatų planas ir iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 2096/2005, nustatantis bendruosius oro navigacijos paslaugų teikimo reikalavimus (8), Komisijos reglamento (ES) Nr. 677/2011 26 straipsnis ir 2011 m. lapkričio 24 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1216/2011, kuriuo iš dalies keičiamas Komisijos reglamentas (ES) Nr. 691/2010, kuriuo nustatomas oro navigacijos paslaugų teikimo ir tinklo funkcijų veiklos rezultatų planas (9), turėtų būti panaikinti nuo 2015 m. sausio 1 d.;
(26)
šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendro dangaus komiteto nuomonę,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
I SKYRIUS
BENDROSIOS NUOSTATOS
1 straipsnis
Dalykas ir taikymo sritis
1. Šiuo reglamentu nustatomos bendrajam oro eismui Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos (ICAO) Europos (EUR) ir Afrikos (AFI) regionuose, kuriuose už oro navigacijos paslaugų teikimą yra atsakingos valstybės narės, taikomos oro navigacijos paslaugų teikimo ir tinklo funkcijų bendro veiklos rezultatų gerinimo priemonės, siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi visų oro erdvės naudotojų reikalavimų.
2. Tikslinių rodiklių nustatymo ir veikimo kokybės stebėjimo tikslais šis reglamentas taikomas oro navigacijos paslaugoms, kurias teikia:
a)
pagal Reglamento (EB) Nr. 550/2004 8 straipsnį paskirti oro eismo paslaugų teikėjai;
b)
meteorologijos paslaugų teikėjai, jei jie paskirti pagal Reglamento (EB) Nr. 550/2004 9 straipsnio 1 dalį;
c)
pagal Komisijos reglamento (ES) Nr. 677/2011 3 straipsnį įsteigtas tinklo valdytojas.
Be to, ekonominio efektyvumo tikslinių rodiklių nustatymo ir veikimo kokybės stebėjimo tikslais šis reglamentas taikomas valdžios institucijoms ar subjektams, patiriantiems reikalavimus atitinkančias išlaidas, kurios turi būti susigrąžinamos taikant naudotojo mokesčius, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 550/2004 15 straipsnio 2 dalies b punkte ir Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 391/2013 6 straipsnio 2 dalyje.
3. Nepažeisdamos 4 dalies, valstybės narės gali nuspręsti šio reglamento netaikyti terminalo oro navigacijos paslaugoms, teikiamoms kai kuriuose ar visuose jų oro uostuose, kuriuose per metus įvykdoma mažiau kaip 70 000 skrydžių pagal skrydžių pagal prietaisus taisykles (SPT skrydžių). Apie tai jos atitinkamai praneša Komisijai.
4. Jei nė viename iš valstybės narės oro uostų per metus nevykdoma 70 000 SPT skrydžių, šis reglamentas taikomas bent tam oro uostui, kuriame SPT skrydžių skaičius didžiausias.
5. Ekonominio efektyvumo tikslinis rodiklis nustatomas Reglamento (EB) Nr. 550/2004 15 straipsnio 2 dalies a ir b punktuose nurodytoms nustatytoms sąnaudoms.
6. Valstybės narės šį reglamentą gali taikyti ir:
a)
kitų ICAO regionų oro erdvėje, už kurią jos atsako, jei jos apie tai atitinkamai informuoja Komisiją ir kitas valstybes nares, nepažeisdamos valstybių narių teisių ir pareigų pagal 1944 m. Čikagos konvenciją dėl tarptautinės civilinės aviacijos (Čikagos konvencija);
b)
oro navigacijos paslaugų teikėjams, turintiems leidimą teikti oro navigacijos paslaugas be sertifikato, kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 550/2004 7 straipsnio 5 dalyje.
7. Nepaisant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/42/EB (10) ir jos įgyvendinimo reglamentų - Komisijos reglamento (EB) Nr. 1321/2007 (11) ir Komisijos Reglamento (EB) Nr. 1330/2007 (12) - nuostatų dėl informacijos apsaugos, V skyriuje nustatyti su duomenų teikimu susiję reikalavimai taikomi nacionalinėms institucijoms, oro navigacijos paslaugų teikėjams, oro uostus valdančioms įstaigoms, oro uostų koordinatoriams ir oro vežėjams.
2 straipsnis
Apibrėžtys
Šiame reglamente:
1) oro uostą valdanti įstaiga (oro uostų vadovybė)- oro uostą valdanti įstaiga, kuri, be kitos veiklos, turi užduotį pagal nacionalinius įstatymus ar kitus teisės aktus administruoti ir valdyti oro uosto įrangą ir koordinuoti bei kontroliuoti įvairių veiklos vykdytojų atitinkamame oro uoste ar oro uosto sistemoje vykdomą veiklą;
2) duomenys- su oro navigacijos veiklos rezultatais susijusi kokybinė, kiekybinė ir kita aktuali informacija, kurią veiklos rezultatų plano įgyvendinimo tikslais renka ir sistemingai tvarko Komisija arba kas nors kitas jos vardu;
3) veiklos rezultatų vertinimo rodikliai- rodikliai, naudojami veiklos rezultatų stebėsenos, lyginamosios analizės ir peržiūros tikslais;
4) pagrindiniai veiklos rezultatų vertinimo rodikliai- veiklos rezultatų vertinimo rodikliai, naudojami tiksliniams veiklos rodikliams nustatyti;
5) SPT skrydžiai- trejų kalendorinių metų iki veiklos rezultatų planų pateikimo vidutinė metinė kilimų ir nutūpimų, vykdomų pagal skrydžių pagal prietaisus taisykles, suma;
6) privalomasis tikslinis rodiklis- valstybių narių pagal veiklos rezultatų planą nustatytas tikslinis veiklos rodiklis, kuriam taikoma skatinamoji programa ir (arba) taisomųjų veiksmų planai;
7) oro vežėjas- oro transporto įmonė, turinti valstybės narės pagal Europos Sąjungos teisės aktus išduotą galiojančią veiklos licenciją;
8) nustatytos sąnaudos- Reglamento (EB) Nr. 550/2004 15 straipsnio 2 dalies a ir b punktuose apibrėžtos sąnaudos;
9) nacionalinė valdžios institucija- nacionalinio ar funkcinio oro erdvės bloko lygmens reguliavimo ir (arba) priežiūros institucija, kurios sąnaudos, patiriamos teikiant oro navigacijos paslaugas pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 391/2013 6 straipsnio 2 dalį, gali būti padengiamos oro erdvės naudotojų;
10) teisingumo principas- principas, pagal kurį pagrindiniai veiklos vykdytojai ar kiti asmenys nėra baudžiami už savo veiksmus, neveikimą ar priimtus sprendimus, atitinkančius jų patirtį ir pasirengimą, tačiau didelis aplaidumas, tyčiniai pažeidimai ir kenkėjiški veiksmai netoleruojami;
11) oro uosto koordinatorius- fizinis ar juridinis asmuo, valstybės narės paskirtas vykdyti koordinavimo užduotis koordinuojamuose oro uostuose, nustatytuose 1993 m. sausio 18 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 95/93 dėl laiko tarpsnių paskirstymo Bendrijos oro uostuose bendrųjų taisyklių (13) 4 straipsnyje;
12) veikimo kokybės stebėjimas- nuolatinis duomenų rinkimas ir analizavimas, kuriuo naudojant 9 straipsnyje ir I priede nustatytus (pagrindinius) veiklos rezultatų vertinimo rodiklius siekiama įvertinti tikrąjį sistemos veiksmingumą, palyginti su atitinkamais (pagrindiniais) tiksliniais veiklos rodikliais ir veiklos rezultatų planais;
13) ataskaitinis laikotarpis- Sąjungos tikslinių veiklos rodiklių ir veiklos rezultatų planų galiojimo ir taikymo laikotarpis, nustatytas Reglamento (EB) Nr. 549/2004 11 straipsnio 3 dalies d punkte;
14) įsibrovimas į kilimo ir tūpimo taką- bet koks įvykis aerodrome, susijęs su netinkamu orlaivio, transporto priemonės ar asmens buvimu saugomoje orlaiviui tūpti ir kilti skirtoje zonoje;
15) oro eismo paslaugų tarnyba (ATS tarnyba)- civilinė ar karinė tarnyba, atsakinga už oro eismo paslaugų teikimą;
16) CNS, MET ir AIS paslaugos- ryšių, navigacijos ir priežiūros paslaugos, taip pat oro navigacijos ir oro navigacijos informacijos tarnybai teikiamos meteorologijos paslaugos;
17) išskirtinis įvykis- aplinkybės, kuriomis neįprastai sumažėja oro eismo valdymo pajėgumas, o orlaivių užlaikymo atvejų dėl oro eismo srautų valdymo (OESV) skaičius būna neįprastai didelis, t. y.: planuotas apribojimas, kurį lemia veiklos ar techniniai pokyčiai, labai nepalankios oro sąlygos, negalėjimas dėl gamtinių ar politinių priežasčių arba kolektyvinių veiksmų naudoti didelių oro erdvės dalių ir, esant vienai ar kelioms iš šių aplinkybių, tinklo valdytojo iniciatyva Europos aviacijos krizių koordinavimo grupės sudarymas;
18) restruktūrizavimo išlaidos- didelės vienkartinės išlaidos, kurias patiria oro navigacijos paslaugų teikėjai atlikdami restruktūrizaciją - diegdami naujas technologijas, procedūras ir susijusius verslo modelius, kuriais siekiama skatinti integruotą paslaugų teikimą, o valstybė narė patirtas išlaidas nori susigrąžinti per vieną ar kelis ataskaitinius laikotarpius. Šios išlaidos gali apimti išlaidas, susijusias su kompensacijų darbuotojams išmokėjimu, skrydžių valdymo centrų uždarymu, veiklos perkėlimu į naują vietą, turto nurašymu ir (arba) strateginio dalyvavimo kitų oro navigacijos paslaugų teikėjų įmonėse teisių įsigijimu.
3 straipsnis
Veiklos rezultatų apžvalgos įstaiga
1. Jei Komisija nusprendžia paskirti veiklos rezultatų apžvalgos įstaigą, kuri jai padėtų įgyvendinti veiklos rezultatų planą, ją skiria nustatytam laikotarpiui, atitinkančiam ataskaitinius laikotarpius. Komisija skiria veiklos rezultatų apžvalgos įstaigos pirmininką ir narius.
2. Veiklos rezultatų apžvalgos įstaiga turi tinkamą kompetenciją ir yra nešališka, kad galėtų nepriklausomai vykdyti Komisijos jai skirtas užduotis, ypač atitinkamose pagrindinėse veiklos srityse.
3. Veiklos rezultatų apžvalgos įstaiga padeda Komisijai įgyvendinti veiklos rezultatų planą, pirmiausia:
a)
rinkti, nagrinėti, tvirtinti ir platinti su veiklos rezultatais susijusius duomenis;
b)
nustatyti ar pritaikyti pagrindines veiklos sritis, atsižvelgiant į tas, kurios nustatytos pagrindinio OEV plano veiklos sistemoje, kaip nurodyta 9 straipsnio 1 dalyje, ir susijusius pagrindinius veiklos rezultatų vertinimo rodiklius;
c)
apibrėžti atitinkamus pagrindinius veiklos rezultatų vertinimo rodiklius, kurie visose pagrindinėse veiklos srityse būtų taikomi tinklo funkcijų ir oro navigacijos paslaugų teikimo veiklos rezultatams, susijusiems su maršruto ir terminalo paslaugomis;
d)
nustatyti ar persvarstyti Sąjungos masto tikslinius veiklos rodiklius;
e)
nustatyti 10 straipsnio 4 dalyje nurodytą (-as) įspėjamąją (-ąsias) ribą (-as), kurią (-ias) pasiekus būtų pradėtos taikyti 19 straipsnyje nustatytos įspėjimo priemonės;
f)
vertinti priimtų veiklos rezultatų planų, įskaitant tikslinių veiklos rodiklių, suderinamumą su Sąjungos masto tiksliniais rodikliais;
g)
įvertinti, kai reikia, taikant 19 straipsnio 3 dalį nustatytų įspėjamųjų ribų derėjimą su 10 straipsnio 4 dalyje nurodytomis Europos Sąjungos masto įspėjamosiomis ribomis;
h)
įvertinti, kai reikia, persvarstytus tikslinius veiklos rodiklius ar taisomąsias priemones, kurių ėmėsi atitinkamos valstybės narės;
i)
stebėti, lyginti ir peržiūrėti oro navigacijos paslaugų teikimo veiklos rezultatus, įskaitant investavimo ir kapitalo išlaidas, vietos ir Sąjungos lygmeniu;
j)
stebėti, lyginti ir peržiūrėti tinklo funkcijų veiklos rezultatus;
k)
stebėti bendrą Europos OEV tinklo veiksmingumą, įskaitant metinių ataskaitų Bendro dangaus komitetui rengimą;
l)
kiekvieno ataskaitinio laikotarpio pabaigoje įvertinti tikslinių veiklos rodiklių įgyvendinimą, siekiant pasirengti kitam laikotarpiui;
m)
vertinti tinklo valdytojo veiklos rezultatų planą, įskaitant jo derėjimą su Sąjungos masto tiksliniais veiklos rodikliais;
n)
atnaujinti suinteresuotųjų šalių konsultacijų tvarkaraštį, susijusį su veiklos rezultatų planais ir Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 391/2013 9 straipsnio 1 dalyje nurodytų konsultavimosi pareigų vykdymu, ir padėti jį koordinuoti.
4. Komisijos prašymu veiklos rezultatų apžvalgos įstaiga teikia ad hoc informaciją ar ataskaitas su veiklos rezultatais susijusiais klausimais.
5. Veiklos rezultatų apžvalgos įstaiga Komisijai gali teikti ataskaitas ir plano tobulinimo rekomendacijas.
6. Santykių su nacionalinėmis priežiūros institucijomis srityje:
a)
bendro Europos OEV tinklo veiksmingumo stebėsenos tikslais veiklos rezultatų apžvalgos įstaiga iš nacionalinių priežiūros institucijų gauna su veiklos rezultatų planais susijusią reikiamą informaciją;
b)
nacionalinėms priežiūros institucijoms paprašius, veiklos rezultatų apžvalgos įstaiga joms padeda teikdama nepriklausomą nuomonę su veiklos rezultatais susijusiais klausimais, pvz., atlieka faktinį panašioje aplinkoje dirbančių oro navigacijos paslaugų teikėjų palyginimą (lyginamoji analizė), analizuoja veiklos rezultatų pokyčius per pastaruosius penkerius metus arba vertina perspektyvas;
c)
nacionalinės priežiūros institucijos gali prašyti veiklos rezultatų apžvalgos įstaigos padėti nustatyti orientacinių verčių, pagal kurias būtų nustatomi tiksliniai rodikliai, intervalus, atsižvelgiant į Sąjungos masto tikslinius rodiklius. Šios vertės yra prieinamos nacionalinėms priežiūros institucijoms, oro navigacijos paslaugų teikėjams, oro uostus valdančioms įstaigoms veiklos vykdytojams ir oro erdvės naudotojams.
7. Vykdydama 3 dalyje nurodytas su sauga susijusias užduotis, veiklos rezultatų apžvalgos įstaiga prireikus bendradarbiauja su Europos aviacijos saugos agentūra (EASA), kad būtų užtikrintas suderinamumas su tikslais ir standartais, nustatytais ir įgyvendinamais pagal Reglamentą (EB) Nr. 216/2008.
8. Siekdama stebėti bendrą Europos OEV tinklo veiksmingumą, veiklos rezultatų apžvalgos įstaiga rengia darbinius susitarimus su oro navigacijos paslaugų teikėjais, oro uostus valdančiomis įstaigomis, oro uostų koordinatoriais ir oro vežėjais.
4 straipsnis
Nacionalinės priežiūros institucijos
1. Nacionalinės priežiūros institucijos atsako už veiklos rezultatų planų rengimą, veiklos rezultatų kontrolę, taip pat veiklos rezultatų planų ir tikslinių veiklos rodiklių stebėseną. Vykdydamos šias užduotis jos veikia nešališkai, nepriklausomai ir skaidriai.
2. Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinės priežiūros institucijos turėtų būtinus išteklius ir pajėgumą visose pagrindinėse veiklos srityse arba galimybę šiais ištekliais ir pajėgumais pasinaudoti, kad galėtų vykdyti šiame reglamente numatytas užduotis, įskaitant tikrinimo įgaliojimus 20 straipsnyje nurodytoms užduotims atlikti.
3. Jei valstybė narė turi daugiau kaip vieną nacionalinę priežiūros instituciją, ji praneša Komisijai, kuri nacionalinė priežiūros institucija yra atsakinga už šio reglamento įgyvendinimo koordinavimą nacionaliniu lygmeniu.
5 straipsnis
Funkciniai oro erdvės blokai
1. Valstybės narės parengia funkcinių oro erdvės blokų lygmens veiklos rezultatų planus.
2. Vykdydamos 1 dalyje nurodytą įpareigojimą, valstybės narės:
a)
užtikrina, kad veiklos rezultatų planas atitiktų II priede nurodytą šabloną;
b)
praneša Komisijai, kuri nacionalinė priežiūros institucija ar įstaiga atsakinga už koordinavimą funkciniame oro erdvės bloke ir santykius su Komisija įgyvendinant veiklos rezultatų planą;
c)
imasi reikiamų veiksmų, kad:
i)
atsižvelgiant į e punkto ir I priedo nuostatas, kiekvienam pagrindiniam veiklos rezultatų vertinimo rodikliui būtų nustatytas vienas tikslinis rodiklis;
ii)
skaidrumo sumetimais veiklos rezultatų plane būtų nustatytas ir tinkamiausiame lygmenyje stebimas kiekvieno oro navigacijos paslaugų teikėjo vaidmuo funkciniame oro erdvės bloke, įgyvendinant funkcinio oro erdvės bloko tikslinius veiklos rodiklius;
iii)
neįgyvendinus tikslinių rodiklių, ataskaitiniu laikotarpiu būtų nustatytos ir taikomos Reglamento (EB) Nr. 549/2004 11 straipsnio 3 dalies d punkte nurodytos priemonės. Tuo tikslu veiklos rezultatų plane naudojamos metinės vertės;
d)
atsako už vietos lygmens, t y. funkcinio oro erdvės bloko, nacionalinio, mokesčių zonos ir oro uosto lygmens, tikslinių veiklos rodiklių nustatymą ir įgyvendinimą;
e)
jei bendra maršruto mokesčių zona, kaip nurodyta Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 391/2013 4 straipsnyje, nenustatyta ir todėl maršruto ekonominio efektyvumo tiksliniai rodikliai nustatomi daugiau kaip vienai funkcinio oro erdvės bloko mokesčių zonai, sujungia šiuos tikslinius rodiklius, kad maršruto oro navigacijos paslaugoms būtų taikoma viena apibendrinta vertė, ir informacijos tikslais pateikia bendrą įvertį, rodantį ekonominio efektyvumo pastangas funkcinio oro erdvės bloko lygmeniu;
f)
jei mokesčių zona ataskaitiniu laikotarpiu keičiama, įrodo, kad šie pokyčiai netrukdo įgyvendinti šiam laikotarpiui nustatytų tikslinių veiklos rodiklių;
g)
užtikrina, kad veiklos rezultatų planas derėtų su šio reglamento taikymo sritimi pagal šio reglamento 1 straipsnio 6 dalį ir Reglamento (EB) Nr. 549/2004 7 straipsnį.
6 straipsnis
Tinklo valdytojas
Reglamento (EB) Nr. 551/2004 6 straipsniu ir Komisijos reglamento (ES) Nr. 677/2011 3 straipsniu įsteigtas tinklo valdytojas vykdo šias su veiklos rezultatų planu susijusias užduotis:
a)
padeda Komisijai, reikšmingai prisidėdamas prie Sąjungos masto tikslinių veiklos rodiklių rengimo prieš ataskaitinius laikotarpius ir tų rodiklių įgyvendinimo ataskaitiniu laikotarpiu stebėsenos. Visų pirma tinklo valdytojas atkreipia Komisijos dėmesį į bet kokį reikšmingą ir nuolatinį veiklos rezultatų prastėjimą;
b)
pagal 21 straipsnio 5 dalį suteikia Komisijai prieigą prie visų V priede išvardytų duomenų;
c)
padeda funkcinių oro erdvės blokų lygmeniu ir jų oro navigacijos paslaugų teikėjams ataskaitiniais laikotarpiais įgyvendinti tikslinius veiklos rodiklius, užtikrindamas veiklos rezultatų planų, tinklo strateginio plano ir tinklo valdymo plano derėjimą;
d)
rengia veiklos rezultatų planą, t. y. tinklo veiklos rezultatų planą, pagal Reglamento (ES) Nr. 677/2011 5 straipsnio 1 dalį ir 16 straipsnio 1 dalies a punktą; šis planas pateikiamas Komisijai ne vėliau kaip likus šešiems mėnesiams iki kiekvieno ataskaitinio laikotarpio pradžios, o Komisija jį priima prieš kiekvieno ataskaitinio laikotarpio pradžią. Šis veiklos rezultatų planas yra viešas ir jame pateikiami:
i)
visose pagrindinėse veiklos srityse ir visiems rodikliams nustatyti tiksliniai veiklos rodikliai, atitinkantys viso ataskaitinio laikotarpio Sąjungos masto tikslinius veiklos rodiklius, nurodant stebėsenos tikslais naudojamas metines vertes;
ii)
veiksmų, kuriais planuojama siekti tikslinių rodiklių, aprašymas;
iii)
prireikus arba Komisijai nusprendus, papildomi pagrindiniai veiklos rezultatų vertinimo rodikliai ir tiksliniais rodikliai.
7 straipsnis
Veiklos koordinavimas su Europos aviacijos saugos agentūra (EASA)
Taikydamos Reglamento (EB) Nr. 549/2004 13a straipsnį ir laikydamosi Reglamento (EB) Nr. 216/2008, valstybės narės ir Komisija koordinuoja savo veiksmus su EASA, siekdamos užtikrinti, kad būtų tinkamai atsižvelgiama į šiuo aspektus:
a)
veiklos rezultatų plano saugos aspektus, įskaitant pagrindinių saugos veiklos rezultatų vertinimo rodiklių ir Sąjungos masto tikslinių veiklos rodiklių nustatymą, peržiūrą ir įgyvendinimą, taip pat pasiūlymų dėl atitinkamų veiksmų ir priemonių, kai pradedamos taikyti įspėjimo priemonės, teikimą;
b)
pagrindinių saugos veiklos rezultatų vertinimo rodiklių ir tikslinių rodiklių derėjimą su įgyvendinama Europos aviacijos saugos programa.
8 straipsnis
Ataskaitinių laikotarpių trukmė
1. Pirmasis veiklos rezultatų plano ataskaitinis laikotarpis apima 2012-2014 kalendorinius metus. Antrasis ataskaitinis laikotarpis apima 2015-2019 kalendorinius metus. Vėlesni ataskaitiniai laikotarpiai nustatomi penkeriems kalendoriniams metams, nebent iš dalies pakeičiant šį reglamentą nustatoma kitaip.
2. Toks pat ataskaitinis laikotarpis taikomas Sąjungos masto tiksliniams veiklos rodikliams, veiklos rezultatų planams ir tiksliniams rodikliams.
9 straipsnis
Pagrindinės veiklos sritys ir veiklos rezultatų vertinimo rodikliai
1. Nustatydama tikslinius rodiklius Komisija Reglamento (EB) Nr. 549/2004 5 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka nusprendžia, ar reikia įtraukti ir pritaikyti kitas pagrindines veiklos sritis, kaip numatyta to reglamento 11 straipsnio 4 dalies b punkte.
2. Nustatant tikslinius rodiklius kiekvieną pagrindinę veiklos sritį atitinka vienas ar keli pagrindiniai veiklos rezultatų vertinimo rodikliai. Oro navigacijos paslaugų teikimo veiklos rezultatai vertinami atsižvelgiant į kiekvienam pagrindiniam veiklos rezultatų vertinimo rodikliui nustatytus privalomuosius tikslinius rodiklius.
3. I priedo 1 skirsnyje pateikiami tiksliniams rodikliams nustatyti naudotini pagrindiniai veiklos rezultatų vertinimo rodikliai ir Sąjungos lygmens veiklos rezultatų vertinimo rodikliai, parinkti kiekvienai pagrindinei veiklos sričiai.
4. I priedo 2 skirsnyje pateikiami pagrindiniai vietos lygmens veiklos rezultatų vertinimo rodikliai, naudotini vietos lygmens tiksliniams rodikliams nustatyti, ir veiklos rezultatų vertinimo rodikliai, vietos lygmeniu naudotini tiksliniams veiklos rodikliams nustatyti. Vietos lygmuo, t. y. funkcinių oro erdvės blokų, nacionalinis, mokesčių zonos ir oro uostų lygmuo, išsamiau aptariamas I priedo 2 skirsnyje.
5. Per ataskaitinį laikotarpį pagrindiniai veiklos rezultatų vertinimo rodikliai nekeičiami. Pakeitimai daromi iš dalies keičiant šį reglamentą ne vėliau kaip prieš šešis mėnesius iki naujų Sąjungos masto tikslinių veiklos rodiklių patvirtinimo.
6. Be šiame straipsnyje nurodytų ir I priedo 2 skirsnyje nustatytų pagrindinių veiklos sričių ir pagrindinių veiklos rezultatų vertinimo rodiklių, valstybės narės gali nuspręsti nustatyti papildomus veiklos rezultatų vertinimo rodiklius ir susijusius tikslinius rodiklius, kad galėtų stebėti savo veikimo kokybę ir (arba) vykdyti savo veiklos rezultatų planus. Šie papildomi rodikliai ir tiksliniai rodikliai padeda siekti Sąjungos masto tikslinių rodiklių ir atitinkamų vietos lygmens tikslinių rodiklių. Pavyzdžiui, juos taikant gali būti sujungti ir apibūdinti veiklos rezultatų plano civilinis ir karinis arba meteorologinis aspektai ir juos gali papildyti atitinkamos skatinamosios programos.
7. Siekdama sudaryti palankesnes sąlygas įgyvendinti ir vertinti (pagrindinius) saugos veiklos rezultatų vertinimo rodiklius, EASA, pasikonsultavusi su veiklos rezultatų apžvalgos įstaiga, prieš prasidedant antrajam ataskaitiniam laikotarpiui Reglamento (EB) Nr. 216/2008 52 straipsnyje nustatyta tvarka priima tinkamas atitikties priemones ir gaires.
II SKYRIUS
VEIKLOS REZULTATŲ PLANŲ RENGIMAS
10 straipsnis
Sąjungos masto tiksliniai veiklos rodikliai
1. Sąjungos masto tikslinius veiklos rodiklius Komisija tvirtina Reglamento (EB) Nr. 549/2004 5 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka, atsižvelgdama į atitinkamą tinklo valdytojo ir nacionalinių priežiūros institucijų indėlį ir pasikonsultavusi su suinteresuotomis šalimis, kaip nurodyta to reglamento 10 straipsnyje, ir kitomis susijusiomis organizacijomis, o dėl veiklos rezultatų saugos aspektų - su EASA.
2. Atsižvelgdama į 9 straipsnio 3 dalį, Sąjungos masto tikslinius rodiklius Komisija pasiūlo ne vėliau kaip prieš penkiolika mėnesių ir patvirtina ne vėliau kaip prieš dvylika mėnesių iki ataskaitinio laikotarpio pradžios.
3. I priedo 1 skirsnio 4.1 dalies b punkte nustatyto pagrindinio veiklos rezultatų vertinimo rodiklio Sąjungos masto tikslinio rodiklio nustatymo procesas prasideda nuo antrojo ataskaitinio laikotarpio trečiųjų metų, su sąlyga, kad Komisija pasibaigus 1 dalyje nurodytai procedūrai priima sprendimą.
4. Tvirtindama Sąjungos masto tikslinius veiklos rodiklius, Komisija nustato įspėjamąją (-ąsias) ribą (-as), kurią (-ias) peržengus gali būti pradėtos taikyti 19 straipsnyje nurodytos įspėjimo priemonės.
5. Kiekvieną Sąjungos masto tikslinį veiklos rodiklį Komisija pagrindžia pateikdama jiems nustatyti taikytų prielaidų ir pagrindimo aprašą, pvz., kaip pasinaudota tinklo valdytojo ir nacionalinių priežiūros institucijų indėliu ir kitais faktiniais duomenimis, eismo prognozėmis, informacija apie oro navigacijos paslaugų teikėjų ar funkcinių oro erdvės blokų grupių, veikiančių panašioje funkcinėje ir ekonominėje aplinkoje, sudėtį.
11 straipsnis
Veiklos rezultatų planų rengimas
1. Nacionalinės priežiūros institucijos funkcinių oro erdvės blokų lygmeniu parengia veiklos rezultatų planus, į kuriuos įtraukiami tiksliniai rodikliai, atitinkantys Sąjungos masto tikslinius veiklos rodiklius ir IV priede nurodytus vertinimo kriterijus.
Nepažeidžiant II priede pateikto šablono, į veiklos rezultatų planą gali būti įtraukti įvairūs skirsniai, susiję su vietos, t. y. funkcinių oro erdvės blokų, nacionaliniu, mokesčių zonos ir oro uosto, lygmeniu.
2. Siekdamos prisidėti rengiant veiklos rezultatų planus, nacionalinės priežiūros institucijos užtikrina, kad:
a)
oro navigacijos paslaugų teikėjai nacionalinėms priežiūros institucijoms pateiktų savo verslo planus;
b)
pagal Reglamento (EB) Nr. 549/2004 10 straipsnį dėl veiklos rezultatų planų ir tikslinių rodiklių būtų konsultuojamasi su suinteresuotosiomis šalimis. Reikiama informacija suinteresuotosioms šalims pateikiama ne vėliau kaip prieš tris savaites iki konsultacinio posėdžio.
3. Veiklos rezultatų planuose visų pirma pateikiama:
a)
eismo prognozė, išreikšta kiekvienais ataskaitinio laikotarpio metais funkcinio oro erdvės bloko lygmeniu ir kiekvienoje funkcinio oro erdvės bloko mokesčių zonoje suteiktinų paslaugų vienetais, pagrindžiant naudojamus skaičius;
b)
pagal Reglamento (EB) Nr. 550/2004 15 straipsnio 2 dalies a ir b punktų nuostatas kiekvieniems ataskaitinio laikotarpio metams ir kiekvienoje mokėjimo zonoje nustatytos oro navigacijos paslaugų teikimo sąnaudos;
c)
investicijų aprašymas, įskaitant tiksliniams veiklos rodikliams pasiekti būtinas investicijas, nurodant jų svarbą įgyvendinant pagrindinį Europos OEV planą, tinklo strateginį planą ir Reglamento (EB) Nr. 550/2004 15a straipsnio 3 dalyje nurodytus bendrus projektus. Šiame aprašyme pabrėžiama funkcinių oro erdvės blokų lygmeniu užtikrinama nauda ir sinergija;
d)
kiekvienos atitinkamos pagrindinės veiklos srities tiksliniai veiklos rodikliai, nustatyti visam ataskaitiniam laikotarpiui atsižvelgiant į kiekvieną pagrindinį veiklos rezultatų vertinimo rodiklį, ir nurodomos stebėjimo ir skatinimo tikslais skirtos naudoti metinės vertės;
e)
pagrindinių veiklos sričių sąsajų aptarimas, įskaitant veiklos rezultatų plano poveikio saugai vertinimą ir nurodant saugai užtikrinti būtinas poveikį mažinančias priemones;
f)
plano civilinio ir karinio aspekto aprašymas, kuriame apibūdinama, kaip taikomas lankstaus oro erdvės naudojimo principas, kad tinkamai atsižvelgiant į karinės misijos efektyvumą būtų didinamas pajėgumas, taip pat, jei reikia, nurodomi atitinkami veiklos rezultatų vertinimo rodikliai ir tiksliniai rodikliai, atitinkantys kitus veiklos rezultatų plano rodiklius ir tikslinius rodiklius;
g)
aprašymas ir pagrindimas, kaip d punkte nurodyti tiksliniai veiklos rodikliai dera su Sąjungos masto tiksliniais veiklos rodikliais ir Europos OEV tinklo veiklos rezultatais ir padeda jų siekti;
h)
kiekvienas susijęs oro navigacijos paslaugų teikėjas ir jo konkretus vaidmuo įgyvendinant tikslinius rodiklius, skaidrumo sumetimais stebimas tinkamiausiame lygmenyje, kaip nurodyta 5 straipsnio 2 dalies c punkto ii papunktyje;
i)
skatinimo mechanizmų, kuriuos taikant susiję oro navigacijos paslaugų teikėjai būtų skatinami per ataskaitinį laikotarpį siekti tikslinių rodiklių, aprašymas;
j)
nacionalinių priežiūros institucijų priemonės, kurių imamasi tikslinių veiklos rodiklių įgyvendinimui stebėti;
k)
konsultacijų su suinteresuotosiomis šalimis rezultatų, įskaitant dalyvių iškeltus klausimus ir sutartus veiksmus, aprašymas.
4. Veiklos rezultatų planai grindžiami II priede pateiktu šablonu ir, jei valstybės narės taip nuspręstų vadovaudamosi 9 straipsnio 6 dalimi, juose gali būti nustatyti papildomi rodikliai ir susiję tiksliniai rodikliai.
5. Tinklo valdytojas parengia tinklo veiklos rezultatų planą, kuriame pateikiami tiksliniai rodikliai, derantys su Sąjungos masto tiksliniais veiklos rodikliais ir, mutatis mutandis, IV priede nustatytais vertinimo kriterijais.
6. Rengdamas tinklo veiklos rezultatų planą, tinklo valdytojas:
a)
užtikrina, kad būtų surengtos konsultacijos pagal Komisijos reglamento (ES) Nr. 677/2011 14 straipsnį;
b)
naudoja III priede pateiktą šabloną.
12 straipsnis
Skatinamosios programos
1. Skatinamosioms programoms, kurias valstybės narės taiko pagal savo veiklos rezultatų planus, galioja šie bendrieji pricipai:
a)
jos yra veiksmingos, proporcingos ir per ataskaitinį laikotarpį nekeičiamos;
b)
jos įgyvendinamos be diskriminacijos ir skaidriai, siekiant paskatinti gerinti paslaugų teikimo veiklos rezultatus;
c)
jos yra reguliavimo aplinkos, kurią ex ante žino visos suinteresuotosios šalys, dalis ir yra taikomos visą ataskaitinį laikotarpį;
d)
jomis subjektai, kuriems nustatomi tiksliniai rodikliai, skatinami siekti gerų veiklos rezultatų ir įgyvendinti susijusius tikslinius rodiklius.
2. Paskatos, susijusios su ekonominio efektyvumo tiksliniais rodikliais, yra finansinio pobūdžio ir reglamentuojamos atitinkamomis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 391/2013 13 ir 14 straipsnių nuostatomis. Jas sudaro nacionaliniu arba funkcinių oro erdvės blokų lygmeniu taikomas rizikos pasidalijimo mechanizmas.
3. Paskatos, susijusios su pajėgumo tiksliniais rodikliais, yra finansinio pobūdžio ir reglamentuojamos Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 391/2013 15 straipsnio nuostatomis. Jas gali papildyti kitokio pobūdžio skatinamosios priemonės (pvz., taisomųjų veiksmų planai, kuriuose būtų nustatyti terminai ir susijusios priemonės), kurias, atsižvelgdamos į vietos sąlygas, nuspręstų taikyti nacionalinės priežiūros institucijos.
4. Paskatos, susijusios su aplinkosaugos tiksliniais rodikliais, gali būti finansinio pobūdžio ir yra reglamentuojamos Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 391/2013 15 straipsnio nuostatomis. Jas gali papildyti kitokio pobūdžio skatinamosios priemonės (pvz., taisomųjų veiksmų planai, kuriuose būtų nustatyti terminai ir susijusios priemonės), kurias, atsižvelgdamos į vietos sąlygas, nuspręstų taikyti nacionalinės priežiūros institucijos.
5. Be to, valstybės narės gali moduliuoti oro navigacijos mokesčius, kaip numatyta Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 391/2013 16 straipsnyje.
III SKYRIUS
VEIKLOS REZULTATŲ PLANŲ PRIĖMIMAS
13 straipsnis
Veiklos rezultatų planų pradinis priėmimas
Nacionalinių priežiūros institucijų siūlymu valstybės narės priima veiklos rezultatų planus, į kuriuos įtraukiami privalomieji tiksliniai veiklos rodikliai, ir ne vėliau kaip likus šešiems mėnesiams iki ataskaitinio laikotarpio pradžios juos pateikia Komisijai.
14 straipsnis
Veiklos rezultatų planų ir tikslinių rodiklių vertinimas ir peržiūra
1. Atsižvelgdama į aplinkybes, kurios galėjo susiklostyti nuo tada, kai buvo patvirtinti Sąjungos masto tiksliniai rodikliai, iki veiklos rezultatų plano vertinimo dienos, Komisija įvertina veiklos rezultatų planus, juose nustatytus tikslinius rodiklius, o ypač jų derėjimą su Sąjungos masto tiksliniais veiklos rodikliais ir IV priede nustatytais kriterijais ir tai, kaip jie padeda tinkamai įgyvendinti Sąjungos masto tikslinius veiklos rodiklius. Jei tiksliniai rodikliai nustatomi vietos lygmeniu ir nesiejami su Sąjungos masto tiksliniu veiklos rodikliu, vertinimas grindžiamas IV priede nustatytais kriterijais.
2. Jei Komisija nustato, kad veiklos rezultatų planas ar jo dalis ir jame nustatyti tiksliniai rodikliai atitinka Sąjungos masto tikslinius rodiklius ir padeda tinkamai jų siekti, taip pat atitinka visus IV priede nustatytus kriterijus, ji per penkis mėnesius nuo veiklos rezultatų plano gavimo dienos apie tai praneša atitinkamai (-oms) valstybei (-ėms) narei (-ėms).
3. Jei Komisija nustato, kad veiklos rezultatų planas ar jo dalis ir keli ar visi jame nustatyti tiksliniai rodikliai neatitinka Sąjungos masto tikslinių rodiklių ir nepadeda tinkamai jų siekti ir (arba) neatitinka vieno ar kelių iš IV priede nustatytų kriterijų, ji per penkis mėnesius nuo veiklos rezultatų plano gavimo dienos Reglamento (EB) Nr. 549/2004 5 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka pateikia atitinkamai (-oms) valstybei (-ėms) narei (-ėms) rekomendaciją patvirtinti patikslintą veiklos rezultatų planą ar jo dalį ir (arba) tikslinį (-ius) rodiklį (-ius). Tokia rekomendacija pateikiama pasikonsultavus su atitinkama (-omis) valstybe (-ėmis) nare (-ėmis); joje tiksliai nurodoma, kurios veiklos rezultatų plano dalys ir (arba) kuris (-ie) tikslinis (-iais) rodiklis (-iai) turi būti persvarstytas (-i), ir pagrindžiamas Komisijos vertinimas.
4. Tokiu atveju atitinkama (-os) valstybė (-ės) narė (-ės), atsižvelgdama (-os) į Komisijos pastabas, per keturis mėnesius nuo rekomendacijos paskelbimo patvirtina persvarstytą veiklos rezultatų planą ar jo dalį ir (arba) tikslinį (-ius) rodiklį (-ius) ir tinkamas tų tikslinių rodiklių siekimo priemones ir apie tai atitinkamai praneša Komisijai.
15 straipsnis
Persvarstytų veiklos rezultatų planų ir tikslinių rodiklių vertinimas ir taisomųjų priemonių patvirtinimas
1. Komisija, remdamasi IV priede nustatytais kriterijais, vertina kiekvieną persvarstytą veiklos rezultatų planą ar jo dalį ir jame nustatytus tikslinius rodiklius.
2. Jei Komisija nustato, kad persvarstytas veiklos rezultatų planas ar jo dalis ir jame nustatyti tiksliniai veiklos rodikliai atitinka Sąjungos masto tikslinius rodiklius ir padeda tinkamai jų siekti, taip pat atitinka visus IV priede nustatytus kriterijus, ji per penkis mėnesius nuo persvarstyto veiklos rezultatų plano gavimo dienos apie tai praneša atitinkamai (-oms) valstybei (-ėms) narei (-ėms).
3. Jei Komisija nustato, kad persvarstytas veiklos rezultatų planas ar jo dalis ir keli ar visi jame pateikti tiksliniai rodikliai vis dar neatitinka Sąjungos masto tikslinių rodiklių ir nepadeda tinkamai jų siekti, ir (arba) vis dar neatitinka vieno ar kelių IV priede nustatytų kriterijų, ji per penkis mėnesius nuo persvarstyto veiklos rezultatų plano ar jo dalies gavimo dienos Reglamento (EB) Nr. 549/2004 5 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka priima sprendimą, kad atitinkama (-os) valstybė (-ės) narė (-ės) turi imtis taisomųjų priemonių.
4. Tokiame sprendime, remiantis IV priede nustatytais kriterijais, tiksliai nurodoma, kuri plano dalis ir tikslinis (-iai) rodiklis (-iai) turi būti persvarstytas (-i), ir pagrindžiamas Komisijos vertinimas. Jame gali būti nustatytas siektinas tų tikslinių rodiklių lygis, kad atitinkama (-os) valstybė (-ės) narė (-ės) galėtų imtis reikiamų taisomųjų priemonių, ir (arba) pateikti patarimai dėl tokių taisomųjų priemonių.
5. Per du mėnesius po Komisijos sprendimo Komisijai pranešama apie atitinkamos (-ų) valstybės (-ių) narės (-ių) patvirtintas taisomąsias priemones ir pateikiama išsami informacija, iš kurios matyti, kad priemonės priimtos laikantis Komisijos sprendimo.
16 straipsnis
Prasidėjus ataskaitiniam laikotarpiui patvirtinti veiklos rezultatų planai ar taisomosios priemonės
Veiklos rezultatų planai arba taisomosios priemonės, patvirtintos prasidėjus ataskaitiniam laikotarpiui pagal 14 ir 15 straipsniuose numatytas procedūras, taikomi atgaline data nuo pirmos ataskaitinio laikotarpio dienos.
17 straipsnis
Tikslinių rodiklių persvarstymas
1. Reglamento (EB) Nr. 549/2004 5 straipsnio 3 dalyje nurodyta tvarka Komisija gali nuspręsti persvarstyti Sąjungos masto tikslinius rodiklius ir (arba) valstybės narės prašymu leisti persvarstyti vieną ar kelis vietos lygmens tikslinius rodiklius:
a)
jei, remdamasi 18 straipsnio 4 dalyje nurodyta ataskaita, ji turi patikimų įrodymų, kad pradiniams tikslams nustatyti naudoti pradiniai duomenys, prielaidos ir pagrindimai nebegalioja, arba
b)
po to, kai buvo pritaikytos 19 straipsnyje nurodytos įspėjimo priemonės, arba
c)
po to, kai pagal 10 straipsnio 3 dalį priimamas Komisijos sprendimas dėl I priedo 1 skirsnio 4.1 dalies b punkte nustatyto pagrindinio veiklos rezultatų vertinimo rodiklio.
2. Persvarsčius Sąjungos masto tikslinius rodiklius gali prireikti iš dalies keisti galiojančius veiklos rezultatų planus. Tokiu atveju Komisija gali nuspręsti atitinkamai pakoreguoti šio reglamento II ir III skyriuose nustatytą grafiką.
IV SKYRIUS
VEIKLOS REZULTATŲ ĮGYVENDINIMO STEBĖSENA
18 straipsnis
Nuolatinė stebėsena ir ataskaitų teikimas
1. Nacionalinės priežiūros institucijos ir Komisija stebi, kaip įgyvendinami veiklos rezultatų planai. Tuo tikslu taikomos veiklos rezultatų plano metinės vertės. Jei per ataskaitinį laikotarpį tiksliniai rodikliai nepasiekiami, susijusi (-ios) valstybė (-ės) narė (-ės) nustato ir taiko padėčiai ištaisyti skirtas taisomąsias priemones ir apie jas praneša Komisijai. Jei Komisija nustato, kad tokių taisomųjų priemonių neužtenka padėčiai ištaisyti, ji per penkis mėnesius nuo informacijos apie priemones gavimo dienos Reglamento (EB) Nr. 549/2004 5 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka apie tai praneša atitinkamai (-oms) valstybei (-ėms) narei (-ėms) ir pasiūlo, kokių taisomųjų priemonių imtis.
2. Jei Komisija nustato, kad veiklos rezultatai vietos arba funkcinio oro erdvės bloko lygmeniu smarkiai ir nuosekliai prastėja ir tai turi įtakos kitoms bendro Europos dangaus sistemoje dalyvaujančioms valstybėms ir (arba) visai Europos oro erdvei, ji gali pareikalauti, kad atitinkama (-os) valstybė (-ės) narė (-ės) numatytų veiklos rezultatų plane nustatytiems tiksliniams rodikliams įgyvendinti skirtas taisomąsias priemones, jas taikytų ir apie jas praneštų Komisijai. Jei Komisija nustato, kad tokių priemonių neužtenka padėčiai ištaisyti, ji per penkis mėnesius nuo informacijos apie priemones gavimo dienos Reglamento (EB) Nr. 549/2004 5 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka apie tai praneša atitinkamai (-oms) valstybei (-ėms) narei (-ėms) ir pasiūlo, kokių taisomųjų priemonių imtis.
3. Komisija stebi, kaip įgyvendinamas tinklo valdytojo tinklo veiklos rezultatų planas. Tuo tikslu taikomos veiklos rezultatų plano metinės vertės. Jei per ataskaitinį laikotarpį tiksliniai rodikliai nepasiekiami, Komisija reikalauja, kad tinklo valdytojas numatytų tinklo veiklos rezultatų plane nustatytiems tiksliniams rodikliams įgyvendinti skirtas taisomąsias priemones, jas taikytų ir apie jas praneštų Komisijai. Komisija apie tokias taisomąsias priemones informuoja nacionalines priežiūros institucijas ar įstaigas, kaip nustatyta 5 straipsnio 2 dalies b punkte.
4. 5 straipsnio 2 dalies b punkte nustatytos nacionalinės priežiūros institucijos ar įstaigos ne vėliau kaip kiekvienų metų birželio 1 d. ir iškilus pavojui, kad tiksliniai veiklos rodikliai nebus įgyvendinti, pateikia Komisijai ataskaitas apie veiklos rezultatų planų ir tikslinių rodiklių stebėseną. Ataskaitos grindžiamos rekomendacijomis, kurias Komisija parengia prieš prasidedant ataskaitiniam laikotarpiui. Komisija ne rečiau kaip kartą per metus teikia ataskaitas apie tikslinių veiklos rodiklių įgyvendinimą Bendro dangaus komitetui.
19 straipsnis
Įspėjimo priemonės
1. Kai dėl neišvengiamų aplinkybių, kurių tvirtinant veiklos rezultatų planus nebuvo įmanoma numatyti ir kurių valstybės narės, oro navigacijos paslaugų teikėjai ir tinklo valdytojas negali kontroliuoti, per kalendorinius metus Sąjungos lygmeniu pasiekiama (-os) 10 straipsnio 4 dalyje nurodyta (-os) įspėjamoji (-osios) riba (-os), Komisija, konsultuodamasi su valstybėmis narėmis Bendro dangaus komitete, įvertina padėtį ir per keturis mėnesius pateikia pasiūlymų dėl atitinkamų veiksmų. Tokie veiksmai gali apimti Sąjungos masto ir atitinkamai vietos lygmens tikslinių veiklos rodiklių persvarstymą.
2. Kai dėl neišvengiamų aplinkybių, kurių tvirtinant veiklos rezultatų planus nebuvo įmanoma numatyti ir kurių valstybės narės, oro navigacijos paslaugų teikėjai ir tinklo valdytojas negali kontroliuoti, per kalendorinius metus vietos lygmeniu pasiekiama (-os) 10 straipsnio 4 dalyje nurodyta (-os) įspėjamoji (-osios) riba (-os), atitinkamos nacionalinės priežiūros institucijos, bendradarbiaudamos su Komisija, įvertina padėtį ir per keturis mėnesius pateikia pasiūlymų dėl atitinkamų veiksmų. Tokie veiksmai gali apimti vietos lygmens tikslinių veiklos rodiklių persvarstymą.
3. Valstybės narės, siekdamos atsižvelgti į vietos aplinkybes ir ypatumus, gali nuspręsti patvirtinti kitas nei 10 straipsnio 4 dalyje nurodytas įspėjamąsias ribas. Tokiu atveju šios ribos nustatomos veiklos rezultatų plane ir dera su ribomis, nustatytomis pagal 10 straipsnio 4 dalį. Nukrypimai išsamiai pagrindžiami. Kai minėtos ribos peržengiamos, taikoma 1 dalyje nurodyta procedūra.
4. Jei taikant įspėjimo priemones reikia persvarstyti veiklos rezultatų planus ir tikslinius rodiklius, Komisija sudaro sąlygas tokiam persvarstymui atlikti, šio reglamento II ir III skyriuose nustatyta tvarka atitinkamai pakoreguodama taikomą grafiką.
20 straipsnis
Sąlygų vykdyti reikalavimų laikymosi stebėseną sudarymas
1. Oro navigacijos paslaugų teikėjai ir tinklo valdytojas sudaro sąlygas Komisijai ir atitinkamoms nacionalinėms priežiūros institucijoms ar nacionalinės priežiūros institucijos vardu veikiančiam kvalifikuotam subjektui arba prireikus Europos aviacijos saugos agentūrai vykdyti patikras ir tyrimus, įskaitant apsilankymus vietoje. Nepažeidžiant nacionalinėms priežiūros institucijoms ir EASA suteiktų priežiūros įgaliojimų, įgaliotiesiems asmenims suteikiama teisė:
a)
tikrinti su visomis pagrindinėmis veiklos sritimis susijusius dokumentus ir kitą su veiklos rezultatų planų sudarymu ir tikslinių rodiklių nustatymu susijusią medžiagą;
b)
daryti tokių dokumentų kopijas arba paimti jų išrašus;
c)
vietoje paprašyti paaiškinimų žodžiu.
2. 1 dalyje nurodytos patikros ir tyrimai atliekami toje valstybėje narėje galiojančia tvarka.
3. Nacionalinės priežiūros institucijos šio reglamento įgyvendinimą saugos veiklos srityje stebi Komisijos reglamente (ES) Nr. 1034/2011 (14) nustatyta saugos priežiūros tvarka.
4. EASA, per standartizacijos patikrinimus stebėdama, kaip valstybės narės įgyvendina šį reglamentą pagrindinėje saugos veiklos srityje, taiko Reglamento (EB) Nr. 216/2008 24 straipsnio 5 dalyje nurodytus darbo metodus.
V SKYRIUS
SU BENDRO EUROPOS DANGAUS ORO NAVIGACIJOS VEIKLOS REZULTATAIS SUSIJUSIOS INFORMACIJOS RINKIMAS, TVIRTINIMAS, NAGRINĖJIMAS, VERTINIMAS IR SKLAIDA
21 straipsnis
Duomenų rinkimas ir tvirtinimas veiklos rezultatų apžvalgos tikslais
1. Be duomenų, kuriuos Komisija surenka įgyvendindama kitas Sąjungos priemones ir kurie taip pat gali būti naudojami veiklos rezultatams apžvelgti, nacionalinės valdžios institucijos, oro navigacijos paslaugų teikėjai, oro uostus valdančios įstaigos, oro uostų koordinatoriai ir oro vežėjai užtikrina, kad pagal V priede nustatytus reikalavimus Komisijai būtų teikiami tame priede nurodyti duomenys.
2. Nacionalinės valdžios institucijos, siekdamos atsižvelgti į vietos ypatumus ir turimus ataskaitų teikimo kanalus, duomenų teikimo užduotį gali pavesti vykdyti arba visiškai ar iš dalies ją pertvarkyti ir paskirstyti vykdyti savo nacionalinėms priežiūros institucijoms, oro navigacijos paslaugų teikėjams, oro uostus valdančioms įstaigoms ir oro uostų koordinatoriams.
3. Duomenų teikėjai imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad duomenys būtų kokybiški, patvirtinti ir perduoti laiku, ir pateikia įrodymus, kad atliktos duomenų kokybės patikrinimo ir patvirtinimo procedūros, taip pat su konkrečiais Komisijos prašymais susijusius paaiškinimus dėl duomenų kokybės ir, jei reikia, duomenų kokybės gerinimo veiksmų planus. Duomenys tam tikrais atvejais teikiami nemokamai elektronine forma, naudojant, Komisijos nustatytą formatą.
4. Komisija įvertina pagal 1 dalį perduotų duomenų kokybę ir juos patvirtina. Kai duomenys netinka veiklos rezultatų apžvalgai tinkamai atlikti, Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis ir pirmiausia su jų nacionalinėmis priežiūros institucijomis, gali imtis atitinkamų priemonių duomenų kokybei įvertinti ir pagerinti.
5. Šio reglamento įgyvendinimo tikslais laikoma, kad 1 dalyje nurodyti duomenys, kurie jau pateikti Eurokontrolei, yra pateikti ir Komisijai. Jei duomenys dar nepateikti Eurokontrolei, Komisija ir Eurokontrolė imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad tokie duomenys būtų pateikti Komisijai pagal 3 dalyje nustatytus reikalavimus.
6. Kai nustatomi svarbūs nauji duomenims taikomi reikalavimai arba kai numatoma, kad gali būti pateikta nepakankamos kokybės duomenų, Komisija prieš nustatydama naujus duomenims taikomus reikalavimus (tai atliekama iš dalies keičiant šį reglamentą) gali atlikti bandomuosius tyrimus, kuriuos savanoriškai vykdytų valstybės narės arba suinteresuotosios šalys. Tokie bandomieji tyrimai atliekami siekiant įvertinti, ar įmanoma surinkti atitinkamus duomenis, o duomenų prieinamumo nauda lyginama su jų rinkimo sąnaudomis ir našta respondentams.
22 straipsnis
Informacijos sklaida
1. Komisija platina informaciją Reglamento (EB) Nr. 549/2004 11 straipsnyje nustatytais tikslais pagal 2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (15), ypač jo 4 straipsnį, ir Reglamento (EB) Nr. 550/2004 18 straipsnį.
2. 3 straipsnio 3 dalies a punkte nurodyta informacija yra viešai skelbiama, visų pirma elektroninėmis priemonėmis. Todėl Komisija priima sprendimą dėl taikant 21 straipsnį veiklos rezultatų apžvalgos tikslais surinktų duomenų tvarkymo, apsaugos, konfidencialumo ir sklaidos politikos ir dėl susijusių intelektinės nuosavybės teisių.
3. 18 straipsnio 4 dalyje nurodytos Komisijos ataskaitos skelbiamos viešai, o nuoroda į jas skelbiama Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Komisija gali nuspręsti atitinkamoms šalims reguliariai teikti kitą bendrą informaciją, visų pirma elektroninėmis priemonėmis.
4. 10 straipsnyje nurodyti Sąjungos masto tiksliniai rodikliai ir nuoroda į III skyriuje nurodytus patvirtintus veiklos rezultatų planus yra viešai prieinami ir skelbiami Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
5. Individuali prieiga prie specialios informacijos, pvz., patvirtintų duomenų ir statistikos, suteikiama tiesiogiai su informacija ir veikla susijusiam duomenų teikėjui.
VI SKYRIUS
BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
23 straipsnis
Išimtys
Jei Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 391/2013 3 straipsnyje nustatyta tvarka nustatoma, kad valstybėje narėje kai kurios arba visos terminalo oro navigacijos paslaugos ir (arba) CNS, MET ir AIS paslaugos teikiamos rinkos sąlygomis, o valstybė narė pagal tą reglamentą nusprendė neskaičiuoti tų paslaugų teikimo nustatytų sąnaudų, taip pat neskaičiuoti ir nenustatyti terminalo mokesčių ir toms paslaugoms netaikyti finansinių skatinamųjų priemonių, šioms paslaugoms ekonominio efektyvumo tiksliniai rodikliai netaikomi.
24 straipsnis
Apeliacija
Valstybės narės užtikrina, kad pagal šį reglamentą priimami sprendimai būtų tinkamai paaiškinti ir kad jiems būtų taikoma veiksminga peržiūros ir (arba) apeliacijos procedūra.
25 straipsnis
Plano peržiūra
Iki kiekvieno ataskaitinio laikotarpio pabaigos Komisija peržiūri veiklos rezultatų planą ir pirmiausia nustato jo poveikį, veiksmingumą ir aprėptį, atsižvelgdama į ICAO šioje srityje nuveiktą darbą.
26 straipsnis
Reglamento (ES) Nr. 677/2011 pakeitimai
Reglamentas (ES) Nr. 677/2011 iš dalies keičiamas taip:
1.
28 konstatuojamoji dalis išbraukiama.
2.
5 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
„1. Numatydamas ilgalaikę perspektyvą, tinklo valdytojas parengia, atnaujina ir įgyvendina tinklo strateginį planą, kuris dera su Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 390/2013 (16) 8 straipsnyje numatytu ataskaitiniu laikotarpiu.
3.
5 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:
„4. Tinklo strateginis planas atnaujinamas reguliariai, likus ne mažiau kaip 12 mėnesių iki kiekvieno ataskaitinio laikotarpio pradžios.“
4.
20 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:
„3. Tinklo valdytojas Komisijai ir Agentūrai kasmet pateikia priemonių, kurių ėmėsi vykdydamas jam pavestas užduotis, ataskaitą. Ataskaitoje aptariamos atskiros tinklo funkcijos ir bendra tinklo padėtis, ir ji yra glaudžiai susijusi su tinklo strateginio plano, tinklo veiklos plano ir Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 390/2013 6 straipsnio d dalyje nurodyto tinklo veiklos rezultatų plano turiniu. Komisija informuoja Bendro dangaus komitetą.“
5.
IV priedas pakeičiamas taip:
„IV PRIEDAS
TINKLO STRATEGINIO PLANO ŠABLONAS
Tinklo strateginis planas sudaromas remiantis tokia struktūra:
1. ĮŽANGA
1.1.
Tinklo strateginio plano taikymo sritis (geografinė aprėptis ir laikotarpis)
1.2.
Plano rengimas ir tvirtinimo procesas.
2. BENDROSIOS APLINKYBĖS IR REIKALAVIMAI
2.1.
Esamos ir planuojamos padėties tinkle, įskaitant Europos maršrutų tinklo kūrimą, ATFM, oro uostus ir ribotus išteklius, aprašymas
2.2.
Su plano laikotarpiu susiję uždaviniai ir galimybės (įskaitant eismo poreikio prognozę ir pasaulinio masto pokyčius)
2.3.
Veiklos rezultatų tikslai ir įvairių suinteresuotųjų šalių pareikšti veiklos reikalavimai, taip pat visos Sąjungos veiklos rezultatų tikslai.
3. STRATEGINĖ VIZIJA
3.1.
Tinklo plėtros ir pažangos sėkmingai siekiant veiklos rezultatų tikslų ir užtikrinant atitiktį veiklos reikalavimams strategijos aprašymas
3.2.
Atitiktis veiklos rezultatų planui.
3.3.
3.3. Atitiktis pagrindiniam Europos oro eismo valdymo planui
4. 4. STRATEGINIAI TIKSLAI
4.1.
Tinklo strateginių tikslų aprašymas:
a)
aptarti veikloje dalyvaujančių suinteresuotųjų šalių bendradarbiavimo aspektus -funkcijas ir pareigas,
b)
parodyti, kaip strateginiai tikslai atitiks reikalavimus,
c)
nurodyti, kaip bus vertinama pažanga siekiant šių tikslų,
d)
nurodyti, kokį poveikį strateginiai tikslai turės pramonei ir kitoms susijusioms sritims.
5. STRATEGINIS PLANAVIMAS
5.1.
Trumpojo ir (arba) vidutinės trukmės laikotarpio planavimo aprašymas:
a)
kiekvieno strateginio tikslo prioritetai,
b)
kiekvieno strateginio tikslo įgyvendinimas atsižvelgiant į technologijų diegimą, architektūrinį poveikį, žmogiškuosius aspektus, susijusias sąnaudas, naudą, taip pat valdymo, išteklių ir reguliavimo poreikį,
c)
reikalingas veiklą vykdančių suinteresuotųjų šalių dalyvavimas, įskaitant jų funkcijas ir pareigas, įgyvendinant kiekvieną plano elementą,
d)
sutartas tinklo valdytojo dalyvavimo lygis prisidedant prie kiekvieno iš plano elementų, susijusių su kiekviena atskira funkcija, įgyvendinimo.
5.2.
Ilgojo laikotarpio planavimo aprašymas:
a)
kaip ketinama siekti kiekvieno iš strateginių tikslų, atsižvelgiant į reikalingą technologiją ir atitinkamus mokslinių tyrimų ir plėtros aspektus, architektūrinį poveikį, žmogiškuosius aspektus, verslo argumentus, reikiamą valdymą ir reguliavimą, taip pat susijusį šių investicijų pagrindimą saugos ir ekonominiu požiūriu,
b)
reikiamas veiklą vykdančių suinteresuotųjų šalių dalyvavimas, įskaitant jų vaidmenis ir pareigas, įgyvendinant kiekvieną plano elementą.
6. RIZIKOS VERTINIMAS
6.1.
Su plano įgyvendinimu susijusios rizikos aprašymas
6.2.
Stebėsenos proceso aprašymas (įskaitant galimą nukrypimą nuo pradinių tikslų)
7. REKOMENDACIJOS
7.1.
Veiksmai, kurių siekdamos prisidėti prie plano įgyvendinimo turėtų imtis Sąjunga ir valstybės narės.“
27 straipsnis
Įsigaliojimas
1. Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
2. Šis reglamentas taikomas nuo antrojo ataskaitinio laikotarpio, kaip nustatyta 8 straipsnyje, ir visą tą laikotarpį. Kad taikant veiklos rezultatų planą būtų sudarytos sąlygos Sąjungos masto tikslinius rodiklius patvirtinti pagal 10 straipsnio 2 dalį prieš prasidedant antrajam ataskaitiniam laikotarpiui, taip pat pagal šio reglamento nuostatas parengti ir patvirtinti veiklos rezultatų planus, 1 straipsnio 3 ir 4 dalys, 3 straipsnio 3 dalies i ir n punktai, 5 ir 6 straipsniai, 9 straipsnio 3 ir 4 dalys, 26 straipsnis, II ir III skyriai ir I, II, III, IV ir V priedai taikomi nuo šio reglamento įsigaliojimo.
28 straipsnis
Panaikinimas
Komisijos reglamentas (ES) Nr. 691/2010, Komisijos reglamento (ES) Nr. 677/2011 26 straipsnis ir Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1216/2011 panaikinami nuo 2015 m. sausio 1 d., nepažeidžiant valstybių narių įsipareigojimo įgyvendinti veiklos rezultatų planą per 8 straipsnyje nustatytą pirmąjį ataskaitinį laikotarpį.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2013 m. gegužės 3 d.