NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 845/2012
ze dne 18. září 2012
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) Komise dne 21. prosince 2011 informovala o zahájení antidumpingového řízení, pokud jde o dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“ nebo „ČLR“) do Unie.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo dne 7. listopadu 2011 sdružení Eurofer (dále jen „žadatel“) představující významný podíl, v tomto případě více než 70 %, celkové výroby určitých výrobků z oceli s organickým povlakem v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, obchodníky, uživatele, dodavatele a sdružení, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce ČLR. Kromě toho Komise vyrozuměla výrobce v Kanadě a Jihoafrické republice (dále jen „Jižní Afrika“), jelikož tyto země byly v oznámení o zahájení řízení uvedeny jako možné srovnatelné země. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení.
(4)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců, výrobců v Unii a dovozců, kteří nejsou ve spojení, se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku podle článku 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni známí vyvážející výrobci a dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení řízení uvedli základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v období od 1. října 2010 do 30. září 2011.
(5)
Co se týče výrobců v Unii, Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestával ze šesti výrobců v Unii, o nichž bylo Komisi známo, že vyrábějí obdobný výrobek, a již byli vybráni na základě prodeje, objemu výroby, velikosti a zeměpisné polohy v Unii. Výrobci v Unii vybraní do vzorku představují 46 % výroby Unie a 38 % prodeje Unie. Zúčastněné strany byly v oznámení o zahájení řízení rovněž vyzvány, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Jeden výrobce v Unii uvedl, že si nepřeje být do vzorku zařazen, a byl proto nahrazen následujícím největším výrobcem.
(6)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo 26 vyvážejících výrobců nebo jejich skupin v ČLR. Na základě informací získaných od vyvážejících výrobců vybrala Komise původně vzorek tří vyvážejících výrobců s největším objemem vývozu do Unie. Jeden z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku však neposkytl přesné údaje o vývozu, a byl proto ze vzorku vyřazen. Další dva vyvážející výrobci, kteří byli do vzorku následně zařazeni, svoji spolupráci ukončili. Komise se proto nakonec rozhodla vzorek omezit na dva vyvážející výrobce s nejvyšším objemem vývozu do Unie, kteří byli původně vybráni jako součást vzorku. Objem jejich vývozu představuje více než 30 % celkového vývozu všech spolupracujících čínských vyvážejících výrobců.
(7)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti čínským vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, čínským orgánům a dalším čínským vyvážejícím výrobcům, kteří se přihlásili ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení. O zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení, nebo o individuální zacházení v případě, že by šetření prokázalo, že podmínky pro zacházení jako v tržním hospodářství nesplňují, požádali tři čínští vyvážející výrobci, včetně jedné společnosti zařazené do vzorku. Jeden z těchto vyvážejících výrobců, který nebyl zařazen do vzorku, svoji žádost později stáhl. Druhý vyvážející výrobce zařazený do vzorku požádal pouze o individuální zacházení.
(8)
Pět dovozců, kteří nejsou ve spojení, poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Vzhledem k omezenému počtu spolupracujících dovozců se výběr vzorku již nepovažoval za nutný.
(9)
Komise zaslala dotazníky dvěma vyvážejícím výrobcům v ČLR zařazeným do vzorku, čtrnácti dalším vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to požádali, čtyřem výrobcům v Kanadě, třem výrobcům v Jižní Africe, pěti výrobcům v Korejské republice (dále jen „Jižní Korea“) a pěti výrobcům v Brazilské federativní republice (dále jen „Brazílie“), což jsou kandidátské země pro volbu srovnatelné země, dále šesti výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, pěti spolupracujícím dovozcům v Unii a známým uživatelům.
(10)
Odpověď zaslalo devět vyvážejících výrobců a společností ve spojení v ČLR, jeden výrobce v Kanadě a jeden výrobce v další možné srovnatelné zemi, Jižní Koreji. Na dotazník také odpovědělo šest výrobců v Unii zařazených do vzorku, dva dovozci, kteří nejsou ve spojení, a deset uživatelů.
(11)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
(a)
Výrobci v Unii
-
ArcelorMittal Belgium, Belgie, a prodejní společnost ve spojení ArcelorMittal Flat Carbon Europe SA, Lucembursko,
-
ArcelorMittal Poland, Polsko,
-
ThyssenKrupp Steel Europe AG, Německo,
-
voestalpine Stahl GmbH a voestalpine Stahl Service Center GmbH, Rakousko,
-
Tata Steel Maubeuge SA (dříve pod názvem Myriad SA), Francie,
-
Tata Steel UK Ltd, Spojené království.
(b)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd a společnosti, které jsou s ní ve spojení: Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd a Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd,
-
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd a společnost, která je s ní ve spojení, Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd,
-
Union Steel China a společnost, která je s ní ve spojení, Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd.
(c)
Dovozci do Unie
-
ThyssenKrupp Mannex, Německo
(d)
Uživatelé v Unii
-
Steelpartners NV (společnost patří do skupiny Joris IDE), Belgie
3. Období šetření
(12)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2010 do 30. září 2011 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(13)
Dotčeným výrobkem jsou určité výrobky z oceli s organickým povlakem (dále jen „ocel s organickým povlakem“), tj. ploché válcované výrobky z nelegované nebo legované oceli (kromě korozivzdorné oceli), které jsou opatřené barvou, lakované nebo potažené plastem alespoň na jedné straně, kromě tzv. „sendvičových panelů“, které se používají ve stavebnictví a sestávají ze dvou vnějších kovových plechů se stabilizačním jádrem z izolačního materiálu uprostřed, a kromě výrobků se svrchním povlakem ze zinkového prachu (zinkový nátěr obsahující 70 % hmotnostních nebo více zinku) v současnosti kódů KN ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 a pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“).
(14)
Ocel s organickým povlakem se používá zejména ve stavebnictví, také pro další zpracování v různých výrobcích používaných ve stavebnictví (jako jsou sendvičové panely, střešní materiály, krytiny atd.) Mezi další použití patří výroba domácích spotřebičů (kuchyňské spotřebiče a přístroje na záznam a reprodukci zvuku nebo obrazu a podobná zařízení) nebo vybavení pro výstavbu (dveře, radiátory, osvětlení atd.).
2. Obdobný výrobek
(15)
Šetření ukázalo, že ocel s organickým povlakem vyráběná a prodávaná výrobním odvětvím Unie v Unii, ocel s organickým povlakem vyráběná a prodávaná na domácím trhu v ČLR, ocel s organickým povlakem dovážená do Unie z ČLR a ocel s organickým povlakem vyráběná a prodávaná v Kanadě, která byla vybrána jako srovnatelná země, mají stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a stejné základní konečné použití. Proto se uvedené výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
(16)
Některé zúčastněné strany uvedly, že výrobky z ČLR nejsou srovnatelné s výrobky prodávanými výrobním odvětvím Unie, jelikož výrobky z ČLR se prodávají v rámci jiného tržního a cenového segmentu a pro různé konečné použití, jako jsou venkovní stavby, zatímco v případě významné části výrobků výrobního odvětví Unie se jedná o vysoce kvalitní výrobky, používané pouze ve vysoce specializovaném odvětví domácích spotřebičů.
(17)
Z šetření vyplynulo, že ačkoli výrobci v Unii skutečně prodávali část své výroby v rámci tržních segmentů, jako jsou domácí spotřebiče, byly stejné výrobky prodávány i v odvětví stavebních materiálů, což má být hlavní tržní segment čínského vývozu. Kromě toho se zjistilo, že úrovně cen mezi těmito dvěma odvětvími jsou z velké části srovnatelné pro stejné druhy výrobků prodávané různým uživatelům.
(18)
Je třeba poznamenat, že jelikož je dotčený výrobek převážně standardizovaný, má podobné fyzikální a chemické vlastnosti jako obdobný výrobek bez ohledu na konečné použití. Toto tvrzení se proto předběžně zamítá.
3. Žádosti o vyloučení výrobku
(19)
Někteří uživatelé, čínští vývozci a výrobci v Unii zaslali žádost o vyloučení některých typů výrobku. Jedná se např. o ocel s chromovým nebo cínovým povlakem, ocelové pláty opatřené anorganickou zinkosilikátovou vrstvou nebo vrstvou z jiných než organických materiálů.
(20)
Tato otázka však není doposud uzavřena, jelikož některé tyto žádosti neobsahují dostatečnou dokumentaci, aby bylo možno přijmout rozhodnutí se znalostí věci. Bylo proto rozhodnuto tyto žádosti dále vyhodnocovat.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(21)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR určí podle odstavců 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Zmíněná kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro snazší odkazování uvedena níže:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů, bez zásadních zásahů státu a náklady se zakládají na tržní hodnotě,
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech,
-
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství,
-
právní předpisy o úpadku a vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(22)
Jak je uvedeno v 8. bodě odůvodnění výše, požádali tři vyvážející výrobci z ČLR o zacházení jako v tržním hospodářství a zaslali vyplněný příslušný formulář žádosti ve stanovené lhůtě, přičemž jeden vyvážející výrobce svoji žádost následně stáhl.
(23)
Pokud jde o dva zbývající spolupracující vyvážející výrobce v ČLR, kteří požádali o zacházení jako v tržním hospodářství, bylo na základě rozsudku Soudního dvora ze dne 2. února 2012 (3) rozhodnuto přezkoumat žádosti jak vyvážejícího výrobce, který byl zařazen do vzorku (Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co. Ltd a společnosti, které s ní jsou ve spojení), tak vyvážejícího výrobce, který do vzorku zařazen nebyl (Union Steel China a společnost, která s ní je ve spojení). Komise si vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a ověřila informace uvedené v žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství v prostorách dotčených společností.
(24)
Zjistilo se, že ani jedna z obou spolupracujících skupin vyvážejících výrobců v ČLR nesplňuje kritéria pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, jelikož náklady na hlavní surovinu, ocelové svitky válcované za tepla, jsou podstatně zkreslené kvůli státním zásahům na trhu s ocelí v ČLR a v zásadě se nezakládají na tržní hodnotě, jak vyžaduje čl. 2 odst. 7 písm. c) první odrážka základního nařízení.
(25)
Zásahy čínského státu v odvětví oceli prokazuje skutečnost, že velkou většinu velkých čínských výrobců oceli vlastní stát, přičemž výrobní kapacita a výkon jsou ovlivňovány různými pětiletými průmyslovými plány, zejména současným 12. pětiletým plánem (2011-2015) pro odvětví železa a oceli.
(26)
Stát také významně kontroluje trh se surovinami. Koks (spolu s železnou rudou hlavní surovina pro výrobu oceli) podléhá množstevnímu omezení v oblasti vývozu a vývoznímu clu ve výši 40 %. Lze proto dojít k závěru, že čínský trh s ocelí je zkreslený z důvodu významných státních zásahů.
(27)
Toto zkreslení se odráží v ceně, již společnosti, které jsou předmětem šetření, platily za ocelové svitky válcované za tepla během období šetření. Tato cena byla výrazně nižší než ceny na mezinárodním trhu. Lze proto vyvodit, že výroba oceli s organickým povlakem má díky zásahům státu prospěch z neobvykle nízkých cen ocelových svitků válcovaných za tepla, což zkresluje cenu oceli s organickým povlakem v ČLR. Toto zkreslení představuje pro čínské vyvážející výrobce výraznou výhodu, pokud jde o náklady, jelikož náklady na hlavní surovinu, ocelové svitky válcované za tepla, tvoří přibližně 80 % výrobních nákladů. Kritérium 1 nelze tedy považovat za splněné.
(28)
Kromě obecné situace popsané výše nesplnil jeden vyvážející výrobce ani kritérium 2, a to kvůli významným nedostatkům v systémech účetnictví tří společností, které jsou s ním v rámci skupiny ve spojení.
(29)
Komise dotčeným společnostem v ČLR, orgánům ČLR a žadateli oficiálně sdělila výsledky zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství. Zúčastněným stranám byla též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení zvláštní důvody.
(30)
Písemné podání poskytl žadatel, jeden čínský vyvážející výrobce a orgány ČLR. Žadatel s výsledky zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství souhlasil. Čínský vyvážející výrobce zejména zpochybnil tvrzení, že jsou ceny účtované společnostem, které jsou předmětem šetření, za ocelové svitky válcované za tepla výrazně nižší než mezinárodní ceny, avšak na podporu svého tvrzení neposkytl žádné informace. Údaje Eurostatu, potvrzené dalšími dostupnými statistickými údaji (4), jasně ukazují, že uvedené ceny byly výrazně nižší než mezinárodní ceny porovnávané s odpovídajícími cenami v Evropě, Severní Americe, Jižní Americe a Japonsku. Proto bylo uvedené tvrzení zamítnuto.
(31)
Orgány ČLR uvedly, že existence případných zkreslení ceny suroviny, tj. ocelových svitků válcovaných za tepla, na úrovni celého výrobního odvětví nemusí automaticky vylučovat soulad s kritériem 1, které stanoví určení na úrovni podniků. Jak je však uvedeno ve 27. bodě odůvodnění, zkreslení ceny hlavní suroviny se odráží v ceně účtované všem společnostem, které jsou předmětem šetření. Tuto skutečnost za prvé nezpochybnila ani jedna strana a za druhé, zkoumání týkající se zacházení jako v tržním hospodářství proběhlo na úrovni jednotlivých společností a zjištění nejsou omezena na všeobecné horizontální záležitosti. Toto tvrzení se proto zamítá.
(32)
Orgány ČLR dále uvedly, že pětileté plány jsou nezávazné pokyny, které nejsou v ČLR právně závazné. Jak je však uvedeno ve 25. bodě odůvodnění, bez ohledu na přesný právní status těchto plánů nelze popřít, že jejich prostřednictvím mají zásahy vlády ČLR významný dopad na výrobní kapacitu v odvětví oceli a jeho výkon. Toto tvrzení se proto zamítá.
(33)
Orgány v ČLR dále tvrdí, že způsob vyřizování žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství ze strany Komise je neslučitelný s rozsudky Soudního dvora ze dne 2. února 2012 (5) (dále jen „rozsudek ve věci Brosmann“) a ze dne 19. července 2012 (6) (dále jen „rozsudek ve věci Zhejiang Xinan Chemical“). Pokud jde o toto tvrzení, je třeba poznamenat, že řízení bylo provedeno v souladu s rozsudkem ve věci Brosmann, jak uznaly i orgány ČLR ve svém podání. Kromě toho se v rozsudku ve věci Zhejiang jednalo o státní zásahy do rozhodování společnosti. Nicméně v tomto řízení byla hlavním důvodem pro odmítnutí zacházení jako v tržním hospodářství skutečnost, že cena hlavní suroviny neodráží tržní hodnoty. Toto tvrzení se proto předběžně zamítá.
(34)
Čínské orgány dále uvedly, že jelikož současně probíhající antisubvenční řízení týkající se dotčeného výrobku rovněž zkoumalo záležitost zkreslení ceny hlavní suroviny, měla Komise vzít v úvahu důkazy shromážděné v této záležitosti v uvedeném souběžně probíhajícím řízení. Pokud jde o toto tvrzení, je třeba poznamenat, že v rámci stávajícího antidumpingového řízení bylo během šetření týkajícího se zacházení jako v tržním hospodářství zkoumáno, zda náklady na hlavní surovinu odráží tržní hodnoty. Závěr, že výroba oceli s organickým povlakem v ČLR má prospěch z neobvykle nízkých cen ocelových svitků válcovaných za tepla, jak je uvedeno ve 27. bodě odůvodnění, proto v tomto ohledu skutečně platí a nijak nepředjímá jakákoli případná zjištění antisubvenčního řízení a naopak. Jakákoli případná zjištění antisubvenčního řízení jsou odlišného charakteru než rozhodnutí týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Toto tvrzení se proto předběžně zamítá.
(35)
Orgány ČLR rovněž tvrdily, že Komise čínským orgánům nesdělila zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. To však není pravda, neboť útvary Komise poskytly dne 12. července 2012 prostřednictvím verbální nóty předané čínskému zastoupení při EU informační dokument ohledně zacházení jako v tržním hospodářství.
(36)
Rovněž bylo předloženo tvrzení, že Komise použila pro uložení prozatímních cel neověřené údaje od výrobce ve srovnatelné zemi. To však není pravda, protože Komise použila údaje, které analyzovala a zjistila, že jsou spolehlivé, jak je jasně stanoveno ve 48. bodě odůvodnění. Komise musela požádat výrobce ve srovnatelné zemi (Kanada) o spolupráci, jelikož, jak je vysvětleno ve 45. bodě odůvodnění, výrobce v jiné srovnatelné zemi (Jižní Korea) svoji spolupráci ukončil těsně před plánovanou a dohodnutou inspekcí. Šetření na místě v prostorách výrobce bude proto provedeno po skončení prozatímní fáze řízení. Bylo také namítnuto, že společnost ve srovnatelné zemi (Jižní Korea) se rozhodla spolupráci ukončit na základě rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství. To však není pravda, jelikož k ukončení spolupráce došlo dne 3. července, zatímco zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství byla poskytnuta dne 12. července 2012.
(37)
Žádný z předložených argumentů nebyl takové povahy, aby vedl ke změně zjištění, pokud jde o rozhodnutí týkající se zacházení jako v tržním hospodářství.
(38)
Z výše uvedeného vyplývá, že ani jedna z obou spolupracujících skupin vyvážejících výrobců v ČLR, které požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství, neprokázala, že splňuje kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
2. Individuální zacházení
(39)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedený článek případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisky,
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky byly svobodně určeny,
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby a buď jsou státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce v menšině, nebo je společnost dostatečně nezávislá na státních zásazích,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(40)
Vyvážející výrobce, který byl zařazen do vzorku a požádal o zacházení jako v tržním hospodářství, rovněž požádal o individuální zacházení, v případě, že by mu zacházení jako v tržním hospodářství nebylo přiznáno. Druhý vyvážející výrobce, který byl zařazen do vzorku, požádal pouze o individuální zacházení. Na základě dostupných informací bylo předběžně rozhodnuto, že tito dva vyvážející výrobci v ČLR splňují kritéria pro přiznání individuálního zacházení.
3. Individuální zjišťování
(41)
Žádosti o individuální zjišťování předložilo šest spolupracujících vyvážejících výrobců v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení, přičemž pouze jeden z nich požádal o zacházení jako v tržním hospodářství. Bylo předběžně rozhodnuto, že individuální zjišťování se provede u vyvážejícího výrobce, který požádal o zacházení jako v tržním hospodářství, a sice společnost Union Steel China, jelikož nebylo příliš zatěžující zjišťování provést vzhledem k tomu, že u uvedeného vyvážejícího výrobce již byla provedena inspekce v rámci přezkoumávání jeho žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
(42)
Tento vyvážející výrobce požádal kromě zacházení jako v tržním hospodářství i o individuální zacházení v případě, že by mu zacházení jako v tržním hospodářství nebylo přiznáno. Po přezkoumání uvedené žádosti bylo předběžně rozhodnuto společnosti Union Steel China udělit individuální zacházení, jelikož splňovala příslušná kritéria.
4. Běžná hodnota
4.1. Volba srovnatelné země
(43)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě domácích cen nebo početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(44)
V oznámení o zahájení řízení naznačila Komise záměr použít buď Kanadu nebo Jižní Afriku jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty a zúčastněné strany byly vyzvány, aby se k tomu vyjádřily.
(45)
Komise zkoumala, zda by přiměřenou volbou srovnatelné země mohly být i jiné země, a zaslala dotazníky výrobcům oceli s organickým povlakem v Kanadě a Jižní Africe, a rovněž výrobcům v Brazílii a Jižní Koreji. Na dotazníky odpověděli pouze dva výrobci oceli s organickým povlakem, jeden v Kanadě a druhý v Jižní Koreji. Zdá se, že obě země jsou otevřenými trhy bez dovozních cel a s významným dovozem z několika třetích zemí. V Jižní Koreji jsou kromě tohoto nejméně čtyři další domácí výrobci dotčeného výrobku, což na tomto trhu zajišťuje zdravou konkurenci. Nicméně ve velmi pokročilém stadiu řízení a těsně před inspekcí útvarů Komise na místě, dne 3. července 2012, však jihokorejský výrobce nevysvětlitelně ukončil spolupráci.
(46)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byla jako srovnatelná země vybrána Kanada. V Kanadě jsou kromě tohoto nejméně čtyři další domácí výrobci dotčeného výrobku, což na tomto trhu zajišťuje zdravou konkurenci. Šetřením se nezjistil žádný důvod, proč by neměla být Kanada považována za vhodnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty.
(47)
Několik zúčastněných stran namítlo, že strukturu nákladů kanadského výrobce nelze srovnávat se strukturou nákladů čínského vyvážejícího výrobce. Žádné významné rozdíly ve struktuře nákladů však nebyly zjištěny a toto tvrzení se tudíž zamítá.
(48)
Údaje předložené v odpovědi spolupracujícího kanadského výrobce byly analyzovány a bylo stanoveno, že se jedná o spolehlivé informace, na jejichž základě lze stanovit běžnou hodnotu.
(49)
Vyvozuje se tedy předběžný závěr, že Kanada je vhodnou a přiměřenou srovnatelnou zemí podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
4.2. Stanovení běžné hodnoty
(50)
Jelikož společnost, která byla zařazena do vzorku a společnost, jejíž žádost o individuální zjišťování byla přijata, neprokázaly, že splňují kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství, a další společnost, která byla zařazena do vzorku, o zacházení jako v tržním hospodářství nepožádala, byla běžná hodnota pro všechny čínské vyvážející výrobce stanovena na základě informací od výrobce ve srovnatelné zemi.
(51)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku v Kanadě nezávislým odběratelům reprezentativní. Bylo zjištěno, že spolupracující kanadský výrobce prodává obdobný výrobek v reprezentativním množství na domácím kanadském trhu ve srovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku a vyvážejícím výrobcem, jehož žádost o individuální zjišťování byla přijata.
(52)
Komise poté zkoumala, zda tento prodej může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům. Prodejní transakce byly považovány za ziskové v případě, kdy se jednotková cena rovnala výrobním nákladům, nebo byla vyšší. Byly tudíž stanoveny výrobní náklady kanadského výrobce během období šetření.
(53)
U druhů výrobků, u nichž se více než 80 % objemu prodeje daného druhu na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší, než jsou výrobní náklady, a vážený průměr prodejní ceny daného druhu dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle druhu výrobku vypočítána jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného druhu na domácím trhu, bez ohledu na skutečnost, zda byl tento prodej ziskový, či nikoli.
(54)
Pokud objem ziskového prodeje určitého druhu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného druhu nebo pokud vážený průměr ceny daného druhu nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného druhu výrobku v období šetření.
(55)
Pokud jde o neziskové druhy výrobků, byla běžná hodnota vypočítána za použití výrobních nákladů kanadského výrobce plus prodejní, správní a režijní náklady a ziskového rozpětí u ziskových druhů výrobků.
4.3. Vývozní ceny pro vyvážející výrobce, kterým bylo přiznáno individuální zacházení
(56)
Jelikož všichni spolupracující vyvážející výrobci, kterým bylo přiznáno individuální zacházení, prodávali na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit za dotčený výrobek.
4.4. Srovnání
(57)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Ve vhodných případech byly provedeny úpravy s ohledem na náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením, úvěry a bankovními poplatky a provizemi ve všech případech, které se ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené důkazy.
5. Dumpingová rozpětí
(58)
Dumpingová rozpětí pro vyvážející výrobce, kterým bylo uděleno individuální zacházení, byla v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení stanovena na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty stanovené pro srovnatelnou zemi s váženou průměrnou vývozní cenou každé společnosti vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením.
(59)
Vážený průměr dumpingových rozpětí vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byl vypočítán pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku. Na základě toho činí prozatímní dumpingové rozpětí pro vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, vyjádřené jako procento z ceny CIF na hranice Unie před proclením 61,1 %.
(60)
Za účelem vypočtení celostátního dumpingového rozpětí použitelného na nespolupracující nebo neznámé vyvážející výrobce v ČLR byla nejprve stanovena úroveň spolupráce tím, že se objem vývozu do Unie, jak jej uvedli spolupracující vyvážející výrobci, porovnal s ekvivalentními statistikami Eurostatu.
(61)
Vzhledem k tomu, že míra spolupráce ze strany ČLR činila přibližně 70 %, bylo dumpingové rozpětí použitelné celostátně pro všechny ostatní vývozce v ČLR vypočteno na základě nejvyššího dumpingového rozpětí stanoveného pro reprezentativní typy produktů vyvážejících výrobců. Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu předběžně stanovena na 77,9 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
(62)
Na základě toho činí prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd) a Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
67,4 %
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd a Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
54,6 %
Union Steel China a Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
59,2 %
Vážený průměr vzorku
61,1 %
Celostátní dumpingové rozpětí
77,9 %
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(63)
Ke zjištění celkové výroby v Unii v posuzovaném období byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně informací uvedených v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze a ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku.
(64)
Během období šetření vyrábělo ocel s organickým povlakem 22 výrobců v Unii. Na základě uvedeném v předchozím bodě odůvodnění byla celková výroba v Unii během období šetření odhadnuta na přibližně 3 645 298 tun. Výrobci v Unii, kteří představují celkovou výrobu v Unii, tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení a budou proto dále nazýváni „výrobní odvětví Unie“.
2. Určení příslušného trhu Unie
(65)
Během šetření se zjistilo, že významná část výroby výrobců v Unii zařazených do vzorku byla určena k využití pro vlastní spotřebu, tj. výrobky byly často pouze předány (bez faktury) a/nebo dodány za transferové ceny v rámci jedné společnosti nebo skupiny společností k dalšímu navazujícímu zpracování.
(66)
V zájmu zjištění, zda výrobní odvětví Unie utrpělo újmu či nikoliv, a za účelem stanovení spotřeby a různých ekonomických ukazatelů týkajících se situace výrobního odvětví Unie, se zkoumalo, zda a do jaké míry musí být v analýze vzato v úvahu následné využití obdobného výrobku vyráběného výrobním odvětvím Unie.
(67)
V zájmu získání co nejúplnějšího obrazu o situaci ve výrobním odvětví Unie byly shromážděny a analyzovány údaje o veškeré činnosti v souvislosti s ocelí s organickým povlakem a následně bylo stanoveno, zda je výroba určena k využití pro vlastní spotřebu, nebo pro volný trh.
(68)
Bylo zjištěno, že smysluplná analýza a hodnocení se musí zaměřit na situaci na volném trhu v případě těchto ekonomických ukazatelů týkajících se výrobního odvětví Unie: objem prodeje a prodejní ceny na trhu Unie, podíl na trhu, růst, objem vývozu a ceny; ukazatele újmy byly tedy upraveny o známé využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej v rámci výrobního odvětví Unie, přičemž využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej byly analyzovány odděleně.
(69)
U ostatních ekonomických ukazatelů bylo však na základě šetření zjištěno, že mohou být smysluplně zkoumány jedině vztažením k celé činnosti. Výroba (jak u závislého, tak u volného trhu), kapacita, využití kapacity, investice, stav zásob, zaměstnanost, produktivita, mzdy a schopnost získávat kapitál skutečně závisí na celé činnosti, ať už je výroba závislá nebo prodávaná na volném trhu.
3. Spotřeba v Unii
(70)
Výrobní odvětví Unie prodává obdobný výrobek odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a rovněž jej prodává/předává společnostem, které jsou ve spojení, k dalšímu navazujícímu zpracování, např. střediskům služeb pro ocelářský průmysl.
(71)
Při výpočtu zřejmé spotřeby oceli s organickým povlakem v Unii Komise sečetla objem celkového dovozu oceli s organickým povlakem do Unie na základě údajů Eurostatu a objem prodeje a využití pro vlastní spotřebu obdobného výrobku v Unii vyráběného výrobním odvětvím Unie na základě údajů z podnětu a ověření během inspekcí u výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(72)
Pokud jde o údaje Eurostatu týkající se dovozu, je třeba poznamenat, že popisy příslušných kódů KN (viz 13. bod odůvodnění výše) nejsou omezeny na popis výrobku, který je předmětem šetření, a údaje podle Eurostatu o dovozu pod těmito kódy mohou tedy zahrnovat i jiné výrobky. Nicméně kvůli nedostatku informací o případném množství takového dalšího dovozu či důkazů svědčících o jeho významném množství bylo předběžně rozhodnuto použít úplné údaje týkající se dovozu pod příslušnými kódy KN na základě údajů Eurostatu.
(73)
Na tomto základě se spotřeba Unie vyvíjela takto:
2008
2009
2010
OŠ
Spotřeba (v tunách)
5 691 713
4 327 650
4 917 068
5 177 970
Index (2008 = 100)
100
76
86
91
(74)
Během posuzovaného období se celková spotřeba na trhu EU snížila o 9 %. V letech 2008 a 2009 došlo v důsledku globálních negativních dopadů hospodářské krize zejména na stavebnictví k poklesu o přibližně 24 %. Poté začala spotřeba opět stoupat a celkově vzrostla od roku 2009 do období šetření o 20 %, nicméně nedosáhla původní úrovně z roku 2008.
4. Dovoz z dotčené země a podíl na trhu
(75)
Během posuzovaného období se dovoz z ČLR do Unie vyvíjel takto:
2008
2009
2010
OŠ
Objem dovozu z ČLR (v tunách)
472 988
150 497
464 582
702 452
Index (2008 = 100)
100
32
98
149
Podíl na trhu
8,3 %
3,5 %
9,4 %
13,6 %
Index (2008 = 100)
100
42
114
163
Zdroj: Eurostat
(76)
Bez ohledu na vývoj spotřeby došlo u objemu dovozu z ČLR v posuzovaném období k výraznému nárůstu, a to o 49 %. V důsledku negativních dopadů hospodářské krize klesl v roce 2009 výrazně i objem dovozu z ČLR. Dovoz z ČLR však začal opět velmi rychle stoupat a v období od roku 2009 do období šetření dosáhl nárůstu na úrovni působivých 367 %.
(77)
Stejně tak se v posuzovaném období zvýšil podíl na trhu tohoto dovozu, a sice o 63 %. I když v období 2008 až 2009 klesl více než o polovinu, vykázal od roku 2009 do období šetření výrazný nárůst, který dosáhl 290 %.
4.1. Ceny dovozu a cenové podbízení
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
OŠ
Průměrná cena (EUR/t)
875
728
768
801
Index (2008 = 100)
100
83
88
91
Zdroj: Eurostat
(78)
Průměrná cena dovozu z ČLR klesla během posuzovaného období o 9 %. V letech 2008 a 2009 došlo k výraznému poklesu o 17 %, poté vzrostla během období 2009 až 2010 o pět procentních bodů a během období šetření o další tři procentní body.
(79)
Ceny dovozu z ČLR byly v celém posuzovaném období setrvale nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Z výše uvedené tabulky vyplývá, že ačkoli v době vrcholící hospodářské krize v roce 2009, kdy spotřeba náhle klesla a na trhu došlo k výraznému zpomalení, nepomohlo čínskému dovozu udržet si podíl na trhu ani cenové snížení o 17 %, došlo díky neustálému cenovému podbízení v následujících letech ke stabilnímu působivému nárůstu podílu na trhu čínského dovozu od roku 2009 do období šetření.
(80)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých druhů výrobku prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami jednotlivých typů výrobku z dovozu spolupracujících čínských výrobců účtovanými prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o náklady po dovozu.
(81)
Toto cenové srovnání bylo provedeno podle druhu u transakcí na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledek srovnání vyjádřený jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření poukázal na vážené průměrné rozpětí cenového podbízení až o 25,9 % ze strany čínských vyvážejících výrobců.
5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
5.1. Předběžné poznámky
(82)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
(83)
Jak je uvedeno v 5. bodě odůvodnění výše, za účelem posouzení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl proveden výběr vzorku.
(84)
V zájmu stanovení mikroekonomických ukazatelů, jako jsou jednotkové ceny, jednotkové výrobní náklady, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost získávat kapitál a stav zásob, poskytlo šest výrobců v EU zařazených do vzorku potřebné údaje, které byly u nich také ověřeny.
(85)
Údaje, které žadatel poskytl za všechny výrobce oceli s organickým povlakem v Unii, byly porovnány s dalšími dostupnými zdroji a ověřenými údaji výrobců v Unii zařazených do vzorku a použity ke stanovení makroekonomických ukazatelů, jako je výroba výrobního odvětví Unie, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost a produktivita.
5.2. Údaje týkající se výrobního odvětví Unie jako celku
5.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(86)
Ke zjištění celkové výroby v Unii v posuzovaném období byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobního odvětví Unie, včetně informací uvedených v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze a ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku.
2008
2009
2010
OŠ
Objem výroby (v tunách)
4 218 924
3 242 741
3 709 441
3 645 298
Index (2008 = 100)
100
77
88
86
Výrobní kapacita (v tunách)
5 649 268
5 754 711
5 450 138
5 431 288
Index (2008 = 100)
100
102
96
96
Index využití kapacity
75 %
56 %
68 %
67 %
Index (2008 = 100)
100
75
91
90
Zdroj: podnět, odpovědi na dotazník
(87)
Z výše uvedené tabulky vyplývá, že v posuzovaném období výroba klesla o 14 %. Výroba prudce poklesla v roce 2009 zároveň se snížením poptávky, ovšem v roce 2010 o něco vzrostla, nicméně během období šetření navzdory nárůstu spotřeby opět mírně poklesla.
(88)
Výrobní kapacita se během posuzovaného období snížila o 4 %. Využití kapacity vykázalo stejný trend jako výroba a v posuzovaném období kleslo o 10 %.
5.2.2. Objem prodeje, podíl na trhu a růst
2008
2009
2010
OŠ
Objem prodeje (v tunách)
3 355 766
2 707 611
3 003 917
2 936 255
Index (2008 = 100)
100
81
90
87
Podíl na trhu (v tunách)
59,0 %
62,6 %
61,1 %
56,7 %
Index (2008 = 100)
100
106
104
96
Zdroj: podnět, odpovědi na dotazník
(89)
V roce 2009 výrazně klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a to o 19 %. V roce 2010 se tento objem zvýšil o devět procentních bodů, ale poté během období šetření klesl o tři procentní body.
(90)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu klesl během posuzovaného období o 4 %. Po počátečním nárůstu podílu výrobního odvětví Unie na trhu v roce 2009 došlo v roce 2010 a v období šetření opět k jeho poklesu, takže výsledný podíl na trhu byl o 6 % nižší během období šetření než v roce 2009, a to i přesto, že ve stejném období vzrostla spotřeba o více než 20 %. Toto odvětví nemohlo tedy využít rostoucí spotřeby a získat zpět objem prodeje a část podílu na trhu, které ztratilo.
(91)
Zatímco spotřeba Unie klesla během posuzovaného období o 9 % a objem prodeje výrobního odvětví Unie stranám, které nejsou ve spojení, klesl o 13 %, snížil se podíl výrobního odvětví Unie na trhu o 2,3 procentní body z 59 % v roce 2008 na 56,7 % během období šetření.
5.2.3. Zaměstnanost a produktivita
2008
2009
2010
OŠ
Zaměstnanost (v ekvivalentech plného pracovního úvazku, FTE)
6 790
5 953
5 723
5 428
Index (2008 = 100)
100
88
84
80
Produktivita (t/FTE)
621
545
648
672
Index (2008 = 100)
100
88
104
108
Zdroj: podnět, odpovědi na dotazník, Eurofer
(92)
Zaměstnanost ve výrobním odvětví unie postupně klesala. Celkový počet zaměstnanců v tomto výrobním odvětví počítaný v ekvivalentech plného pracovního úvazku klesl během posuzovaného období o 20 %, přičemž nejnižší úrovně dosáhl v období šetření. Produktivita nicméně v posuzovaném období vzrostla o 8%, což svědčí o tom, že se výrobní odvětví rovněž snažilo snížit výrobní náklady.
5.3. Údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku
5.3.1. Průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii a výrobní náklady
(93)
Průměrná prodejní cena výrobců v Unii zařazených do vzorku odběratelům v EU, kteří nejsou ve spojení, klesla během posuzovaného období o 3 %. Od roku 2009 do období šetření ceny zároveň se zvýšením spotřeby a objemem prodeje vzrostly o 23 %, nedosáhly však výše z roku 2008.
(94)
Současně vzrostly během posuzovaného období průměrné náklady na výrobu a prodej obdobného výrobku o 6 %, a to kvůli nárůstu výrobních nákladů na jednotku, zatímco prodejní, správní a režijní náklady na jednotku klesly o 34 %.
(95)
Po poklesu jednotkové ceny odběratelům, kteří nejsou ve spojení, o 21 % v roce 2009 a související ztrátě začala jednotková cena opět stoupat. V roce 2010 a během období šetření došlo ve výrobním odvětví Unie k růstu nákladů, který mohl být vyrovnán pouze mírným zvýšením cen, což přesně stačilo na udržení úrovně ziskovosti z roku 2010 a z období šetření. V důsledku toho ovšem došlo k další ztrátě podílu na trhu, jelikož ceny čínského dovozu byly stabilně nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
2008
2009
2010
OŠ
Jednotková cena v EU pro odběratele, kteří nejsou ve spojení (EUR/t)
1 023
805
911
994
Index (2008 = 100)
100
79
89
97
Jednotkové výrobní náklady (EUR/t)
925
884
893
978
Index (2008 = 100)
100
95
97
106
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
5.3.2. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
2008
2009
2010
OŠ
Ziskovost prodeje v EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje)
6,7 %
-9,3 %
2,8 %
2,6 %
Index (2008 = 100)
100
- 138
41
39
Peněžní tok (v EUR)
328 190 880
211 298 356
152 030 083
204 650 414
Index (2008 = 100)
100
64
46
62
Investice (v EUR)
55 717 957
4 537 128
12 530 132
15 302 264
Index (2008 = 100)
100
8
22
27
Návratnost investic
13,8 %
-13,9 %
5,9 %
6 %
Index (2008 = 100)
100
- 101
43
44
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(96)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům, kteří nejsou ve spojení, byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. V roce 2009 během hospodářské krize dramaticky klesla ziskovost výrobního odvětví Unie, což vedlo ke ztrátě 13,9 %. Od roku 2010 se situace začala zlepšovat, nicméně rostoucí výrobní náklady neumožnily dosáhnout úrovně ziskovosti, která je považována pro dané výrobní odvětví za přiměřenou a udržitelnou (6,7 %, viz 156. bod odůvodnění). Během celého posuzovaného období poklesla ziskovost o 61 %.
(97)
Vývoj v oblasti peněžního toku z velké části odrážel záporný vývoj ziskovosti. Nejnižší úrovně bylo dosaženo v roce 2010. Obdobně i návratnost investic klesla o 56 % z 13,8 % v roce 2008 na 6 % v období šetření.
(98)
Uvedený vývoj ziskovosti, peněžního toku a návratnosti investic v posuzovaném období snížil schopnost výrobního odvětví Unie investovat do svých činností a ohrozil jeho rozvoj. Na začátku posuzovaného období dokázalo výrobní odvětví Unie učinit významné investice, poté však jejich výše v roce 2009 výrazně klesla, přičemž během posuzovaného období došlo k celkovému poklesu o 73 %.
(99)
Jak je uvedeno výše, finanční výsledky výrobního odvětví Unie se zhoršily, nebylo však zjištěno, že by v průběhu posuzovaného období byla vážně postižena jeho schopnost získávat kapitál.
5.3.3. Stav zásob
2008
2009
2010
OŠ
Stav zásob na konci roku (v tunách)
116 852
97 533
124 848
130 593
Index (2008 = 100)
100
83
107
112
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(100)
U šesti výrobců v Unii zařazených do vzorku představoval stav zásob v období šetření přibližně 8 % objemu výroby. Konečný stav zásob se během posuzovaného období zvýšil o 12 %. Ačkoli je třeba poznamenat, že stav zásob není pro dané výrobní odvětví významným ukazatelem, jelikož se výroba odvíjí zejména od konkrétních objednávek, došlo k hlavnímu nárůstu stavu zásob od roku 2009 do období šetření, což odpovídalo období největšího nárůstu dumpingového dovozu z ČLR.
5.3.4. Mzdové náklady
Průměrné mzdové náklady na zaměstnance (v EUR, výrobci v EU zařazení do vzorku)
60 959
57 892
58 637
62 347
Index (2008 = 100)
100
95
96
102
(101)
Průměrné mzdové náklady výrobců v Unii zařazených do vzorku vzrostly během posuzovaného období pouze o 2 %, což je nižší než míra inflace. Z šetření vyplynulo, že výrobci zařazení do vzorku výrazně snížili zejména celkové a administrativní náklady a dohlíželi na účinnost.
5.3.5. Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej
(102)
Jak je uvedeno v 65. bodě odůvodnění, v EU existuje významný trh s ocelí s organickým povlakem, který tvoří navazující zpracování tohoto výrobku výrobním odvětvím Unie. Za účelem analýzy tohoto trhu byl zohledněn veškerý objem využití pro vlastní spotřebu a objem prodeje stranám, které jsou ve spojení (závislý prodej), výrobci v Unii zařazenými do vzorku a dalšími výrobci v Unii.
(103)
Bylo zjištěno, že využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej byly určeny k dalšímu zpracování samotnými společnostmi nebo společnostmi, které jsou s nimi ve spojení v rámci skupiny výrobců v Unii zařazených do vzorku, kteří zejména obchodují se stavebními materiály, a jsou tudíž koncovými uživateli oceli s organickým povlakem.
(104)
Na výše uvedeném základě bylo stanoveno, že využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej výrobců v Unii představovaly 27 % celkového objemu výroby během období šetření. Během posuzovaného období kleslo využití pro vlastní spotřebu a související objem prodeje o 19 % a podíl na trhu se snížil o 11 %.
2008
2009
2010
OŠ
Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej (v tunách)
1 225 686
935 374
994 933
993 701
Index (2008 = 100)
100
76
81
81
Podíl na trhu
22 %
22 %
20 %
19 %
Index (2008 = 100)
100
100
94
89
Zdroj: Podnět a ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(105)
Hodnota využití pro vlastní spotřebu a závislého prodeje byla analyzována na základě odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci zařazenými do vzorku, které u nich byly ověřeny během inspekcí. Z šetření vyplynulo, že mezi využitím pro vlastní spotřebu a závislým prodejem nebyl, pokud jde o konečné využití výrobku, významný rozdíl. Využití pro vlastní spotřebu uváděly společnosti, kde navazující výroba probíhala v rámci stejné právnické osoby, zatímco závislý prodej byl prodej na fakturu jiným právnickým osobám, které jsou ve spojení. Kromě toho byla metoda pro stanovení cen v rámci využití pro vlastní spotřebu i závislého prodeje stranám, které jsou ve spojení, podobná, tj. společnostem ve spojení i navazujícím interním výrobním jednotkám společností zařazených do vzorku byla účtována reálná hodnota (metoda „cost plus“) výrobku.
(106)
Průměrná hodnota na tunu se tak během posuzovaného období zvýšila o 1 % a byla tudíž během období šetření o 2 % nižší než prodejní cena výrobců v Unii zařazených do vzorku určená odběratelům, kteří nejsou ve spojení.
2008
2009
2010
OŠ
Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej (EUR/t)
967
787
910
975
Index (2008 = 100)
100
81
94
101
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(107)
Vzhledem k tomu, že většina závislého prodeje a využití pro vlastní spotřebu byla určena pro navazující obchodování se stavebními materiály výrobců v Unii, byly uvedený prodej a využití pro vlastní spotřebu rovněž nepřímo vystaveny konkurenci od ostatních hráčů na trhu, včetně dumpingového dovozu z ČLR. Interní poptávka ze strany navazující výroby se odvíjí od šance následné výrobky prodat na volném trhu, který není ovlivňován dumpingovým dovozem. Lze tedy vyvodit, že příčinou klesajícího objemu a podílu na trhu během posuzovaného období byla konkurence dumpingového dovozu z ČLR.
5.3.6. Účinky minulého dumpingu a subvencování
(108)
Jelikož se jedná o první antidumpingové řízení ohledně dotčeného výrobku, nejsou k dispozici žádné údaje pro posouzení účinků případného minulého dumpingu nebo subvencování.
6. Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(109)
Všechna zjištěná rozpětí uvedená výše v oddíle o dumpingu jsou výrazně vyšší než nepatrná. Navíc vzhledem k objemu dumpingového dovozu z ČLR a jeho cenám není možné považovat dopad skutečného dumpingového rozpětí na trh EU za zanedbatelný.
7. Závěr ohledně újmy
(110)
Šetřením bylo prokázáno, že se všechny ukazatele újmy pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie během posuzovaného odvětví zhoršily, nebo se nevyvíjely v souladu se spotřebou.
(111)
V posuzovaném období v souvislosti s klesající spotřebou nepřetržitě a výrazně rostl dovoz z ČLR. Zároveň klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie celkem o 13 % a jeho podíl na trhu se z 59 % v roce 2008 propadl na 56,7 % v období šetření. Přestože se spotřeba od roku 2009 do období šetření po roce hospodářské krize, která měla dopad na poptávku, zvýšila o 20 %, podíl výrobního odvětví Unie na trhu se i nadále zmenšoval. Vzhledem k výrazné expanzi dumpingového dovozu z ČLR na trh EU se výrobnímu odvětví Unie nepodařilo opět získat ztracený podíl na trhu. Levný dumpingový dovoz v posuzovaném období rostl, doprovázen setrvalým podbízením ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie.
(112)
Dále byly významně dotčeny ukazatele újmy týkající se finančních výsledků výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok a ziskovost. To znamená, že byla rovněž oslabena schopnost výrobního odvětví Unie získávat kapitál a investovat.
(113)
Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(114)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a čl. 3 odst. 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz pocházející z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Byly přezkoumány i jiné známé činitele, které mohly vedle dumpingového dovozu výrobnímu odvětví Unie způsobovat újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
2. Účinek dumpingového dovozu
(115)
Šetření prokázalo, že se spotřeba v Unii během posuzovaného období snížila o 9 %, zatímco objem dumpingového dovozu z ČLR dramaticky vzrostl přibližně o 49 %, přičemž podíl tohoto dovozu na trhu vzrostl o 63 % z 8,3 % v roce 2008 na 13,6 % v období šetření. Zároveň klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie stranám, které nejsou ve spojení, o 13 % a jeho podíl na trhu se zmenšil o 4 % z 59 % v roce 2008 na 56,7 % v období šetření.
(116)
Ačkoli byl dovoz z ČLR rovněž poznamenán hospodářskou krizí a v letech 2008 a 2009 klesl o 68 %, začal od roku 2009 do období šetření znovu velmi rychle růst, přičemž na konci období šetření byl o 367 % větší, přestože se spotřeba Unie v tomto období zvýšila pouze o 20 %. Snížením jednotkové ceny o 9 % ve srovnání s rokem 2008 a cenovým podbízením vůči výrobnímu odvětví Unie o 25,9 % během období šetření navýšil čínský dovoz svůj podíl na trhu od roku 2008 do období šetření o 63 % a dosáhl podílu 13,6 %.
(117)
Zároveň od roku 2008 do období šetření klesl objem prodeje výrobců v Unii stranám, které nejsou ve spojení, celkem o 13 %. V době zotavování trhu, od roku 2009 do období šetření, zvýšilo výrobní odvětví Unie objem prodeje stranám, které nejsou ve spojení, o pouhých 8 %, zároveň však ztratilo 9 % podílu na trhu, a z rostoucí spotřeby tedy těžilo pouze v omezené míře. Prospěch ze zvyšující se spotřeby tak měl zejména čínský dovoz, který ostatní hráče na trhu výrazně předběhl.
(118)
Průměrné dovozní ceny se u dovozu z ČLR za posuzované období snížily o 9 %. I když po prudkém poklesu v roce 2009 pak mezi rokem 2009 a obdobím šetření pomalu rostly, zůstávaly stabilně pod úrovní cen účtovaných výrobním odvětvím Unie. Jednotková cena pro odběratele v EU, kteří nejsou ve spojení, klesla o pouhá 3 %, a prokázala tak určitou odolnost vůči tlaku na ceny vyvíjenému čínským dovozem. Tyto ceny se však zjevně udržely na úkor nižšího objemu prodeje a snížené ziskovosti z tohoto prodeje, která klesla z 6,7 % v roce 2008 na 2,6 % v období šetření, celkem tedy o 61 %, přičemž zároveň rostly výrobní náklady.
(119)
Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit, že prudký nárůst dumpingového dovozu z ČLR při cenách, které v porovnání s výrobním odvětvím Unie neustále vykazovaly cenové podbízení, hrál rozhodující roli ve způsobení podstatné újmy výrobnímu odvětví Unie, které pak již nemohlo plně těžit ze zotavující se spotřeby v Unii.
3. Účinky jiných činitelů
3.1. Dovoz ze třetích zemí
Země
2008
2009
2010
OŠ
Jižní Korea
Objem (v tunách)
228 123
226 568
173 935
237 164
Index (2008 = 100)
100
99
76
104
Podíl na trhu (v %)
4 %
5,2 %
3,5 %
4,6 %
Index (2008 = 100)
100
131
88
114
Průměrná cena
901
727
846
903
Index (2008 = 100)
100
81
94
100
Indie
Objem (v tunách)
159 999
149 138
155 384
141 391
Index (2008 = 100)
100
93
97
88
Podíl na trhu (v %)
2,8 %
3,4 %
3,2 %
2,7 %
Index (2008 = 100)
100
123
112
97
Průměrná cena
932
667
773
824
Index (2008 = 100)
100
72
83
88
Ostatní země
Objem (v tunách)
249 151
158 461
124 319
167 007
Index (2008 = 100)
100
64
50
67
Podíl na trhu (v %)
4,4 %
3,7 %
2,5 %
3,2 %
Index (2008 = 100)
100
84
58
74
Průměrná cena
951
809
924
955
Index (2008 = 100)
100
85
97
100
Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě ČLR
Objem (v tunách)
637 274
534 167
453 637
545 562
Index (2008 = 100)
100
84
71
86
Podíl na trhu (v %)
11,2 %
12,3 %
9,2 %
10,5 %
Index (2008 = 100)
100
110
82
94
Průměrná cena
929
735
842
898
Index (2008 = 100)
100
79
91
97
Zdroj: Eurostat
(120)
Přestože dovoz z ČLR představoval během období šetření 56 % veškerého dovozu do EU, byly zde i další významné zdroje dovozu, a sice z Indické republiky (dále jen „Indie“) (11 %) a Jižní Koreje (19 %). Na rozdíl od dovozu z ČLR poklesl dovoz z Indie, i přes výrazné snížení průměrné ceny o 12 %, během posuzovaného období celkem o 12 % a ztratil 3 % podílu na trhu. Dovoz z Jižní Koreje vzrostl o pouhá 4 %, přičemž průměrná cena zůstala na úrovni z roku 2008. Indický dovoz vykazoval v období šetření 2,7 % podílu na trhu, zatímco dovoz z Jižní Koreje měl podíl 4,6 %.
(121)
Dovoz z ostatních zemí, který představoval 14 % celkového dovozu, klesl o 33 % a jeho průměrná cena zůstala na úrovni z roku 2008.
(122)
Přestože byla průměrná cena dovozu ze všech ostatních zemí nižší než cena výrobního odvětví Unie, jeho případný účinek lze považovat pouze za okrajový. Zaprvé neexistují důkazy, že dovoz z ostatních zdrojů probíhal podle nekalých praktik. Zadruhé, na rozdíl od čínského dovozu, byla celková úroveň cen z ostatních hlavních zdrojů dovozu relativně stabilní během celého posuzovaného období, z čehož vyplývá, že výrobní odvětví Unie může tomuto dovozu v daných tržních segmentech úspěšně konkurovat. Zatřetí dovoz z ostatních zemí v posuzovaném období klesl a stále zůstává na nízké úrovni, jak celkově, tak i u jednotlivých hlavních vyvážejících zemí. Kromě toho potvrzuje klesající podíl na trhu ostatního dovozu, že tento dovoz nemohl způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu.
3.2. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
2008
2009
2010
OŠ
Vývoz, údaje Eurostatu (v tunách)
669 790
612 204
580 477
605 760
Index (2008 = 100)
100
91
87
90
Průměrná cena (EUR/t)
1 068
937
995
1 092
Index (2008 = 100)
100
88
93
102
Vývoz podle výrobců v Unii zařazených do vzorku
53 542
46 516
48 102
46 228
Index (2008 = 100)
100
87
90
86
Průměrná prodejní cena (EUR/t)
1 086
826
984
1 132
Index (2008 = 100)
100
76
91
104
Zdroj: Eurostat a ověřené odpovědi na dotazník
(123)
Celkový vývoz oceli s organickým povlakem výrobního odvětví Unie do třetích zemí poklesl podle údajů Eurostatu během posuzovaného období o 10 %. Průměrná cena však byla poměrně vysoká a během posuzovaného období se zvýšila o 2 %. Vývoz představoval 17 % celkové výroby EU a umožnil výrobnímu odvětví Unie dosáhnout úspor z rozsahu a snížit celkové výrobní náklady. Lze proto dojít k závěru, že vývozní aktivity výrobního odvětví Unie nemohly být možnou příčinou podstatné újmy.
(124)
Tento celkový obraz odráží situace ve vývozu odběratelům ve třetích zemích, kteří nejsou ve spojení, ze strany výrobců v Unii zařazených do vzorku. Tento vývoz klesl během posuzovaného období o 14 %, nicméně i zde byly jednotkové vývozní ceny stabilně vyšší (průměrně o 2 až 12 % podle daného roku), než ceny v EU. Vzhledem k tomu, že objem vývozu tvořil pouze 3 % celkové výroby, nemohl přispět k újmě způsobené trhu EU.
3.3. Vlastní dovoz výrobního odvětví Unie z ČLR
(125)
V průběhu šetření bylo namítnuto, že žadatelé (prostřednictvím svých společností ve spojení) sami dováželi dotčený výrobek z ČLR a že tento dovoz představoval 20 až 40 % celkového dovozu z ČLR. Na podporu tohoto tvrzení však nebyl předložen žádný důkaz. Po prošetření těchto tvrzení bylo zjištěno, že během období šetření výrobci v Unii dovezli přibližně pouze 10 000 tun, což bylo z velké části v souladu s údaji poskytnutými žadatelem při zahájení řízení. Dále bylo zjištěno, že společnosti, které jsou ve spojení s výrobci v Unii, dovezli přibližně stejný objem, o němž nebyly na základě článku 19 základního nařízení podány informace. Tento dovoz celkem představoval pouze 2-3 % celkového dovozu z ČLR. V důsledku toho nelze vyvodit, že výrobní odvětví Unie dováželo z ČLR v takovém množství a podle takového vzorce, aby za prvé zpochybnilo vlastní status coby výrobců v Unii v souladu s čl. 4 odst. 1 písm. a) základního nařízení, nebo za druhé, aby si způsobilo újmu samo sobě. Toto tvrzení se proto předběžně zamítá.
3.4. Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej
(126)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že újmu výrobnímu odvětví Unie způsobila jeho účast v navazujícím obchodování se stavebními materiály (např. sendvičovými panely, lichoběžníkovými plechy atd.), a to buď přímo, nebo prostřednictvím společností, které jsou v rámci skupiny ve spojení. Tyto strany zejména uvedly, že výrobní odvětví Unie prodávalo ocel s organickým povlakem vlastním navazujícím podnikům za nižší ceny, než společnostem, které nejsou ve spojení, a tudíž vlastní podniky v rámci skupiny „subvencovalo“ a umožnilo jim cenové podbízení vůči konkurenci v navazujícím odvětví.
(127)
Jak je uvedeno ve 102. až 107. bodě odůvodnění výše, byla průměrná hodnota využití pro vlastní spotřebu a závislého prodeje za tunu v období šetření pouze o 2 % nižší než prodejní ceny pro odběratele, kteří nejsou ve spojení. Kromě toho šetření ukázalo, že využití pro vlastní potřebu a závislý prodej byly s největší pravděpodobní samy nepřímo ovlivněny nekalou konkurencí dumpingového dovozu. Pokud by navazující podniky výrobního odvětví Unie měly nějakou výhodu, jak tvrdily některé zúčastněné strany, projevilo by se to ve vývoji tohoto ukazatele újmy. Toto tvrzení se proto předběžně zamítá.
3.5. Hospodářská krize
(128)
Hospodářská krize a její dopad na stavebnictví alespoň částečně vysvětluje pokles poptávky a tlak na ceny během posuzovaného období. Jak je uvedeno výše, v roce 2009 se spotřeba snížila o 24 %. Nicméně v roce 2010 se trh začal zotavovat a do konce období šetření vzrostla spotřeba o 20 %.
(129)
Při analýze újmy a příčinné souvislosti však bylo zhroucení trhu v roce 2009 a jeho následné zotavování od roku 2009 do období šetření analyzováno zvlášť. V rámci analýzy újmy a příčinné souvislosti bylo jasně prokázáno, že dovoz z ČLR maximálně využil zotavující se spotřeby a kromě toho neustále vykazoval cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, díky čemuž se možnost pro všechny hráče využít rovných šancí a zotavit se z krize stala neustálým bojem o přežití.
3.6. Nadbytečná strukturální kapacita
(130)
Některé zúčastněné strany uvedly, že příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie, které z velké části sestává z vertikálně integrovaných výrobců oceli, nebyl dovoz z ČLR, ale strukturální problémy odvětví oceli EU, jako je např. nadbytečná kapacita. Rovněž bylo namítnuto, že konsolidace odvětví oceli, která se uskutečnila před posuzovaným obdobím, vedla k nadbytečné kapacitě a že jakákoli způsobená újma byla důsledkem příliš velkého počtu výrobních zařízení.
(131)
Výroba oceli s organickým povlakem je skutečně kapitálově náročná a dané odvětví má poměrně vysoké fixní náklady. Nelze však dojít k závěru, že by konsolidace odvětví oceli, která se uskutečnila před posuzovaným obdobím, vedla k nadbytečné kapacitě. Ze zjištění vyplývá, že po mírném zvýšení výrobní kapacity v roce 2009 odvětví v roce 2010 kapacitu snížilo a v období šetření došlo k dalšímu poklesu. Úroveň kapacity v období šetření byla na nižší úrovni než skutečná spotřeba v roce 2008, tedy rok před plným dopadem hospodářské krize. Spotřeba v EU se dosud nevrátila na úroveň z roku 2008.
(132)
Z šetření kromě toho vyplývá, že nepříznivý dopad nadbytečné kapacity lze připsat pouze v minimálním rozsahu výrobcům oceli s organickým povlakem v EU. Šetření zaprvé prokázalo, že výrobní odvětví Unie zjevně podniklo opatření s cílem zachovat účinnost - prodejní, správní a režijní náklady se výrazně snížily, a to o 34 %, přičemž produktivita za výrobní odvětví jako celek vzrostla o 8 % a u společností zařazených do vzorku o 6%. Za druhé pokračující investice do výrobních linek a flexibilita při jejich využívání pro výrobu jiných výrobků pomohly dosáhnout úspor z rozsahu a snížit konečné fixní náklady. Využití kapacity společností zařazených do vzorku tak během posuzovaného období kleslo o 18 %, průměrné výrobní náklady vzrostly pouze o 9 %, a to včetně nákladů na suroviny. Nelze proto dojít k závěru, že by nadbytečná kapacita narušila příčinnou souvislost. Toto tvrzení se proto předběžně zamítá.
4. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(133)
Bylo prokázáno, že v posuzovaném období, a zejména od roku 2009 do období šetření, došlo k podstatnému nárůstu objemu dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu. Bylo také zjištěno, že ceny v rámci tohoto dovozu byly trvale podbízivé ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, zejména v období šetření.
(134)
Uvedený růst objemu levného dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu probíhal současně s negativním vývojem hospodářské situace výrobního odvětví Unie. Tato situace se zhoršila v období šetření, kdy výrobní odvětví Unie navzdory rostoucí spotřebě nedokázalo získat zpět ztracený podíl na trhu a zlepšit ziskovost, přičemž další finanční ukazatele, jako je peněžní tok a návratnost investic, stagnovaly na úrovni z roku 2010 a zaměstnanost dosáhla své nejnižší úrovně.
(135)
Zkoumání ostatních známých činitelů, které mohly způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, ukázalo, že tyto činitele nejsou takové, aby narušily příčinnou souvislost zjištěnou mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
(136)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového vývozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
1. Předběžné poznámky
(137)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(138)
Výrobní odvětví Unie jako celek tvoří 22 známých výrobců, kteří podle sdružení Eurofer představují veškerou výrobu oceli s organickým povlakem v Unii. Výrobci působí v různých členských státech Unie a v souvislosti s výrobou dotčeného výrobku přímo zaměstnávají více než 5 400 lidí.
(139)
Žádný z výrobců se nepostavil proti zahájení šetření. Jak vyplývá z výše uvedených makroekonomických ukazatelů, ke zhoršení situace a negativnímu vlivu dumpingového dovozu došlo v celém výrobním odvětví Unie.
(140)
Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z ČLR. Je třeba připomenout, že všechny ukazatele újmy během posuzovaného období vykazovaly negativní trend. Zejména ukazatele újmy související s finančními výsledky spolupracujících výrobců v Unii, jako je například ziskovost a návratnost investic, byly závažně ovlivněny. Pokud by opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie jako velmi pravděpodobné.
(141)
Předpokládá se, že uložením prozatímních antidumpingových cel se na trhu Unie obnoví spravedlivé obchodní podmínky, které výrobnímu odvětví Unie umožní, aby cena oceli s organickým povlakem odrážela různé složky nákladů a podmínky na trhu. Lze rovněž očekávat, že uložení prozatímních opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, o nějž přišlo v průběhu posuzovaného období, což bude mít kladný dopad na jeho ziskovost a celkovou finanční situaci.
(142)
Pokud by opatření uložena nebyla, lze očekávat, že by došlo k další ztrátě podílu na trhu a že by ziskovost výrobního odvětví Unie nadále klesala. To by bylo ze střednědobého a dlouhodobého hlediska neudržitelné. Je rovněž pravděpodobné, že by jednotliví výrobci museli uzavřít svá výrobní zařízení, která byla během posuzovaného období vysoce ztrátová. Vzhledem k vzniklým ztrátám a k vysoké úrovni investic do výroby na začátku posuzovaného období se dá očekávat, že by v případě neuložení opatření většina výrobců v Unii nemohla své investice získat zpět.
(143)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení vyrovnávacích cel by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem uživatelů a dovozců
(144)
Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, přihlásilo se pět dovozců, nicméně na dotazník odpověděli pouze dva. V podnětu bylo uvedeno přibližně 100 uživatelů, z nichž se přihlásilo a vyjádřilo zájem o řízení 19 subjektů. Na dotazník následně odpovědělo deset společností.
(145)
Nejaktivnější uživatelé a dovozci předložili společná písemná podání a v průběhu šetření bylo uspořádáno několik slyšení. Jejich hlavní argumenty týkající se uložení opatření jsou analyzovány níže.
3.1. Hospodářská soutěž na trhu EU
(146)
Bylo předloženo tvrzení, že na trhu EU s ocelí s organickým povlakem není dostatečná hospodářská soutěž a že dovoz z ČLR byl nezbytný, aby společnosti dovážející a využívající ocel s organickým povlakem získali lepší vyjednávací pozici. Dále bylo namítáno, že výrobní odvětví Unie bylo s cílem kontrolovat trh součástí oligopolních uspořádání. Šetření v prozatímní fázi tato tvrzení nepotvrdilo. Mimo to bylo zjištěno, že výrobci v Unii si konkurovali na stejných trzích a často prodávali stejným odběratelům nebo stavebním společnostem patřícím různým výrobcům. Vzhledem k tomu, že až na nepodložené stížnosti o obtížích při vyjednávání o cenách nebyly poskytnuty žádné důkazy a že kromě pěti skupin výrobců v Unii, kteří podali stížnost, funguje v EU dalších jedenáct výrobců oceli s organickým povlakem, z nichž někteří jsou skutečně velcí, a s ohledem na řadu dalších zdrojů dovozu, se toto tvrzení nezdá podložené, a proto se předběžně zamítá.
3.2. Nedostatečné dodávky
(147)
Dále bylo předloženo tvrzení, že uložení opatření na čínský dovoz by na trhu EU mělo za následek nedostatek oceli s organickým povlakem. Avšak vzhledem ke značné rozmanitosti výše popsaných zdrojů dodávek, jakož i volné výrobní kapacitě výrobního odvětví Unie, se nepovažuje za pravděpodobné, že by k takové situaci došlo. Toto tvrzení se proto předběžně zamítá.
3.3. Závěr o zájmech uživatelů a dovozců
(148)
Deset spolupracujících uživatelů představovalo během období šetření 7 % celkového dovozu z Číny. Z šetření vyplynulo, že všichni uživatelé si udržují různé zdroje dodávek dotčeného výrobku. Nákup z Číny v průměru představoval přibližně 15 % jejich celkového nákupu výrobků z oceli s organickým povlakem. Kromě toho bylo zjištěno, že největší objem byl získán od výrobců v EU (73 %) a 12 % bylo dovezeno z jiných třetích zemí. Vzhledem k tomu, že dotčený výrobek je vysoce standardizovaný, je význam napojení na odběratele spíše relativní, jelikož uživatelé i dovozci mohou, pokud jde o kvalitu výrobků, poměrně snadno změnit zdroje dodávek.
(149)
Z šetření vyplynulo, že všichni spolupracující uživatelé s výjimkou jednoho vykázali zisk v odvětví, které dotčený výrobek využívá, přičemž jejich ziskovost se v období šetření pohybovala od 1 % do 13 % v závislosti na společnosti. Kromě toho nebyla ziskovost těchto společností výrazně závislá na dovozu dotčeného výrobku z ČLR.
(150)
Na základě odpovědí uživatelů na dotazník byl odhadnut pravděpodobný vliv navrhovaných opatření. Proto i za předpokladu, že pro spolupracující uživatele nastane ta nejméně příznivá situace, a sice že cenové zvýšení nebude možné přesunout dále a uživatelé budou nuceni z Číny dovážet dřívější množství, znamenal by dopad výše cla na jejich výrobní náklady zvýšení o 1 až 5 %, přičemž pro ziskovost by to mohlo znamenat pokles o 1 až 2,8 procentních bodů pro většinu dovozu a o přibližně 4 procentní body pro dovoz podléhající zbytkovému clu. Nicméně je pravděpodobnější, že dopad bude výrazně nižší než výše popsaná situace; vzhledem k tomu, že dovoz z Číny představuje poměrně malou část obchodní činnosti uživatelů, lze očekávat, že zvýšení nákladů související s antidumpingovými opatřeními bude možné poměrně snadno přesunout dále. Navíc vzhledem k tomu, že kromě mnoha výrobců v EU jsou také k dispozici významné alternativní zdroje dovozu, na které se opatření nebudou vztahovat, například Indie a Jižní Korea, očekává se, že ceny na trhu po uložení opatření budou odrážet i tyto faktory.
(151)
Dva spolupracující dovozci představovali během období šetření přibližně 6 % celkového dovozu z Číny, přesný podíl nebyl zveřejněn v souladu s článkem 19 základního nařízení. Stejně jako uživatelé si i dovozci vedle ČLR udrželi různé zdroje dodávek. Navíc bylo zjištěno, že pokud by dovozci zachovali schéma dovozu, které používali během období šetření, mohla by být jejich ziskovost ovlivněna opatřeními více než ziskovost uživatelů. V praxi však bývají dovozci coby obchodníci ještě pružnější než uživatelé, a byli by proto s největší pravděpodobností první, kdo se obrátí na alternativní zdroje dodávek.
(152)
V této souvislosti je rovněž třeba uvést, že část prospěchu z čínského dovozu na straně uživatelů a dovozců vzniká na základě nekalé cenové diskriminace praktikované čínskými vývozci, která ji umožňuje, a nikoli díky přirozené konkurenční výhodě. Obnovení rovných podmínek na trhu EU by proto mělo napravit narušení obchodu, k němuž došlo kvůli dumpingovému dovozu, a v podstatě umožní trhu s ocelí s organickým povlakem vrátit se k přirozené dynamice a cenovému vývoji poháněným tržním hospodářstvím a nebude znevýhodňovat ostatní hráče (uživatele, výrobce, konečné uživatele), kteří nemohou bezprostředně těžit z dumpingového dovozu.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(153)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
G. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(154)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
(155)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, která je působena výrobnímu odvětví Unie.
(156)
Při výpočtu výše cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého mohou přiměřeně dosáhnout výrobci ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii. Má se za to, že zisk, kterého by mohlo být dosaženo bez dumpingového dovozu, by měl vycházet z údajů z roku 2008, kdy byl čínský dovoz na trhu Unie přítomen v menší míře. Má se tedy za to, že ziskové rozpětí 6,7 % z obratu lze chápat jako přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu.
(157)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. Cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí 6,7 % k výrobním nákladům.
(158)
Na základě porovnání váženého průměru dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR, náležitě upravené, s ohledem na dovozní náklady a celní sazby, s cenou která výrobnímu odvětví Unie nezpůsobí újmu na trhu Unie během období šetření, se potom stanovilo potřebné zvýšení ceny. Rozdíl zjištěný tímto porovnáním byl poté vyjádřen jako procento průměrné dovozní hodnoty CIF porovnávaných typů.
2. Prozatímní opatření
(159)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření ohledně dovozu pocházejícího z ČLR, a to na úrovni nižších z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(160)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz výrobků pocházejících z ČLR a vyráběných těmito společnostmi, tedy uvedenými konkrétními právními subjekty. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(161)
Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu právnické osoby nebo po zřízení nových výrobních nebo prodejních subjektů) musí být adresovány Komisi (7) bezodkladně se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakoukoli změnu činností společnosti spojených s výrobou, prodejem na domácím trhu a vývozem související např. se změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(162)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se zbytková celní sazba vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(163)
Na základě výše uvedeného se dumpingové rozpětí, rozpětí újmy i prozatímní antidumpingové clo se stanoví takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Prozatímní clo
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd a Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
54,6 %
29,2 %
29,2 %
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd) a Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
67,4 %
55,3 %
55,3 %
Union Steel China a Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
59,2 %
13,2 %
13,2 %
Jiné spolupracující společnosti
61,1 %
42,5 %
42,5 %
Všechny ostatní společnosti
77,9 %
57,8 %
57,8%
H. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(164)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Rovněž je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely jakýchkoli konečných opatření mohou být znovu přehodnocena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem, tj. plochých válcovaných výrobků z nelegované nebo legované oceli (kromě korozivzdorné oceli), které jsou opatřené barvou, lakované nebo potažené plastem alespoň na jedné straně, kromě tzv. „sendvičových panelů“, které se používají ve stavebnictví a sestávají ze dvou vnějších kovových plechů se stabilizačním jádrem z izolačního materiálu uprostřed, a kromě výrobků se svrchním povlakem ze zinkového prachu (zinkový nátěr obsahující 70 % hmotnostních nebo více zinku) v současnosti kódů KN ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 (kódy TARIC 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 a 7226997091) a pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo
Doplňkový kód TARIC
Union Steel China; Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
13,2 %
B311
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd; Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd; Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd; Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd; Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
55,3 %
B312
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd; Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
29,2 %
B313
Angang Steel Company Limited
42,5 %
B314
Anyang Iron Steel Co. Ltd
42,5 %
B315
Baoshan Iron & Steel Co. Ltd
42,5 %
B316
Baoutou City Jialong Metal Works Co. Ltd.
42,5 %
B317
Changshu Everbright Material Technology Co.Ltd.
42,5 %
B318
Changzhou Changsong Metal Composite Material Co.Ltd.
42,5 %
B319
Cibao Modern Steel Sheet Jiangsu Co Ltd.
42,5 %
B320
Inner Mongolia Baotou Steel Union Co.Ltd.
42,5 %
B321
Jiangyin Ninesky Technology Co.Ltd.
42,5 %
B322
Jiangyin Zhongjiang Prepainted Steel Mfg Co.Ltd.
42,5 %
B323
Jigang Group Co., Ltd.
42,5 %
B324
Maanshan Iron&Steel Company Limited
42,5 %
B325
Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co. Ltd.
42,5 %
B326
Shandong Guanzhou Co. Ltd.
42,5 %
B327
Shenzen Sino Master Steel Sheet Co.Ltd.
42,5 %
B328
Tangshan Iron And Steel Group Co.Ltd.
42,5 %
B329
Tianjin Xinyu Color Plate Co.Ltd.
42,5 %
B330
Wuhan Iron And Steel Company Limited
42,5 %
B331
Wuxi Zhongcai New Materials Co.Ltd.
42,5 %
B332
Xinyu Iron And Steel Co.Ltd.
42,5 %
B333
Zhejiang Tiannu Color Steel Co. Ltd.
42,5 %
B334
Všechny ostatní společnosti
57,8 %
B999
3. Použití prozatímních sazeb antidumpingového cla stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. V případě nepředložení takové faktury se použije celní sazba vztahující se na všechny ostatní společnosti.
4. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 18. září 2012.
KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 845/2012
2012 m. rugsėjo 18 d.
kuriuo tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės organinėmis medžiagomis dengtiems plieno produktams nustatomas laikinasis antidempingo muitas
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 7 straipsnį,
pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
A. PROCEDŪRA
1. Inicijavimas
(1)
2011 m. gruodžio 21 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2) (toliau - pranešimas apie inicijavimą) Komisija paskelbė apie antidempingo tyrimo dėl tam tikrų į Sąjungą importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos (toliau - nagrinėjamoji šalis arba KLR) kilmės organinėmis medžiagomis dengtų plieno produktų inicijavimą.
(2)
Tyrimas inicijuotas po to, kai 2011 m. lapkričio 7 d.Eurofer (toliau - skundo pateikėjas) gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 70 proc.) visų tam tikrų organinėmis medžiagomis dengtų plieno produktų Sąjungoje, vardu pateikė skundą. Skunde pateikta šio produkto dempingo ir jo daromos materialinės žalos prima facie įrodymų, kurių pakako tyrimui pradėti.
2. Su tyrimu susijusios šalys
(3)
Komisija apie tyrimo inicijavimą oficialiai pranešė skundo pateikėjams, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, žinomiems eksportuojantiems KLR gamintojams, importuotojams, prekiautojams, naudotojams, tiekėjams ir žinomoms susijusioms asociacijoms ir KLR atstovams. Komisija taip pat informavo gamintojus Kanadoje ir Pietų Afrikos Respublikoje (toliau - Pietų Afrika), kurios pranešime apie inicijavimą buvo numatytos kaip galimos panašios šalys. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį.
(4)
Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį eksportuojančių gamintojų, Sąjungos gamintojų ir nesusijusių importuotojų skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo numatyta, kad pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį gali būti vykdoma atranka. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar bus reikalinga atranka, ir jei ji reikalinga, kad galėtų atrinkti bendroves, visų žinomų eksportuojančių gamintojų ir nesusijusių importuotojų paprašyta pranešti apie save Komisijai ir, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, pateikti pagrindinę informaciją apie su nagrinėjamu produktu susijusią veiklą per 2010 m. spalio 1 d. - 2011 m. rugsėjo 30 d. laikotarpį.
(5)
Pranešime apie inicijavimą Komisija paskelbė preliminariai atlikusi Sąjungos gamintojų atranką. Šią imtį sudarė šeši Sąjungos gamintojai, kurie Komisijai buvo žinomi kaip panašaus produkto gamintojai, atrinkti remiantis jų pardavimo ir gamybos apimtimi, dydžiu ir geografine vieta Sąjungoje. Atrinktų Sąjungos gamintojų gamyba sudarė 46 proc. Sąjungos gamybos ir 38 proc. Sąjungos pardavimo. Pranešime apie inicijavimą suinteresuotosios šalys taip pat buvo prašomos pareikšti savo nuomonę dėl laikinosios atrankos. Vienas Sąjungos gamintojas pareiškė, kad nenori būti įtrauktas į atranką ir buvo pakeistas kitu didžiausiu gamintoju.
(6)
26 eksportuojantys gamintojai arba eksportuojančių KLR gamintojų grupės pateikė prašomą informaciją ir sutiko būti atrinktais. Remdamasi eksportuojančių gamintojų pateikta informacija Komisija iš pradžių atrinko tris eksportuojančius gamintojus, kurių eksporto į Sąjungą kiekis buvo didžiausias. Tačiau vienas iš atrinktų eksportuojančių gamintojų nepateikė tikslių eksporto duomenų ir buvo išbrauktas iš atrinktų bendrovių sąrašo. Du kiti eksportuojantys gamintojai, kurie vėliau buvo įtraukti į atranką, bendradarbiauti atsisakė. Todėl galiausiai Komisija nusprendė apriboti atranką iki pradžioje tyrimui atrinktų dviejų eksportuojančių gamintojų, kurių eksporto į Sąjungą kiekis buvo didžiausias. Jų eksporto kiekis sudarė daugiau kaip 30 proc. viso eksporto iš visų bendradarbiaujančių Kinijos eksportuojančių gamintojų.
(7)
Kad eksportuojantys KLR gamintojai, kurie to pageidauja, galėtų pateikti prašymus taikyti rinkos ekonomikos režimą (toliau - RER) arba individualų režimą (toliau - IR), Komisija žinomiems susijusiems eksportuojantiems Kinijos gamintojams, Kinijos valdžios institucijoms ir kitiems eksportuojantiems Kinijos gamintojams, kurie pranešė apie save per pranešime apie inicijavimą nurodytą terminą, išsiuntė prašymų formas. Trys Kinijos eksportuojantys gamintojai, įskaitant vieną atrinktą gamintoją, prašė, kad pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį jiems būtų taikomas RER arba, o jeigu atlikus tyrimą būtų nustatyta, kad jie neatitiko RER sąlygų, - IR. Vienas iš šių eksportuojančių gamintojų, kuris nebuvo atrinktas, vėliau prašymą atsiėmė. Kitas atrinktas eksportuojantis gamintojas paprašė jam taikyti tik IR.
(8)
Penki nesusiję importuotojai pateikė prašomą informaciją ir sutiko būti atrinktais. Todėl atsižvelgiant į nedidelį bendradarbiaujančių importuotojų skaičių, atranka buvo nebereikalinga.
(9)
Komisija nusiuntė klausimynus dviem atrinktiems eksportuojantiems KLR gamintojams, 14 kitų eksportuojančių KLR gamintojų, kurie prašė klausimyno, keturiems Kanados gamintojams, trims Pietų Afrikos gamintojams, penkiems Korėjos Respublikos (toliau - Pietų Korėja) gamintojams, penkiems Brazilijos Federacinės Respublikos (toliau - Brazilija) gamintojams, - šalims, kurios gali būti pasirinktos panašiomis šalimis), šešiems atrinktiems Sąjungos gamintojams, penkiems bendradarbiaujantiems Sąjungos importuotojams ir žinomiems naudotojams.
(10)
Atsakymus pateikė devyni eksportuojantys KLR gamintojai ir susijusios bendrovės, vienas Kanados gamintojas ir vienas kitos galimos panašios šalies (Pietų Korėjos) gamintojas. Be to, klausimyno atsakymus pateikė šeši atrinkti Sąjungos gamintojai, du nesusiję importuotojai ir dešimt naudotojų.
(11)
Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga norint padaryti preliminarias išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų. Tikrinamieji vizitai buvo surengti toliau nurodytų bendrovių patalpose:
(a)
Sąjungos gamintojai
-
ArcelorMittal Belgium (Belgija) ir susijusi pardavimo bendrovė ArcelorMittal Flat Carbon Europe SA (Liuksemburgas);
-
ArcelorMittal Poland (Lenkija);
-
ThyssenKrupp Steel Europe AG (Vokietija);
-
voestalpine Stahl GmbH ir voestalpine Stahl Service Center GmbH (Austrija);
-
Tata Steel Maubeuge SA (anksčiau vadinta Myriad SA, Prancūzija);
-
Tata Steel UK Ltd (Jungtinė Karalystė);
(b)
Eksportuojantys KLR gamintojai
-
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd ir jos susijusios bendrovės: Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd ir Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd;
-
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd ir jos susijusi bendrovė Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd;
-
Union Steel China ir jos susijusi bendrovė Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd.;
(c)
Sąjungos importuotojai
-
ThyssenKrupp Mannex (Vokietija);
(d)
Sąjungos naudotojai
-
Steelpartners NV (priklausanti Joris IDE group), Belgija.
3. Tiriamasis laikotarpis
(12)
Atliekant tyrimą dėl dempingo ir žalos nagrinėtas laikotarpis nuo 2010 m. spalio 1 d. iki 2011 m. rugsėjo 30 d. (toliau - tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2008 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
1. Nagrinėjamasis produktas
(13)
Šiame tyrime nagrinėjamas produktas - tam tikri organinėmis medžiagomis dengti plieno produktai, t. y. plokšti valcavimo produktai iš legiruotojo arba iš nelegiruotojo plieno (neįskaitant nerūdijančio plieno), dažyti, lakuoti arba apvilkti plastikais bent iš vienos pusės, išskyrus vadinamąsias statybai skirtas sluoksniuotąsias plokštes, sudarytas iš dviejų išorinių metalo lakštų su stabilizuojančiu izoliacinės medžiagos sluoksniu tarp jų, ir išskyrus produktus, padengtus galutiniu cinko dulkių dangos (cinko dažai, kurių sudėtyje esantis cinkas sudaro ne mažiau 70 proc. masės) sluoksniu, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70, ir kurių kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika (toliau - nagrinėjamasis produktas).
(14)
Organinėmis medžiagomis dengti plieno produktai daugiausia naudojami statybos pramonėje, taip pat tolesniam įvairių statyboje naudojamų produktų apdorojimui (pvz., sluoksniuotosioms plokštėms, stogams, plakiravimui ir t. t.). Kitos naudojimo sritys - buitinės technikos gamyba (buitinės technikos ir elektronikos prekės) arba statybinė įranga (durys, radiatoriai, lempos ir kt.).
2. Panašus produktas
(15)
Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad Sąjungos pramonės gaminami ir Sąjungoje parduodami organinėmis medžiagomis dengti plieno produktai, KLR gaminami ir KLR vidaus rinkoje parduodami organinėmis medžiagomis dengti plieno produktai ir iš KLR į Sąjungą importuojami organinėmis medžiagomis dengti plieno produktai, kaip ir Kanadoje, kuri pasirinkta panašia šalimi, gaminami ir parduodami organinėmis medžiagomis dengti plieno produktai, iš esmės pasižymi tokiomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis ir cheminėmis savybėmis ir jų galutinio naudojimo paskirtis yra ta pati. Todėl šie produktai preliminariai laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
(16)
Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad produktų iš KLR nebuvo galima palyginti su Sąjungos pramonės parduodamais produktais, nes pirmieji buvo parduodami skirtingai rinkai ir kainų segmentui bei skirti naudoti kitai galutinei paskirčiai, pvz., statybose lauko sąlygomis, o didelė Sąjungos pramonės produktų dalis yra aukštos kokybės produktai, skirti tik specializuotai buitinės technikos rinkai.
(17)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad, nors iš tiesų Sąjungos gamintojai dalį savo gamybos pardavė tokiuose rinkos segmentuose, kaip buitinė technika, tie patys produktai buvo parduodami ir statybinių medžiagų pramonėje, kuri, kaip teigiama, yra pagrindinis Kinijos eksporto rinkos segmentas. Be to, nustatyta, kad šių dviejų sektorių kainos, palyginus skirtingiems naudotojams parduodamas tas pačias produktų rūšis, yra iš esmės panašios.
(18)
Reikėtų pažymėti, kad, kadangi nagrinėjamasis produktas yra labai standartizuotas, jis pasižymi panašiomis pagrindinėmis fizinėmis ir cheminėmis savybėmis kaip ir panašus produktas, neatsižvelgiant į galutinę naudojimo paskirtį. Todėl šis argumentas yra laikinai atmestas.
3. Prašymai neįtraukti produkto
(19)
Buvo gauti keli naudotojų, Kinijos eksportuotojų ir Sąjungos gamintojų prašymai neįtraukti tam tikrų rūšių produktų. Produktų rūšys, kurių prašyta neįtraukti yra, pvz., chromu arba alavu dengtas plienas ir plieno plokštės, dažytos neorganiniu cinko silikato gruntu arba kitomis neorganinėmis medžiagomis.
(20)
Tačiau kol kas nepadaryta jokių išvadų, nes kai kurie prašymai nėra pakankamai pagrįsti dokumentais, kad būtų galima priimti pagrįstą sprendimą. Todėl buvo nuspręsta šiuos teiginius išnagrinėti išsamiau.
C. DEMPINGAS
1. Rinkos ekonomikos režimas (toliau - RER)
(21)
Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktu, atliekant antidempingo tyrimus dėl importuojamų KLR kilmės produktų pagal minėto straipsnio 1-6 dalis normalioji vertė nustatoma tiems gamintojams, kurie atitiko pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus kriterijus. Trumpai ir tik aiškumo sumetimais toliau pateikiami apibendrinti kriterijai:
-
verslo sprendimai priimami atsižvelgiant į rinkos sąlygas, be didelio valstybės kišimosi, o sąnaudos atitinka rinkos vertes;
-
įmonės turi vieną aiškų svarbiausių apskaitos dokumentų, kurių nepriklausomas auditas atliekamas pagal tarptautinius apskaitos standartus ir kurie taikomi įvairiems tikslams, rinkinį;
-
nėra jokių didelių iškraipymų, likusių iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos;
-
bankroto ir nuosavybės įstatymai užtikrina pastovumą ir teisinį tikrumą ir
-
valiutos keitimo kursas nustatomas pagal rinkos kursą.
(22)
Kaip nurodyta 8 konstatuojamojoje dalyje, trys eksportuojantys KLR gamintojai pateikė prašymą dėl rinkos ekonomikos režimo (toliau - RER) ir užpildė prašymo taikyti RER formą per nurodytą laikotarpį. Vėliau vienas eksportuojantis gamintojas prašymą atsiėmė.
(23)
Dėl likusių dviejų bendradarbiaujančių eksportuojančių KLR gamintojų, kurie prašė jiems taikyti RER, po 2012 m. vasario 2 d. Teisingumo Teismo sprendimo (3) buvo nuspręsta toliau nagrinėti atrinkto eksportuojančio gamintojo (Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co. Ltd ir jo susijusių bendrovių) ir neatrinkto eksportuojančio gamintojo (Union Steel China ir jo susijusios bendrovės) pateiktus skundus. Komisija surinko visą, jos nuomone, būtiną informaciją ir atitinkamų bendrovių patalpose patikrino RER prašyme pateiktą informaciją.
(24)
Nustatyta, kad nei viena iš dviejų bendradarbiaujančių eksportuojančių KLR gamintojų grupių neatitinka RER taikymo kriterijų, nes pagrindinių žaliavų (karštai valcuoto plieno ritinių) sąnaudos yra gerokai iškraipytos dėl valstybės kišimosi į KLR plieno rinką ir iš esmės neatitinka rinkos vertės, kaip reikalaujama pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punktą.
(25)
Kinijos valstybės kišimąsi į plieno sektorių rodo tai, kad didžioji dauguma didelių Kinijos plieno gamintojų priklauso valstybei, o įrengtiesiems plieno sektoriaus pajėgumams ir produkcijai turi poveikio įvairūs penkerių metų pramonės planai, visų pirma dabartinis 12-asis penkerių metų (2011-2015 m.) geležies ir plieno sektoriaus planas.
(26)
Valstybė iš esmės kontroliuoja ir žaliavų rinką. Koksui ir geležies rūdai (pagrindinės plieno gamybos žaliavos) taikomi kiekybiniai eksporto apribojimai ir 40 proc. eksporto muitas. Todėl galima daryti išvadą, kad Kinijos plieno rinka yra iškreipiama dėl didelio valstybės kišimosi.
(27)
Šis iškraipymas atsispindi kainoje, kurią nagrinėtos bendrovės mokėjo už karštai valcuoto plieno ritinius TL. Nustatyta, kad kainos buvo gerokai mažesnės už tarptautines kainas. Todėl galima daryti išvadą, kad organinėmis medžiagomis dengtų plieno produktų gamybai itin naudinga dėl vyriausybės kišimosi nustatyta neįprastai maža karštai valcuotų plieno ritinių kaina, o tai iškraipo organinėmis medžiagomis dengtų plieno produktų kainą KLR. Šis iškraipymas suteikia Kinijos eksportuojantiems gamintojams didelį sąnaudų pranašumą, nes pagrindinės žaliavos (karštai valcuotų plieno ritinių) sąnaudos sudaro apie 80 proc. gamybos sąnaudų. Todėl galima teigti, kad nesilaikoma pirmojo kriterijaus.
(28)
Be pirmiau aprašytos bendros padėties, vienas eksportuojantis gamintojas neatitiko 2 kriterijaus, nes trijų su juo susijusių bendrovių grupės bendrovių apskaitos sistemos turėjo didelių trūkumų.
(29)
Komisija susijusioms KLR bendrovėms, KLR valdžios institucijoms ir skundo pateikėjui oficialiai atskleidė su RER susijusius nustatytus faktus. Be to, jiems buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti juos išklausyti, jei tam būtų svarbių priežasčių.
(30)
Rašytinius pareiškimus pateikė skundo pateikėjas, vienas Kinijos eksportuojantis gamintojas ir KLR valdžios institucijos. Skundo pateikėjas sutiko su nustatytais faktais dėl RER. Kinijos eksportuojantis gamintojas iš esmės suabejojo, ar kainos, kurias nagrinėjamos bendrovės mokėjo už karštai valcuotus plieno ritinius, yra gerokai mažesnės už tarptautines kainas, tačiau nepateikė šį argumentą pagrindžiančios informacijos. Tačiau Eurostato duomenys, patvirtinti kitais turimais statistiniais duomenimis (4), aiškiai rodo, kad šios kainos buvo gerokai mažesnės už tarptautines kainas palyginus su atitinkamomis kainomis Europoje, Šiaurės Amerikoje, Pietų Amerikoje ir Japonijoje. Todėl šis argumentas atmetamas.
(31)
KLR valdžios institucijos teigė, kad, remiantis galimu pramonės žaliavų (karštai valcuotų plieno ritinių) kainų iškraipymu visos šalies mastu, negalima automatiškai teigti, kad nesilaikoma 1 kriterijaus, pagal kurį raginama kainas nustatyti bendrovės lygiu. Tačiau, kaip minėta 27 konstatuojamojoje dalyje, pagrindinės žaliavos kainos iškraipymas atsispindi kainoje, kurią mokėjo visos nagrinėtos bendrovės. Pirma, šio fakto neginčijo nei viena šalis, ir, antra, RER tyrimas buvo atliktas bendrovės lygiu ir tyrimo išvados nėra susijusios vien tik su bendraisiais horizontaliaisiais klausimais. Todėl šis argumentas atmetamas.
(32)
Be to, KLR valdžios institucijos paaiškino, kad penkerių metų planai yra neprivalomos gairės, kurios neturi teisinės galios KLR. Tačiau, kaip nurodyta 25 konstatuojamojoje dalyje, nepaisant šių planų teisinio statuso, negalima paneigti, kad šiais planais KLR vyriausybės intervencija daro didelį poveikį įrengtiesiems plieno sektoriaus pajėgumams ir produkcijai. Todėl šis argumentas atmetamas.
(33)
Taip pat buvo tvirtinama, kad tai, kad RER prašymus nagrinėjo Komisija, yra nesuderinama su Teisingumo Teismo sprendimais (2012 m. vasario 2 d. (5) sprendimu Brosmann byloje ir 2012 m. liepos 19 d. (6) sprendimu Zhejiang Xinan Chemical byloje). Dėl šio argumento reikėtų pažymėti, kad tyrimas buvo atliekamas atsižvelgiant į sprendimą Brosmann byloje, tai savo pastabose pripažino ir pačios KLR valdžios institucijos. Be to, Zhejiang byloje buvo nagrinėtas valstybės kišimosi į bendrovės sprendimus klausimas. Tačiau atliekant šį tyrimą, pagrindinė priežastis atsisakyti suteikti RER buvo ta, kad pagrindinės žaliavos kainos neatspindi rinkos verčių. Todėl šis argumentas yra laikinai atmestas.
(34)
Taip pat tvirtinta, kad kadangi tuo pačiu metu atliekant antisubsidijų tyrimą dėl nagrinėjamojo produkto taip pat buvo nagrinėjamas sąnaudų iškraipymo klausimas, Komisija turėjo atsižvelgti į minėto tyrimo metu surinktus įrodymus šiuo klausimu. Dėl šio argumento reikėtų pažymėti, kad dabartinio antidempingo tyrimo metu atliekant RER tyrimą, buvo nagrinėta, ar pagrindinių žaliavų sąnaudos atitinka rinkos vertes. Todėl išvada, kad organinėmis medžiagomis dengtų plieno produktų gamybai KLR itin naudinga neįprastai maža karštai valcuotų plieno ritinių kaina, kaip išdėstyta 27 konstatuojamojoje dalyje, šiuo atžvilgiu yra pagrįsta ir niekaip nepažeidžia jokių galimų antisubsidijų tyrimo išvadų arba atvirkščiai. Bet kokios galimos antisubsidijų tyrimo išvados iš esmės skiriasi nuo RER nustatymo. Todėl šis argumentas yra laikinai atmestas.
(35)
KLR valdžios institucijos taip pat teigė, kad Komisija neatskleidė RER išvadų Kinijos valdžios institucijoms. Tačiau tai netiesa, nes 2012 m. liepos 12 d. Komisijos tarnybos Kinijos atstovybei ES pateikė verbalinę notą kartu su RER tyrimo išvadomis.
(36)
Galiausiai tvirtinta, kad nustatydama laikinus muitus Komisija naudojasi nepatikrintais panašios šalies gamintojo duomenimis. Tačiau tai netiesa, nes Komisija naudojosi duomenimis, kuriuos ji patikrino ir nustatė esant patikimus, kaip aiškiai nurodyta 48 konstatuojamojoje dalyje. Dėl bendradarbiavimo Komisijai teko kreiptis į panašų Kanados gamintoją, nes panašus Korėjos gamintojas atsisakė bendradarbiauti prieš pat suplanuotą ir sutartą tikrinamąjį vizitą, kaip paaiškinta 45 konstatuojamojoje dalyje. Todėl patikrinimas gamintojo patalpose bus atliktas po pirminio tyrimo etapo. Taip pat buvo teigiama, kad panašios šalies Korėjos bendrovė nutraukė bendradarbiavimą dėl sprendimo dėl RER. Tačiau taip nebuvo, nes bendradarbiavimas nutrauktas liepos 3 d., o išvados dėl RER paskelbtos 2012 m. liepos 12 d.
(37)
Nebuvo pateikta nei vieno argumento, kuriuo remiantis būtų galima pakeisti išvadas dėl RER nustatymo.
(38)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, nei viena iš dviejų bendradarbiaujančių KLR gamintojų grupių, kurios buvo prašiusios taikyti RER, negalėjo įrodyti, kad atitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte išdėstytus kriterijus.
2. Individualus režimas (IR)
(39)
Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu, muitas, jeigu jis taikomas, visos šalies mastu nustatomas šalims, kurioms taikomas minėtas straipsnis, išskyrus atvejus, kai bendrovės gali įrodyti, kad jos atitinka pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytus kriterijus. Trumpai ir tik aiškumo sumetimais toliau pateikiami šie kriterijai:
-
jei įmonės yra visiškai ar iš dalies užsienio kapitalo įmonės ar bendrosios įmonės, eksportuotojai gali nevaržomai grąžinti kapitalą ir pelną į savo šalį;
-
eksporto kainos ir apimtis, pardavimo sąlygos ir terminai yra nustatomi laisvai;
-
dauguma akcijų priklauso privatiems asmenims. Direktorių valdybose esantys ar svarbias vadovaujančias pareigas užimantys valstybės pareigūnai sudaro mažumą, arba turi būti įrodyta, kad įmonė vis dėlto yra pakankamai nepriklausoma nuo valstybės kišimosi;
-
valiutos keitimo kursas nustatomas pagal rinkos kursą ir
-
valstybės kišimasis nėra toks, kad būtų galima išvengti nustatytų priemonių, jei atskiriems eksportuotojams nustatytos skirtingos muito normos.
(40)
RER taikyti prašęs atrinktas eksportuojantis gamintojas taip pat prašė taikyti IT, jei jam nebūtų taikomas RER. Kitas atrinktas eksportuojantis gamintojas prašė taikyti tik IR. Remiantis turima informacija buvo preliminariai nustatyta, kad šie du eksportuojantys KLR gamintojai atitiko IR taikymo kriterijus.
3. Individualus nagrinėjimas (IN)
(41)
Prašymus atlikti individualų nagrinėjimą pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 3 dalį pateikė šeši bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai, iš kurių tik vienas prašė RER. Preliminariai nuspręsta IN taikyti RER prašiusiam eksportuojančiam gamintojui, t. y. Union Steel China, kadangi tai pernelyg neapsunkintų tyrimo, nes šio eksportuojančio gamintojo patikrinimas jau buvo atliktas nagrinėjant jo prašymą taikyti RER.
(42)
Šis eksportuojantis gamintojas pateikė prašymą dėl RER, tačiau taip pat prašė taikyti IR, jei jam nebūtų taikomas RER. Išnagrinėjus jo prašymą, preliminariai nuspręsta Union Steel China taikyti IR, nes ji atitiko IR kriterijus.
4. Normalioji vertė
4.1. Panašios šalies pasirinkimas
(43)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą eksportuojantiems gamintojams, kuriems netaikomas RER, normalioji vertė turi būti nustatyta remiantis vidaus rinkos kainomis arba apskaičiuota normaliąja verte panašioje šalyje.
(44)
Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad normaliajai vertei nustatyti panašia šalimi ji ketina pasirinkti Kanadą arba Pietų Afriką ir paragino suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas apie tai.
(45)
Komisija nagrinėjo, ar kitos šalys galėtų būti pagrįstai pasirinktos panašiomis šalimis, todėl buvo išsiųsti klausimynai organinėmis medžiagomis dengtų plieno produktų gamintojams Kanadoje ir Pietų Afrikoje, taip pat Brazilijoje ir Pietų Korėjoje. Tik du organinėmis medžiagomis dengtų plieno produktų gamintojai, vienas Kanadoje ir vienas Pietų Korėjoje, atsakė į klausimyną. Paaiškėjo, kad abi šalys turi atviras rinkas be jokių importo muitų, į kurias daug importuojama iš kelių trečiųjų šalių. Be to, paaiškėjo, kad nagrinėjamąjį produktą Pietų Korėjoje gamina bent keturi kiti vietos gamintojai, o tai užtikrina tinkamą konkurencijos lygį vidaus rinkoje. Tačiau, tyrimui gerokai pasistūmėjus į priekį, 2012 m. liepos 3 d., prieš pat Komisijos tarnybų tikrinamąjį vizitą, Pietų Korėjos gamintojas nieko nepaaiškinęs nutraukė bendradarbiavimą.
(46)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, Kanada buvo pasirinkta panašia šalimi. Nagrinėjamąjį produktą Kanadoje gamina bent keturi kiti vietos gamintojai, o tai užtikrina tinkamą konkurencijos lygį vidaus rinkoje. Atlikus tyrimą nenustatyta priežasčių, dėl kurių Kanada nebūtų tinkama šalis normaliajai vertei nustatyti.
(47)
Kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad Kanados gamintojo sąnaudų struktūros negalima palyginti su eksportuojančio Kinijos gamintojo išlaidų struktūra. Tačiau nebuvo nustatyta jokių didelių sąnaudų struktūros skirtumų, todėl šis argumentas buvo atmestas.
(48)
Duomenys, kuriuos bendradarbiaujantis Kanados gamintojas pateikė klausimyno atsakymuose, buvo patikrinti ir nustatyta, kad informacija yra patikima ir ja remiantis galima nustatyti normaliąją vertę.
(49)
Todėl daroma preliminari išvada, kad Kanada yra tinkama ir pagrįsta panaši šalis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą.
4.2. Normaliosios vertės nustatymas
(50)
Kadangi viena atrinkta bendrovė, kurios prašymas taikyti individualų nagrinėjimą buvo priimtas, negalėjo įrodyti, kad ji atitinka RER kriterijus, o kita atrinkta bendrovė nepateikė prašymo taikyti RER, normalioji vertė visiems eksportuojantiems Kinijos gamintojams buvo nustatyta remiantis iš panašios šalies gamintojo gauta informacija.
(51)
Remdamasi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi Komisija pirmiausia išnagrinėjo, ar Kanadoje nepriklausomiems pirkėjams parduotas panašaus produkto kiekis buvo tipiškas. Nustatyta, kad bendradarbiavusio Kanados panašaus produkto gamintojo parduodamas kiekis Kanados vidaus rinkoje buvo tipiškas, palyginti su atrinktų eksportuojančių gamintojų ir eksportuojančio gamintojo, kurio prašymas taikyti individualų nagrinėjimą buvo priimtas, į Sąjungą eksportuoto nagrinėjamojo produkto kiekiu.
(52)
Komisija vėliau patikrino, ar toks pardavimas gali būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai atlikta nustatant, kokia nepriklausomiems pirkėjams parduoto kiekio dalis buvo parduota pelningai. Pelningais buvo laikomi pardavimo sandoriai, kai vieneto kaina buvo lygi gamybos sąnaudoms arba jas viršijo. Todėl buvo nustatytos Kanados gamintojo gamybos sąnaudos per TL.
(53)
Tų rūšių produkto, kurio kiekis, parduotas tos rūšies produkto vidaus rinkoje didesnėmis už vieneto sąnaudas kainomis, buvo didesnis nei 80 proc., o vidutinė svertinė tos rūšies produkto pardavimo kaina buvo ne mažesnė nei tos rūšies produkto vieneto gamybos sąnaudos, atveju normalioji vertė kiekvienai produkto rūšiai apskaičiuota pagal viso nagrinėjamosios rūšies produkto pardavimo faktinių vidaus rinkos kainų svertinį vidurkį, neatsižvelgiant į tai, ar pardavimas buvo pelningas ar nepelningas.
(54)
Jeigu tam tikros rūšies produkto pelningo pardavimo apimtis sudarė ne daugiau kaip 80 proc. visos tos rūšies produkto pardavimo apimties arba jeigu tos rūšies produkto vidutinė svertinė kaina buvo mažesnė už vieneto gamybos sąnaudas, normalioji vertė buvo nustatoma pagal faktinę vidaus rinkos kainą, kuri buvo apskaičiuota pagal tos rūšies produkto tik pelningo pardavimo vidaus rinkoje per TL vidutinę svertinę kainą.
(55)
Produkto rūšims, kurios nebuvo parduodamos pelningai, normalioji vertė apskaičiuota remiantis Kanados gamintojo gamybos sąnaudomis, pridėjus pardavimo, bendrąsias ir administracines išlaidas (PBA) ir pelno maržą už pelningus produktus.
4.3. Eksportuojančių gamintojų, kuriems taikomas IR, eksporto kainos
(56)
Kadangi visi bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai, kuriems buvo suteiktas IR, eksportavo prekes į Sąjungą parduoti tiesiogiai nepriklausomiems Sąjungos pirkėjams, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį eksporto kainos buvo nustatytos remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis nagrinėjamojo produkto kainomis.
4.4. Palyginimas
(57)
Normalioji vertė ir eksporto kaina palygintos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui. Prireikus atlikti koregavimai, atsižvelgiant į transporto frachto, draudimo, tvarkymo ir papildomas išlaidas, pakavimo, kreditų ir banko mokesčius bei komisinius, jei jie, kaip nustatyta, visais atvejais buvo pagrįsti, tikslūs ir paremti įrodymais.
5. Dempingo skirtumai
(58)
Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalimis, dempingo skirtumai eksportuojantiems gamintojams, kuriems suteiktas IR, nustatyti remiantis panašiai šaliai nustatytos vidutinės svertinės normaliosios vertės ir kiekvienos bendrovės vidutinės svertinės nagrinėjamojo produkto eksporto kainos palyginimu, ir išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą procentine dalimi.
(59)
Neatrinktiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams buvo nustatytas atrinktų eksportuojančių gamintojų taikomo dempingo skirtumų svertinis vidurkis. Tuo remiantis, procentais išreikštas CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą laikinasis dempingo skirtumas neatrinktiems eksportuojantiems gamintojams yra 61,1 proc.
(60)
Kad būtų galima apskaičiuoti dempingo skirtumą, visos šalies mastu taikomą nebendradarbiaujantiems arba nežinomiems eksportuojantiems KLR gamintojams, pirmiausia, palyginus bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų nurodytą eksporto į Sąjungą apimtį ir atitinkamus Eurostato statistinius duomens, nustatytas bendradarbiavimo lygis.
(61)
Atsižvelgiant į maždaug 70 proc. KLR bendradarbiavimo lygį, dempingo skirtumas, visos šalies mastu taikomas visiems kitiems KLR eksportuotojams, apskaičiuotas naudojant didžiausią dempingo skirtumą, nustatytą tipiškoms eksportuojančių gamintojų produktų rūšims. Tuo remiantis, preliminariai nustatytas dempingo dydis visos šalies mastu buvo 77,9 proc. CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą.
(62)
Atsižvelgiant į tai, procentais išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą laikinojo dempingo skirtumai yra tokie:
Bendrovė
Laikinasis dempingo skirtumas
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd) ir Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
67,4 %
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd ir Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
54,6 %
Union Steel China ir Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
59,2 %
Svertinis atrinktų bendrovių vidurkis
61,1 %
Visos šalies dempingo skirtumas
77,9 %
D. ŽALA
1. Sąjungos gamyba ir Sąjungos pramonė
(63)
Norint nustatyti visą nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungoje pagamintą produkto kiekį naudotasi visa turima informacija apie Sąjungos gamintojus, įskaitant skunde nurodytą informaciją, Sąjungos gamintojų prieš inicijuojant tyrimą ir jį inicijavus pateiktus duomenis ir patikrintus atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymus.
(64)
Per TL organinėmis medžiagomis dengtus plieno produktus Sąjungoje gamino 22 gamintojai. Remiantis tuo, kas išdėstyta ankstesnėje konstatuojamojoje dalyje, apskaičiuota, kad per TL Sąjungoje iš viso pagaminta 3 645 298 tonų. Remiantis pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalimi ir 5 straipsnio 4 dalimi, Sąjungos pramonei priskiriami visi Sąjungos gamintojai, kurie pagamina visą Sąjungos produkciją ir kurie toliau vadinami Sąjungos pramone.
2. Susijusios Sąjungos rinkos nustatymas
(65)
Tyrimo metu nustatyta, kad didelė dalis atrinktų Sąjungos gamintojų produkcijos buvo skirta uždarajam naudojimui, t. y. dažnai paprasčiausiai pervežama (neišrašant sąskaitos faktūros) ir (arba) pristatoma vidaus sandorių kainomis tai pačiai bendrovei ar bendrovių grupei tolesniam perdirbimui.
(66)
Siekiant nustatyti, ar Sąjungos pramonei buvo padaryta žala, ir vartojimo bei įvairius ekonominius rodiklius, susijusius su Sąjungos pramonės padėtimi, buvo tiriama, ar atliekant analizę reikės atsižvelgti ir kokiu mastu į tolesnį Sąjungos pramonės pagaminto panašaus produkto naudojimą.
(67)
Siekiant kiek įmanoma išsamiau apibūdinti Sąjungos pramonės padėtį, buvo renkami ir analizuojami su visa organinėmis medžiagomis dengtų plieno produktų veikla susiję duomenys ir vėliau buvo nustatyta, ar produkcija skirta uždarajai ar laisvajai rinkoms.
(68)
Analizuojant kitus su Sąjungos pramone susijusius ekonominius rodiklius nustatyta, kad, norint atlikti pagrįstą analizę ir vertinimą reikėjo atsižvelgti į laisvojoje rinkoje vyraujančią padėtį: pardavimo apimtį ir pardavimo kainas Sąjungos rinkoje, rinkos dalį, augimą, eksporto apimtį ir kainas, todėl atitinkamai buvo pakoreguoti žinomo uždarojo naudojimo ir pardavimo Sąjungos pramonei žalos rodikliai, o uždarasis naudojimas ir pardavimas buvo nagrinėti atskirai.
(69)
Tačiau kitų ekonominių rodiklių analizė, atlikus tyrimą, parodė, kad juos galima pagrįstai išnagrinėti tik atsižvelgiant į visą veiklą. Iš tikrųjų gamyba (uždarojoje ir laisvojoje rinkoje), pajėgumai, pajėgumų panaudojimas, investicijos, atsargos, užimtumas, produktyvumas, darbo užmokestis, sugebėjimas padidinti kapitalą priklauso nuo visos veiklos, neatsižvelgiant į tai, ar produkcija realizuojama uždarojoje, ar laisvojoje rinkoje.
3. Sąjungos vartojimas
(70)
Sąjungos pramonė panašų produktą parduoda nesusijusiems pirkėjams ir parduoda (perleidžia) susijusioms bendrovėms kaip naudotojoms toliau perdirbti, pvz., plieno gaminių centrams.
(71)
Apskaičiuodama tariamą Sąjungos organinėmis medžiagomis dengtų plieno produktų vartojimą, Komisija susumavo visą į Sąjungą importuotų organinėmis medžiagomis dengtų plieno produktų kiekį, kurį nurodė Eurostatas, ir Sąjungoje parduotą bei savo reikmėms sunaudotą Sąjungos pramonės pagaminto panašaus produkto kiekį, kaip nurodyta skunde ir kaip buvo patikrinta per tikrinamuosius vizitus atrinktų Sąjungos gamintojų patalpose.
(72)
Kalbant apie Eurostato importo duomenis, reikėtų paminėti, kad atitinkami jų KN kodų aprašymai (žr. 13 konstatuojamąją dalį) neapsiriboja tik tiriamojo produkto aprašymu, taigi, į Eurostato pateiktus importo duomenis pagal minėtus kodus gali būti įtraukti kiti produktai. Tačiau neturint informacijos apie faktiškai paveiktą tokio kito importo kiekį arba įrodymų, kad toks kiekis gali būti svarbus, laikinai nuspręsta naudoti Eurostato pateiktus išsamius duomenis apie importą pagal atitinkamus KN kodus.
(73)
Taigi bendro vartojimo Sąjungoje raida buvo tokia:
2008 m.
2009 m.
2010 m.
TL
Vartojimas (tonomis)
5 691 713
4 327 650
4 917 068
5 177 970
Indeksas (2008 m. = 100)
100
76
86
91
(74)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu bendras vartojimas ES rinkoje sumažėjo 9 proc. 2008-2009 m. vartojimas sumažėjo maždaug 24 proc., ir tai gali būti siejama su pasauliniu neigiamu ekonomikos krizės poveikiu, ypač statybos pramonei. Vėliau vartojimas pradėjo didėti ir nuo 2009 m. iki TL padidėjo iš viso 20 proc., bet pradinio 2008 m. lygio nepasiekė.
4. Importo iš nagrinėjamosios šalies rinkos dalis
(75)
Importo iš KLR į Sąjungą raida per nagrinėjamąjį laikotarpį:
2008 m.
2009 m.
2010 m.
TL
Importo iš KLR apimtis (tonomis)
472 988
150 497
464 582
702 452
Indeksas (2008 m. = 100)
100
32
98
149
Rinkos dalis
8,3 %
3,5 %
9,4 %
13,6 %
Indeksas (2008 m. = 100)
100
42
114
163
Šaltinis - Eurostato duomenys.
(76)
Nepaisant vartojimo raidos, importo iš KLR kiekis nagrinėjamuoju laikotarpiu gerokai - 49 proc. - padidėjo. Dėl neigiamų ekonomikos krizės pasekmių importo iš KLR kiekis 2009 m. taip pat smarkiai sumažėjo. Tačiau importas iš KLR pradėjo itin sparčiai atsigauti, o nuo 2009 m. iki TL buvo įspūdingas - 367 proc.
(77)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu 63 proc. padidėjo ir minėto importo rinkos dalis. Nors nuo 2008 m. iki 2009 m. ji sumažėjo daugiau nei per pusę, nuo 2009 m. iki TL įspūdingai didėjo ir pasiekė 290 proc.
4.1. Importo kaina ir priverstinis kainų mažinimas
Importas iš KLR
2008 m.
2009 m.
2010 m.
TL
Vidutinė kaina (EUR už toną)
875
728
768
801
Indeksas (2008 m. = 100)
100
83
88
91
Šaltinis - Eurostato duomenys.
(78)
Vidutinė importo iš KLR kaina per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 9 proc. 2008-2009 m. gerokai sumažėjo - 17 proc., tuomet 2009-2010 m. padidėjo penkiais procentiniais punktais, o TL - dar trimis procentiniais punktais.
(79)
Importo iš KLR kainos nuolat buvo mažesnės nei Sąjungos pramonės pardavimo kainos per visą nagrinėjamąjį laikotarpį. Kaip matyti iš pirmiau pateiktos lentelės, 2009 m., pačiame ekonomikos krizės įkarštyje, net 17 proc. sumažinus kainas Kinijos importui nepavyko išlaikyti užimamos rinkos dalies tokiomis aplinkybėmis, kai smarkiai mažėjo vartojimas ir iš esmės sulėtėjo rinkos raida, tačiau dėl vėlesniais metais nuolat mažintų kainų, nuo 2009 m. iki TL importo iš KLR rinkos dalis įspūdingai ir nuolat didėjo.
(80)
Siekiant nustatyti priverstinį kainų mažinimą per TL, pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis pakoreguotos vidutinės svertinės atrinktų Sąjungos gamintojų kiekvienos rūšies produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainos palygintos su atitinkamomis vidutinėmis svertinėmis bendradarbiaujančių Kinijos gamintojų importuojamo kiekvienos rūšies produkto kainomis pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, nustatytomis remiantis CIF kaina ir atitinkamu koregavimu atsižvelgiant į galiojantį muitą ir išlaidas po importo.
(81)
Lygintos to paties prekybos lygio sandorių kiekvienos rūšies produkto kainos, prireikus jos buvo tinkamai pakoreguotos ir apskaičiuotos atėmus lengvatas ir nuolaidas. Remiantis palyginimo rezultatais, išreikštais atrinktų Sąjungos gamintojų apyvartos per TL procentine dalimi, nustatyta, kad eksportuojantys Kinijos gamintojai kainas priverstinai mažino, o vidutinis svertinis jų priverstinai mažinamų kainų skirtumas siekė iki 25,9 proc.
5. Sąjungos pramonės ekonominė padėtis
5.1. Pirminės pastabos
(82)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį Komisija išnagrinėjo visus svarbius Sąjungos pramonės padėčiai įtakos turinčius ekonominius veiksnius ir rodiklius.
(83)
Kaip minėta 5 konstatuojamojoje dalyje, tiriant galimą žalą Sąjungos pramonei atlikta atranka.
(84)
Šešių atrinktų ES gamintojų pateikti ir patikrinti duomenys panaudoti mikrorodikliams, pavyzdžiui, vieneto kainai, vieneto sąnaudoms, pelningumui, grynųjų pinigų srautui, investicijoms, investicijų grąžai, gebėjimui padidinti kapitalą ir akcijų vertę, nustatyti.
(85)
Skundo pateikėjo pateikti duomenys apie visus organinėmis medžiagomis dengtų plieno produktų gamintojus Sąjungoje, kryžmiškai sutikrinti su kitais turimais šaltiniais ir patikrintais atrinktų Sąjungos gamintojų duomenimis, buvo naudoti makroekonominiams rodikliams, pavyzdžiui, Sąjungos pramonės gamybai, gamybos pajėgumams, pajėgumų naudojimui, pardavimo kiekiui, rinkos daliai, užimtumui ir našumui, nustatyti.
5.2. Su visa Sąjungos pramone susiję duomenys
5.2.1. Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų panaudojimas
(86)
Norint nustatyti visą nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungoje pagamintą produkto kiekį, naudotasi visa turima informacija apie Sąjungos gamintojus, įskaitant skunde nurodytą informaciją, Sąjungos gamintojų prieš inicijuojant tyrimą ir jį inicijavus pateiktus duomenis ir patikrintus atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymus.
2008 m.
2009 m.
2010 m.
TL
Gamybos apimtis (tonomis)
4 218 924
3 242 741
3 709 441
3 645 298
Indeksas (2008 m. = 100)
100
77
88
86
Gamybos pajėgumai (tonomis)
5 649 268
5 754 711
5 450 138
5 431 288
Indeksas (2008 m. = 100)
100
102
96
96
Pajėgumų panaudojimas
75 %
56 %
68 %
67 %
Indeksas (2008 m. = 100)
100
75
91
90
Šaltinis - skundas, atsakymai į klausimyno klausimus.
(87)
Iš pateiktos lentelės matyti, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu gamybos apimtis gerokai sumažėjo - 14 proc. Mažėjant paklausai, 2009 m. smarkiai sumažėjo gamyba, vėliau 2010 m. ji iš dalies atsigavo, o per TL nežymiai sumažėjo, nors vartojimas padidėjo.
(88)
Gamybos pajėgumai per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 4 proc. Pajėgumų naudojimas, panašiai kaip ir gamyba, nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 10 proc.
5.2.2. Pardavimo apimtis, rinkos dalis ir augimas
2008 m.
2009 m.
2010 m.
TL
Pardavimo apimtis (tonomis)
3 355 766
2 707 611
3 003 917
2 936 255
Indeksas (2008 m. = 100)
100
81
90
87
Rinkos dalis (tonomis)
59,0 %
62,6 %
61,1 %
56,7 %
Indeksas (2008 m. = 100)
100
106
104
96
Šaltinis - skundas, atsakymai į klausimyno klausimus.
(89)
2009 m. Sąjungos pramonės pardavimo nesusijusiems pirkėjams apimtis staiga sumažėjo 19 proc. 2010 m. pardavimo apimtis padidėjo devyniais procentiniais punktais, tačiau per TL sumažėjo trimis procentiniais punktais.
(90)
Sąjungos pramonės rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 4 proc. Sąjungos rinkos dalis iš pradžių padidėjo 2009 m., o 2010 m. ir TL sumažėjo, todėl TL jos rinkos dalis buvo 6 proc. mažesnė nei 2009 m.; vartojimas tuo pačiu laikotarpiu padidėjo daugiau kaip 20 proc. Taigi Sąjungos pramonė negalėjo pasinaudoti tuo, kad didėja vartojimas, ir atgauti bent dalį anksčiau prarastos pardavimo apimties ir rinkos dalies.
(91)
Sąjungos vartojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 9 proc., Sąjungos pramonės pardavimo nesusijusioms šalims apimtis sumažėjo 13 proc., o Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo 2,3 procentinio punkto nuo - 59 proc. 2008 m. iki 56,7 proc. per TL.
5.2.3. Užimtumas ir našumas
2008 m.
2009 m.
2010 m.
TL
Užimtumas (visos darbo dienos ekvivalento vienetais)
6 790
5 953
5 723
5 428
Indeksas (2008 m. = 100)
100
88
84
80
Našumas (tonų/visos darbo dienos ekvivalentas)
621
545
648
672
Indeksas (2008 m. = 100)
100
88
104
108
Šaltinis - skundas, atsakymai į klausimyno klausimus, Eurofer.
(92)
Sąjungos pramonės užimtumas palaipsniui mažėjo. Todėl nagrinėjamuoju laikotarpiu bendras darbuotojų skaičius, skaičiuojamas visos darbo dienos ekvivalentais, pramonėje sumažėjo 20 proc., o per TL pasiekė žemiausią lygį. Tačiau našumas nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 8 proc., o tai rodo, kad pramonė taip pat stengėsi racionalizuoti gamybos sąnaudas.
5.3. Su atrinktais Sąjungos gamintojais susiję duomenys
5.3.1. Vidutinės vieneto pardavimo kainos Sąjungoje ir gamybos sąnaudos
(93)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinė atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo nesusijusiems pirkėjams ES kaina sumažėjo 3 proc. Nuo 2009 m. iki TL, didėjant vartojimui ir pardavimo apimčiai, kainos padidėjo 23 proc., bet 2008 m. lygio nepasiekė.
(94)
Kartu, su panašaus produkto pagaminimu ir pardavimu susijusios išlaidos nagrinėjamuoju laikotarpiu dėl didėjančių vieneto gamybos sąnaudų padidėjo 6 proc., o PBA sąnaudos už vienetą sumažėjo 34 proc.
(95)
2009 m. 21 proc. sumažėjus vieneto kainai nesusijusiems pirkėjams ir patyrus su tuo susijusių nuostolių, vieneto kainos pradėjo atsigauti. 2010 m. ir per TL Sąjungos pramonės sąnaudos padidėjo ir ji galėjo tik nežymiai padidinti savo kainas, kad padengtų papildomas sąnaudas ir sugebėtų išlaikytų tą patį pelno lygį 2010 m. ir TL. Tačiau dėl to rinkos dalis dar labiau sumažėjo, nes Kinijos importo kainos buvo nuolat mažesnės už Sąjungos pramonės kainas.
2008 m.
2009 m.
2010 m.
TL
Vieneto kaina ES nesusijusiems pirkėjams (EUR už toną)
1 023
805
911
994
Indeksas (2008 m. = 100)
100
79
89
97
Vieneto gamybos sąnaudos (EUR/toną)
925
884
893
978
Indeksas (2008 m. = 100)
100
95
97
106
Šaltinis - patikrinti atrinktų gamintojų klausimyno atsakymai.
5.3.2. Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą
2008 m.
2009 m.
2010 m.
TL
ES pardavimo pelningumas nesusijusiems pirkėjams (% nuo pardavimų apyvartos)
6,7 %
-9,3 %
2,8 %
2,6 %
Indeksas (2008 m. = 100)
100
- 138
41
39
Grynųjų pinigų srautas (EUR)
328 190 880
211 298 356
152 030 083
204 650 414
Indeksas (2008 m. = 100)
100
64
46
62
Investicijos (EUR)
55 717 957
4 537 128
12 530 132
15 302 264
Indeksas (2008 m. = 100)
100
8
22
27
Investicijų grąža
13,8 %
-13,9 %
5,9 %
6 %
Indeksas (2008 m. = 100)
100
- 101
43
44
Šaltinis - patikrinti atrinktų gamintojų klausimyno atsakymai.
(96)
Sąjungos pramonės pelningumas nustatytas ikimokestinį grynąjį pelną, gautą parduodant panašų produktą nesusijusiems pirkėjams, išreiškus tokio pardavimo apyvartos procentine dalimi. 2009 m., ekonominės krizės metu, Sąjungos pramonės pelningumas gerokai sumažėjo - prarasta 13,9 proc. Nuo 2010 m. pelningumas pradėjo atsigauti, bet dėl didėjančių gamybos sąnaudų nepavyko pasiekti pramonei palankaus ir tvaraus lygio (6,7 proc.) (žr. 156 konstatuojamąją dalį). Per visą nagrinėjamąjį laikotarpį pelningumas sumažėjo 61 proc.
(97)
Neigiama pelningumo tendencija iš esmės lėmė neigiamą grynųjų pinigų srauto tendenciją. Mažiausias lygis buvo pasiektas 2010 m. Panašiai, investicijų grąža nuo 13,8 proc. 2008 m. sumažėjo 56 proc. ir per TL siekė 6 proc.
(98)
Dėl pelningumo raidos, grynųjų pinigų srauto ir investicijų grąžos nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės galimybės investuoti į savo veiklą buvo ribotos, ir tai pakenkė jos plėtrai. Nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje Sąjungos pramonei pavyko imtis didelių investicijų, tačiau vėliau, 2009 m., investicijų smarkiai sumažėjo, o iš viso nagrinėjamuoju laikotarpiu jų sumažėjo 73 proc.
(99)
Kaip nurodyta pirmiau, finansiniai Sąjungos pramonės rezultatai pablogėjo, tačiau nenustatyta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu būtų buvęs padarytas rimtas poveikis jos pajėgumui padidinti kapitalą.
5.3.3. Atsargos
2008 m.
2009 m.
2010 m.
TL
Laikotarpio pabaigos atsargos (tonomis)
116 852
97 533
124 848
130 593
Indeksas (2008 m. = 100)
100
83
107
112
Šaltinis - patikrinti atrinktų gamintojų klausimyno atsakymai.
(100)
Šešių atrinktų Sąjungos gamintojų atsargos per TL sudarė apie 8 proc. gamybos apimties. Laikotarpio pabaigos atsargų lygis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 12 proc. Tačiau reikėtų pažymėti, kad nors atsargos nėra pramonei svarbus rodiklis, nes gamyba dažniausiai vykdoma pagal užsakymą, labiausiai atsargos padidėjo nuo 2009 m. iki TL, o tai sutapo su padidėjusiu importu iš KLR dempingo kaina.
5.3.4. Darbo sąnaudos
Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos (EUR, atrinkti ES gamintojai)
60 959
57 892
58 637
62 347
Indeksas (2008 m. = 100)
100
95
96
102
(101)
Vidutinės atrinktų Sąjungos gamintojų darbo sąnaudos nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo tik 2 proc., o tai mažiau nei infliacijos lygis. Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad atrinkti gamintojai gerokai sumažino išlaidas, ypač bendrąsias ir administracines sąnaudas ir griežtai kontroliavo efektyvumą.
5.3.5. Uždarasis naudojimas ir uždarasis pardavimas
(102)
Kaip nurodyta 65 konstatuojamojoje dalyje, ES yra didelė organinėmis medžiagomis dengtų plieno produktų rinka, nes Sąjungos pramonė juos naudoja tolesnėse pramonės grandyse. Analizuojant šią rinką buvo atsižvelgta į visą atrinktų Sąjungos gamintojų ir kitų Sąjungos gamintojų uždarojo naudojimo ir pardavimo susijusioms šalims kiekį (uždarasis pardavimas).
(103)
Nustatyta, kad uždarasis naudojimas ir uždarasis pardavimas buvo numatyti tolesniam perdirbimui tose pačiose atrinktų Sąjungos gamintojų grupių bendrovėse arba jų susijusiose bendrovėse, kurių veikla daugiausia susijusi su statybinių medžiagų verslu, t. y. jos yra galutiniai organinėmis medžiagomis dengtų plieno produktų naudotojai.
(104)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, nustatyta, kad Sąjungos gamintojų uždarasis naudojimas ir uždarasis pardavimas sudarė 27 proc. viso gamybos kiekio per TL. Nagrinėjamuoju laikotarpiu uždarasis naudojimas ir susijęs parduotas kiekis sumažėjo 19 proc., o rinkos dalis sumažėjo 11 proc.
2008 m.
2009 m.
2010 m.
TL
Uždarasis naudojimas ir uždarasis pardavimas (tonomis)
1 225 686
935 374
994 933
993 701
Indeksas (2008 m. = 100)
100
76
81
81
Rinkos dalis
22 %
22 %
20 %
19 %
Indeksas (2008 m. = 100)
100
100
94
89
Šaltinis - skundas ir patikrinti atrinktų gamintojų atsakymai į klausimyną.
(105)
Uždarojo naudojimo ir uždarojo pardavimo vertė buvo nagrinėjama remiantis klausimyno atsakymais, kurie buvo patikrinti per tikrinamuosius vizitus atrinktų gamintojų patalpose. Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad kalbant apie galutinę produkto naudojimo paskirtį nėra jokio esminio skirtumo tarp uždarojo naudojimo ir uždarojo pardavimo. Duomenis apie uždarąjį naudojimą pateikė bendrovės, kurios vykdė tolesnės grandies gamybą kaip tas pats juridinis asmuo, tačiau uždarasis pardavimas buvo pardavimas kitiems susijusiems juridiniams asmenims išrašant sąskaitą faktūrą. Be to, kainų nustatymo metodas tiek uždarojo naudojimo, tiek pardavimo susijusioms šalims atveju buvo panašus, t. y. susijusioms bendrovėms ir atrinktų gamintojų vidiniams tolesnės grandies gamybos skyriams buvo taikoma tikroji vertė (papildomų išlaidų metodas).
(106)
Todėl vidutinė vertė už toną nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 1 proc. ir buvo 2 proc. mažesnė nei Sąjungos gamintojų pardavimo kaina nesusijusiems pirkėjams per TL.
2008 m.
2009 m.
2010 m.
TL
Uždarasis naudojimas ir uždarasis pardavimas (EUR/toną)
967
787
910
975
Indeksas (2008 m. = 100)
100
81
94
101
Šaltinis - patikrinti atrinktų gamintojų klausimyno atsakymai.
(107)
Atsižvelgiant į tai, kad uždarasis pardavimas ir uždarasis naudojimas iš esmės buvo skirti tolesnei statybinių medžiagų gamintojų Sąjungoje grandžiai, šį pardavimą ir uždarąjį naudojimą taip pat netiesiogiai paveikė konkurencija su kitais rinkos dalyviais, įskaitant importą dempingo kaina iš KLR. Vidaus paklausa tolesnėje gamybos grandyje priklauso nuo galimybių parduoti tolesnės grandies produktus laisvoje rinkoje, kuri nepatiria neigiamo importo dempingo kaina poveikio. Taigi, galima daryti išvadą, kad kiekis ir rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu mažėjo dėl konkurencijos su importu dempingo kaina iš KLR.
5.3.6. Ankstesnio dempingo arba subsidijavimo poveikis
(108)
Kadangi šio nagrinėjamojo produkto antidempingo tyrimas atliekamas pirmą kartą, nėra duomenų, kuriais remiantis būtų įvertintas galimas ankstesnio dempingo arba subsidijavimo poveikis.
6. Faktinio dempingo skirtumo dydis
(109)
Visi nustatyti ir skirsnyje apie dempingą pateikti skirtumai yra gerokai didesni už de minimis lygį. Be to, atsižvelgiant į importo dempingo kaina iš KLR apimtį ir kainas, faktinio dempingo skirtumo dydžio poveikio ES rinkai negalima laikyti nereikšmingu.
7. Išvada dėl žalos
(110)
Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad beveik visi žalos rodikliai, susiję su ekonomine Sąjungos pramonės padėtimi, nagrinėjamuoju laikotarpiu pablogėjo arba nekito pagal tai, kaip kito vartojimas.
(111)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu mažėjant vartojimui importo iš KLR apimtis didėjo stabiliai ir žymiai. Kartu, Sąjungos pramonės pardavimo apimtis iš viso sumažėjo 13 proc., o jos rinkos dalis sumažėjo nuo 59 proc. 2008 m. iki 56,7 proc. per TL. Nors vartojimas nuo 2009 m. iki TL padidėjo 20 proc., Sąjungos pramonės rinkos dalis toliau mažėjo. Sąjungos pramonė negalėjo atgauti anksčiau prarastos rinkos dalies dėl didelio importo dempingo kaina iš KLR į ES rinką augimo. Importo žema dempingo kaina apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu stabiliai didėjo, dėl to buvo nuolat dirbtinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos.
(112)
Be to, padarytas didelis poveikis su Sąjungos pramonės finansine veikla susijusiems žalos rodikliams, kaip antai grynųjų pinigų srautui ir pelningumui. Tai reiškia, kad Sąjungos pramonės pajėgumui padidinti kapitalą ir investuoti taip pat padarytas neigiamas poveikis.
(113)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, padaryta išvada, kad Sąjungos pramonė patyrė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.
E. PRIEŽASTINIS RYŠYS
1. Įžanga
(114)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalis nagrinėta, ar dėl KLR kilmės importo dempingo kaina Sąjungos pramonei padaryta tokia žala, kad ją būtų galima laikyti materialine. Taip pat nagrinėti kiti, su importu dempingo kaina nesusiję žinomi veiksniai, galėję tuo pačiu metu daryti žalą Sąjungos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta dėl tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta importui dempingo kaina.
2. Importo dempingo kaina poveikis
(115)
Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad Sąjungos vartojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 9 proc., o importo iš KLR dempingo kaina apimtis padidėjo gerokai - maždaug 49 proc., šio importo rinkos dalis taip pat padidėjo 63 proc. (nuo 8,3 proc. 2008 m. iki 13,6 proc. per TL). Kartu, Sąjungos pramonės pardavimo nesusijusioms šalims apimtis sumažėjo 13 proc., o to pardavimo rinkos dalis sumažėjo nuo 4 proc. - nuo 59 proc. 2008 m. iki 56,7 proc. per TL.
(116)
Be to, nors importą iš KLR taip pat paveikė ekonomikos krizė, nes 2008-2009 m. jis sumažėjo 68 proc., nuo 2009 m. iki TL jis atsigavo labai sparčiai ir TL pabaigoje buvo padidėjęs 367 proc., nors Sąjungos vartojimas tuo pačiu laikotarpiu padidėjo tik 20 proc. Sumažinus vieneto kainą 9 proc., palyginti su 2008 m., ir priverčiant Sąjungos pramonę per TL sumažinti kainas 25,9 proc., Kinijos importo rinkos dalis nuo 2008 m. iki TL padidėjo 63 proc. ir pasiekė 13,6 proc.
(117)
Tuo pačiu metu, 2008 m. - TL, Sąjungos gamintojų pardavimo nesusijusioms šalims apimtis sumažėjo 13 proc. Rinkai atsigaunant, nuo 2009 m. iki TL, Sąjungos pramonei pavyko vos 8 proc. padidinti pardavimo nesusijusioms šalims apimtį, tačiau ji prarado 9 proc. rinkos dalies, taigi, padidėjęs vartojimas jai buvo tik nežymiai naudingas. Iš tikrųjų atsigaunantis vartojimas labiausiai pravertė importui iš Kinijos, ji gerokai pralenkė kitus rinkos dalyvius.
(118)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinės importo iš KLR kainos sumažėjo 9 proc. Nors po 2009 m. staigaus nuosmukio kainos didėjo nuo 2009 m. iki TL, jos visą laiką buvo mažesnės už Sąjungos pramonės taikomas kainas. Vieneto kaina nesusijusiems pirkėjams ES sumažėjo tik 3 proc., o tai rodo tam tikrą atsparumą importo iš Kinijos daromam spaudimui kainoms. Tačiau akivaizdu, kad šios kainos laikėsi tik dėl to, kad sumažėjo pardavimo apimtis ir jo pelningumas, nes didėjant gamybos sąnaudoms pardavimas sumažėjo 61 proc. - nuo 6,7 proc. 2008 m. iki 2,6 proc. per TL.
(119)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, padaryta išvada, kad padidėjęs importas dempingo kaina iš KLR, vykdomas kainomis, dėl kurių nuolat buvo mažinamos Sąjungos pramonės kainos, turėjo lemiamą įtaką Sąjungos pramonės patirtai materialinei žalai, todėl Sąjungos pramonė negalėjo pasinaudoti atsigaunančiu Sąjungos vartojimu.
3. Kitų veiksnių poveikis
3.1. Importas iš trečiųjų šalių
Šalis
2008 m.
2009 m.
2010 m.
TL
Pietų Korėja
Kiekis (tonomis)
228 123
226 568
173 935
237 164
Indeksas (2008 m. = 100)
100
99
76
104
Rinkos dalis (%)
4 %
5,2 %
3,5 %
4,6 %
Indeksas (2008 m. = 100)
100
131
88
114
Vidutinė kaina
901
727
846
903
Indeksas (2008 m. = 100)
100
81
94
100
Indija
Kiekis (tonomis)
159 999
149 138
155 384
141 391
Indeksas (2008 m. = 100)
100
93
97
88
Rinkos dalis (%)
2,8 %
3,4 %
3,2 %
2,7 %
Indeksas (2008 m. = 100)
100
123
112
97
Vidutinė kaina
932
667
773
824
Indeksas (2008 m. = 100)
100
72
83
88
Kitos šalys
Kiekis (tonomis)
249 151
158 461
124 319
167 007
Indeksas (2008 m. = 100)
100
64
50
67
Rinkos dalis (%)
4,4 %
3,7 %
2,5 %
3,2 %
Indeksas (2008 m. = 100)
100
84
58
74
Vidutinė kaina
951
809
924
955
Indeksas (2008 m. = 100)
100
85
97
100
Iš viso: visos trečiosios šalys, išskyrus KLR
Kiekis (tonomis)
637 274
534 167
453 637
545 562
Indeksas (2008 m. = 100)
100
84
71
86
Rinkos dalis (%)
11,2 %
12,3 %
9,2 %
10,5 %
Indeksas (2008 m. = 100)
100
110
82
94
Vidutinė kaina
929
735
842
898
Indeksas (2008 m. = 100)
100
79
91
97
Šaltinis - Eurostato duomenys.
(120)
Nors importas iš KLR sudarė 56 proc. viso importo į ES per TL, kiti svarbūs importo šaltiniai buvo Indijos Respublika (toliau - Indija) (11 proc.) ir Pietų Korėja (19 proc.). Priešingai nei importo iš KLR atveju, nepaisant staiga 12 proc. sumažėjusios vidutinės kainos, importas iš Indijos nagrinėjamuoju laikotarpiu iš viso sumažėjo 12 proc., o rinkos dalis - 3 proc. Importas iš Pietų Korėjos padidėjo tik 4 proc., o vidutinė kaina tebėra tokio paties lygio kaip 2008 m. Per TL importo iš Indijos rinkos dalis siekė 2,7 proc., o Pietų Korėjos - 4,6 proc.
(121)
Kitas importas, sudarantis 14 proc. viso importo, sumažėjo 33 proc., o vidutinė kaina išliko to paties lygio kaip 2008 m.
(122)
Nors viso kito importo vidutinės kainos buvo mažesnės už Sąjungos pramonės kainas, šio importo poveikis, jei toks yra, galėtų būti tik nežymus. Pirma, nėra įrodymų, kad importas iš kitų šaltinių buvo vykdomas taikant nesąžiningą prekybos praktiką. Antra, priešingai nei Kinijos importo atveju, bendras pagrindinių kitų importo šaltinių kainų lygis išliko gana stabilus visu nagrinėjamuoju laikotarpiu, o tai rodo, kad Sąjungos pramonė būtų galėjusi sėkmingai konkuruoti to importo rinkos segmentuose. Trečia, importas iš kitų šalių, tiek bendras, tiek kiekvienos pagrindinės eksportuojančios šalies atskirai, per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo ir vis dar yra nedidelis. Be to, kito importo rinkos dalies mažėjimas patvirtina, kad toks importas negalėjo daryti žalos Sąjungos pramonei.
3.2. Sąjungos pramonės eksporto veiklos rezultatai
2008 m.
2009 m.
2010 m.
TL
Eksportas (Eurostatas) (tonomis)
669 790
612 204
580 477
605 760
Indeksas (2008 m. = 100)
100
91
87
90
Vidutinė kaina (EUR/t)
1 068
937
995
1 092
Indeksas (2008 m. = 100)
100
88
93
102
Atrinktų Sąjungos gamintojų eksportas
53 542
46 516
48 102
46 228
Indeksas (2008 m. = 100)
100
87
90
86
Vidutinė pardavimo kaina (EUR/t)
1 086
826
984
1 132
Indeksas (2008 m. = 100)
100
76
91
104
Šaltinis - Eurostatas ir patikrinti klausimyno atsakymai.
(123)
Remiantis Eurostato duomenimis, nagrinėjamuoju laikotarpiu visas Sąjungos pramonės organinėmis medžiagomis dengtų plieno produktų eksportas į trečiąsias šalis sumažėjo 10 proc. Tačiau vidutinė kaina buvo palyginti didelė, o nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 2 proc. Eksportas sudarė 17 proc. visos ES produkcijos ir padėjo Sąjungos pramonei pasiekti masto ekonomiją bei mažinti bendras gamybos sąnaudas. Taigi, galima daryti išvadą, kad Sąjungos pramonės eksporto veikla negali būti galima materialinės žalos priežastis.
(124)
Tokį bendrą vaizdą atspindi ir atrinktų Sąjungos gamintojų eksportas nesusijusiems pirkėjams trečiosiose šalyse. Šis eksportas nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 14 proc., tačiau ir šiuo atveju vieneto eksporto kaina buvo nuolat didesnė (vidutiniškai 2-12 proc., priklausomai nuo metų) už kainą ES. Kadangi eksporto apimtis siekė tik 3 proc. visos produkcijos, ji negalėjo padaryti žalos ES rinkai.
3.3. Sąjungos pramonės importas iš KLR
(125)
Atliekant tyrimą, buvo teigiama, kad skundo pateikėjai (per susijusias bendroves) importavo nagrinėjamąjį produktą iš KLR ir kad šis importas sudarė 20-40 proc. viso importo iš KLR. Tačiau šiam teiginiui pagrįsti jokių įrodymų nepateikta. Išnagrinėjus šį teiginį, buvo nustatyta, kad per TL Sąjungos gamintojai importavo tik apie 10 000 tonų, o tai iš esmės atitinka tyrimo pradžioje skundo pateikėjo pateiktus duomenis. Nustatyta, kad susijusios Sąjungos gamintojų bendrovės importavo panašų kiekį ir jis nebuvo nurodytas pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnį. Šis importas sudarė tik apie 2-3 proc. viso importo iš KLR. Todėl negalima daryti išvados, kad Sąjungos pramonė importavo iš KLR tokį kiekį ir tokiu būdu, kad 1) dėl to būtų galima suabejoti jų kaip Sąjungos gamintojų statusu pagal 4 straipsnio 1 dalies a punktą, arba 2) padaryti žalos sau. Todėl šis argumentas yra laikinai atmestas.
3.4. Uždarasis naudojimas ir uždarasis pardavimas
(126)
Kai kurios suinteresuotosios šalys tvirtino, kad žalą Sąjungos pramonei sukėlė jos dalyvavimas (tiesiogiai arba per susijusias bendroves įmonių grupėse) tolesnės grandies įmonėje, susijusioje su statybinių medžiagų (pvz., sluoksniuotųjų plokščių, trapecinių lakštų ir kt.) gamyba. Konkrečiai, buvo teigiama, kad Sąjungos pramonė organinėmis medžiagomis dengtus plieno produktus savo tolesnės grandies įmonei pardavė mažesne kaina nei nesusijusioms bendrovėms, taigi, ji „subsidijavo“ jas grupėje ir sudarė galimybes priversti konkurentus tolesnės grandies segmente mažinti kainas.
(127)
Kaip išdėstyta 102-107 konstatuojamosiose dalyse, vidutinė uždarojo naudojimo ir uždarojo pardavimo vertė už toną buvo tik 2 proc. mažesnė už nesusijusiems pirkėjams per TL taikytą pardavimo kainą. Be to, atlikus tyrimą paaiškėjo, kad uždarąjį naudojimą ir uždarąjį pardavimą taip pat greičiausiai paveikė dėl importo dempingo kaina kilusi nesąžininga konkurencija. Iš tikrųjų, jei Sąjungos gamintojų tolesnės grandies įmonė tariamai būtų gavusi kokios nors naudos, tai būtų atsispindėję šio žalos rodiklio raidoje. Todėl šis argumentas yra laikinai atmestas.
3.5. Ekonomikos krizė
(128)
Ekonomikos krize ir jos poveikiu statybų verslui bent iš dalies galima paaiškinti, kodėl nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo paklausa ir kilo spaudimas kainoms. Kaip minėta pirmiau, 2009 m. vartojimas sumažėjo 24 proc. Tačiau nuo 2010 m. rinka ėmė atsigauti ir iki TL pabaigos vartojimas padidėjo 20 proc.
(129)
Tačiau atliekant žalos ir priežastinio ryšio analizę, 2009 m. rinkos nuosmukis ir atsigavimo laikotarpis nuo 2009 m. iki TL buvo atskirti. Atliekant analizę paaiškėjo, kad importui iš KLR buvo itin naudingas atsigaunantis vartojimas, be to, jis ir toliau vertė Sąjungos pramonę mažinti kainas, todėl vienodos visų rinkos dalyvių galimybės atsigauti nuo nuosmukio tapo nuolatine kova dėl išlikimo.
3.6. Struktūrinis perteklinis pajėgumas
(130)
Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos pramonei, kurią iš esmės sudaro vertikaliai integruoti plieno produktų gamintojai, žalą sukėlė ne importas iš KLR, bet struktūrinės problemos, kaip antai ES plieno pramonės perteklinis pajėgumas. Taip pat buvo teigiama, kad dėl plieno pramonės konsolidavimo, vykusio prieš nagrinėjamąjį laikotarpį, atsirado perteklinis pajėgumas ir kad visa patirta žala kilo dėl to, kad turima pernelyg daug gamybos įrenginių.
(131)
Iš tiesų organinėmis medžiagomis dengtų plieno produktų gamybai reikia daug kapitalo, be to, šiai pramonei būdingos santykinai didelės pastoviosios sąnaudos. Tačiau negalima daryti išvados, kad prieš nagrinėjamąjį laikotarpį vykęs plieno pramonės konsolidavimas buvo priežastis, sukėlusi perteklinį pajėgumą. Remiantis nustatytais faktais, paaiškėjo, kad įrengtajam pajėgumui šiek tiek padidėjus 2009 m., 2010 m., o vėliau ir per TL, jis mažėjo. Per TL pajėgumas buvo mažesnis nei faktinis vartojimas 2008 m., o didžiausias ekonomikos krizės poveikis buvo juntamas tik po metų. Vartojimas ES dar nepasiekė 2008 m. lygio.
(132)
Be to, remiantis tyrimo rezultatais, tik minimalią neigiamo perteklinio pajėgumo poveikio dalį galima priskirti organinėmis medžiagomis dengtų plieno produktų gamintojams ES. Pirma, atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonė ėmėsi akivaizdžių veiksmų išlaikyti efektyvumą - PBA išlaidos buvo sumažintos net 34 proc., o našumas padidėjo padidėjo 8 proc. (visos pramonės) ir 6 proc. (atrinktų bendrovių). Antra, nuolatinės investicijos į gamybos linijas ir lankstus jų naudojimas kitų produktų gamybai padėjo pasiekti masto ekonomijos ir sumažinti galutines pastoviąsias sąnaudas. Taigi, nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjus atrinktų bendrovių pajėgumų naudojimui 18 proc., vidutinės gamybos sąnaudos, įskaitant ir žaliavų sąnaudas, padidėjo tik 9 proc. Todėl negalima daryti išvados, kad dėl perteklinio pajėgumo galėtų būti nutrauktas priežastinis ryšys. Todėl šis argumentas yra laikinai atmestas.
4. Išvada dėl priežastinio ryšio
(133)
Nustatyta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu, ypač nuo 2009 m. iki TL, itin padidėjo KLR kilmės importo dempingo kaina apimtis ir rinkos dalis. Taip pat nustatyta, kad dėl šio importo Sąjungos pramonė buvo priversta nuolat mažinti kainas Sąjungos rinkoje, ypač per TL.
(134)
Šis importo iš KLR mažomis dempingo kainomis apimties ir rinkos dalies didėjimas sutapo su neigiamais Sąjungos pramonės ekonominės padėties pokyčiais. Ši padėtis per TL dar pablogėjo, kai Sąjungos pramonė, nepaisant atsigaunančio vartojimo, nebegalėjo atgauti prarastos rinkos dalies ir pelningumo, o kiti finansiniai rodikliai, kaip antai, grynųjų pinigų srautas ir investicijų grąža nesikeitė nuo 2010 m. lygio ir užimtumas pasiekė žemiausią lygį.
(135)
Išnagrinėjus kitus žinomus veiksnius, kurie galėjo daryti žalą Sąjungos pramonei, paaiškėjo, kad tie veiksniai negalėjo nutraukti nustatyto priežastinio ryšio tarp importo dempingo kainomis iš KLR ir Sąjungos pramonei padarytos žalos.
(136)
Remiantis pateikta analize, kurią atlikus buvo tinkamai nustatytas ir atskirtas visų žinomų veiksnių poveikis Sąjungos pramonės padėčiai nuo žalingo poveikio, kurį darė eksportas dempingo kainomis, padaryta preliminari išvada, kad importas iš KLR dempingo kaina Sąjungos pramonei padarė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje.
F. SĄJUNGOS INTERESAI
1. Pirminės pastabos
(137)
Remdamasi pagrindinio reglamento 21 straipsniu Komisija nagrinėjo, ar, nepaisant preliminarios išvados dėl žalingo dempingo, buvo įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju laikinųjų priemonių taikymas neatitiktų Sąjungos interesų. Sąjungos interesų nagrinėjimas buvo pagrįstas visų susijusių asmenų interesų, taip pat Sąjungos pramonės, nagrinėjamojo produkto importuotojų ir naudotojų interesų, vertinimu.
2. Sąjungos pramonės interesai
(138)
Visą Sąjungos pramonę sudaro 22 žinomi gamintojai, kurie, Eurofer teigimu, pagamina visus organinėmis medžiagomis dengtus plieno produktus Sąjungoje. Gamintojai įsikūrę skirtingose Sąjungos valstybėse narėse ir tiesiogiai įdarbinę daugiau nei 5 400 darbuotojų, kurių darbas yra susijęs su nagrinėjamuoju produktu.
(139)
Nei vienas gamintojas neprieštaravo tyrimo inicijavimui. Kaip nurodyta kalbant apie makroekonominius rodiklius, visos ES pramonės padėtis blogėjo ir ji patyrė neigiamą importo dempingo kaina poveikį.
(140)
Sąjungos pramonei dėl importo iš KLR dempingo kaina padaryta materialinė žala. Primenama, kad visų žalos rodiklių raida per nagrinėjamąjį laikotarpį buvo neigiama. Visų pirma, padarytas didelis poveikis su bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų finansine veikla susijusiems žalos rodikliams, kaip antai pelningumui ir investicijų grąžai. Panašu, kad nenustačius priemonių Sąjungos pramonės ekonominė padėtis toliau blogėtų.
(141)
Tikimasi, kad nustačius laikinuosius antidempingo muitus Sąjungos rinkoje bus atkurtos sąžiningos prekybos sąlygos ir kad organinėmis medžiagomis dengtų plieno produktų kainos bus nustatytos atsižvelgiant į įvairių sudedamųjų dalių sąnaudas ir rinkos sąlygas. Galima tikėtis, kad nustačius laikinąsias priemones Sąjungos pramonė galėtų atgauti bent dalį per nagrinėjamąjį laikotarpį prarastos rinkos dalies, o tai turėtų teigiamo poveikio jos pelningumui ir bendrai finansinei padėčiai.
(142)
Priemonių nenustačius Sąjungos pramonė gali prarasti daugiau rinkos ir liktų nuostolinga. Vidutiniu ar ilgu laikotarpiu šie rodikliai nebūtų stabilūs. Taip pat tikėtina, kad kai kurie gamintojai būtų priversti uždaryti savo gamybos įmones, nes nagrinėjamuoju laikotarpiu jos veikė labai nuostolingai. Atsižvelgiant į patirtus nuostolius ir aukštą investicijų į gamybą lygį nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje galima manyti, kad nenustačius priemonių dauguma Sąjungos gamintojų negalėtų susigrąžinti investicijų.
(143)
Todėl daroma preliminari išvada, kad antidempingo muitų nustatymas atitiktų Sąjungos pramonės interesus.
3. Naudotojų ir importuotojų interesai
(144)
Kaip minėta 10 konstatuojamojoje dalyje, apie save pranešė penki importuotojai, bet tik du pateikė klausimyno atsakymus. Iš maždaug 100 skunde nurodytų naudotojų, 19 pranešė apie save ir pareiškė norintys dalyvauti tyrime. Vėliau dešimt bendrovių pateikė klausimyno atsakymus.
(145)
Aktyviausi naudotojai ir importuotojai pateikė bendrus rašytinius pareiškimus ir tyrimo metu buvo surengti keli klausymai. Toliau aptariami pagrindiniai jų argumentai dėl priemonių nustatymo.
3.1. Konkurencija ES rinkoje
(146)
Buvo teigiama, kad ES organinėmis medžiagomis dengtų plieno produktų rinka nebuvo pakankamai konkurencinga ir kad importas iš KLR buvo būtinas, siekiant suteikti daugiau derėjimosi galių organinėmis medžiagomis dengtus plieno produktus importuojančioms ir naudojančioms bendrovėms. Be to, buvo tvirtinama, kad Sąjungos pramonė ėmėsi oligopolinių priemonių rinkai kontroliuoti. Pradiniame tyrimo etape šie argumentai nepasitvirtino. Be to, buvo nustatyta, kad Sąjungos gamintojai konkuravo tose pačiose rinkose ir dažnai parduodavo produktus tiems patiems pirkėjams arba viena kitos statybų bendrovėms. Atsižvelgiant į tai, kad jokių įrodymų, išskyrus pavienius skundus apie derybose dėl kainų kilusius sunkumus, nepateikta, ir kad be penkių skundą pateikusių Sąjungos gamintojų grupių, ES veiklą vykdo dar 11 kitų organinėmis medžiagomis dengtų plieno produktų gamintojų, iš kurių kai kurie yra labai stambūs, ir atsižvelgiant į kitų importo šaltinių įvairovę, šis teiginys yra nepagrįstas ir yra laikinai atmestas.
3.2. Pasiūlos trūkumas
(147)
Taip pat buvo tvirtinama, kad nustačius priemones Kinijos importui, ES rinkoje pritrūktų organinėmis medžiagomis dengtų plieno produktų. Tačiau atsižvelgiant į pirmiau nurodytą didelę tiekimo šaltinių įvairovę ir neišnaudotą Sąjungos pramonės gamybos pajėgumą, nepanašu, kad toks trūkumas galėtų būti realus. Todėl šis argumentas yra laikinai atmestas.
3.3. Išvada dėl naudotojų ir importuotojų interesų
(148)
Dešimt bendradarbiaujančių naudotojų sudarė 7 proc. viso importo iš Kinijos per TL. Tyrimo metu paaiškėjo, kad visi naudotojai naudojasi įvairiais tiekimo šaltiniais. Iš Kinijos pirkti produktai vidutiniškai sudarė apie 15 proc. viso jų pirkto organinėmis medžiagomis dengtų plieno produktų kiekio; be to, nustatyta, kad didžiausias kiekis buvo pirktas iš ES gamintojų (73 proc.), o 12 proc. importuota iš kitų trečiųjų šalių. Iš tiesų, kadangi nagrinėjamasis produktas yra labai standartizuotas, ryšys su klientu yra tik santykinai svarbus, o naudotojai ir importuotojai, ieškodami geresnės produktų kokybės, gali lengvai keisti tiekimo šaltinius.
(149)
Tyrimas parodė, kad visi bendradarbiaujantys naudotojai, išskyrus vieną, buvo pelningi sektoriuje, kuriame naudojamas nagrinėjamasis produktas, o jų pelningumas per TL, priklausomai nuo bendrovės, buvo 1-13 proc. Be to, tų bendrovių pelningumas nelabai priklausė nuo nagrinėjamojo produkto importo iš KLR.
(150)
Remiantis naudotojų atsakymais į klausimyną, buvo įvertintas tikėtinas siūlomų priemonių poveikis. Taigi, net darant prielaidą dėl bendradarbiaujantiems naudotojams nepalankiausio scenarijaus, t. y., jei nebūtų galima padidinti kainų vartotojams ir reikėtų importuoti iš Kinijos ankstesnį kiekį, dėl muito jų gamybos sąnaudos padidėtų 1-5 proc., daugumos importo pelningumas sumažėtų 1-2,8 procentinio punkto, o importo taikant nustatytą muitą pelningumas sumažėtų maždaug 4 procentiniais punktais. Tačiau labiau tikėtinas scenarijus, kurio poveikis bus gerokai mažesnis, nes importas iš Kinijos sudaro gana mažą naudotojų verslo dalį, todėl tikėtina, kad dėl antidempingo priemonių padidėjusias sąnaudas bus galima gana lengvai perkelti vartotojams. Be to, atsižvelgiant į tai, kad be didelio skaičiaus ES gamintojų, yra ir nemažai alternatyvių importo šaltinių, kuriems netaikomos priemonės, pvz., Indija ir Pietų Korėja, tikimasi, kad nustačius priemones rinkos kainos taip pat atspindės šiuos veiksnius.
(151)
Dviejų bendradarbiaujančių importuotojų importas sudarė maždaug 6 proc. viso importo iš Kinijos per TL; tiksli suma nėra nurodyta pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnį. Panašiai kaip ir naudotojai, be KLR, importuotojai taip pat naudojosi įvairiais tiekimo šaltiniais. Be to, nustatyta, kad priemonės greičiausiai darytų didesnį poveikį ne naudotojų, bet importuotojų pelningumui, jei pastarieji laikytųsi per TL taikytos importo praktikos. Tačiau faktiškai importuotojai kaip prekiautojai yra lankstesni nei naudotojai, nes jie ko gero pirmieji pereitų prie alternatyvių tiekimo šaltinių.
(152)
Taip pat reikėtų atsižvelgti į tai, kad šiomis aplinkybėmis importo iš Kinijos teikiamą naudą naudotojams ir importuotojams iš dalies sukuria Kinijos eksportuotojų vykdoma nesąžininga diskriminacija kainų srityje, o ne savaiminiai konkurenciniai pranašumai. Taigi, ištaisius prekybos iškraipymus, atsiradusius dėl importo dempingo kaina, ES rinkoje būtų atkurtos vienodos sąlygos, o organinėmis medžiagomis dengtų plieno produktų rinkai faktiškai vėl būtų sudarytos sąlygos atkurti sveiką ir rinkos ekonomika pagrįstą dinamiką bei kainų raidą, nesudarant nepalankių sąlygų kitiems rinkos dalyviams (naudotojams, gamintojams, galutiniams vartotojams), kurie negali iškart pasinaudoti importu dempingo kaina.
4. Išvada dėl Sąjungos interesų
(153)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad remiantis turima informacija apie Sąjungos interesus, nėra įtikinamų priežasčių, dėl kurių importuojamam KLR kilmės nagrinėjamajam produktui nereikėtų nustatyti laikinųjų priemonių.
G. LAIKINOSIOS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS
1. Žalos pašalinimo lygis
(154)
Atsižvelgiant į padarytas išvadas dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų, turėtų būti nustatytos laikinosios antidempingo priemonės, kad būtų apsisaugota nuo tolesnės importo dempingo kaina Sąjungos pramonei daromos žalos.
(155)
Nustatant šių priemonių dydį buvo atsižvelgta į nustatytus dempingo skirtumus ir muito dydį, kurio reikia Sąjungos pramonės patiriamai žalai pašalinti.
(156)
Apskaičiuojant muito dydį, kurio reikia žalingo dempingo poveikiui pašalinti, laikyta, kad taikydama bet kurias priemones Sąjungos pramonė turėtų galėti padengti gamybos sąnaudas ir gauti tokį ikimokestinį pelną, kurį tokios rūšies pramonė pagrįstai galėtų uždirbti tokiame sektoriuje įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. kai nėra importo dempingo kaina, parduodant panašų produktą Sąjungoje. Manoma, kad pelnas, kurį būtų galima gauti nesant importo dempingo kaina, turėtų būti pagrįstas 2008 m., kai importo iš Kinijos apimtis Sąjungos rinkoje buvo mažesnė. Todėl manyta, kad 6,7 proc. apyvartos sudarantis pelno dydis galėtų būti laikomas tinkamu minimaliu dydžiu, kurį Sąjungos pramonė būtų galėjusi tikėtis pasiekti, jeigu nebūtų buvę žalingo dempingo.
(157)
Tuo remiantis buvo apskaičiuota nežalinga Sąjungos pramonės panašaus produkto kaina. Nežalinga kaina buvo apskaičiuota prie gamybos sąnaudų pridėjus minėtą 6,7 proc. pelno dydį.
(158)
Tuomet nustatytas būtinas kainų padidinimas remiantis bendradarbiaujančių eksportuojančių KLR gamintojų vidutinės svertinės importo kainos, kuri tinkamai pakoreguota atsižvelgiant į importo sąnaudas ir muitus, ir nežalingos Sąjungos pramonės Sąjungos rinkoje kainos per TL palyginimu. Atlikus šį palyginimą gautas skirtumas išreikštas lygintų rūšių produktų vidutinės CIF importo vertės procentine dalimi.
2. Laikinosios priemonės
(159)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, laikoma, kad remiantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi importuojamiems KLR kilmės produktams turėtų būti nustatytos laikinosios antidempingo priemonės, kurių dydis prilygtų mažesniam iš dempingo ir žalos skirtumų, vadovaujantis mažesniojo muito taisykle.
(160)
Šiame reglamente nurodytos konkrečioms bendrovėms taikomos antidempingo muito normos buvo nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Todėl jos atitinka šių bendrovių padėtį, nustatytą atliekant tyrimą. Tai reiškia, kad šios muitų normos (skirtingai nei muitas, šalies mastu taikomas „visoms kitoms bendrovėms“) taikomos tik KLR kilmės importuojamiems produktams, pagamintiems šių bendrovių, taigi paminėtų konkrečių juridinių asmenų. Importuojamiems produktams, pagamintiems bet kurios kitos bendrovės, kuri konkrečiai nepaminėta šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, negali būti taikomos šios normos - jiems taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.
(161)
Bet koks prašymas taikyti šias bendrovėms individualiai nustatytas antidempingo muito normas (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įsteigus naują gamybos arba prekybos subjektą) turėtų būti nedelsiant siunčiamas Komisijai (7), pateikiant jame visą susijusią informaciją, visų pirma apie bendrovės veiklos, pvz., gamybos, prekybos vidaus rinkoje ir eksporto, pasikeitimus, susijusius su šiuo pavadinimo arba gamybos ir prekybos subjektų pasikeitimu. Prireikus reglamentas bus atitinkamai iš dalies pakeistas, atnaujinant bendrovių, kurioms taikomos individualios muito normos, sąrašą.
(162)
Siekiant užtikrinti tinkamą antidempingo muito taikymą, kitoms bendrovėms nustatyto dydžio muitas turėtų būti taikomas ne tik nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams, bet ir tiems gamintojams, kurie per TL neeksportavo į Sąjungą.
(163)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, nustatyti dempingo ir žalos skirtumai bei laikinosios muito normos yra šios:
Bendrovė
Dempingo skirtumas
Žalos skirtumas
Laikinasis muitas
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd ir Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
54,6 %
29,2 %
29,2 %
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd ir Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd) ir Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
67,4 %
55,3 %
55,3 %
Union Steel China ir Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
59,2 %
13,2 %
13,2 %
Kitos bendradarbiaujančios bendrovės
61,1 %
42,5 %
42,5 %
Visos kitos bendrovės
77,9 %
57,8 %
57,8 %
H. BAIGIAMOJI NUOSTATA
(164)
Siekiant gero administravimo reikėtų nustatyti laikotarpį, per kurį suinteresuotosios šalys, pranešusios apie save per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą, galėtų raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą jas išklausyti. Be to, reikėtų pažymėti, kad šiame reglamente išvados dėl muitų nustatymo yra laikinos ir gali būti peržiūrėtos nustatant bet kokias kitas galutines priemones.
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Tam tikriems importuojamiems organinėmis medžiagomis dengtiems plieno produktams, t. y. plokštiems valcavimo produktams iš legiruotojo arba iš nelegiruotojo plieno (neįskaitant nerūdijančio plieno), dažytiems, lakuotiems arba apvilktiems plastikais bent iš vienos pusės, išskyrus vadinamąsias statybai skirtas sluoksniuotąsias plokštes, sudarytas iš dviejų išorinių metalo lakštų su stabilizuojančiu izoliacinės medžiagos sluoksniu tarp jų, ir išskyrus produktus, padengtus galutiniu cinko dulkių dangos (cinko dažai, kurių sudėtyje esantis cinkas sudaro ne mažiau 70 proc. masės) sluoksniu, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 (TARIC kodai 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 ir 7226997091) ir kurių kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika, nustatomas laikinasis antidempingo muitas.
2. Laikinojo antidempingo muito, taikomo 1 dalyje apibrėžto ir toliau išvardytų bendrovių pagaminto produkto grynajai kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, norma yra tokia:
Bendrovė
Muitas
Papildomas TARIC kodas
Union Steel China; Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
13,2 %
B311
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd; Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd; Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd; Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd; Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
55,3 %
B312
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd; Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
29,2 %
B313
Angang Steel Company Limited
42,5 %
B314
Anyang Iron Steel Co. Ltd
42,5 %
B315
Baoshan Iron & Steel Co. Ltd
42,5 %
B316
Baoutou City Jialong Metal Works Co. Ltd.
42,5 %
B317
Changshu Everbright Material Technology Co.Ltd.
42,5 %
B318
Changzhou Changsong Metal Composite Material Co.Ltd.
42,5 %
B319
Cibao Modern Steel Sheet Jiangsu Co Ltd.
42,5 %
B320
Inner Mongolia Baotou Steel Union Co.Ltd.
42,5 %
B321
Jiangyin Ninesky Technology Co.Ltd.
42,5 %
B322
Jiangyin Zhongjiang Prepainted Steel Mfg Co.Ltd.
42,5 %
B323
Jigang Group Co., Ltd.
42,5 %
B324
Maanshan Iron&Steel Company Limited
42,5 %
B325
Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co. Ltd.
42,5 %
B326
Shandong Guanzhou Co. Ltd.
42,5 %
B327
Shenzen Sino Master Steel Sheet Co.Ltd.
42,5 %
B328
Tangshan Iron And Steel Group Co.Ltd.
42,5 %
B329
Tianjin Xinyu Color Plate Co.Ltd.
42,5 %
B330
Wuhan Iron And Steel Company Limited
42,5 %
B331
Wuxi Zhongcai New Materials Co.Ltd.
42,5 %
B332
Xinyu Iron And Steel Co.Ltd.
42,5 %
B333
Zhejiang Tiannu Color Steel Co. Ltd.
42,5 %
B334
Visos kitos bendrovės
57,8 %
B999
3. Laikinojo antidempingo muito normos, nustatytos 2 dalyje nurodytoms bendrovėms, taikomos tik tuo atveju, jei valstybių narių muitinėms pateikiama galiojanti komercinė sąskaita faktūra, kuri turi atitikti priede išdėstytus reikalavimus. Jeigu tokia sąskaita faktūra nepateikiama, taikomas visoms kitoms bendrovėms nustatytas muitas.
4. Šio straipsnio 1 dalyje nurodytas produktas į laisvą apyvartą Sąjungoje išleidžiamas tik tuo atveju, jeigu pateikiama laikinojo muito dydžio garantija.
5. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
2 straipsnis
1. Nepažeisdamos Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 20 straipsnio, suinteresuotosios šalys per mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo gali prašyti atskleisti esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo priimtas šis reglamentas, Komisijai raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą jas išklausyti.
2. Remdamosi Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 21 straipsnio 4 dalimi, susijusios šalys per mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo gali pateikti pastabas dėl jo taikymo.
3 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šio reglamento 1 straipsnis taikomas šešis mėnesius.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2012 m. rugsėjo 18 d.