ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 472/2014/EU
ze dne 16. dubna 2014
o Evropském roku pro rozvoj (2015)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 209 a čl. 210 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 10. prosince 2013 (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Hlavním cílem politiky rozvojové spolupráce je zmírňování chudoby a v konečném důsledku její vymýcení, jak je stanoveno v článku 21 Smlouvy o Evropské unii a v článku 208 Smlouvy o fungování Evropské unie. Celosvětový boj proti chudobě pomůže rovněž vybudovat stabilnější, mírumilovnější a spravedlivější svět s větší mírou prosperity, který by odrážel vzájemnou závislost bohatších a chudších zemí.
(2)
Jak je uvedeno v usnesení Evropského parlamentu ze dne 23. října 2012 nazvaném „Agenda pro změnu: budoucnost rozvojové politiky EU“, podstatou rozvojové spolupráce je rovněž podpora všech stránek lidského rozvoje a naplňování potřeb lidí ve všech směrech, včetně kulturního rozměru.
(3)
Unie poskytuje pomoc v oblasti rozvojové spolupráce od roku 1957 a je nyní největším dárcem oficiální rozvojové pomoci na světě.
(4)
Lisabonská smlouva pevně ukotvila rozvojovou politiku v rámci vnější činnosti Unie, aby podpořila zájem Unie na vytvoření stabilního a prosperujícího světa. Rozvojová politika pomáhá řešit také další globální výzvy a přispívá k plnění strategie Evropa 2020, uvedené ve sdělení Komise ze dne 3. března 2010 nazvaném „Evropa 2020 Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“.
(5)
Unie zaujímá vedoucí postavení při vytváření a provádění koncepce soudržnosti politik ve prospěch rozvoje, která je zaměřena na posílení součinnosti mezi politikami, jež se pomoci bezprostředně netýkají, a rozvojovými cíli, s cílem zajistit, aby politiky Unie podporovaly potřeby rozvojových zemí související s rozvojem nebo přinejmenším aby nebyly v rozporu s cílem vymýtit chudobu.
(6)
V roce 2000 se mezinárodní společenství zavázalo, že do roku 2015 uskuteční konkrétní kroky v boji proti chudobě, a to přijetím rozvojových cílů tisíciletí, jež byly schváleny Unií a členskými státy.
(7)
Ve společném prohlášení Rady a zástupců vlád členských států, zasedajících v Radě, Evropského parlamentu a Komise o rozvojové politice Evropské unie: „Evropský konsenzus“ (3), který i nadále tvoří nejkomplexnější základ rozvojové spolupráce Unie, se Unie vyzývá, aby pomáhala posilovat úlohu nových členských států jakožto nových dárců.
(8)
Náš svět prošel v posledních letech obrovskými změnami, včetně výrazných globálních posunů v hospodářské a politické rovnováze. Na světovou scénu vstoupili noví aktéři, včetně soukromých a jiných nestátních subjektů. I když většina celosvětového hrubého domácího produktu připadá na rozvinuté a rychle se rozvíjející ekonomiky, rychle se rozvíjející země se stávají nejdůležitější hybnou silou celosvětového růstu a již nyní mají výrazný vliv na světovou ekonomiku.
(9)
Životně důležitá je v rychle se měnícím světě kontinuita podpory rozvojové spolupráce. Přibližně 1,3 miliardy lidí stále ještě žije v extrémní příjmové chudobě a potřeby pro lidský rozvoj mnoha dalších nejsou dosud uspokojeny. Téměř všude na světě se prohloubily nerovnosti v rámci jednotlivých zemí. Přirozené životní prostředí se ocitá pod stále vyšším tlakem a důsledky změny klimatu obzvláště těžce dopadají na rozvojové země. Tyto problémy jsou univerzální a vzájemně spolu souvisejí, proto je musí řešit všechny země společně.
(10)
Byly zahájeny diskuse o rámci na období po roce 2015: v návaznosti na sdělení Komise ze dne 13. října 2011 nazvané „Zvýšení dopadu rozvojové politiky EU: Agenda pro změnu“ a na závěry Rady ze dne 14. května 2012 týkající se Agendy pro změnu, která již vedly k zásadní změně orientace rozvojové politiky Unie, Komise vyjádřila svůj názor ve sdělení ze dne 27. února 2013 nazvaném „Důstojný život pro všechny: skoncovat s chudobou a umožnit světu udržitelnou budoucnost“, a ve svých závěrech ze dne 25. června 2013 Rada přijala „Souhrnný rámec na období po roce 2015“, jejichž cílem je vyřešit nedostatky stávajícího rámce pro rozvoj a stanovit společný postup pro vytvoření zastřešujícího mezinárodního rámce, jenž by řešil tematiku vymýcení chudoby společně s problémy týkajícími se udržitelnosti.
(11)
Rok 2015 by měl být symbolickým a zároveň rozhodujícím rokem, neboť je posledním rokem pro dosažení společně dohodnutých rozvojových cílů tisíciletí, a nabízí tedy jedinečnou příležitost zhodnotit mezinárodní závazky. Rok 2015 bude rovněž rokem, ve kterém by měla být přijata zásadní mezinárodní rozhodnutí o rámci pro rozvoj, který má v příštích desetiletích nahradit rámec pro rozvojové cíle tisíciletí.
(12)
Rok 2015 je vhodným rokem k předložení výsledků rozvojové politiky Unie, kterých bylo dosaženo v návaznosti na uplatnění zásad stanovených ve sdělení Komise o Agendě pro změnu.
(13)
Rok 2015 bude také rokem, během kterého se v členských státech uskuteční důležité mezinárodní události, jako je Světová výstava „Nasytit planetu - energie pro život“ v Miláně, jež budou představovat zvláštní příležitost k diskuzi o celosvětové rozvojové politice a k uskutečnění rozsáhlého informování veřejnosti o udržitelném rozvoji a s ním spojených otázkách.
(14)
Ve svém usnesení o Agendě o změně vyzval Evropský parlament Komisi, aby vyhlásila rok 2015 Evropským rokem pro rozvoj, a vyjádřil naději, že takové opatření zvýší viditelnost rozvojové spolupráce.
(15)
Rok 2015 by měl tedy být vyhlášen Evropským rokem pro rozvoj (dále jen „evropský rok“) s cílem zvýšit povědomí veřejnosti o stávající orientaci rozvojové politiky Unie. Je třeba přinést informace o tom, jak může Unie hledící za své hranice pomoci se zajištěním celosvětové udržitelnosti. V tomto kontextu je třeba více hovořit o celosvětové vzájemné závislosti a o tom, že rozvoj je víc než pouhá pomoc.
(16)
Klíčem k zajištění úspěšného dopadu činnosti Unie v oblasti rozvoje je míra podpory veřejnosti, politické podpory a účinného a účelného vynakládání veřejných prostředků za účelem dosažení výsledků v oblasti rozvoje. Evropský rok by proto měl být příležitostí ke zvyšování informovanosti, mimo jiné i prostřednictvím veřejné politické diskuze a vzdělávání o otázkách rozvoje, podnětem k větší aktivitě v této oblasti a k výměně osvědčených postupů mezi členskými státy, místními a regionálními orgány, občanskou společností, soukromým sektorem, sociálními partnery a mezinárodními subjekty a organizacemi, které se zabývají problematikou rozvoje. Měl by pomoci soustředit politickou pozornost na tuto problematiku a mobilizovat všechny zúčastněné strany, aby se prosadila a podpořila další opatření a iniciativy na úrovni Unie a členských států ve spolupráci s příjemci rozvojové pomoci a jejich zástupci.
(17)
V rámci evropského roku by se měla zvýšit informovanost o všech formách diskriminace na základě pohlaví, kterým čelí ženy a dívky v různých regionech, zejména pokud jde o přístup ke vzdělání, k pracovním příležitostem a k systémům zdravotnictví a o nucené sňatky, sexuální vykořisťování, mrzačení pohlavních orgánů a jiné podobné praktiky.
(18)
Ze zvláštního průzkumu Eurobarometr č. 392 zveřejněného v říjnu 2012 a nazvaného „Globální solidarita: Evropané a rozvojová pomoc“ vyplynulo, že pomoc lidem v partnerských zemích se u občanů Unie těší silné podpoře ve výši 85 %. Jak se uvádí v tomto průzkumu, navzdory současné hospodářské situaci se více než šest občanů z deseti domnívá, že by mělo dojít ke zvýšení pomoci poskytované osobám v partnerských zemích. Zároveň z tohoto průzkumu jasně vyplynulo, že lidé toho o rozvojové spolupráci Unie mnoho nevědí; toto zjištění implikuje potřebu lepší komunikace s lidmi.
(19)
Účinná koordinace aktivit všech partnerů působících na úrovni Unie a na celostátní, regionální a místní úrovni je condicio sine qua non skutečně účinného evropského roku. Při prosazování rozvojové politiky Unie hrají v tomto případě obzvláště důležitou roli místní a regionální partneři.
(20)
Různorodé vnitrostátní socioekonomické a kulturní kontexty a citlivé otázky vyžadují, aby se činnosti v rámci evropského roku decentralizovaly na vnitrostátní úroveň, a to v souladu s článkem 58 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (4). Stanovení priorit na vnitrostátní úrovni by však mělo být koordinováno spolu s Komisí s cílem zajistit soulad se strategickými cíli evropského roku. Pro zajištění synergického působení a úspěšný průběh evropského roku je důležitá v prvé řadě pečlivá koordinace činnosti Komise a členských států.
(21)
Účast na financovaných činnostech evropského roku by měla být kromě členských států umožněna i kandidátským zemím, na něž se vztahuje předvstupní strategie, a to v souladu se všeobecnými zásadami a podmínkami pro účast těchto zemí na programech Unie, jež jsou stanoveny v příslušných rámcových dohodách a v rozhodnutích Rady přidružení. Je třeba podporovat koordinaci s vnitrostátními opatřeními, zejména s vnitrostátními programy pro rozvojové vzdělávání a zvyšování informovanosti. Míra a forma zapojení do evropského roku by měla být na zvážení každého členského státu.
(22)
Měla by být zajištěna soudržnost a doplňkovost s dalšími právními předpisy a akcemi Unie, zejména s nástrojem pro rozvojovou spolupráci zřízeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 233/2014 (5), včetně programu pro rozvojové vzdělávání a zvyšování informovanosti, s Evropským rozvojovým fondem, evropským nástrojem sousedství zřízeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 232/2014 (6) a s dalšími nástroji Unie pro financování vnější činnosti, které mají význam pro rozvojovou politiku.
(23)
Finanční zájmy Unie by měly být chráněny prostřednictvím přiměřených opatření v celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případně správních a finančních sankcí v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012.
(24)
Aby bylo možné optimalizovat účinnost a účelnost akcí plánovaných na evropský rok, je důležité, aby byl soubor přípravných akcí proveden v roce 2014.
(25)
Komise již přijala nejrůznější opatření na podporu politik rozvoje a ke zvýšení informovanosti občanů o rozvojové spolupráci. Pro účely evropského roku by se tato stávající opatření měla využívat co nejvíce.
(26)
Primární odpovědnost za zvyšování povědomí občanů o problematice rozvoje leží na členských státech. Akce na úrovni Unie doplňuje iniciativy přijímané na celostátní, regionální a místní úrovni, jak je zdůrazněno v politickém prohlášení nazvaném „Partnerství pro komunikaci o Evropě“, které dne 22. října 2008 podepsal Evropský parlament, Rada a Komise.
(27)
Jelikož cílů tohoto rozhodnutí nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, vzhledem k potřebě mnohostranných partnerství, nadnárodní výměny informací, zvyšování povědomí o této problematice napříč Unií a šíření osvědčených postupů, ale spíše jich, z důvodu rozsahu evropského roku, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o EU. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Předmět
Rok 2015 se vyhlašuje „Evropským rokem pro rozvoj“ (dále jen „evropský rok“).
Motto evropského roku zní „Náš svět, naše důstojnost, naše budoucnost“.
Článek 2
Cíle
Cílem evropského roku je:
a)
informovat občany Unie o rozvojové spolupráci Unie a členských států a zdůraznit přitom výsledky, jichž Unie jakožto globální aktér spolu s členskými státy dosáhla a v jejichž dosahování bude v souladu s nejnovějšími jednáními o zastřešujícím rámci na období po roce 2015 pokračovat;
b)
podporovat přímé zapojení, kritické myšlení a aktivní zájem občanů Unie a zúčastněných stran o rozvojovou spolupráci, mimo jiné i o vytváření a provádění politik a
c)
zvýšit informovanost o přínosech rozvojové spolupráce Unie nejen z hlediska příjemců rozvojové pomoci Unie, ale také občanů Unie, a dospět k širšímu pochopení provázanosti politik v oblasti rozvoje, a podpořit mezi občany v Evropě a občany v rozvojových zemích smysl pro společnou odpovědnost, solidaritu a příležitosti v měnícím se a stále více vzájemně provázaném světě.
Článek 3
Opatření
1. Opatření přijatá k dosažení cílů evropského roku zahrnují tato opatření, která mohou být organizována na úrovni Unie a na celostátní, regionální nebo místní úrovni, jak je uvedeno v příloze tohoto rozhodnutí, a v souladu s čl. 6 odst. 5 v partnerských zemích:
a)
sdělovací kampaně za účelem šíření klíčových sdělení zaměřené na širokou veřejnost i na konkrétnější cílové skupiny, zejména na mladé lidi a další klíčové cílové skupiny, a to i prostřednictvím sociálních médií;
b)
pořádání konferencí, akcí a iniciativ ve spolupráci se všemi příslušnými zúčastněnými stranami s cílem podpořit aktivní účast a diskusi a zvýšit informovanost na všech úrovních;
c)
konkrétní opatření v členských státech zaměřená na podporu cílů evropského roku, zejména prostřednictvím vzdělávání o otázkách rozvoje, výměny informací a sdílení zkušeností a osvědčených postupů mezi celostátními, regionálními, místními správami a jinými organizacemi, a
d)
provádění studií a průzkumů a šíření jejich výsledků.
2. Komise může označit další opatření jako přínosná pro cíle evropského roku a umožnit, aby odkazy na evropský rok a jeho motto mohly být použity k propagaci těchto opatření za podmínky, že budou přispívat k dosažení těchto cílů.
Článek 4
Koordinace s členskými státy
1. Komise vyzve členské státy, aby každý z nich jmenoval svého národního koordinátora pověřeného organizací účasti tohoto členského státu na evropském roce. Členské státy informují o takovém jmenování Komisi.
2. Národní koordinátoři v úzké spolupráci s Komisí konzultují a spolupracují s celou řadou příslušných zúčastněných stran, včetně občanské společnosti a soukromého sektoru, vnitrostátních parlamentů, sociálních partnerů a případně vnitrostátních agentur, a to na federální nebo nižší správní úrovni, včetně regionálních a místních orgánů, případně s příslušnými přidruženými zámořskými zeměmi a územími, nebo s kontaktními místy pro příslušné programy Unie.
3. Komise vyzve členské státy, aby jí do 1. září 2014 předložily svůj pracovní program, v němž budou uvedeny podrobnosti o vnitrostátních činnostech plánovaných na evropský rok v souladu s cíli evropského roku a s podrobnostmi o opatřeních uvedenými v příloze.
4. Před schválením pracovních programů Komise ověří, jak je stanoveno v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (7), že navrhovaná opatření jsou v souladu s cíli evropského roku.
Článek 5
Účast
Činností v rámci evropského roku, které mají být financovány z rozpočtu Unie, se mohou účastnit členské státy a kandidátské země, na něž se vztahuje předvstupní strategie, v souladu se všeobecnými zásadami a podmínkami pro účast těchto zemí na programech Unie, jež jsou stanoveny v příslušných rámcových dohodách a v rozhodnutích Rady přidružení.
Článek 6
Koordinace na úrovni Unie a provádění
1. Komise provádí toto rozhodnutí na úrovni Unie, zejména prostřednictvím přijetí nezbytných rozhodnutí o financování v souladu s nařízeními zřizujícími nástroje pro financování vnější činnosti, která se týkají dotčených akcí, tedy nástroj pro rozvojovou spolupráci, evropský nástroj pro demokracii a lidská práva ve světě zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 235/2014 (8), evropský nástroj sousedství, nástroj přispívající ke stabilitě a míru zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 230/2014 (9), nástroj předvstupní pomoci zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 231/2014 (10) a nástroj partnerství pro spolupráci se třetími zeměmi zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 234/2014 (11) (dále jen „nástroje pro financování vnější činnosti“).
2. Komise spolu s Evropskou službou pro vnější činnost (ESVČ) úzce spolupracuje s Evropským parlamentem, Radou a členskými státy, Evropským hospodářským a sociálním výborem, Výborem regionů a s orgány a sdruženími působícími na úrovni Unie v oblasti problematiky rozvoje.
3. Komise uspořádá zasedání národních koordinátorů s cílem koordinovat provádění evropského roku a vyměňovat informace o jeho provádění na úrovni Unie a členských států. Komise může pozvat zástupce občanské společnosti a regionálních a místních orgánů a členy Evropského parlamentu, aby se těchto zasedání účastnili jako pozorovatelé.
4. Komise uspořádá zasedání všech příslušných zúčastněných stran zapojených do rozvojové spolupráce Unie, které jí budou nápomocny při provádění evropského roku na úrovni Unie. Na tato zasedání jsou zváni národní koordinátoři.
5. Komise zajistí, aby se téma evropského roku stalo prioritou sdělovacích činností jejích zastoupení v členských státech a delegací EU v partnerských zemích. Pokud jde o jejich účast na činnostech souvisejících s evropským rokem, a to bez ohledu na to, zda probíhají v Unii, nebo ve třetích zemích, je podpora rozvojovým partnerům ve třetích zemích poskytována prostřednictvím delegací EU a zámořské země a území jsou podporovány příslušnou institucionální cestou.
6. ESVČ a delegace EU učiní z evropského roku nedílnou součást své současné informační a sdělovací činnosti.
Článek 7
Soudržnost a doplňkovost
V souladu s nařízeními zřizujícími nástroje pro financování vnější činnosti, která se týkají dotčených akcí, Komise zajistí, aby opatření stanovená v tomto rozhodnutí byla v souladu s ostatními unijními, celostátními a regionálními opatřeními, která přispívají k dosažení cílů evropského roku, a aby v plné míře doplňovala stávající unijní, celostátní a regionální opatření.
Článek 8
Zvláštní ustanovení o finanční a nefinanční podpoře
1. Celounijní opatření uvedená v části A přílohy vedou k zadávání veřejných zakázek nebo udělování grantů financovaných Unií v souladu s hlavou V a VI nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
2. Celounijní opatření uvedená v části B přílohy mohou být spolufinancována Unií.
3. Komise může postupem uvedeným v části C přílohy poskytnout spolufinancování každému národnímu koordinátorovi.
4. Je-li to vhodné, mohou být stávající programy, které přispívají k podpoře rozvoje, použity k podpoře evropského roku, a to aniž jsou dotčeny jejich cíle a rozpočty. Ve vnitrostátních pracovních programech lze rovněž zohlednit mimořádné úsilí členských států při řízení akcí a činnosti v oblasti mezinárodního rozvoje.
5. Komise může poskytnout nefinanční podporu činnostem prováděným veřejnými a soukromými organizacemi, které jsou v souladu s čl. 3 odst. 2.
6. Aby byla opatření způsobilá pro financování podle tohoto rozhodnutí, musejí účinně využívat veřejné zdroje, musejí přinášet přidanou hodnotu a musejí být orientována na výsledky.
Článek 9
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby byly při provádění akcí financovaných podle tohoto rozhodnutí finanční zájmy Unie chráněny preventivními opatřeními proti podvodům, korupci a jinému protiprávnímu jednání, účinnými kontrolami a inspekcemi, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími správními a finančními sankcemi.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět audit na základě kontroly veškerých dokladů a kontrol a inspekcí na místě u všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů, poskytovatelů a subdodavatelů, kteří obdrželi finanční prostředky Unie na základě tohoto rozhodnutí.
3. Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) je oprávněn provádět vyšetřování včetně kontrol a inspekcí na místě v souladu s ustanoveními a postupy stanovenými v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (12) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (13) s cílem zjistit, zda nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie, pokud jde o grantovou dohodu, rozhodnutí o grantu nebo smlouvu, které jsou financovány podle tohoto rozhodnutí.
Článek 10
Podávání zpráv a hodnocení
Do 31. prosince 2016 předloží Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů zprávu o provádění, výsledcích a celkovém hodnocení opatření stanovených v tomto rozhodnutí, aby bylo možné zvážit vhodné návazné kroky.
Článek 11
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Ve Štrasburku dne 16. dubna 2014.
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS Nr. 472/2014/ES
2014 m. balandžio 16 d.
dėl Europos metų vystymuisi (2015 m.)
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 209 straipsnį ir 210 straipsnio 2 dalį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į 2013 m. gruodžio 10 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),
laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),
kadangi:
(1)
vystomojo bendradarbiavimo politika visų pirma siekiama skurdo mažinimo, o ilgainiui ir jo panaikinimo, kaip nustatyta Europos Sąjungos sutarties (toliau - ES sutartis) 21 straipsnyje ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 208 straipsnyje. Kova su skurdu pasaulyje padės kuriant stabilesnį, taikesnį, labiau klestintį ir teisingesnį pasaulį, atspindintį turtingesnių ir skurdesnių šalių tarpusavio priklausomumą;
(2)
kaip teigiama 2012 m. spalio 23 d. Europos Parlamento rezoliucijoje „Pokyčių darbotvarkė: ES vystymosi politikos ateitis“, vystomuoju bendradarbiavimu taip pat siekiama skatinti žmogaus socialinę raidą ir žmonių potencialo realizavimą visose srityse, įskaitant kultūrą;
(3)
Sąjunga teikia vystomojo bendradarbiavimo paramą nuo 1957 m. ir šiuo metu yra didžiausia pasaulyje oficialios paramos vystymuisi teikėja;
(4)
Lisabonos sutartimi vystymosi politika įtvirtinta kaip neatskiriama Sąjungos išorės veiksmų dalis, padedanti Sąjungai siekti, kad pasaulis būtų stabilus ir klestėtų. Vystymosi politika taip pat padeda spręsti kitus visuotinius uždavinius ir įgyvendinti strategiją „Europa 2020“, nustatytą 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikate „Europa 2020: pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“;
(5)
Sąjunga pirmauja formuluojant ir įgyvendinant politikos suderinamumo vystymosi labui koncepciją, kuria siekiama sustiprinti ne pagalbos politikos sričių ir vystymosi tikslų sinergiją, kad būtų užtikrinta, jog pagal Sąjungos politiką būtų remiami besivystančių šalių vystymosi poreikiai arba kad ši politika bent jau neprieštarautų tikslui panaikinti skurdą;
(6)
2000 m. tarptautinė bendruomenė įsipareigojo ne vėliau kaip iki 2015 m. imtis konkrečių kovos su skurdu veiksmų, nustatydama Tūkstantmečio vystymosi tikslus (TVT), kuriuos Sąjunga ir valstybės narės priėmė;
(7)
Tarybos, Taryboje posėdžiavusių valstybių narių Vyriausybių atstovų, Europos Parlamento ir Komisijos bendras pareiškime dėl Europos Sąjungos vystymosi politikos „Europos konsensusas“ (3), kuris ir toliau yra išsamiausias Sąjungos vystomojo bendradarbiavimo pagrindas, Sąjunga raginama padėti stiprinti naujų valstybių narių, kaip naujų pagalbos teikėjų, vaidmenį;
(8)
pastaraisiais metais pasaulyje įvyko didžiulių pokyčių, įskaitant svarbius pasaulinės ekonominės ir politinės pusiausvyros pokyčius. Pasaulinėje arenoje atsirado naujų veikėjų, įskaitant privačiojo sektoriaus subjektus ir kitus nevyriausybinius veikėjus. Išsivysčiusioms ir besiformuojančios rinkos ekonomikos šalims tenka didžiausia pasaulinio bendrojo vidaus produkto dalis; pastarosioms šalims šiuo metu tenka didžiausia pasaulinio augimo dalis ir pasaulio ekonomikai jos daro didelį poveikį;
(9)
greitai besikeičiančiame pasaulyje tolesnė parama vystomajam bendradarbiavimui gyvybiškai svarbi. Maždaug 1,3 mlrd. žmonių tebeturi itin mažas pajamas, dar daugiau žmonių socialinės raidos poreikiai tebėra nepatenkinti. Daugumoje pasaulio dalių padidėjo nelygybė šalies viduje. Gamtai daromas vis didesnis spaudimas, o klimato kaitos poveikis ypač stipriai paveikė besivystančias šalis. Tie uždaviniai yra visuotiniai bei tarpusavyje susiję ir juos kartu turi spręsti visos šalys;
(10)
pradėtos diskusijos dėl programos laikotarpiu po 2015 m., grindžiamos 2011 m. spalio 13 d. Komisijos komunikatu „ES vystymosi politikos poveikio didinimas. Pokyčių darbotvarkė“ ir 2012 m. gegužės 14 d. Tarybos išvadomis dėl pokyčių darbotvarkės, kurios jau paskatino iš esmės perorientuoti Sąjungos vystymosi politikos kryptis, Komisija išdėstė savo poziciją 2013 m. vasario 27 d. komunikate „Deramas gyvenimas visiems. Skurdo panaikinimas ir tvarios pasaulio ateities užtikrinimas“, o Taryba savo 2013 m. birželio 25 d. išvadose patvirtino visa apimančią laikotarpio po 2015 m. darbotvarkę, siekdama pašalinti dabartinės vystymosi programos trūkumus ir nustatyti bendrą požiūrį, kaip siekius įveikti skurdą ir užtikrinti tvarumą sujungti į visa apimančią tarptautinę sistemą.
(11)
2015-ieji turėtų būti simboliniai ir labai svarbūs, nes jais baigiasi TVT, dėl kurių buvo bendrai sutarta, įgyvendinimo terminas, todėl jie suteikia unikalią progą apžvelgti tarptautinius įsipareigojimus. 2015-aisiais taip pat bus priimti svarbūs tarptautiniai sprendimai dėl vystymosi programos, ateityje pakeisiančios TVT programą;
(12)
2015-ieji taip pat turėtų būti tinkamas laikas pristatyti Sąjungos vystymosi politikos rezultatus, įgyvendinus Komisijos komunikate dėl pokyčių darbotvarkės išdėstytus principus;
(13)
2015-aisiais taip pat įvyks svarbių tarptautinių renginių valstybėse narėse, pvz., pasaulinė paroda Milane „Pamaitinti planetą. Gyvybės energija“, ir tai suteiks ypatingą galimybę aptarti pasaulinio vystymosi politiką ir plačiu mastu atlikti visuomenės informavimo veiklą apie darnų vystymąsi ir susijusius klausimus.
(14)
Europos Parlamentas rezoliucijoje dėl pokyčių darbotvarkės paragino Komisiją paskelbti 2015-uosius Europos metais vystymuisi, reikšdamas viltį, kad tai padidins vystomojo bendradarbiavimo žinomumą;
(15)
todėl 2015-ieji turėtų būti paskirti Europos metais vystymuisi (toliau - Europos metai), kad suteiktų galimybę tinkamu laiku padidinti bendrą visuomenės informuotumą apie dabartinę Sąjungos vystymosi politikos kryptį. Reikalinga informacija, kaip atvira Sąjunga gali padėti užtikrinti tvarumą pasaulyje. Tai apima ir pasaulinės tarpusavio priklausomybės suvokimo didinimą, ir parodymą, kad vystymasis yra daugiau nei vien pagalba;
(16)
sėkmingo Sąjungos vystymosi srities veiksmų poveikio sąlyga yra jai teikiama plati visuomenės ir politikų parama ir įrodymas, kad siekiant vystymosi rezultatų viešosios lėšos naudojamos efektyviai ir veiksmingai. Todėl Europos metai turėtų paskatinti didinti informuotumą, be kita ko, per viešas politines diskusijas ir švietimą vystymosi klausimais, suteikti postūmį ir galimybes valstybėms narėms, vietos ir regioninės valdžios institucijoms, pilietinei visuomenei, privačiajam sektoriui, socialiniams partneriams ir tarptautiniams subjektams bei organizacijoms, veikiančioms vystymosi srityje, keistis geriausios praktikos pavyzdžiais. Jie turėtų padėti sutelkti politinį dėmesį ir mobilizuoti visas susijusias šalis, siekiant pastūmėti ir paskatinti tolesnius veiksmus ir iniciatyvas Sąjungos ir valstybių narių lygmeniu, kartu su paramos vystymuisi gavėjais ir jų atstovais;
(17)
Europos metais turėtų būti didinamas informuotumas apie visų formų diskriminaciją dėl lyties, su kuria susiduria įvairių regionų moterys ir mergaitės, ypač turint mintyje galimybes siekti išsilavinimo, įsidarbinti, pasinaudoti sveikatos sistemomis, taip pat informuotumas apie priverstinę santuoką, seksualinį išnaudojimą ir lyties organų žalojimą bei kitą neteisėtą praktiką;
(18)
Specialiosios „Eurobarometro“ apklausos Nr. 392 „Solidarumas išjudina planetą. Europiečiai ir parama vystymuisi“, paskelbtos 2012 m. spalio mėn., rezultatai parodė, kad 85 % Sąjungos piliečių pritaria tam, kad būtų teikiama parama šalių partnerių žmonėms. Kaip nustatyta toje apklausoje, nepaisant dabartinės ekonominės padėties, daugiau nei šeši iš dešimties piliečių mano, kad pagalbą šalių partnerių gyventojams reikėtų didinti. Tuo pačiu metu ta apklausa aiškiai parodė, kad trūksta žinių apie Sąjungos vystomąjį bendradarbiavimą, o tai reikalauja geresnio komunikavimo;
(19)
veiksmingas visų Sąjungos, nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis veikiančių partnerių tarpusavio koordinavimas yra esminė efektyvių Europos metų sąlyga. Šiuo atveju vietos ir regioniniams partneriams tenka ypatingas vaidmuo skatinant Sąjungos vystymosi politiką;
(20)
atsižvelgiant į skirtingas nacionalines socialines, ekonomines ir kultūrines sąlygas ir opius klausimus, būtina tam tikrą Europos metų veiklos dalį decentralizuoti, kad ji būtų vykdoma nacionaliniu lygmeniu, kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (4) 58 straipsnyje. Tačiau politikos prioritetų nustatymą nacionaliniu lygmeniu reikėtų koordinuoti su Komisija, siekiant užtikrinti nuoseklumą su Europos metų strateginiais tikslais. Glaudus Komisijos ir valstybių narių veiklos koordinavimas yra itin svarbus siekiant kurti sinergiją ir užtikrinti, kad Europos metai būtų sėkmingi;
(21)
galimybė dalyvauti finansuojamoje Europos metų veikloje turėtų būti suteikta ne tik valstybėms narėms, bet ir šalims kandidatėms, su kurioms sudaryta pasirengimo narystei strategija pagal atitinkamai pagrindų susitarimais ir Asociacijos tarybos sprendimais nustatytus tų šalių dalyvavimo Sąjungos programose bendruosius principus ir sąlygas. Reikėtų skatinti veiklos koordinavimą su nacionalinėmis priemonėmis, visų pirma nacionalinėmis Švietimo ir sąmoningumo ugdymo vystymosi klausimais programomis (DEAR). Kiekviena valstybė narė turėtų galėti savo nuožiūra nustatyti dalyvavimo Europos metų veikloje lygį ir formą;
(22)
turėtų būti užtikrintas nuoseklumas ir papildomumas kitų Sąjungos teisės aktų ir priemonių atžvilgiu, visų pirma Vystomojo bendradarbiavimo priemonės, įsteigtos Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 233/2014 (5), įskaitant programą DEAR, Europos plėtros fondą, Europos kaimynystės priemonę, įsteigtą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 232/2014 (6), ir kitas Sąjungos išorės veiksmų finansavimo priemones, kai tai reikšminga vystymosi politikai;
(23)
Sąjungos finansiniai interesai turėtų būti apsaugoti proporcingomis priemonėmis viso išlaidų ciklo metu, įskaitant pažeidimų prevenciją, nustatymą ir tyrimą, prarastų, nepagrįstai išmokėtų ar neteisingai panaudotų lėšų susigrąžinimą ir atitinkamais atvejais administracines ir finansines sankcijas pagal Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012;
(24)
siekiant optimizuoti Europos metams numatytos veiklos veiksmingumą ir efektyvumą, būtina 2014 m. atlikti tam tikrus parengiamuosius veiksmus;
(25)
Komisija jau ėmėsi įvairių priemonių, kuriomis skatinama vystymosi politika ir piliečiai informuojami apie vystomąjį bendradarbiavimą. Tos esamos priemonės turėtų būti kaip įmanoma plačiau panaudotos Europos metams;
(26)
pagrindinė atsakomybė didinant piliečių informuotumą vystymosi klausimais tenka valstybėms narėms. Sąjungos lygmens veikla papildo nacionalinio, regioninio ir vietos lygmenų veiksmus, kaip pabrėžta 2008 m. spalio 22 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pasirašytoje politinėje deklaracijoje „Europos komunikacinė partnerystė“;
(27)
kadangi valstybės narės negali pakankamai pasiekti šio sprendimo tikslų, nes reikalingos daugiašalės partnerystės, tarptautiniai informacijos mainai, taip pat būtina skatinti informavimą Sąjungos mastu ir skleisti gerąją praktiką ir kadangi šiuos tikslus, atsižvelgiant į Europos metų mastą, geriau galima pasiekti Sąjungos lygmeniu, Sąjunga gali imtis priemonių, vadovaudamasi ES sutarties 5 straipsnyje nustatytu subsidiarumo principu. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo sprendimu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Dalykas
2015-ieji skelbiami Europos metais vystymuisi (toliau - Europos metai).
Europos metų šūkis yra „Mūsų pasaulis, mūsų orumas, mūsų ateitis“.
2 straipsnis
Tikslai
Europos metų tikslai yra:
a)
informuoti Sąjungos piliečius apie Sąjungos ir jos valstybių narių vystomąjį bendradarbiavimą, daugiausia dėmesio skiriant rezultatams, kuriuos Sąjunga, veikdama kartu su savo valstybėmis narėmis, pasiekė kaip pasaulinio masto veikėja ir kurių toliau sieks atsižvelgdama į naujausių diskusijų dėl visa apimančios programos laikotarpiu po 2015 m. rezultatus;
b)
skatinti Sąjungos piliečius ir suinteresuotuosius subjektus tiesiogiai dalyvauti vystomojo bendradarbiavimo veikloje, kritiškai apie jį mąstyti ir aktyviai juo domėtis, be kita ko, formuojant ir įgyvendinant politiką; taip pat
c)
padėti suprasti Sąjungos vystomojo bendradarbiavimo naudą ne tik Sąjungos paramos vystymuisi gavėjams, bet ir Sąjungos piliečiams, ir pasiekti didesnį politikos suderinamumo vystymosi labui supratimą, taip pat skatinti Europos ir besivystančių šalių piliečių bendros atsakomybės, solidarumo bei galimybių jausmą besikeičiančiame ir vis labiau tarpusavyje susijusiame pasaulyje.
3 straipsnis
Priemonės
1. Priemonės, kurių imamasi Europos metų tikslams pasiekti, apima šias priemones, kurios gali būti organizuojamos Sąjungos, nacionaliniu, regioniniu arba vietos lygmenimis, kaip numatyta priede, ir šalyse partnerėse pagal 6 straipsnio 5 dalį:
a)
plačiajai visuomenei ir konkretesnėms tikslinėms grupėms, visų pirma jaunimui ir kitoms svarbioms tikslinėms grupėms, skirtas informavimo kampanijas, per kurias būtų skleidžiamos pagrindinės idėjos, pasitelkiant ir socialinės žiniasklaidos priemones;
b)
konferencijų, renginių ir iniciatyvų organizavimą su visais susijusiais suinteresuotaisiais subjektais, siekiant skatinti aktyvų dalyvavimą ir diskusijas, taip pat padidinti informuotumą visais lygmenimis;
c)
konkrečias priemones valstybėse narėse, kuriomis siekiama propaguoti Europos metų tikslus, visų pirma šviečiant vystymosi klausimais, nacionalinėms, regioninėms ar vietos administravimo institucijoms ir kitoms organizacijoms keičiantis informacija ir gerąja patirtimi; taip pat
d)
tyrimų ir apklausų vykdymą ir jų rezultatų sklaidą.
2. Komisija gali nustatyti kitas priemones, kurios būtų naudingos siekiant Europos metų tikslų, ir gali leisti naudoti nuorodas į Europos metus ir į šūkį propaguojant tas priemones su sąlyga, kad jos naudingos siekiant tų tikslų.
4 straipsnis
Veiklos koordinavimas su valstybėmis narėmis
1. Komisija ragina kiekvieną valstybę narę paskirti nacionalinį koordinatorių, atsakingą už tos valstybės narės dalyvavimo Europos metų veikloje organizavimą. Valstybės narės apie tokį paskyrimą informuoja Komisiją.
2. Nacionaliniai koordinatoriai, glaudžiai koordinuodami veiksmus su Komisija, konsultuojasi ir bendradarbiauja su įvairiais susijusiais suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant pilietinę visuomenę ir privatųjį sektorių, nacionalinius parlamentus, socialinius partnerius ir atitinkamais atvejais nacionalines agentūras, federalinio regiono arba subnacionalinio lygmens Vyriausybę, įskaitant regionines ir vietos valdžios institucijas ir, kai taikytina, asocijuotas užjūrio šalis ir teritorijas (UŠT), ar su atitinkamomis Sąjungos programomis susijusius kontaktinius asmenis.
3. Komisija kviečia valstybes nares iki 2014 m. rugsėjo 1 d. pateikti jai jų darbo programą, kurioje aprašoma Europos metais vystymuisi planuojama nacionalinė veikla, vadovaujantis Europos metų tikslais, ir informacija apie priede nustatytas priemones.
4. Prieš patvirtindama darbo programas, Komisija, vadovaudamasi Reglamentu (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 ir Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) Nr. 1268/2012 (7), patikrina, ar ta veikla atitinka Europos metų tikslus.
5 straipsnis
Dalyvavimas
Dalyvauti Sąjungos lėšomis finansuojamoje Europos metų veikloje gali valstybės narės, taip pat šalys kandidatės, su kurioms sudaryta pasirengimo narystei strategija pagal atitinkamais pagrindų susitarimais ir Asociacijos tarybos sprendimais nustatytus tų šalių dalyvavimo Sąjungos programose bendruosius principus ir bendrąsias sąlygas.
6 straipsnis
Koordinavimas ir įgyvendinimas Sąjungos lygmeniu
1. Sąjungos lygmeniu šį sprendimą įgyvendina Komisija, visų pirma priimdama būtinus finansavimo sprendimus, vadovaudamasi reglamentais, kuriais nustatomos susijusiems veiksmams aktualios išorės veiksmų finansavimo priemonės, būtent Vystomojo bendradarbiavimo priemonė, Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonė, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 235/2014 (8), Europos kaimynystės priemonė, Stabilumo ir taikos priemonė, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 230/2014 (9), Pasirengimo narystei pagalbos priemonė, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 231/2014 (10), ir Bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis partnerystės priemonė, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 234/2014 (11) (toliau - išorės veiksmų finansavimo priemonės).
2. Komisija kartu su Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT) glaudžiai bendradarbiauja su Europos Parlamentu, Taryba ir valstybėmis narėmis, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu, Regionų komitetu ir vystymosi srityje Sąjungos lygmeniu veikiančiomis įstaigomis ir asociacijomis.
3. Siekdama koordinuoti Europos metų veiklos įgyvendinimą ir dalytis informacija Sąjungos ir nacionaliniu lygmenimis, Komisija šaukia nacionalinių koordinatorių posėdžius. Į tuos posėdžius dalyvauti stebėtojų teisėmis Komisija gali kviesti pilietinės visuomenės, regioninės ir vietos valdžios institucijų atstovus ir Europos Parlamento narius.
4. Komisija šaukia visų Sąjungos vystomojo bendradarbiavimo srityje veikiančių susijusių suinteresuotųjų subjektų posėdžius, kad jie padėtų jai Sąjungos lygmeniu įgyvendinti Europos metus. Į tuos posėdžius kviečiami nacionaliniai koordinatoriai.
5. Komisija užtikrina, kad atstovybės valstybėse narėse ir ES delegacijos šalyse partnerėse, vykdydamos savo komunikavimo veiklą, Europos metus laikytų prioritetu. ES delegacijos remia vystymosi partnerius trečiosiose šalyse, o UŠT yra remiami pasinaudojant atitinkamomis institucinėmis priemonėmis, siekiant, kad jie dalyvautų su Europos metais susijusioje veikloje Sąjungoje arba trečiosiose šalyse.
6. EIVT ir ES delegacijos Europos metus laiko neatskiriama savo vykdomos informavimo ir komunikavimo veiklos dalimi.
7 straipsnis
Nuoseklumas ir papildomumas
Vadovaudamasi reglamentais, kuriais nustatomos susijusiems veiksmams aktualios išorės veiksmų finansavimo priemonės, Komisija užtikrina, kad šiuo sprendimu numatytos priemonės atitiktų bet kokias kitas Sąjungos, nacionalines ar regionines priemones, kuriomis padedama pasiekti Europos metų tikslus, ir visiškai papildytų esamas Sąjungos, nacionalines ar regionines priemones.
8 straipsnis
Konkrečios nuostatos dėl finansinės ir nefinansinės paramos
1. Norint įgyvendinti Sąjungos lygmens priemones, nurodytas priedo A dalyje, vykdoma viešųjų pirkimų procedūra arba joms skiriamos Sąjungos finansuojamos dotacijos pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 V ir VI antraštines dalis.
2. Sąjungos lygmens priemonių, nurodytų priedo B dalyje, įgyvendinimas gali būti Sąjungos bendrai finansuojamas.
3. Priedo C dalyje nustatyta tvarka Komisija gali skirti bendrąjį finansavimą kiekvienam nacionaliniam koordinatoriui.
4. Jei reikia ir jei tai neprieštarauja jų tikslams arba biudžetui, Europos metų veikla gali būti remiama esamų programų, kuriomis prisidedama prie vystymosi skatinimo, lėšomis. Be to, nacionalinėse darbo programose taip pat gali būti atsižvelgta į išskirtines valstybių narių pastangas tarptautinių su vystymusi susijusių renginių arba tarptautinių vystymosi srities veiklos krypčių valdymo srityse.
5. Komisija gali teikti nefinansinę paramą veiklai, kurią vykdo viešosios ir privačios organizacijos ir kurios atitinka 3 straipsnio 2 dalį.
6. Tam, kad priemones būtų galima laikyti tinkamomis finansuoti pagal šį sprendimą, reikalaujama, kad jomis būtų veiksmingai panaudojamos viešosios išlaidos, jos teiktų papildomos naudos ir būtų orientuotos į rezultatus.
9 straipsnis
Sąjungos finansinių interesų apsauga
1. Komisija atitinkamomis priemonėmis užtikrina, kad, įgyvendinant pagal šį sprendimą finansuojamus veiksmus, būtų apsaugoti Sąjungos finansiniai interesai ir tuo tikslu taikomos sukčiavimo, korupcijos ir kitos neteisėtos veiklos prevencijos priemonės, atliekant veiksmingas patikras ir tikrinimus ir, nustačius pažeidimų, susigrąžinant nepagrįstai išmokėtas sumas ir, jei reikia, taikant veiksmingas, proporcingas ir atgrasomąsias administracines ir finansines nuobaudas.
2. Komisijai arba jos atstovams ir Audito Rūmams suteikiami įgaliojimai atlikti visų dotacijų gavėjų, rangovų ir subrangovų, gavusių Sąjungos lėšų pagal šį sprendimą, dokumentų auditą bei patikrų ir patikrinimų vietoje auditą.
3. Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) gali atlikti tyrimus, įskaitant patikras ir patikrinimus vietoje, remdamasi Tarybos reglamento (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 (12) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 883/2012 (13) nuostatomis ir procedūromis, siekdama nustatyti, ar būta su dotacijos susitarimu, sprendimu dėl dotacijos arba pagal šį sprendimą finansuojama sutartimi susijusio sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos veiklos atvejų, kenkiančių Sąjungos finansiniams interesams.
10 straipsnis
Ataskaitų teikimas ir vertinimas
Ne vėliau kaip 2016 m. gruodžio 31 d. Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui ataskaitą dėl šiame sprendime numatytų priemonių įgyvendinimo, rezultatų ir bendro vertinimo siekiant apsvarstyti tinkamas tolesnes priemones.
11 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Priimta Strasbūre 2014 m. balandžio 16 d.