NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 1370/2014
ze dne 19. prosince 2014,
kterým se stanoví dočasná mimořádná podpora producentům mléka ve Finsku
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a zejména na čl. 219 odst. 1 ve spojení s článkem 228 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Ruská vláda zavedla dne 7. srpna 2014 zákaz dovozu některých zemědělských produktů, včetně mléčných výrobků, z Unie do Ruska.
(2)
Finsko vyváží více než 25 % své produkce mléka do Ruska, což představuje 64 % celkového vývozu mléka a mléčných výrobků do třetích zemí; tím se řadí mezi členské státy, jejichž produkce mléka byla před zavedením zákazu na vývozu do Ruska nejvíce závislá.
(3)
Výkupní ceny mléka ve Finsku se v září 2014 prudce snížily, což je dáno výlučně ruským zákazem dovozu. Zatímco průměrná cena mléka je ve Finsku v rámci celé Unie poměrně vysoká, výrobní náklady jsou ve Finsku v Unii nejvyšší.
(4)
Kontinuita finského odvětví mléka a mléčných výrobků je ruským zákazem dovozu ohrožena, neboť se v daném odvětví investovalo do produktů s vysokou přidanou hodnotou přizpůsobených chutím a potřebám na ruském trhu. Mléčné výrobky vyráběné pro ruský trh musí za snížené ceny absorbovat finský maloobchodní trh. Odvětví ve Finsku potřebuje čas k nalezení nových odbytišť či k přizpůsobení výroby novým produktům, které by mohly uspokojit poptávku. Pro řešení tohoto problému nestačí spoléhat se na veřejnou intervenci a soukromé skladování.
(5)
Za účelem účinného a efektivního řešení vzniklého narušení trhu je vhodné poskytnout Finsku podporu ve formě jednorázových finančních prostředků na podporu producentů mléka, kteří jsou postiženi ruským zákazem dovozu a mají v jeho důsledku problémy s likviditou.
(6)
Finanční krytí pro Finsko by mělo být vypočteno na základě produkce mléka v období let 2013/14 v rámci vnitrostátních kvót a mělo by být úměrné zaznamenanému poklesu cen mléka. Aby se zajistilo, že podpora bude určena producentům postiženým zákazem, a s ohledem na omezené rozpočtové zdroje by mělo Finsko příslušnou částku rozdělit podle objektivních kritérií a nediskriminačně, se zamezením jakémukoli narušení trhu a hospodářské soutěže.
(7)
Jelikož bude finanční krytí přidělené Finsku kompenzovat jen malou část skutečné ztráty producentů, mělo by mu být povoleno, aby producentům mléka poskytlo další podporu.
(8)
Uvedená další podpora by měla být poskytnuta za stejných podmínek objektivity, nediskriminace, nenarušování hospodářské soutěže a při jejím poskytnutí by se mělo přihlížet k vnitrostátní podpoře, kterou producenti ke stejnému účelu obdrželi na základě článku 142 aktu o přistoupení Rakouska, Finska a Švédska.
(9)
Podpora stanovená v tomto nařízení by měla být udělena jako opatření na podporu zemědělských trhů v souladu s čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 (2).
(10)
Z rozpočtových důvodů by měla Unie financovat výdaje, které Finsku vzniknou v souvislosti s podporou poskytovanou producentům mléka, pouze v případech, kdy jsou takové platby provedeny v určité lhůtě.
(11)
K zajištění transparentnosti, sledování a řádné správy částek, které má k dispozici, by mělo Finsko oznámit Komisi objektivní kritéria používaná ke stanovení metod udělování podpory a ustanovení přijatá za účelem zabránění narušení trhu.
(12)
Aby producenti mléka obdrželi podporu co nejdříve, mělo by být Finsku umožněno provést toto nařízení neprodleně. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost třetím dnem po vyhlášení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Finsku se poskytne podpora Unie v celkové výši 10 729 307 EUR pro účely cílené podpory producentům mléka postiženým ruským zákazem dovozu produktů Unie.
Finsko uvedenou částku použije na základě objektivních a nediskriminačních kritérií a za předpokladu, že výsledné platby nezpůsobí narušení hospodářské soutěže. Za tímto účelem Finsko přihlédne k tomu, v jakém rozsahu ruský zákaz dovozu dotyčné producenty zasáhl.
Finsko provede tyto platby nejpozději do 31. května 2015.
Článek 2
Finsko může producentům mléka, již jsou příjemci podpory uvedené v článku 1, poskytnout další podporu, a to až do výše rovnající se částce stanovené v uvedeném článku.
Uvedená další podpora se poskytne za stejných podmínek objektivity, nediskriminace, nenarušování hospodářské soutěže a při jejím poskytnutí se přihlédne k vnitrostátní podpoře, kterou producenti ke stejnému účelu obdrželi na základě článku 142 aktu o přistoupení Rakouska, Finska a Švédska.
Finsko uhradí další podporu nejpozději do 31. května 2015.
Článek 3
Finsko oznámí Komisi:
a)
neprodleně a nejpozději do 30. dubna 2015 objektivní kritéria používaná ke stanovení metod udělování cílené podpory a opatření přijatá k zamezení narušení hospodářské soutěže;
b)
nejpozději do 31. července 2015 celkové vyplacené částky a počet a druh příjemců.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 19. prosince 2014.
KOMISIJOS DELEGUOTASIS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1370/2014
2014 m. gruodžio 19 d.
kuriuo numatoma laikina išskirtinė pagalba Suomijos pieno gamintojams
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1), ypač į jo 219 straipsnio 1 dalį kartu su 228 straipsniu,
kadangi:
(1)
2014 m. rugpjūčio 7 d. Rusijos Vyriausybė įvedė tam tikrų žemės ūkio produktų, įskaitant pieno gaminius, importo iš Sąjungos į Rusiją draudimą;
(2)
Suomija į Rusiją eksportuoja daugiau kaip 25 % pieno gaminių, t. y. 64 % viso savo į trečiąsias šalis eksportuojamo pieno ir jo gaminių, todėl ji yra viena tų valstybių narių, kurių pieno gamyba iki draudimo įvedimo labiausiai priklausė nuo eksporto Rusiją;
(3)
Suomijos pieno supirkimo kainos smarkiai nukrito 2014 m. rugsėjo mėn. - to priežastis galėjo būti tik Rusijos įvestas draudimas. Nors vidutinės pieno kainos Suomijoje, palyginti su kitomis valstybėmis narėmis, yra gana didelės, gamybos sąnaudos šioje valstybėje yra pačios didžiausios Sąjungoje;
(4)
dėl Rusijos įvesto importo draudimo Suomijos pieno ir pieno gaminių sektoriaus perspektyvumui kyla grėsmė, nes jame investuota į didelės pridėtinės vertės pieno gaminius, pritaikytus Rusijos rinkos pageidavimams ir poreikiams. Rusijos rinkai gaminti pieno gaminiai turi būti realizuoti Suomijos mažmeninėje rinkoje sumažintomis kainomis. Reikia laiko, kad Suomijos sektorius surastų naujų pardavimo galimybių arba pritaikytų gamybos procesus naujiems paklausiems produktams. Norint panaikinti sektoriui iškilusią grėsmę nepakanka kliautis vien viešąja intervencija ir privačiuoju sandėliavimu;
(5)
siekiant efektyviai panaikinti atsiradusį rinkos sutrikimą tikslinga Suomijai skirti pagalbą - vienkartinį finansinį paketą pieno gamintojams, nukentėjusiems nuo Rusijos įvesto importo draudimo ir dėl jo susiduriantiems su likvidumo problema, paremti;
(6)
Suomijai skirta finansinio paketo suma turėtų būti grindžiama 2013-2014 m. pieno gaminių gamyba pagal nacionalines kvotas ir proporcinga pieno kainų sumažėjimui. Siekdama užtikrinti, kad parama pasiektų tuos gamintojus, kurie nukentėjo nuo importo draudimo, ir atsižvelgdama į ribotus biudžeto išteklius, Suomija tą sumą turėtų paskirstyti nediskriminacinėmis sąlygomis pagal objektyvius kriterijus ir vengti iškreipti rinką ir konkurenciją;
(7)
kadangi Suomijai skiriamo finansinio paketo lėšomis bus galima kompensuoti tik nedidelę dalį gamintojų patirtų faktinių išlaidų, jai turėtų būti leista pieno gamintojams skirti papildomą paramą;
(8)
ta papildoma parama turėtų būti skiriama vienodomis objektyviomis, nediskriminacinėmis ir konkurencijos neiškreipiančiomis sąlygomis, atsižvelgiant į nacionalinę pagalbą, kuri tuo pačiu tikslu buvo skirta gamintojams pagal Austrijos, Suomijos ir Švedijos stojimo akto 142 straipsnį;
(9)
šiame reglamente numatyta pagalba turėtų būti laikoma priemone, kuria remiamos žemės ūkio rinkos, kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1306/2013 (2) 4 straipsnio 1 dalies a punkte;
(10)
dėl biudžetinių priežasčių išlaidas, kurias Suomija patyrė remdama pieno gaminių gamintojus, Sąjunga turėtų finansuoti tik jei atitinkamos išmokos bus išmokėtos iki nustatyto termino;
(11)
siekdama užtikrinti skaidrumą ir jai skirtos sumos panaudojimo stebėseną ir tinkamą administravimą, Suomija turėtų pranešti Komisijai objektyvius paramos skyrimo metodų nustatymo kriterijus ir nuostatas, kuriomis vadovaujasi siekdama neiškreipti rinkos;
(12)
siekiant užtikrinti, kad pieno gaminių gamintojai pagalbą gautų kuo greičiau, Suomijai turėtų būti sudaryta galimybė šį reglamentą įgyvendinti nedelsiant. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti trečią dieną po jo paskelbimo,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
10 729 307 EUR Sąjungos pagalba skiriama Suomijai, kad ji galėtų tikslingai paremti pieno gamintojus, nukentėjusius dėl Rusijos įvesto Sąjungos gaminių importo draudimo.
Suomija tą sumą panaudoja remdamasi objektyviais nediskriminaciniais kriterijais su sąlyga, kad išmokomis nebus iškreipta konkurencija. Šiuo tikslu Suomija atsižvelgia į Rusijos įvesto importo draudimo poveikio atitinkamiems gamintojams mastą.
Suomija tas išmokas išmoka ne vėliau kaip 2015 m. gegužės 31 d.
2 straipsnis
Suomija pieno gamintojams, gaunantiems 1 straipsnyje nurodytą pagalbą, gali skirti papildomą paramą, neviršijančią tame straipsnyje numatytos sumos.
Ta papildoma parama skiriama vienodomis objektyviomis, nediskriminacinėmis ir konkurencijos neiškreipiančiomis sąlygomis, atsižvelgiant į nacionalinę pagalbą, kuri tuo pačiu tikslu buvo skirta gamintojams pagal Austrijos, Suomijos ir Švedijos stojimo akto 142 straipsnį.
Suomija papildomą paramą išmoka ne vėliau kaip 2015 m. gegužės 31 d.
3 straipsnis
Suomija Komisijai praneša:
a)
nedelsdama ir ne vėliau kaip 2015 m. balandžio 30 d. - objektyvius tikslinės paramos skyrimo metodų nustatymo kriterijus ir priemones, kurių buvo imtasi siekiant išvengti konkurencijos iškreipimo;
b)
ne vėliau kaip 2015 m. liepos 31 d. - bendrą išmokėtą sumą ir paramos gavėjų skaičių ir tipą.
4 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2014 m. gruodžio 19 d.