ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2015/163
ze dne 21. listopadu 2014
o slučitelnosti opatření, která Polsko zamýšlí přijmout podle článku 14 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/13/EU o koordinaci některých právních a správních předpisů členských států upravujících poskytování audiovizuálních mediálních služeb (směrnice o audiovizuálních mediálních službách), s právem Unie
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2010/13/EU ze dne 10. března 2010 o koordinaci některých právních a správních předpisů členských států upravujících poskytování audiovizuálních mediálních služeb (směrnice o audiovizuálních mediálních službách) (1), a zejména na čl. 14 odst. 2 uvedené směrnice,
s ohledem na stanovisko výboru zřízeného podle článku 29 směrnice 2010/13/EU,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Dopisem ze dne 19. srpna 2014 oznámilo Polsko Komisi určitá opatření, která zamýšlí přijmout v souladu s čl. 14 odst. 1 směrnice 2010/13/EU.
(2)
Komise ve lhůtě tří měsíců od uvedeného oznámení ověřila slučitelnost těchto opatření s právem Unie, zejména pokud jde o proporcionalitu opatření a transparentnost vnitrostátního konzultačního postupu.
(3)
Při posuzování těchto opatření Komise vzala v úvahu dostupné údaje o polském audiovizuálním trhu, zejména pokud jde o dopad na televizní trh.
(4)
Seznam událostí zásadního společenského významu Polsko vypracovalo jasným a transparentním způsobem na základě rozsáhlé konzultace.
(5)
Na základě podrobných důkazů a údajů o sledovanosti poskytnutých polskými orgány útvary Komise ověřily, že seznam určených událostí vypracovaný podle čl. 14 odst. 1 směrnice 2010/13/EU splňuje nejméně dvě z následujících kritérií, která se považují za spolehlivé ukazatele společenského významu událostí: i) událost má v určitém členském státě mimořádný celkový ohlas a nemá význam pouze pro veřejnost, která příslušnou sportovní či jinou činnost zpravidla sleduje, ii) událost je všeobecně uznávaná a pro obyvatelstvo daného členského státu má zvláštní kulturní význam, neboť především posiluje kulturní identitu, iii) příslušné události se účastní národní tým v rámci soutěže nebo turnaje mezinárodního významu a iv) událost se tradičně vysílá ve volně dostupném televizním vysílání a má vysokou sledovanost.
(6)
Oznámený seznam událostí zásadního společenského významu obsahuje události, které jsou již uvedeny na zákonném seznamu podle článku 20b zákona o rozhlasovém a televizním vysílání ze dne 29. prosince 1992, ve znění zákona ze dne 31. března 2000, jakož i jiné události, které jsou součástí předlohy nařízení Rady pro rozhlasové a televizní vysílání o seznamu významných událostí. Řada určených událostí se obecně považuje za události zásadního společenského významu, například letní a zimní olympijské hry, finále a semifinále Světového poháru ve fotbale a mistrovství Evropy ve fotbale. Seznam mezi takové události řadí i další fotbalová utkání, kterých se účastní polský národní tým, včetně kvalifikačních utkání. Jak prokázaly polské orgány, tyto události mají vysokou sledovanost a tradičně se vysílají ve volně dostupném televizním vysílání. Navíc mají v Polsku mimořádný celkový ohlas, neboť jsou velmi oblíbené u široké veřejnosti, a nikoli pouze u veřejnosti, která sportovní události zpravidla sleduje. Kromě toho se některých utkání v rámci Světového poháru ve fotbale a mistrovství Evropy ve fotbale, včetně kvalifikačních utkání, účastní polský národní tým.
(7)
Tato jiná fotbalová utkání v rámci oficiálních turnajů a v rámci Ligy mistrů a Poháru UEFA, kterých se účastní polský národní tým nebo polský klub, mají vysokou sledovanost, tradičně se vysílají ve volně dostupném televizním vysílání a mají v Polsku mimořádný celkový ohlas.
(8)
Zápasy v rámci mistrovství světa a Evropy ve volejbale mužů a žen, kterých se účastní polský národní tým, včetně kvalifikačních turnajů a Světové ligy mužů, mají vysokou sledovanost a tradičně se vysílají ve volně dostupném televizním vysílání. Kromě toho v Polsku vzbuzují nevšední a široký zájem, a to i u veřejnosti, která obvykle tuto disciplínu nesleduje. Rovněž zahrnují účast národního týmu na mezinárodním turnaji zásadního významu. Tento zájem je posílen skutečností, že polští účastníci dosáhli v uvedených turnajích významných úspěchů.
(9)
Semifinále a finále mistrovství světa a Evropy v házené mužů kromě toho, že mají vysokou sledovanost a tradičně se vysílají ve volně dostupném televizním vysílání, vzbuzují v Polsku nevšední a široký zájem, a to i u veřejnosti, která obvykle tuto disciplínu nesleduje. Jiné soutěže v rámci semifinále a finále mistrovství světa a Evropy v házené mužů, kterých se účastnil polský národní tým, měly rovněž vysokou sledovanost a tradičně se vysílaly ve volně dostupném televizním vysílání. Navíc v Polsku vzbuzují nevšední a široký zájem, a to i u veřejnosti, která obvykle tuto disciplínu nesleduje. Rovněž zahrnují účast národního týmu na mezinárodním turnaji zásadního významu, v němž polští účastníci dosáhli významných úspěchů.
(10)
Mistrovství světa v severském lyžování, závody Světového poháru ve skocích na lyžích a závody Světového poháru žen v běhu na lyžích kromě toho, že mají vysokou sledovanost a tradičně se vysílají ve volně dostupném televizním vysílání, vzbuzují v Polsku nevšední a široký zájem, a to i u veřejnosti, která obvykle tuto disciplínu nesleduje. Rovněž zahrnují účast polského národního týmu na mezinárodním turnaji zásadního významu, v němž polští účastníci dosáhli významných úspěchů.
(11)
Mistrovství světa v atletice mají vysokou sledovanost a tradičně se vysílají ve volně dostupném televizním vysílání. Navíc v Polsku vzbuzují nevšední a široký zájem, a to i u veřejnosti, která disciplíny reprezentované v této události jindy obvykle nesleduje. Polští soutěžící dosáhli významných úspěchů ve skoku o tyči, vrhu koulí a hodu diskem.
(12)
Vzhledem ke způsobům, jakými budou tyto události zásadního společenského významu vysílány, definici „oprávněného subjektu televizního vysílání“, úloze Rady pro rozhlasové a televizní vysílání v mechanismu pro řešení sporů ve věcech provádění dotčených opatření a k předpokládanému datu vstupu konečných polských opatření v platnost (12 měsíců po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie) nepřekračují určená opatření rámec toho, co je nezbytné k dosažení zamýšlených cílů, totiž ochrany práva na informace a zajištění širokého přístupu veřejnosti k televiznímu přenosu vnitrostátních nebo jiných událostí zásadního společenského významu. Lze proto učinit závěr, že účinky na právo na vlastnictví zakotvené v článku 17 Listiny základních práv Evropské unie nejdou nad rámec účinků, které jsou neoddělitelně spojeny se zahrnutím událostí na seznam stanovený v čl. 14 odst. 1 směrnice 2010/13/EU.
(13)
Z týchž důvodů se polská opatření jeví jako přiměřená, jelikož naléhavé důvody veřejného zájmu na zajištění přístupu široké veřejnosti k vysílání událostí zásadního společenského významu odůvodňují výjimku ze základní svobody volného pohybu služeb stanovené v článku 56 Smlouvy o fungování Evropské unie. Polská opatření kromě toho nepředstavují diskriminaci ani uzavření trhu vůči subjektům televizního vysílání, držitelům práv nebo jiným hospodářským subjektům z jiných členských států.
(14)
Určená opatření jsou rovněž slučitelná s pravidly Unie v oblasti hospodářské soutěže, neboť definice oprávněných subjektů televizního vysílání, jež mohou vysílat události uvedené na seznamu, je založena na objektivních kritériích, která umožňují skutečnou a potenciální hospodářskou soutěž při získávání vysílacích práv na tyto události. Kromě toho není počet určených událostí nepřiměřený v rozsahu, jaký by narušil hospodářskou soutěž na navazujících trzích s volně dostupným televizním vysíláním a placeným televizním vysíláním. Lze proto zaujmout stanovisko, že účinky na volnou hospodářskou soutěž nejdou nad rámec účinků, které jsou neoddělitelně spojeny se zahrnutím událostí na seznam stanovený v čl. 14 odst. 1 směrnice 2010/13/EU.
(15)
Komise sdělila opatření, jež Polsko zamýšlí přijmout, ostatním členským státům a předložila výsledky ověřování výboru zřízenému podle článku 29 směrnice 2010/13/EU. Výbor přijal kladné stanovisko,
ROZHODLA TAKTO:
Jediný článek
1. Opatření, která Polsko zamýšlí přijmout podle čl. 14 odst. 1 směrnice 2010/13/EU a která byla oznámena Komisi podle čl. 14 odst. 2 uvedené směrnice, jsou slučitelná s právem Unie.
2. Opatření přijatá Polskem se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 21. listopadu 2014.
KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2015/163
2014 m. lapkričio 21 d.
dėl priemonių, kurių Lenkija ketina imtis pagal Direktyvos 2010/13/ES dėl valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytų tam tikrų nuostatų, susijusių su audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikimu, derinimo (Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvos) 14 straipsnį, suderinamumo su Sąjungos teise
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2010 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/13/ES dėl valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytų tam tikrų nuostatų, susijusių su audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikimu, derinimo (Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvą) (1), ypač į jos 14 straipsnio 2 dalį,
atsižvelgdama į Direktyvos 2010/13/ES 29 straipsniu įsteigto komiteto nuomonę,
kadangi:
(1)
2014 m. rugpjūčio 19 d. laišku Lenkija pranešė Komisijai apie tam tikras priemones, kurių ji ketina imtis pagal Direktyvos 2010/13/ES 14 straipsnio 1 dalį;
(2)
Komisija per tris mėnesius nuo to pranešimo gavimo patikrino, ar šios priemonės neprieštarauja Sąjungos teisei, visų pirma atsižvelgdama į priemonių proporcingumą ir nacionalinės konsultavimosi procedūros skaidrumą;
(3)
nagrinėdama priemones, Komisija atsižvelgė į turimus Lenkijos audiovizualinės rinkos duomenis, ypač į poveikį televizijos rinkai;
(4)
itin reikšmingų visuomenei įvykių sąrašą Lenkija parengė aiškiai ir skaidriai, atlikusi išsamias konsultacijas;
(5)
remdamosi Lenkijos valdžios institucijų pateiktais išsamiais įrodymais ir duomenimis, Komisijos tarnybos patikrino, ar nurodytų įvykių sąrašas, parengtas pagal Direktyvos 2010/13/ES 14 straipsnio 1 dalį, tenkina bent du iš toliau nurodytų kriterijų, kurie laikomi patikimais įvykių reikšmingumo visuomenei rodikliais: i) ypatingas visuotinis atgarsis valstybėje narėje, o ne vien tik reikšmingas įvykis tiems, kurie paprastai domisi aptariama sporto šaka ar veikla, ii) bendrai pripažįstama išskirtinė kultūrinė reikšmė valstybės narės gyventojams, visų pirma kaip kultūrinės tapatybės katalizatoriaus, iii) nacionalinės komandos dalyvavimas aptariamame įvykyje vykstant tarptautinės reikšmės varžyboms ar turnyrui ir iv) įvykis tradiciškai transliuojamas per nemokamą televiziją ir sulaukiantis didelio žiūrovų dėmesio;
(6)
į itin reikšmingų visuomenei įvykių sąrašą, apie kurį pranešta, įtraukti ir įvykiai iš galiojančio 1992 m. gruodžio 29 d. Radijo ir televizijos įstatymo su pakeitimais, padarytais 2000 m. kovo 31 d. įstatymu, 20b straipsnyje numatyto sąrašo, ir kiti įvykiai iš Radijo ir televizijos tarybos reglamento projekto reikšmingų įvykių sąrašo. Kai kurie iš nurodytų įvykių paprastai laikomi itin reikšmingais visuomenei įvykiais, pavyzdžiui, vasaros ir žiemos olimpinės žaidynės, Pasaulio futbolo taurės ir Europos futbolo čempionato finalo ir pusfinalių rungtynės. Be to, į sąrašą įtrauktos kitos tų renginių futbolo rungtynės, įskaitant atkrentamąsias rungtynes, kuriose dalyvauja Lenkijos nacionalinė komanda. Anot Lenkijos valdžios institucijų, šie renginiai pritraukia daug televizijos žiūrovų ir tradiciškai transliuojami nemokamais televizijos kanalais. Lenkijoje jie turi ypatingą visuotinį atgarsį, nes jais itin domisi plačioji visuomenė, o ne tik tie, kurie paprastai domisi sporto įvykiais. Be to, kai kuriose Pasaulio futbolo taurės ir Europos futbolo čempionato rungtynėse, įskaitant atkrentamąsias rungtynes, dalyvauja Lenkijos nacionalinė komanda;
(7)
šios kitos oficialių turnyrų ir Čempionų lygos ir UEFA taurės finalo futbolo rungtynės, kuriose žaidžia Lenkijos nacionalinė komanda ar klubas, pritraukia daug žiūrovų ir tradiciškai transliuojamos nemokamais televizijos kanalais bei turi ypatingą visuotinį atgarsį Lenkijoje;
(8)
Pasaulio ir Europos vyrų ir moterų tinklinio čempionatų bei vyrų tinklinio Pasaulio lygos rungtynės, įskaitant kvalifikacinių turnyrų rungtynes, kuriose dalyvauja Lenkijos nacionalinė komanda, pritraukia daug televizijos žiūrovų ir tradiciškai transliuojamos nemokamais televizijos kanalais. Be to, jos turi ypatingą ir platų visuotinį atgarsį Lenkijoje, nes jas stebi net žmonės, kurie paprastai šia sporto šaka nesidomi. Jas žaisdama, nacionalinė komanda dalyvauja didelės svarbos tarptautiniame turnyre. Susidomėjimą stiprina tai, kad Lenkijos atstovai šiuose turnyruose yra pasiekę gerų rezultatų;
(9)
Pasaulio ir Europos vyrų rankinio čempionatų pusfinaliai ir finalai, be to, kad sutraukia daug televizijos žiūrovų ir yra tradiciškai transliuojami nemokamais televizijos kanalais, turi ypatingą ir platų visuotinį atgarsį Lenkijoje, nes juos stebi net žmonės, kurie paprastai šia sporto šaka nesidomi. Kitos Pasaulio ir Europos vyrų rankinio čempionatų pusfinalių ir finalų rungtynės, kuriose dalyvauja Lenkijos nacionalinė komanda, pritraukia daug televizijos žiūrovų ir yra tradiciškai transliuojamos nemokamais televizijos kanalais. Be to, jos turi ypatingą ir platų visuotinį atgarsį Lenkijoje, nes jas stebi net žmonės, kurie paprastai šia sporto šaka nesidomi. Jas žaisdama, nacionalinė komanda dalyvauja didelės svarbos tarptautiniame turnyre, kur Lenkijos atstovai yra pasiekę gerų rezultatų;
(10)
Šiaurės šalių Pasaulio slidinėjimo čempionatai bei šuolių su slidėmis Pasaulio taurės ir moterų lygumų slidinėjimo Pasaulio taurės varžybos, be to, kad sutraukia daug televizijos žiūrovų ir yra tradiciškai transliuojami nemokamais televizijos kanalais, turi ypatingą ir platų visuotinį atgarsį Lenkijoje, nes juos stebi net žmonės, kurie paprastai šia sporto šaka nesidomi. Jas žaisdama, nacionalinė komanda dalyvauja didelės svarbos tarptautiniame turnyre, kur Lenkijos atstovai yra pasiekę gerų rezultatų;
(11)
Pasaulio lengvosios atletikos čempionatas pritraukia daug televizijos žiūrovų ir tradiciškai transliuojamas nemokamais televizijos kanalais. Be to, renginys Lenkijoje turi ypatingą ir platų visuotinį atgarsį, nes jį stebi net žmonės, kurie paprastai šio renginio sporto šakomis nesidomi. Lenkijos atstovai yra pasiekę gerų rezultatų šuolio su kartimi, rutulio stūmimo ir disko metimo rungtyse;
(12)
atsižvelgiant į sąlygas, kuriomis visuomenei itin reikšmingi įvykiai bus transliuojami, „reikalavimus atitinkančio transliuotojo“ apibrėžtį, Radijo ir televizijos tarybos vaidmenį ginčų sprendimo mechanizme ginčų įgyvendinant priemones atveju ir nustatytą galutinių Lenkijos priemonių įsigaliojimo datą (12 mėnesių po paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje), priemonės neviršija to, kas būtina šiam tikslui, t. y. apsaugoti teisę į informaciją ir užtikrinti galimybę plačiai visuomenės daliai per televiziją stebėti nacionalinius ir kitus visuomenei labai svarbius įvykius, pasiekti. Todėl galima daryti išvadą, kad poveikis nuosavybės teisei, kaip numatyta Europos pagrindinių teisių chartijos 17 straipsnyje, neviršija to, kas yra iš esmės susiję su įrašymu į įvykių sąrašą, numatytą Direktyvos 2010/13/ES 14 straipsnio 1 dalyje;
(13)
dėl tų pačių priežasčių Lenkijos priemonės atrodo proporcingos, todėl, atsižvelgiant į visuomenės intereso svarbą ir siekiant visuomenei suteikti galimybę stebėti itin reikšmingų renginių transliacijas, galima pateisinti nukrypimą nuo Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 56 straipsnyje nustatytos pagrindinės laisvės teikti paslaugas. Be to, Lenkijos priemonės nėra diskriminacinės ir jomis neribojama rinka kitų valstybių narių transliuotojų, teisių turėtojų ar kitų ūkio subjektų atžvilgiu;
(14)
priemonės yra suderinamos su Sąjungos konkurencijos taisyklėmis, kadangi reikalavimus atitinkantys transliuotojai, galintys transliuoti nurodytus renginius, nustatomi remiantis objektyviais kriterijais, pagal kuriuos sudaromos potencialios konkurencijos sąlygos įsigyti šių renginių transliavimo teises. Be to, išvardytų renginių skaičius nėra toks neproporcingai didelis, kad iškreiptų konkurenciją nemokamos televizijos ir mokamos televizijos galutinės grandies rinkose; todėl galima manyti, kad poveikis konkurencijos laisvei neviršija to, kas yra iš esmės susiję su įrašymu į įvykių sąrašą, numatytą Direktyvos 2010/13/ES 14 straipsnio 1 dalyje;
(15)
apie priemones, kurių Lenkija ketina imtis, Komisija informavo kitas valstybes nares, o patikrinimo rezultatus pateikė Direktyvos 2010/13/ES 29 straipsniu įsteigtam komitetui. Komitetas priėmė palankią nuomonę,
NUSPRENDĖ:
Vienintelis straipsnis
1. Priemonės, kurių Lenkija ketina imtis pagal Direktyvos 2010/13/ES 14 straipsnio 1 dalį ir apie kurias ji pranešė Komisijai pagal tos direktyvos 14 straipsnio 2 dalį, dera su Sąjungos teise.
2. Lenkijos priimtos priemonės skelbiamos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Priimta Briuselyje 2014 m. lapkričio 21 d.