ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 18. prosince 2013
o státní podpoře SA.33229 (2012/C) - (ex 2011/N) - Restrukturalizace NLB - Slovinsko, kterou Slovinsko hodlá poskytnout bance Nova Ljubljanska banka d.d.
(oznámeno pod číslem C(2013)9632)
(Pouze anglické znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2014/535/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala členské státy a jiné zúčastněné strany, aby se k věci vyjádřily v souladu s těmito ustanoveními (1),
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Dne 14. ledna 2011 slovinské orgány oznámily státní rekapitalizaci banky Nova Ljubljanska banka d.d. (dále jen „NLB d.d.“) v hodnotě 250 milionů EUR.
(2)
Rozhodnutím ze dne 7. března 2011 (2) (dále jen „první rozhodnutí o podpoře na záchranu“) Evropská komise schválila první podporu na rekapitalizaci ve prospěch NLB d.d., která se po předložení plánu restrukturalizace poskytne na dobu šesti měsíců.
(3)
Dne 22. července 2011 oznámily slovinské orgány plán restrukturalizace. Ve dnech 6. září 2011 až 26. března 2012 předložily další aktualizace.
(4)
Dne 16. května 2012 slovinské orgány informovaly Komisi, že hodlají bance NLB d.d. poskytnout druhou rekapitalizaci. Toto opatření bylo oznámeno 6. června 2012.
(5)
Rozhodnutím ze dne 2. července 2012 (dále jen „druhé rozhodnutí o podpoře na záchranu a zahájení řízení“) Komise schválila druhou rekapitalizaci NLB d.d. a zároveň zahájila důkladné vyšetřování, v němž vznesla pochybnosti ohledně schopnosti NLB d.d. obnovit svoji životaschopnost a také ohledně zajištění dostatečného sdílení nákladů a provedení opatření, která omezují narušení hospodářské soutěže a vycházejí z plánu restrukturalizace, jenž jí byl předložen.
(6)
Dne 22. listopadu 2012 bylo druhé rozhodnutí o podpoře na záchranu a zahájení řízení zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie a zúčastněné strany byly vyzvány, aby podaly připomínky (3). Komise žádné připomínky neobdržela.
(7)
V návaznosti na druhé rozhodnutí o podpoře na záchranu a zahájení řízení slovinské orgány dne 7. ledna 2013 oznámily, že plán restrukturalizace přepracovaly, a dne 25. března 2013 bylo předloženo pozměněné znění. Slovinské orgány následně v prosinci 2013 předložily další pozměněné znění. Znění plánu, které bylo Komisi poskytnuto v prosinci 2013, se v tomto rozhodnutí označuje jako „plán restrukturalizace“.
(8)
Na žádosti Komise slovinské orgány v období od 2. července 2012 do 9. prosince 2013 předložily další informace.
(9)
Dne 10. dubna 2013 Komise na základě postupu při makroekonomické nerovnováze dospěla k závěru, že Slovinsko čelí nadměrné ekonomické nerovnováze. V souvislosti s postupem při makroekonomické nerovnováze muselo Slovinsko provést zátěžový test založený na metodologii „bottom-up“ a makro-zátěžový test a přezkum kvality aktiv slovinského bankovního sektoru (dále jen „přezkum kvality aktiv/zátěžový test“), který byl proveden nezávislými poradci. Výsledky přezkumu kvality aktiv/zátěžového testu jsou součástí plánu restrukturalizace.
(10)
Z důvodu naléhavosti Republika Slovinsko výjimečně souhlasí s tím, že toto rozhodnutí bude přijato v anglickém jazyce.
2. POPIS PŘÍJEMCE A ZDROJE JEHO PROBLÉMŮ
(11)
NLB d.d. společně se svými přidruženými organizacemi (dále jen „NLB“ nebo „banka“) je největší slovinskou bankovní a finanční skupinou. Ke dni 30. září 2012 ji tvořilo NLB d.d. a 47 bank, společností, poboček a zastupitelství v zahraničí. NLB je významným bankovním subjektem ve Slovinsku a v jihovýchodní Evropě. Ke dni 30. září 2012 představovala NLB přibližně 30 % slovinského bankovního sektoru z hlediska celkových aktiv a řadila se mezi tři nejvýznamnější banky v Bývalé jugoslávské republice Makedonii, Černé Hoře, Kosovu a Republice Srbsko a v Bosně a Hercegovině zaujímala šestou příčku. Bankovnictví je nejdůležitější podnikatelskou činností NLB, ačkoli NLB poskytuje také jiné finanční služby, např. pojištění, správu aktiv, leasing, faktoring a odkupování pohledávek.
(12)
Od společnosti Moody's má NLB má negativní hodnocení Caa2 a od společnosti Fitch má negativní hodnocení BB-. Obě hodnocení se v roce 2013 zhoršila. Toto zhoršení bylo způsobeno především koncentrací a dalším zhoršováním kvality úvěrového portfolia a nízkým finančním a kapitálovým postavením banky ve stávajícím tržním prostředí.
(13)
Ve Slovinsku nabízí NLB celou škálu bankovních služeb jak jednotlivcům, tak podnikům, přičemž klade důraz na maloobchodní bankovní sektor. Rovněž působí v oblastech soukromého, podnikového a investičního bankovnictví.
(14)
Ke dni 30. června 2013 měla NLB tuto kapitálovou strukturu: Republika Slovinsko držela 77,51 % akcií NLB, Kapitalska družba d.d. 6,23 %, Slovenska Odškodninska Družba 5,58 % a Poteza borzno posredniška družba d.d. (v konkurzním řízení) 2,24 %.
(15)
Ke dni 31. prosince 2012 měla NLB celková aktiva v hodnotě 14,3 miliard EUR a celkové vklady v hodnotě přibližně 9,1 miliard EUR, které sestávaly z vkladů domácností (6,5 miliard EUR), podnikových vkladů (2 miliardy EUR) a státních vkladů (0,6 miliardy EUR). Kromě toho vydala dluhové cenné papíry v hodnotě 112 milionů EUR. Ke stejnému datu činilo celkové úvěrové portfolio NLB v nebankovním sektoru přibližně 9,5 miliard EUR. Poměr úvěrů ke vkladům byl 104 % (ve srovnání se 105 % v roce 2011 a 127 % v roce 2010).
(16)
Hlavním zdrojem problémů NLB je nárůst úvěrů v selhání, který vzrostl z 0,6 miliardy EUR v roce 2008 (3,8 % celkového objemu úvěrů) na 3,7 miliardy EUR v prosinci 2012 (28,2 % celkového objemu úvěrů). K těmto špatným výsledkům došlo v kontextu značného tlaku na kapitálovou přiměřenost NLB v důsledku zhoršující se kvality portfolia aktiv, vyšších kapitálových poměrů vyžadovaných regulačním orgánem a očekávaných investory a snížené dostupnosti kapitálu a financování dluhů, a zejména v důsledku velkoobchodního financování.
(17)
Před začátkem finanční krize v roce 2008 strategie NLB využívala příznivých hospodářských podmínek. V letech 2002 až 2009 rostlo úvěrové portfolio NLB (čisté úvěry) o 15 % ročně a vklady o 8 %. Za vysokým růstem stálo zejména poskytování úvěrů podnikatelskému sektoru.
(18)
Kromě tohoto organického růstu NLB rostla také díky akvizicím několika bankovních dceřiných společnosti v jihovýchodní Evropě, jakož i díky organickému růstu a zřízení nových subjektů v segmentech leasingu, faktoringu/odkupu pohledávek, životního pojištění/penzijních fondů a správy aktiv.
(19)
Tabulka 1 znázorňuje vývoj aktiv NLB ve Slovinsku a v jihovýchodní Evropě v období od 31. prosince 2006 do 30. září 2012.
Tabulka 1
Celkové podíly NLB na trhu aktiv
(%)
2006
2007
2008
2009
2010
2011
9M 2012
Celková aktiva skupiny NLB (v milionech EUR)
14 409
18 308
18 918
19 606
17 888
16 445
14 915
Slovinsko
36,7
36,5
35,6
34,8
32,6
31,7
30,2
Bosna a Hercegovina - federace
5,7
5,7
5,7
5,1
6,1
5,9
5,5
Bosna a Hercegovina - Republika Srbsko
20,4
23,0
22,0
21,0
21,0
20,0
20,0
Černá Hora
16,1
13,5
13,3
17,0
18,0
19,1
17,1
Kosovo
-
14,9
13,4
14,3
14,9
15,1
16,3
Makedonie
16,8
19,2
19,6
19,9
20,4
19,2
17,4
Srbsko
3,0
2,8
2,3
2,1
2,0
1,8
1,6
(20)
NLB byla v období 2003-2008 zisková. Od roku 2009 však po zdanění vytvářela ztráty. Tyto ztráty dosáhly v roce 2009 výše 87 milionů EUR, v roce 2010 výše 202 milionů EUR, v roce 2011 výše 239 milionů EUR a v roce 2012 výše 273,5 milionů EUR. V prvním semestru roku 2013 zaznamenala NLB po zdanění ztrátu 91,2 milionů EUR. Kvalita úvěrového portfolia NLB se začala zhoršovat v roce 2009. Úvěry v selhání vzrostly z 3,8 % v roce 2008 na 28,2 % v prosinci 2012.
(21)
Ke dni 30. června 2013 dosáhl regulační kapitál NLB částky 1 074,3 milionů EUR. Její poměr kmenového kapitálu tier 1 podle nařízení EU o kapitálových požadavcích (4) byl 8,5 %.
(22)
Dne 4. prosince 2013 z výsledků přezkumu kvality aktiv/zátěžového testu vyplynulo, že NLB má podle nepříznivého scénáře nedostatek kapitálu ve výši 1,8 miliardy EUR (5).
3. OPATŘENÍ PODPORY
(23)
NLB dosud obdržela tato opatření státní podpory:
i)
první rekapitalizaci ve výši 250 milionů EUR, která byla dočasně schválena v prvním rozhodnutí o podpoře na záchranu ze dne 7. března 2011;
ii)
druhou rekapitalizaci ve výši 382,9 milionů EUR, která byla dočasně schválena v druhém rozhodnutí o podpoře na záchranu a zahájení řízení ze dne 2. července 2012.
(24)
Kromě uvedených dvou rekapitalizací hodlá Slovinsko provést další dvě opatření ve prospěch NLB:
i)
třetí rekapitalizaci ve výši 1,558 miliardy EUR a
ii)
převod souhrnu znehodnocených aktiv, který je tvořen úvěry v selhání (v nominální částce 2,3 miliardy EUR) a seznamem akcií (v tržní hodnotě 94 milionů EUR), na společnost BAMC.
3.1. PRVNÍ REKAPITALIZACE NLB
(25)
V letech 2009 a 2010 NLB zaznamenala po několika ziskových letech ztráty, které byly způsobeny především zhoršujícím se ekonomickým klimatem. Slabý hospodářský růst a rostoucí nezaměstnanost snížily poptávku po úvěrech a způsobily značný nárůst ve znehodnocování úvěrů. Poměr kmenového kapitálu tier 1 NLB podle nařízení o kapitálových požadavcích klesl z 6,9 % v roce 2009 na 6 % v roce 2010. V červenci 2010 Slovinská banka požádala NLB, aby posílila své kapitálové postavení. NLB se proto rozhodla získat více kapitálu.
(26)
NLB se rozhodla získat 250 milionů EUR vlastního kapitálu, což se rovná 1,6 % jejích rizikově vážených aktiv, a to prostřednictvím veřejné nabídky akcií. K nárůstu kapitálu došlo ve dvou tranších. V první fázi byly akcie nabídnuty k upsání stávajícím akcionářům (celková upsaná částka činila 89,2 milionů EUR a stát v plném rozsahu uplatnil svá předkupní práva). Ve druhé fázi byly zbývající akcie nabídnuty veřejnosti. Avšak vzhledem k tomu, že veřejnost neprojevila dostatečný zájem, byly akcie nakonec v plném rozsahu upsány Slovinskem.
(27)
Komise schválila první rekapitalizaci dne 7. března 2011 jako dočasnou podporu na záchranu v prvním rozhodnutí o podpoře na záchranu. Komise uvedla, že aspekt týkající se sdílení nákladů podrobněji posoudí při posuzování plánu restrukturalizace, který se Slovinsko zavázalo poskytnout (6).
3.2. DRUHÁ REKAPITALIZACE NLB
(28)
V květnu 2011 Slovinská banka požádala NLB, aby ještě více posílila své kapitálové postavení.
(29)
Jelikož nebylo možné záležitost vyřešit za přispění soukromého investora, Slovinsko poskytlo NLB 382,9 milionů EUR ve formě podmíněných konvertibilních dluhopisů, které se podle použitelných předpisů kvalifikují jako nástroje kmenového kapitálu tier 1. V březnu 2013 NLB přeměnila podmíněné konvertibilní dluhopisy v souladu s podmínkami dohody, která podmíněné konvertibilní dluhopisy upravuje, na vlastní kmenové akcie.
(30)
Druhou rekapitalizaci Komise schválila prostřednictvím druhého rozhodnutí o podpoře na záchranu a zahájení řízení (7).
3.3. TŘETÍ REKAPITALIZACE NLB
(31)
Podle výsledků přezkumu kvality aktiv/zátěžového testu a s přihlédnutím k obsahu plánu restrukturalizace včetně prodeje aktiv a převodu některých znehodnocených aktiv na BAMC má NLB nedostatek kapitálu ve výši 1,8 miliardy EUR. Po zohlednění účinku plánované rekapitalizace podřízeného dluhu (čímž se sníží kapitálová potřeba NLB o 250 milionů EUR) poskytne stát NLB dodatečný kapitál ve výši 1,558 miliardy EUR ve formě státních dluhopisů a hotovosti, aby bance umožnila obnovit životaschopnost.
3.4. PŘEVOD ZNEHODNOCENÝCH AKTIV NA SPOLEČNOST BAMC
(32)
Slovinský zákon o stabilitě bank, který vstoupil v platnost v prosinci 2012, stanoví rámec pro vydávání záruk pro financování převodu znehodnocených aktiv z dřívější doby z bank na společnost BAMC nebo na nástroj pro zvláštní účel. Rovněž povoluje, aby se rekapitalizace zabývaly ztrátami takovýchto bank vzniklých převodem aktiv v jejich dlouhodobé hospodářské hodnotě.
(33)
V květnu 2013 Slovinsko navrhlo národní program reforem, jehož cílem je provést doporučení EU pro jednotlivé země, která jsou určena Slovinsku. Národní program reforem obsahuje převod znehodnocených aktiv ze tří největších slovinských bank včetně NLB na společnost BAMC. Aktiva, která mají být převedena na BAMC, zahrnují: společnosti v úpadku, pohledávky, které mají být restrukturalizovány, pohledávky zajištěné nemovitostmi, finanční podíly a jiné úvěry v selhání.
(34)
Dne 17. května 2013 poskytlo Slovinsko Komisi předběžný seznam aktiv, která mají být převedena z NLB na společnost BAMC a dosahují částky 1,9 miliardy EUR. Tento seznam byl od té doby aktualizován a velikost portfolia aktiv, která mají být převedena, činí 2,2 miliardy EUR (nominální částka) u úvěrů a 94 milionů EUR (tržní hodnota) u akcií.
4. PLÁN RESTRUKTURALIZACE A ZÁVAZKY
(35)
Slovinské orgány předložily plán restrukturalizace na období od roku 2013 do 31. prosince 2017.
(36)
Hlavními pilíři plánu restrukturalizace je lepší správa a řízení společnosti a řízení rizik a opětovný důraz na hlavní trhy banky, snížení množství úvěrů v selhání a program snižování nákladů. Plán restrukturalizace obsahuje finanční prognózy pro NLB do 31. prosince 2017 podle základního scénáře a rovněž zohledňuje nepříznivý scénář vypracovaný v rámci přezkumu kvality aktiv/zátěžového testu.
(37)
Slovinsko vzneslo řadu připomínek, ty jsou popsány v příloze. Aby se zaručilo, že budou závazky splněny, bude jmenován dohlížející správce. Dohlížející správce bude svoji činnost vykonávat po celé období restrukturalizace.
4.1. NÁVRAT K DLOUHODOBÉ ŽIVOTASCHOPNOSTI
(38)
V souvislosti s obnovením životaschopnosti NLB vyvstávají dvě hlavní otázky, které se týkají: i) zavedení moderních struktur správy a řízení podniku a opatření, která zaručí, že jsou rozhodnutí NLB zaměřená na podnikání; a ii) přepracování úvěrových politik a procesů řízení rizik, a to zejména řízení rizik úvěrových.
(39)
Změny správy a řízení podniku uvedené v příloze se provedou v souladu se směrnicí o kapitálových požadavcích (8) a slovinskými vnitrostátními právními předpisy do tří měsíců od data přijetí tohoto rozhodnutí. Výsledné změny místních předpisů a vnitřních pravidel NLB se snaží zaručit, že správní rada NLB bude mít výlučné pravomoci a odpovědnost za řízení každodenní činnosti NLB, a to nezávisle a výhradně v zájmu banky. Proto se na vztah mezi bankou a jejími akcionáři, zejména Republikou Slovinsko, uplatní zásada obvyklých tržních podmínek. V tomto ohledu se Slovinsko zavazuje, že nebude zasahovat do jmenování členů dozorčí rady a výkonného vedení jinak než uplatňováním svých akcionářských práv podle běžného slovinského práva společností. NLB přidělí dvě třetiny křesel a hlasovacích práv v dozorčí radě a jejích výborech nezávislým odborníkům. NLB zavede opatření, jimiž zaručí nezávislé a objektivní fungování vnitřního auditu. NLB bude provádět obezřetnou a rozvážnou obchodní politiku, která bude usilovat o udržitelnost, a souběžně s tím uskuteční plánovaná opatření. NLB dále přezkoumá své politiky v oblasti pobídek a odměňování, aby zaručila, že nepodněcují k nepřiměřenému riskování, soustředí se na dlouhodobé a udržitelné cíle, jsou transparentní a v souladu s pokyny Evropského orgánu pro bankovnictví k politice a postupům odměňování ze dne 10. prosince 2010. Až do 31. prosince 2017 NLB omezí celkové odměny pro jakékoli členy rady a zaměstnance, kteří vykonávají zvláštní práci, v souladu s příslušnými pravidly stanovenými ve sdělení o bankovnictví z roku 2013 (9). Proměnlivé roční odměny správní rady a zaměstnanců, kteří vykonávají zvláštní práci v útvaru sjednávání obchodů (front office), se omezí na pět měsíčních mezd. Proměnlivé odměny zaměstnanců, kteří vykonávají zvláštní práci v jiných funkcích, se omezí na tři měsíční mzdy. Platba alespoň 50 % proměnné odměny se navíc rozloží na dobu tří let. Výsledkem bude, že do 31. prosince 2017 takovéto odměny nepřesáhnou patnáctinásobek průměrné slovinské mzdy nebo desetinásobek průměrné mzdy v NLB, přičemž se použije vyšší z obou hodnot.
(40)
NLB přepracuje své interní postupy stanovení cen a řízení rizik, a to tím, že provede řadu pravidel a opatření, jejichž výčet je podrobně popsán v příloze. Zejména se bude mít za to, že stanovení cen nových úvěrů je odpovídající, jestliže nový úvěr přispívá k dosažení kladné návratnosti kapitálu, a to alespoň v hodnotě […] (10) % v roce 2014, […] % v roce 2015, […] % v roce 2016 a […] % v roce 2017 v každém klientském vztahu za podmínek, které jsou dále upřesněny v příloze.
(41)
Aktiva NLB se rozdělí mezi kmenovou jednotku (přibližně 10,6 miliard EUR) a nekmenovou jednotku (přibližně 2 miliardy EUR). Souhrn znehodnocených aktiv, který je tvořen úvěry v selhání (v nominální částce 2,3 miliardy EUR) a seznamem akcií (v tržní hodnotě 94 milionů EUR), se v rámci opatření týkajícího se znehodnocených aktiv převede na společnost BAMC. NLB sníží bilanční sumu své skupiny z přibližně 17,9 miliard EUR v roce 2010 na [10-20] miliard EUR, a to do 31. prosince 2017.
(42)
Kromě státní podpory, kterou NLB obdržela v březnu 2011 a červenci 2012, stát v rámci plánu restrukturalizace předpokládá dodatečnou kapitálovou injekci ve výši 1,558 miliardy EUR. Tato třetí kapitalizace okamžitě zvýší poměr kmenového kapitálu tier 1 NLB podle nařízení o kapitálových požadavcích na 15 % a rovněž se bude zabývat očekávanými ztrátami. Proto zaručí, že NLB bude v průběhu celého období restrukturalizace dodržovat požadavky na regulační kapitál.
(43)
Budoucí podnikatelská strategie NLB se zaměří na hlavní trhy NLB pro maloobchodní činnosti, malé a střední podniky a vybrané podnikové činnosti. NLB má v souladu se strategií, která klade důraz na hlavní podnikatelské činnosti v hlavních regionech, v plánu výrazně snížit své podílové portfolio. V tomto ohledu plán restrukturalizace stanoví, že dojde k výraznému snížení vedlejších činností NLB, mezi něž patří prodej všech leasingových a faktoringových činností/činností týkajících se odkupu pohledávek a správa nemovitostí, prozatím bude také přerušena vedlejší činnost spočívající v poskytování nových úvěrů podnikovým klientům v zahraničí.
(44)
NLB omezí svoji úvěrovou činnost ve Slovinsku v těchto odvětvích (průměrné […] % snížení rizikově vážených aktiv v období od 31. prosince 2013 do 31. prosince 2017): i) podnikoví klienti v odvětví stavebnictví (rizikově vážená aktiva z […] milionů EUR k 31. prosinci 2013 na […] milionů EUR k 31. prosinci 2017); ii) podnikoví klienti v odvětví dopravy (rizikově vážená aktiva z […] milionů EUR k 31. prosinci 2013 na […] milionů EUR k 31. prosinci 2017); iii) finanční holdingy (rizikově vážená aktiva z […] milionů EUR k 31. prosinci 2013 na […] milionů EUR k 31. prosinci 2017).
(45)
V důsledku provedení plánu restrukturalizace, a zejména převodu znehodnocených aktiv na společnost BAMC klesnou celková aktiva NLB z 14,5 miliard EUR k 31. prosinci 2012 na [10-20] miliard EUR k 31. prosinci 2017 a rizikově vážená aktiva z 11,1 miliard EUR k 31. prosinci 2012 na [5-10] miliard EUR k 31. prosinci 2017.
(46)
Stávající portfolio NLB bude plně financováno až do data jeho smluvní splatnosti. Do budoucna NLB plánuje znovu se důrazně zaměřit na maloobchodní vklady, které tvoří její historický základ financování, ale také má v plánu získat diverzifikovanou velkoobchodní základnu financování. Poměry úvěrů k vkladům se zlepší ze 105 % v roce 2012 na [70-80] % k 31. prosinci 2017.
(47)
NLB také plánuje rozsáhlý program kontrol a snižování nákladů. Provozní náklady NLB dosáhly v roce 2012 368 milionů EUR na úrovni skupiny. NLB sníží své provozní náklady na úrovni skupiny (kromě jednorázových mimořádných nákladů, které se neopakují, tj. výdajů na restrukturalizaci) na [300-350] milionů EUR do 31. prosince 2014, [300-350] milionů EUR do 31. prosince 2015, na [250-300] milionů EUR do 31. prosince 2016 a na [200-250] milionů EUR do 31. prosince 2017.
(48)
NLB předpokládá, že do 31. prosince 2017 dosáhne návratnosti kapitálu po zdanění ve výši [5-10] %. Plán restrukturalizace obsahuje finanční prognózy na období 2013-2017, které naznačují, že k 31. prosinci 2017 bude poměr kmenového kapitálu tier 1 podle nařízení o kapitálových požadavcích činit [10-20] %. Zisky NLB po zdanění dosáhnou v roce 2017 [100-150] milionů EUR.
(49)
A konečně, Slovinsko sníží svůj akciový podíl v NLB […] („[…]“ do […]). Pokud Slovinsko neuzavře závazné prodejní a kupní smlouvy týkající se prodeje podílu akcií v NLB kromě […], Slovinsko a NLB udělí správci odprodeje výhradní pověření prodat […], […], […], […], […] a […].
4.2. SDÍLENÍ NÁKLADŮ
(50)
Plán restrukturalizace stanoví zákaz distribuce kupónů, dividend a zisků po celou dobu trvání plánu restrukturalizace do 31. prosince 2017.
(51)
Slovinsko se zavazuje, že se NLB během období restrukturalizace zdrží veškerých plateb na kapitálové nástroje, pokud tyto platby nebudou vycházet z právního závazku. Slovinsko se také zavazuje, že NLB tyto nástroje nesplatí ani zpětně neodkoupí bez předchozího souhlasu Komise. Uhradit lze kupóny na kapitálové nástroje v držení státu, pokud ovšem takové platby nejsou podnětem k výplatě kupónů jiným investorům, které by jinak nebyly povinné. Tento závazek nevyplácet kupóny během období restrukturalizace se nevztahuje na nově vydané nástroje (tedy nástroje vydané poté, co Komise přijme toto rozhodnutí), za předpokladu, že výplaty kupónů u takových nově vydaných nástrojů nevytvoří v okamžiku přijetí tohoto rozhodnutí právní závazek provést výplaty kupónů u cenných papírů NLB.
(52)
Stávající akcionáři NLB byli již vážně oslabeni první a druhou rekapitalizací v březnu 2011 a červenci 2012. Zbývající podřízené cenné papíry NLB představují částku 250 milionů EUR. Slovinsko se zavazuje, že předtím, než bude NLB poskytnuta jakákoli státní podpora (tj. třetí rekapitalizace a převod znehodnocených aktiv na společnost BAMC), NLB v plném rozsahu sníží hodnotu vlastního kapitálu akcionářů a nesplacených podřízených dluhů. Stát se tak stane jediným akcionářem NLB na rozdíl od doby před první státní rekapitalizací v březnu 2011, kdy držel 33,1 % akcií.
(53)
Slovinsko se zavazuje, že prodá podíly NLB ve společnostech vyjmenovaných v odstavci 3 přílohy, které k 31. prosinci 2012 představovaly celková aktiva v hodnotě [100-150] milionů EUR, a jejich dceřiné společnosti, které nepatří k hlavnímu oboru činnosti, uvedené v odstavci 4 přílohy, které k 31. prosinci 2012 představovaly celková aktiva v hodnotě [950-1 000] milionů EUR. NLB rovněž prodá všechny své podíly ve společných podnicích, které jsou uvedeny v odstavci 5 přílohy. Kromě toho NLB do […] uzavře […].
(54)
Každá případná rekapitalizace dceřiných společností ze strany NLB prostřednictvím kapitálových injekcí se upíše i) s 25 % slevou z ceny akcií - po úpravě vzhledem k „efektu zředění“ množstevně vyjádřené za pomoci obecně přijímaných tržních metod (11) - bezprostředně před ohlášením kapitálové injekce, nebo ii) za nejnižší cenu, za kterou ostatní akcionáři těchto dceřiných společností přispívají k rekapitalizaci. U nekótovaných subjektů se tržní hodnota akcií stanoví pomocí vhodné a obecně přijímané metody tržního oceňování. Pokud má taková kapitálová injekce podobu hybridních nástrojů, obsahují tyto nástroje alternativní mechanismus výplaty kupónu a ustanovení, kterým se určuje směnný kurz, podle nějž dojde k přeměně hybridního nástroje na vlastní kapitál s 25 % slevou z teoretické ceny bez upisovacího práva (stanovené analogicky jako v případě kapitálové injekce).
4.3. OPATŘENÍ TÝKAJÍCÍ SE NARUŠOVÁNÍ HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE
(55)
Aby se omezilo narušování hospodářské soutěže, hodlá NLB omezit své podnikatelské činnosti ve Slovinsku. NLB sníží svou bilanční sumu z přibližně 17,9 miliard EUR v roce 2010 na [10-20] miliard EUR, a to do 31. prosince 2017.
(56)
Závazky NLB zahrnují prodej bankovních podílů na strategických trzích. NLB prodá své […] do […]. Tímto prodejem se sníží vliv NLB […]. NLB také v plném rozsahu odprodá svůj akciový podíl v […], a to do […].
(57)
NLB omezí své úvěrové činnosti v odvětví stavebnictví, dopravy a finančních holdingů ve Slovinsku, a to tím, že v uvedených odvětvích od 31. prosince 2013 do 31. prosince 2017 omezí rizikově vážená aktiva v průměru o […] %. NLB ukončí podnikatelskou strategii spočívající v poskytování nových úvěrových činností podnikovým klientům v zahraničí.
(58)
NLB ukončí veškeré činnosti v oblasti leasingu, faktoringu a odkupu pohledávek, a to odprodejem dceřiných společností ve Slovinsku i v zahraničí.
(59)
NLB dodrží zákaz kuponů, zákaz dividend, zákaz akvizic a zákaz reklamy a agresivních obchodních praktik podle podmínek upřesněných v příslušných odstavcích přílohy.
(60)
Je zaveden mechanismus pro splácení jistiny, podle nějž NLB vyplatí svým akcionářům dividendy v letech 2015, 2016 a 2017 (12). Za účetní období let 2015 a 2016 vyplatí NLB buď i) 50 % kapitálu nad rámec použitelného požadavku na regulační kapitál podle evropských a slovinských právních předpisů (včetně pilíře 1 a 2), k němuž se přičte kapitálová rezerva ve výši 100 základních bodů, nebo ii) čistý příjem za příslušný rok, přičemž z těchto dvou možností se vyplatí částka, která je nižší. Za účetní období roku 2017 vyplatí NLB buď i) 100 % kapitálu nad rámec použitelného požadavku na regulační kapitál podle evropských a slovinských právních předpisů (včetně pilíře 1 a 2), k němuž se přičte kapitálová rezerva ve výši 100 základních bodů, nebo ii) čistý příjem za příslušný rok, přičemž z těchto dvou možností se vyplatí částka, která je nižší. Aniž jsou dotčeny pravomoci Slovinské banky jakožto orgánu bankovního dohledu nad NLB, výplata dividend se pozastaví, pokud by ohrozila platební schopnost banky v nadcházejících letech.
4.4. POPIS OPATŘENÍ TÝKAJÍCÍHO SE ZNEHODNOCENÝCH AKTIV
a. Cíl
(61)
Na NLB se uplatní opatření týkající se znehodnocených aktiv, které bude spočívat v převodu aktiv na společnost BAMC. Cílem uvedeného opatření je rozptýlit nejistotu ohledně budoucí hodnoty jejího portfolia problematických aktiv a zaručit, že se NLB bude soustředit na provádění plánu restrukturalizace.
b. Uspořádání a charakteristiky
(62)
Slovinsko zřídilo společnost BAMC, aby podporovala životaschopnost bankovního sektoru.
(63)
Všeobecným cílem společnosti BAMC je správa a řádný odprodej aktiv, která obdrží, a tím maximalizace objemu zpětně získaných prostředků z těchto aktiv. Touto činností BAMC přispívá k restrukturalizaci finančního systému a zároveň v co největším rozsahu minimalizuje využívání státních prostředků a brání narušování trhu.
(64)
BAMC může získat či pokrýt rizika, a to zejména z aktiv, cenných papírů, derivátů, práv a závazků vyplývajících ze schválených úvěrů či záruk se souvisejícím zajištěním. BAMC vyplatí NLB stanovenou převodní hodnotu prostřednictvím státem jištěných dluhových cenných papírů vydaných společností BAMC. Převodní hodnota aktiv převedených na společnost BAMC se bude rovnat jejich reálné ekonomické hodnotě, kterou stanoví odborníci Komise v souladu s pravidly státní podpory, nebo bude nižší.
c. Rozsah převodu znehodnocených aktiv a úvěrů
(65)
Převod se týká těchto kategorií aktiv:
a)
společností v konkurzním řízení zajištěných nemovitostmi;
b)
pohledávek týkajících se finančních holdingů, které mají být restrukturalizovány;
c)
jiných společností v konkurzním řízení;
d)
jiných pohledávek zajištěných nemovitostmi;
e)
finančních holdingů;
f)
stavebních společností;
g)
přepravních společností;
h)
jiných expozic v selhání.
(66)
Dne 17. května 2013 zaslalo Slovinsko Komisi předběžný seznam aktiv, která mají být převedena z NLB na společnost BAMC, a tato aktiva dosahují částky 1,9 miliardy EUR. Tento seznam byl od té doby aktualizován. Velikost portfolia, které má být převedeno, je 2,3 miliardy EUR nominální hodnoty u úvěrů a 94 milionů EUR tržní hodnoty u akcií.
(67)
V důsledku převodu aktiv se rizikově vážená aktiva NLB omezí o 1,4 miliardy EUR, a dojde tak k celkovému snížení kapitálových potřeb o 112 milionů EUR. Uvedené údaje byly vykázány v seznamu aktiv, která mají převedena na společnost BAMC, jenž byl dne 14. listopadu 2013 zaslán Komisi.
d. Metodika výpočtu převodní hodnoty
(68)
Převodní hodnota byla předběžně stanovena Slovinskou bankou v souladu s metodikou stanovenou v právních předpisech, jimiž se zřizuje společnost BAMC. Metodika je založena na posouzení čisté současné hodnoty budoucích peněžních toků. U velkých expozic bylo provedeno individuální posouzení budoucích peněžních toků, u malých expozic se uplatnil zjednodušený přístup, v němž je posouzení založeno na charakteristikách týkajících se pravděpodobnosti nesplacení úvěru a ztrátovosti ze selhání. Kromě toho se při výpočtu převodní hodnoty použily jako referenční hodnoty očekávané ztráty v rámci základního scénáře SB. Metodiku tohoto oceňování potvrdila zvláštní skupina tvořená slovinskými orgány a v postavení pozorovatelů také Komisí, ECB a Evropským orgánem pro bankovnictví.
(69)
U společností v úpadku a klasifikovaných úvěrů se budoucí peněžní toky určily podle tržní hodnoty zajištění a záruk. K posouzení hodnoty takového zajištění byly použity zprávy, které vypracovali nezávislí odborníci za posledních 12 měsíců.
(70)
Čistá současná hodnota budoucích peněžních toků se pak vypočetla za použití bezrizikových úrokových sazeb.
e. Převodní hodnota
(71)
Převodní hodnota aktiv NLB, kterou stanovilo Slovinsko, činí 617 milionů EUR u úvěrů (což se rovná 27 % jejich hrubé účetní hodnoty) a 94 milionů EUR u akcií. Slovinsko se zavázalo, že se převodní hodnota aktiv převedených na společnost BAMC bude rovnat jejich reálné ekonomické hodnotě, kterou stanoví odborníci Komise v souladu s pravidly státní podpory, nebo bude nižší.
(72)
Slovinské orgány poskytly analýzu, kterou vypracovala Slovinská banka a která potvrzuje podrobné výsledky a finanční účinky převodu aktiv z NLB na společnost BAMC.
f. Tržní cena
(73)
Slovinsko neposoudilo tržní hodnotu portfolia.
g. Nezávislé odborné poradenství ze strany Komise
(74)
Komise se při posuzování navržené metodiky a převodní ceny v souvislosti s reálnou ekonomickou hodnotou převáděných aktiv a množstevním vyjádřením tržní ceny těchto aktiv, jak stanoví sdělení o znehodnocených aktivech (13), které slouží jako referenční rámec pro měření, opírala o stanoviska nezávislých odborníků.
5. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(75)
Dne 2. července 2012 Komise zahájila formální vyšetřovací řízení týkající se rekapitalizačních opatření a verze plánu restrukturalizace předložené Slovinskem, pokud jde o slučitelnost podpory na restrukturalizaci s vnitřním trhem.
(76)
V té době Komise vyjádřila pochybnosti o tom, zda verze plánu restrukturalizace NLB, kterou obdržela, zaručuje dlouhodobou životaschopnost a odpovídající sdílení nákladů a zda obsahuje opatření proti narušování hospodářské soutěže (14). Pokud jde o otázku životaschopnosti, Komise vyjádřila pochybnosti o tom, zda je rozhodovací proces v NLB v souladu s tržními standardy, a konkrétně o možných záležitostech správy a řízení podniku, které souvisejí se zasahováním státu jakožto hlavního akcionáře banky do každodenních činností (15).
6. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(77)
Od zúčastněných stran nebyly k formálnímu vyšetřovacímu řízení obdrženy žádné připomínky.
7. POSTOJ SLOVINSKA
(78)
Slovinsko souhlasí s tím, že první, druhá a třetí rekapitalizace a převod znehodnocených aktiv na společnost BAMC představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“). Slovinsko dále zastává názor, že uvedená opatření jsou slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
(79)
Slovinsko tvrdí, že plán restrukturalizace vyhovuje všem podmínkám stanoveným ve sdělení o restrukturalizaci (16), které je doplněno sdělením o bankovnictví z roku 2013.
(80)
Slovinsko zejména zastává názor, že plán restrukturalizace zaručuje obnovu dlouhodobé životaschopnosti NLB bez státních zdrojů, zajišťuje dostatečný vlastní příspěvek k nákladům na restrukturalizaci a omezuje narušení hospodářské soutěže. Aby se zaručilo obezřetné rozhodování při řízení činností banky, Slovinsko se zavázalo, že posílí správu a řízení NLB.
(81)
Seznam závazků poskytnutý Slovinskem je vymezen v příloze tohoto rozhodnutí. Aby se zaručilo, že budou závazky splněny, bude jmenován dohlížející správce. Kromě toho se Slovinsko zavázalo, že dodrží lhůtu pro definované odprodeje. Pokud není kterákoli ze lhůt pro odprodej, k jejímuž dodržení se Slovinsko zavázalo, dodržena, bude jmenován správce prodeje.
8. POSOUZENÍ
8.1. EXISTENCE A ČÁSTKA PODPORY
(82)
Komise již dospěla k závěru (17), že první a druhá rekapitalizace NLB představují státní podporu, což Slovinsko nezpochybňuje. Proto Komise v tomto oddíle pouze posoudí, zda dvě nová opatření (třetí rekapitalizace a převod znehodnocených aktiv na společnost BAMC) představují státní podporu.
(83)
Podle čl. 107 odst. 1 SFEU jsou podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem.
(84)
Jelikož třetí rekapitalizace v hodnotě 1,558 miliardy EUR bude poskytnuta přímo Republikou Slovinsko, Komise dospěla k závěru, že uvedené opatření vychází ze státních zdrojů.
(85)
Třetí rekapitalizace umožňuje NLB získat kapitál v situaci finanční a hospodářské krize, v níž by bylo vzhledem k vysoké nejistotě, která obklopuje slovinský bankovní sektor, nemožné získat takový kapitál na trhu. Komise se proto domnívá, že třetí rekapitalizace by nebyla poskytnuta žádným investorem v rámci tržního prostředí. Třetí rekapitalizaci je proto třeba vnímat tak, že NLB poskytuje výhodu. Tato výhoda je navíc selektivní, jelikož zvýhodňuje pouze jedinou banku.
(86)
Vzhledem k tomu, že NLB je a bude aktivní ve finančním sektoru, který je otevřen intenzivní mezinárodní konkurenci, jakákoli výhoda poskytnutá bance ze státních zdrojů může ovlivnit obchod uvnitř Unie a narušit hospodářskou soutěž. Třetí rekapitalizace proto představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(87)
Prvek podpory v rámci třetí rekapitalizace činí 1,558 miliardy EUR.
(88)
Pokud jde o převod znehodnocených aktiv na společnost BAMC, Komise má za to, že opatření využívá státní zdroje. Slovinsko zřídilo společnost BAMC, aby podpořilo stabilitu bankovního sektoru, a pomohlo tak bankám v potížích převést jejich riziková aktiva z rozvahy za cenu nad současnou tržní hodnotou. Tyto převody aktiv z NLB na společnost BAMC omezí ztrátu, kterou by jinak banka musela přijmout, aby očistila svoji rozvahu a provedla plán restrukturalizace.
(89)
Aby bylo možné posoudit, zda při převodu znehodnocených aktiv na společnost BAMC existuje podpora, odborníci Komise nezávisle stanovili současnou tržní hodnotu portfolia, které má být převedeno, jakož i reálnou ekonomickou hodnotu, která bude zároveň představovat cenu, za kterou budou aktiva převedena. Jelikož převodní hodnota portfolia je vyšší než současná tržní hodnota, představuje opatření pro NLB výhodu.
(90)
Tato výhoda posiluje postavení NLB ve srovnání s postavením jejích konkurentů ve Slovinsku a v jiných členských státech, které tutéž státní podporu nepřijímají. Je proto třeba mít za to, že opatření může narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy, a to rovněž proto, že NLB je a bude aktivní ve finančním sektoru, který je otevřen intenzivní mezinárodní konkurenci.
(91)
Pokud jde o částku podpory v rámci převodu znehodnocených aktiv na společnost BAMC, je třeba poznamenat, že poznámka pod čarou č. 2 v odst. 20 písm. a) sdělení o znehodnocených aktivech definuje částku podpory v rámci opatření na záchranu aktiv jako rozdíl mezi převodní hodnotou aktiv a tržní cenou. Převodní cena je 617 milionů EUR, zatímco tržní cena se odhaduje na 486 milionů EUR. Podpora poskytnutá NLB v důsledku převodu znehodnocených aktiv na společnost BAMC činí 130 milionů EUR.
(92)
Celková podpora poskytnutá NLB prostřednictvím první, druhé a třetí rekapitalizace a převodu znehodnocených aktiv na společnost BAMC tudíž dosahuje částky 2,321 miliardy EUR, což představuje 20 % rizikově vážených aktiv NLB k prosinci 2012.
8.2. SLUČITELNOST PODPORY
8.2.1. Právní základ pro posouzení slučitelnosti
(93)
Ustanovení č. 107 odst. 3 písm. b) SFEU zmocňuje Komisi, aby podporu považovala za slučitelnou s vnitřním trhem, pokud má „napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“. Komise uznala, že světová finanční krize může být příčinou vážné poruchy v hospodářství členského státu a že opatření, která podporují banky, mají potenciál takovou poruchu napravit. Toto tvrzení bylo následně podrobně popsáno a rozvedeno v šesti sděleních o krizi (18), jakož i ve sdělení o bankovnictví z roku 2013.
(94)
Sdělení o bankovnictví z roku 2013 se vztahuje na opatření státní podpory oznámená dne 1. srpna a později. V případě NLB Slovinsko oznámilo dodatečnou státní podporu ve formě kapitálových injekcí a snížení kapitálových požadavků po 1. srpnu 2013. Na posouzení slučitelnosti plánu restrukturalizace NLB se proto vztahují ustanovení sdělení o bankovnictví z roku 2013.
(95)
Řada případů, kdy Komise schválila opatření přijatá slovinskými orgány na boj proti finanční krizi (19), potvrzuje, že slovinské hospodářství je vážně narušeno. Proto je právním základem pro posouzení slučitelnosti všech opatření, na která se vztahuje plán restrukturalizace (konkrétně první, druhá a třetí rekapitalizace a převod znehodnocených aktiv na BAMC), čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
(96)
Pokud jde konkrétně o slučitelnost převodu znehodnocených aktiv na BAMC, Komise posuzuje toto opatření s ohledem na sdělení o znehodnocených aktivech, které bylo upraveno sdělením o bankovnictví z roku 2013.
(97)
Pokud jde o slučitelnost podpory na restrukturalizaci poskytnuté NLB, Komise ji posuzuje na základě plánu restrukturalizace s ohledem na sdělení o restrukturalizaci doplněné sdělením o bankovnictví z roku 2013.
8.2.2. Slučitelnost se sdělením o znehodnocených aktivech, které bylo upraveno a doplněno sdělením o bankovnictví z roku 2013
(98)
Pokud jde o slučitelnost podpory, která byla NLB poskytnuta ve formě převodu znehodnocených aktiv na společnost BAMC, Komise musí toto opatření posoudit na základě sdělení o znehodnocených aktivech, upraveného a doplněného sdělením o bankovnictví z roku 2013. Sdělení o znehodnocených aktivech definuje opatření na záchranu aktiv jako jakákoli opatření, která „osvobozují banky, které jsou příjemci této podpory, od povinnosti vykázat buď ztrátu nebo vytvořit rezervu pro případné ztráty vyplývající ze znehodnocených aktiv (nebo jim za to poskytnou kompenzaci) a/nebo uvolňují regulační kapitál k jinému použití“, a stanoví kritéria pro slučitelnost takovýchto opatření s vnitřním trhem. Tato kritéria zahrnují: i) způsobilost aktiv k poskytnutí podpory; ii) transparentnost a poskytování informací o znehodnocení aktiv; iii) správu aktiv; iv) správný a koherentní přístup k oceňování aktiv; a v) vhodnost protiplnění a sdílení nákladů.
Způsobilost aktiv k poskytnutí podpory
(99)
Pokud jde o způsobilost aktiv, oddíl 5.4 sdělení o znehodnocených aktivech uvádí, že záchrana aktiv vyžaduje, aby byla jasně určena znehodnocená aktiva, a že se na způsobilost vztahují určitá omezení, aby byla zaručena slučitelnost.
(100)
Sdělení o znehodnocených aktivech však dále stanoví, že je třeba nalézt rovnováhu mezi splněním cíle okamžité finanční stability a nutností zajistit návrat k normálnímu fungování trhu, což by svědčilo ve prospěch pružnosti při určování tříd aktiv. Sdělení o znehodnocených aktivech označuje za způsobilá aktiva ta, která způsobila finanční krizi (výslovně zmiňuje cenné papíry vystavené na tzv. americké hypotéky), především však umožňuje rozšířit možnost poskytnutí podpory „na přesně definované kategorie aktiv odpovídající této systémové hrozbě, a to na základě řádného zdůvodnění a bez kvantitativních omezení“.
(101)
Pokud jde o stávající případ, opatření týkající se znehodnocených aktiv se zaměřuje na aktiva v selhání, jež zejména souvisejí se stavebními společnostmi, přepravními společnostmi a finančními holdingy, nebo na aktiva v selhání zajištěná nemovitostmi. Uvedená odvětví byla v jádru potíží NLB, které byly spojeny s rozsáhlými portfolii úvěrů v selhání (41 % úvěrů v selhání u finančních holdingů a 74 % u stavebních společností). Portfolio, které má být převedeno, představuje více než polovinu znehodnocených aktiv vedených v účetnictví NLB d.d. k 31. prosinci 2012. Tato aktiva jsou proto v souladu s kritérii způsobilosti k poskytnutí podpory podle sdělení o znehodnocených aktivech.
Transparentnost a poskytování informací
(102)
Pokud jde o transparentnost a poskytování informací, oddíl 5.1 sdělení o znehodnocených aktivech vyžaduje úplnou transparentnost ex ante a také to, aby banky způsobilé k poskytnutí podpory poskytly úplné informace o znehodnocení aktiv, která mají být předmětem opatření na záchranu, a to na základě přiměřeného ocenění, potvrzeného nezávislými odborníky a schváleného příslušným orgánem dohledu. Sdělení o znehodnocených aktivech vyžaduje, aby před vládní intervencí byly zveřejněny informace a byla oceněna aktiva.
(103)
Počáteční ocenění aktiv provedla Slovinská banka. Zaprvé, Slovinská banka také 10. května 2013 zveřejnila zátěžový test, z nějž byly patrné kapitálové dopady převodu aktiv ze tří hlavních slovinských bank na společnost BAMC. Zadruhé, dne 4. prosince 2013 byly zveřejněny výsledky přezkumu kvality aktiv/zátěžového testu provedeného nezávislými odborníky, z nichž je patrný nedostatek kapitálu slovinských bank v rámci zátěžového scénáře. Byly jasně určeny třídy aktiv, která mají být převedena, a převod se uskuteční pouze na základě metodiky oceňování schválené Slovinskou bankou. Členský stát tak zajistil dostatečnou transparentnost a zveřejnění informací o všech znehodnocených aktivech NLB, která mají být převedena na společnost BAMC. Zejména byl externími odborníky proveden přezkum kvality aktiv/zátěžový test, který stanovil, kolik kapitálu bance chybí.
Obhospodařování aktiv
(104)
Pokud jde o obhospodařování aktiv, oddíl 5.6. sdělení o znehodnocených aktivech stanoví, že je nezbytné zajistit jasné funkční a organizační oddělení mezi bankou, která je příjemcem podpory, a jejími znehodnocenými aktivy, zejména pokud jde o členy vedení, zaměstnance a zákazníky. Sdělení v tomto ohledu stanoví, že by taková opatření měla bance umožnit zaměřit se na obnovu životaschopnosti, rovněž by měla zamezit střetu zájmů.
(105)
Aktiva bude obhospodařovat společnost BAMC, která je na NLB zcela nezávislá. Proto lze vyvodit závěr, že samostatné obhospodařování aktiv je v souladu s požadavky sdělení o znehodnocených aktivech.
Oceňování
(106)
Oddíl 5.5 sdělení o znehodnocených aktivech poznamenává, že správný a koherentní přístup k oceňování aktiv má klíčový význam pro to, aby se předešlo nežádoucímu narušení hospodářské soutěže. Hlavním cílem oceňování je stanovit reálnou ekonomickou hodnotu aktiv. Tato hodnota představuje referenční úroveň v tom smyslu, že převod znehodnocených aktiv za tuto hodnotu je znamením slučitelnosti podpory - vytváří účinek v podobě snížení kapitálových požadavků, neboť přesahuje současnou tržní hodnotu, zároveň však udržuje částku podpory na nezbytném minimu.
(107)
Slovinská banka posoudila portfolio a Komise společně s externími odborníky podrobně zkontrolovala ocenění a obecnou metodiku, o kterou se opírá, aby byl zaručen jednotný přístup na úrovni EU.
(108)
Byly vyvozeny tyto závěry:
i)
materiály, které předložila NLB, obsahují podrobnou analýzu, která splňuje vysoké kvalitativní normy;
ii)
pro portfolio převáděné na společnost BAMC by byl vhodný přístup založený na ohodnocení, který využívá ohodnocení NLB a aktualizované údaje z finančních rozvah;
iii)
odhadovaná reálná ekonomická hodnota portfolia podnikových úvěrů NLB se podle komparativní zátěžové metody pohybuje okolo 60,2 % hrubé expozice s chybovým rozpětím +/- 5 %. Komparativní zátěžová metoda uplatňuje zátěž na úroveň rezerv určenou v rámci přezkumu kvality aktiv. Komise a její externí odborníci provedli kalibraci této zátěžové úrovně pomocí rozhodovací praxe. Úroveň reálné ekonomické hodnoty, jak ji odhadli odborníci, odkazuje na portfolio podnikových úvěrů NLB, které je větší než portfolio, jež bylo s konečnou platností určeno pro převod na BAMC. Proto nelze tento odhad použít jako zástupnou hodnotu pro posouzení reálné ekonomické hodnoty portfolia, které má být převedeno na BAMC.
(109)
Na základě těchto prvků Komise posoudila reálnou ekonomickou hodnotu portfolia. Pro účely posouzení Komise rozlišila dvě kategorie úvěrů: úvěry podnikům s nepřetržitým trváním na jedné straně a úvěry na restrukturalizaci úvěrů a nesplacené úvěry na straně druhé. Reálná ekonomická hodnota akcií byla posouzena samostatně.
(110)
U úvěrů podnikům s nepřetržitým trváním Komise na doporučení externích odborníků uplatnila přístup založený na ohodnocení. Na základě současného ohodnocení NLB a aktualizovaných finančních informací o expozici Komise určila pravděpodobnost nesplacení úvěru. Poté byla posouzena ztrátovost ze selhání podle podrobné analýzy zajištění, a to na základě stávající úvěrové dokumentace nebo předběžného přezkumu kvality úvěrů.
(111)
U úvěrů na restrukturalizaci úvěrů a na nesplacené expozice se Komise soustředila na analýzu zajištění, aby mohla posoudit hodnotu, kterou je třeba získat zpět v rámci likvidace, přičemž použila obezřetné předpoklady hodnoty zajištění a faktoringu ve výsledcích přezkumu kvality aktiv/zátěžového testu.
(112)
U akcií Komise přezkoumala zprávy o oceňování předložené Slovinskem, aby mohla posoudit, zda jsou vykázané tržní hodnoty v souladu s tržními kotacemi kótovaných společností a zda je metodika oceňování použitá u nekótovaných společností v souladu s tržními normami.
(113)
Komise dospěla k závěru, že reálná ekonomická hodnota úvěrového portfolia je 617 milionů EUR pro nominální částku 2,3 miliardy EUR a že reálná ekonomická hodnota akciového portfolia je 94 milionů EUR. Plán restrukturalizace stanoví, že aktiva budou převedena na společnost BAMC v reálné ekonomické hodnotě.
(114)
Pokud jde o tržní hodnotu, Komise používá metodu rozšířeného pokrytí, aby posoudila současnou tržní hodnotu v době převodu. Na tomto základě se tržní hodnota portfolia odhaduje na 486 milionů EUR u úvěrů a 94 milionů EUR u akcií.
(115)
Částka podpory je tudíž rozdílem mezi převodní hodnotou a tržní hodnotou a činí 130 milionů EUR.
Sdílení nákladů a odměňování
(116)
Pokud jde o sdílení nákladů, oddíl 5.2 sdělení o znehodnocených aktivech opakuje obecnou zásadu, že by banky měly nést v maximálním rozsahu ztráty spojené se znehodnocenými aktivy, aby se zajistila rovnocenná odpovědnost akcionářů a rovnocenné sdílení nákladů. Aktiva by proto měla být převedena za cenu, která odpovídá jejich reálné ekonomické hodnotě nebo je nižší.
(117)
Slovinsko se zavazuje, že dodrží převodní cenu aktiv na úrovni jejich reálné ekonomické hodnoty nebo na úrovni nižší, a proto je v souladu se sdělením o znehodnocených aktivech.
Závěr o opatření týkajícím se znehodnocených aktiv
(118)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem má Komise za to, že převod znehodnocených aktiv na společnost BAMC splňuje všechny podmínky a požadavky sdělení o znehodnocených aktivech, upraveného a doplněného sdělením o bankovnictví z roku 2013.
8.2.3. Slučitelnost se sdělením o restrukturalizaci doplněným sdělením o bankovnictví z roku 2013
(119)
Podle bodu 31 sdělení o bankovnictví z roku 2013 plán restrukturalizace zahrnující podporu na restrukturalizaci bude s výjimkou požadavků na navýšení kapitálu a sdílení nákladů i nadále posuzován na základě sdělení o restrukturalizaci.
(120)
Podle sdělení o restrukturalizaci a sdělení o bankovnictví z roku 2013 musí z restrukturalizačního plánu pro zvýhodněnou finanční instituci zaprvé plynout, že je schopna obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost. Zadruhé, podpora musí být omezena na nezbytné minimum a akcionáři a podřízení věřitelé se musí co nejvíce podílet na snížení nedostatku kapitálu. Zatřetí, musí být přijata opatření, aby se omezila narušení hospodářské soutěže skrze umělou podporu tržní síly zvýhodněné finanční instituce a aby byla zaručena existence bankovního sektoru, jehož fungování je určováno hospodářskou soutěží. Dále je třeba zvážit otázky kontroly a procesní aspekty.
i) Obnovení dlouhodobé životaschopnosti
(121)
Jak stanoví sdělení o restrukturalizaci, členské státy musí předložit komplexní plán restrukturalizace, z něhož bude patrné, jak banka v přiměřené lhůtě a nejdéle do pěti let obnoví dlouhodobou životaschopnost bez státní podpory. Dlouhodobé životaschopnosti je dosaženo, je-li banka schopna soutěžit na kapitálovém trhu na základě svých vlastních schopností a v souladu s požadavky vyplývajícími z příslušných právních předpisů. Aby toho banka dosáhla, musí být - s přihlédnutím ke svému rizikovému profilu - schopna pokrýt veškeré své náklady a zajistit přiměřenou návratnost vlastního kapitálu. Obnovení životaschopnosti banky by mělo vycházet hlavně z interních opatření a mělo by být založeno na hodnověrném plánu restrukturalizace.
(122)
Z plánu restrukturalizace NLB na období do 31. prosince 2017 je patrné, že na konci tohoto období restrukturalizace dojde k obnovení životaschopnosti. To bude podle očekávání způsobeno zlepšením kvality portfolia a sníženou potřebou dodatečného znehodnocování aktiv a vytváření rezerv. Obnovení životaschopnosti bude také dosaženo očištěním rozvahy NLB v důsledku plánovaného převodu aktiv v selhání na společnost BAMC. NLB bude rovněž těžit ze zlepšení provozní účinnosti, což bude výsledkem opatření ke snížení nákladů a stabilizace příjmu. Aby se zaručila životaschopnost bank po zohlednění převodu aktiv v selhání na společnost BAMC, vychází plán restrukturalizace z předpokladu, že v roce 2013 dojde k rekapitalizaci státem ve výši 1,558 miliardy EUR a k úplnému odpisu podřízených dluhopisů a vlastního kapitálu akcionářů ve výši 250 milionů EUR.
(123)
Bod 10 sdělení o restrukturalizaci vyžaduje, aby navrhované restrukturalizační opatření napravilo slabé stránky subjektu. Plán restrukturalizace nejprve vysvětluje příčiny potíží NLB. Úvěrové portfolio NLB bylo vážně zasaženo během krize a došlo ke vzniku značných ztrát ze znehodnocení.
(124)
Růst portfolia úvěrů byl financován velkoobchodním trhem, což vedlo k prudkému nárůstu poměru úvěrů ke vkladům (ze 74 % v roce 2002 na 137 % v roce 2009). Mezitím banka dostatečně neposílila svoji kapitálovou základnu a před začátkem krize se výrazně se spoléhala na hybridní nástroje.
(125)
Před krizí NLB akumulovala expozice do stavebnictví, developerských společností a finančních holdingů, kvalita souvisejícího řízení rizik však zaostávala. Když propukla krize a ekonomika se zpomalila, ukázalo se, že akumulace špatných úvěrů má katastrofální následky. V roce 2008 skončil národní program výstavby silnic a prudce poklesla domácí poptávka po nemovitostech. Většina slovinských společností byla vysoce zadlužená a pod tlakem v důsledku zhoršení hospodářské situace, znehodnocení aktiv a zásob a sníženého přístupu k úvěrům. Kombinace vážného zhoršení hospodářské situace a špatného rámce pro řízení rizik vedla k nárůstu úvěrů v selhání. Úvěry v selhání k 30. září 2012 dosáhly 29 % hrubých úvěrů pro NLB, nejhorší byla situace v odvětví stavebnictví (74 %). Ztráty po zdanění tak dosáhly částky 87 milionů EUR v roce 2009, 202 milionů EUR v roce 2010, 240 milionů EUR v roce 2011 a 273 milionů EUR v roce 2012.
(126)
Jednou z příčin problémů banky byla také slabá pravidla správy a řízení společnosti a výsledný vliv státu na každodenní činnosti banky.
(127)
Aby se zajistilo obnovení dlouhodobé životaschopnosti, je třeba vyřešit pět hlavních otázek. Zaprvé je třeba posílit správu a řízení banky, aby se zaručilo, že vedení banky přijímá výhradně obchodní rozhodnutí, která jsou ekonomicky odůvodněná, a že stát nebude ovlivňovat každodenní činnosti banky. Zadruhé, banka musí zlepšit své politiky tvorby cen a rámec pro řízení rizik, aby byly zachovány marže a minimalizovány ztráty. Zatřetí, NLB musí očistit svoji rozvahu a snížit expozici problematickým odvětvím, ať už prostřednictvím řádné tvorby rezerv a omezením pákového efektu problematických aktiv, nebo převedením problematických úvěrů na společnost BAMC. Za čtvrté, banka musí opravit strukturu své rozvahy rekapitalizací a posílením vkladové základny nebo snížením pákového poměru. A za poslední, banka musí zlepšit svoji provozní účinnost, aby zabezpečila dostatečnou úroveň ziskovosti.
a. Posílení rámce pro správu a řízení společností
(128)
Závazky zaručí nezávislost správní rady a také to, že vedení stanoví úvěrová kritéria. Tyto závazky zaručí, že stanovení cen úvěrů vychází z politiky tvorby cen, která stanoví minimální pravidla týkající návratnosti kapitálu pro všechny úvěry, a tím omezuje možnost, aby banka pod tlakem vnějších vlivů poskytovala úvěry pod tržní cenou.
(129)
Závazky podle všeho řádně řeší a napravují hlavní slabé stránky správy a řízení NLB. Vymezují odpovídající ochranná opatření, aby se zabránilo střetu zájmů a zaručilo, že strategie a rozhodnutí jsou zaměřené na podnikání a že nejsou ovlivňovány žádnými jinými cíli kromě maximalizace hodnoty a nepodléhají nepatřičnému vnějšímu vlivu. Díky plánovaným změnám správy a řízení bude banka odolnější vůči vnějšímu vlivu a zároveň zavede větší tržní disciplínu tím, že posílí kontrolu a zvýší transparentnost rozhodnutí v oblasti řízení.
(130)
NLB dále přezkoumá své politiky v oblasti pobídek a odměňování, aby zaručila, že nepodněcují k nepřiměřenému riskování a soustředí se na dlouhodobé a udržitelné cíle. Kromě toho až do 31. prosince 2017 omezí celkové odměny pro jakékoli členy rady a zaměstnance, kteří vykonávají zvláštní práci, v souladu s body 37 až 39 sdělení o bankovnictví z roku 2013, čímž se usnadní včasné provedení plánu restrukturalizace.
(131)
Kromě toho se Slovinsko zavazuje, že do […] odprodá svůj podíl akcií v NLB ve výši […] % investorovi, který je nezávislý a nemá žádnou vazbu na Republiku Slovinsko. Tímto odprodejem se výrazně sníží vnější vliv na řízení a podnikatelské činnosti banky.
b. Posílení politik tvorby cen a rámce pro řízení rizik
(132)
NLB posílí své politiky tvorby cen a rámec pro řízení rizik, a to zejména prostřednictvím řady pravidel a opatření, která mají chránit nejlepší obchodní zájmy banky. Tato opatření zahrnují odbornou přípravu zaměstnanců, získávání klientů, tvorbu cen nových produktů a přezkum procesu týkajícího se úvěrového rizika.
(133)
Zejména stanovení cen nových úvěrů povede do 31. prosince 2017 k dosažení kladné návratnosti kapitálu, a to alespoň v hodnotě […] % v každém klientském vztahu. Tvorba cen bude odstupňovaná, začne na […] % návratnosti kapitálu v každém klientském vztahu v roce 2014 a do 31. prosince 2017 dosáhne […] %.
(134)
Výsledné zlepšení politiky tvorby cen NLB a rámce pro řízení rizik je vhodné a nezbytné, aby bylo možné provádět přísnější úvěrové politiky u nových úvěrů a konzervativnější politiku tvorby rezerv. Tyto reformy řeší slabiny NLB, které byly příčinou nízké kvality jejího úvěrového portfolia, nadměrné úrovně úvěrů v selhání a vysokých úvěrových nákladů. Tím, že se tato opatření zaměřují na příčiny nízké ziskovosti, přispívají k dlouhodobé životaschopnosti NLB.
(135)
Plán restrukturalizace obsahuje také organizační oddělení vedlejších činností od hlavních činností NLB. Díky této reorganizaci bude NLB schopna zefektivnit své hlavní činnosti. Oddělení činností rovněž umožní zaujmout specializovanější přístup k ukončení vedlejších činností banky a k řízení jejích aktiv v selhání tak, aby se maximalizovala hodnota zpětně získaných prostředků.
c. Přesunutí těžiště podnikání na méně riskantní činnosti
(136)
Na základě plánu restrukturalizace se rizikově vážená aktiva NLB zvýší z 11,1 miliard EUR k 31. prosinci 2012 na [5-10] miliard EUR k 31. prosinci 2017. Omezením rizikově vážených aktiv, a to zejména v nejproblematičtějších odvětvích banky, tedy u finančních holdingů, přepravních společností a stavebních společností, se zaručí, že se během období restrukturalizace sníží riziko spojené s těmito expozicemi.
(137)
NLB převede portfolio znehodnocených aktiv v hodnotě 2,3 miliardy EUR na společnost BAMC, což jí umožní, aby se zaměřila na správu funkčních úvěrů a zároveň uvolnila zdroje na to, aby vyřešila otázky zbývajících úvěrů v selhání.
(138)
V budoucí strategii NLB znovu zaměří své činností na konzervativnější podnikání v hlavních segmentech bankovnictví, tedy na maloobchodní bankovnictví, bankovnictví pro malé a střední podniky a pro vybrané podniky ve Slovinsku. Tohoto vývoje bude dosaženo značným odprodejem a snížením vedlejších činností, čímž se uvolní zdroje na činnosti hlavní.
d. Oprava struktury rozvahy
(139)
NLB již od státu obdržela kapitálové injekce, a to v březnu 2011 a červenci 2012. Společně s dodatečnou třetí rekapitalizací je NLB schopna splnit kapitálové požadavky Slovinské banky, což jí umožňuje obnovit životaschopnost.
(140)
Částka třetí rekapitalizace zohledňuje potřeby banky, které vyplývají z přezkumu kvality aktiv/zátěžového testu. Bezprostředně po rekapitalizaci dosáhne poměr kmenového kapitálu tier 1 podle nařízení o kapitálových požadavcích 15 % a do 31. prosince 2017 dosáhne úrovně [10-20] %, což výrazně přesahuje kapitálové požadavky stanovené Slovinskou bankou, podle nichž je třeba, aby poměr kmenového kapitálu tier 1 podle nařízení o kapitálových požadavcích činil 9 %.
(141)
NLB navíc očistí svoji rozvahu tím, že převede značné portfolio aktiv v selhání a znehodnocených aktiv na společnost BAMC.
(142)
NLB posílí svůj profil financování snížením financování svých dceřiných společností v rámci skupiny, odprodejem vedlejších činností a opětovným důrazem na svoji historickou základnou financování, kterou tvoří maloobchodní vklady. Poměry úvěrů k vkladům se zlepší ze 105 % v roce 2012 na [70-80] % k 31. prosinci 2017.
e. Obnovení dlouhodobé ziskovosti
(143)
Obnovení dlouhodobé ziskovosti bude výsledkem přesunutí strategického důrazu banky na její hlavní základní bankovní činnosti, tedy na maloobchodní bankovnictví, bankovnictví pro malé a střední podniky a bankovnictví pro vybrané podniky ve Slovinsku, což bance umožní splnit cíle týkající se návratnosti kapitálu.
(144)
Banka zlepší své čisté úrokové rozpětí tím, že zaručí, že bude stanovena odpovídající cena nových úvěrů. Stanovení cen nových úvěrů zejména přispěje k dosažení kladné návratnosti, a to alespoň ve výši […] % v roce 2014, […] % v roce 2015, […] % v roce 2016 a […] % v roce 2017 v každém klientském vztahu.
(145)
NLB bude také dokumentovat všechna restrukturalizační rozhodnutí. Do dokumentace začlení srovnání s alternativními řešeními, např. výkonem zajištění a ukončením účasti. NLB prokáže, že zvolila řešení, které maximalizuje čistou současnou hodnotu banky.
(146)
NLB také plánuje rozsáhlý program snižování nákladů, konkrétně prostřednictvím významné konsolidace svých podnikatelských prostor a sítě poboček a snížením počtu zaměstnanců, jakož i zlepšením provozní účinnosti, snahou o to, aby klienti byli získáváni s ohledem na rizika a důrazem na ziskovost, a optimalizací nákladů spojených s likviditou a jiných nákladů. Plán restrukturalizace předpokládá, že výsledkem bude snížení poměru nákladů a zisků na méně než 60 % ve srovnání s úrovněmi, jichž banka dosahovala před krizí. Do 31. prosince 2017 dosáhne NLB návratnosti kapitálu po zdanění ve výši [5-10] % a poměru kmenového kapitálu tier 1 podle nařízení o kapitálových požadavcích ve výši [10-20] %. Zisky NLB po zdanění dosáhnou v roce 2017 částky [100-150] milionů EUR.
(147)
Očekává se, že se postupem času souběžně s prováděním plánu restrukturalizace sníží tok znehodnocených aktiv. Banka bude mít díky převodu znehodnocených aktiv na společnost BAMC, závazkům týkajícím se řízení úvěrového rizika a restrukturalizaci úvěrů v selhání, které setrvávají v jejích portfoliích, tak, aby se maximalizovala jejich čistá současná hodnota pro banku, jakož i díky dalším opatřením, která posilují rámec banky pro řízení rizik, zdravější profil úvěrového rizika.
(148)
Komise se proto domnívá, že plán restrukturalizace může obnovit dlouhodobou životaschopnost NLB.
ii) Vlastní příspěvek a sdílení nákladů
(149)
Sdělení o restrukturalizaci doplněné sdělením o bankovnictví z roku 2013 stanoví, že by příjemce podpory měl poskytnout přiměřený příspěvek, aby se podpora omezila na minimum a aby se omezilo narušení hospodářské soutěže a morální hazard. Za tímto účelem stanoví, že i) by měly být omezeny jak restrukturalizační náklady, tak výše podpory a že ii) by mělo v co největší míře docházet ke sdílení nákladů stávajícími akcionáři a podřízenými věřiteli.
(150)
Poté, co jsou ztráty nejprve absorbovány vlastním kapitálem, budou součástí odpovídajícího sdílení nákladů obvykle příspěvky ze strany držitelů hybridního kapitálu a držitelů podřízeného dluhu. Držitelé hybridního kapitálu a držitelé podřízeného dluhu musí poskytovat příspěvky, aby se v co největší míře snížil nedostatek kapitálu. Takovéto příspěvky mohou mít formu buď převodu na kmenový kapitál tier 1 (20), nebo snížení účetní hodnoty jistiny nástrojů. V každém případě musí být v rozsahu povoleném právními předpisy zabráněno odlivu hotovosti od příjemce k držitelům těchto cenných papírů.
(151)
Plán restrukturalizace neobsahuje žádné prvky, které by naznačovaly, že podpora přesahuje prostředky nutné k pokrytí nákladů vyplývajících z obnovení životaschopnosti NLB. Nedostatek kapitálu, který je třeba třetí rekapitalizací pokrýt, byl určen na základě přezkumu kvality aktiv/zátěžového testu. Odhad této kapitálové injekce vychází zejména z hodnocení aktiv, z nějž vyplývá, že je tato úroveň nutná a dostatečná k překonání zátěžové situace. Přezkum kvality aktiv/zátěžový test vnesl více jistoty do otázky, jaká úroveň kapitálu je zapotřebí. Částka třetí rekapitalizace umožňuje bance splnit požadavky na regulační kapitál a tržní očekávání. Kromě toho bude zaveden mechanismus pro splácení jistiny, aby se omezilo hromadění nadbytečného kapitálu v NLB, podle nějž bude NLB muset vyplatit dividendy za účetní období let 2015, 2016 a 2017, které se vypočtou na základě rostoucího procentního podílu veškerého nadbytečného kapitálu. Mechanismus pro splácení jistiny zaručuje, že množství kapitálu, které přesahuje minimální požadavky na regulační kapitál, bance nedovolí, aby zahájila nové podnikatelské činnosti dříve, než státu splatí podporu, kterou jí poskytl.
(152)
Aby mohla NLB d.d. získat dividendy od svých dceřiných společností a aby se zabránilo hromadění likvidity, mohou tyto dceřiné společnosti bez ohledu na zákaz dividend vyplácet dividendy. Tyto společnosti mohou dividendy vyplácet, jestliže je NLB d.d. - přímo či nepřímo - většinovým akcionářem a všichni externí akcionáři drží v dané společnosti dohromady méně než [10-20] % akcií a hlasovacích práv. Komise se domnívá, že možnost, aby dceřiné společnosti takto vyplácely dividendy NLB d.d., přispívá k udržení výše podpory na nezbytném minimu, zajistí odpovídající stupeň pružnosti pro účinnou správu konsolidovaného kapitálu a likvidity NLB a usnadní splácení podpory. Skutečnost, že v důsledku toho by část dividend obdrželi také menšinoví akcionáři dceřiných společností, představuje ve srovnání s těmito přínosy přiměřený vedlejší účinek, zejména vezme-li se v úvahu poměrně malé množství dividend, které bude nakonec možné vyplatit všem ostatním akcionářům kromě NLB d.d. a které nepřesáhne více než jednu desetinu množství dividend, které bude nakonec možné splatit NLB d.d.
(153)
Zaprvé, závazky ohledně sdílení nákladů akcionáři a držiteli podřízeného dluhu jsou v souladu se sdělením o restrukturalizaci doplněným sdělením o bankovnictví z roku 2013.
(154)
V tomto ohledu se Slovinsko zavázalo, že předtím, než bude NLB poskytnuta jakákoli státní podpora (tj. třetí rekapitalizace a převod znehodnocených aktiv na společnost BAMC), NLB v plném rozsahu sníží hodnotu vlastního kapitálu akcionářů a nesplacených podřízených dluhů, aby se zaručilo, že jsou splněny požadavky sdělení o bankovnictví z roku 2013. Komise příznivě vnímá, že je v co největší možné míře zajištěn příspěvek držitelů podřízeného dluhu, čímž je zaručeno odpovídající sdílení nákladů. Státní kapitálové injekce se provedou teprve poté, co budou zcela eliminováni držitelé podřízeného dluhu. Tento postup zaručuje, že všichni stávající držitelé podřízeného dluhu musí plně přispět k nákladům banky na restrukturalizaci, a to předtím, než do celé záležitosti vstoupí stát. Stát bude tudíž po třetí rekapitalizaci vlastnit 100 % akcií banky, před první kapitálovou injekcí vlastnil pouze 33,1 %.
(155)
Zadruhé, bod 24 sdělení o restrukturalizaci stanoví, že jedním ze způsobů, jak dosáhnout sdílení nákladů, je zaplacení přiměřené náhrady za státní kapitál.
(156)
Pokud jde o první a druhou rekapitalizaci, Komise podotýká, že byly provedeny za ceny slučitelné se zásadami sdílení nákladů (21). Pokud jde o třetí rekapitalizaci obsaženou v plánu restrukturalizace, stát po ní bude vlastnit 100 % banky, čímž bude maximalizováno sdílení nákladů. Komise již také stanovila, že za převod znehodnocených aktiv na společnost BAMC je poskytnuta přiměřená náhrada.
(157)
Za třetí, pokud jde o pokrytí nákladů na restrukturalizaci, které vyplývají z plánu restrukturalizace prostřednictvím interních opatření NLB, NLB provede opatření ke snížení nákladů, která budou v rámci základního scénáře založena na snížení provozních nákladů z 368 milionů EUR k 31. prosinci 2012 na [250-300] milionů EUR k 31. prosinci 2017. Plán restrukturalizace rovněž stanoví, že se banka zbaví alespoň [80-90] % svých nebankovních činností. Kromě toho je zaveden mechanismus pro splácení jistiny, který umožňuje vyplatit státu v co největším rozsahu dividendy za účetní období let 2015, 2016 a 2017, aniž by tím byly ohroženy požadavky na regulační kapitál banky.
(158)
Za čtvrté, kromě uvedených strukturálních opatření se Slovinsko také zavázalo, že zakáže kupóny, akvizice, reklamu a agresivní obchodní praktiky.
(159)
Komise podotýká, že závazek nevyplácet kupóny se nevztahuje na nově vydané kapitálové nástroje za předpokladu, že výplaty kupónů u takových nově vydaných kapitálových nástrojů nevytvoří v okamžiku přijetí tohoto rozhodnutí (22) právní závazek provést výplaty kupónů u cenných papírů NLB. Komise toto omezení zákazu kupónů přijímá, aby skupině v souladu s bodem 26 sdělení o restrukturalizaci povolila získat čerstvý hybridní kapitál na trhu. Vydání podřízených cenných papírů po datu přijetí tohoto rozhodnutí bance umožní získat dodatečné financování a hybridní kapitál, zároveň to však nebude podnětem k vyplacení kupónů u stávajících cenných papírů, zejména stávajícího podřízeného dluhu. Omezením zákazu kupónů tak banka bude moci vydat dodatečný kapitál tier 1 podle nařízení o kapitálových požadavcích, což může případně snížit kapitál, který banka potřebuje ve formě vlastního kapitálu. V tomto ohledu je třeba připomenout, že mají-li se dluhové nástroje kvalifikovat jako kapitál tier 1 podle nařízení o kapitálových požadavcích, kupóny musí být volitelné, nikoli povinné. Na závěr lze ve stávajícím případě také poznamenat, že po úplném snížení hodnoty vlastního kapitálu akcionářů a nesplaceného podřízeného dluhu v bance nezůstane žádný vlastní kapitál ani podřízený dluh. Omezení zákazu kupónů neoslabuje užitečný dopad takového zákazu kupónů, který je popsán ve sdělení o restrukturalizaci, jelikož závazek NLB, že vyplacením kupónů u nových nástrojů nevznikne právní závazek provést výplaty kupónů u stávajících cenných papírů NLB, zabrání zbytečnému odlivu kapitálu.
(160)
Dostatečný vlastní příspěvek NLB k nákladům na její restrukturalizaci proto představuje i sdílení nákladů mezi držiteli vlastního kapitálu, hybridních nástrojů a podřízeného druhu, snížení nákladů, odprodeje a přiměřené náhrady za podporu.
(161)
Z těchto důvodů dospěla Komise k závěru, že plán restrukturalizace stanoví odpovídající vlastní příspěvek a sdílení nákladů.
iii) Opatření k omezení narušení hospodářské soutěže
(162)
A konečně, oddíl 4 sdělení o restrukturalizaci vyžaduje, aby plán restrukturalizace obsahoval opatření k omezení narušování hospodářské soutěže. Tato opatření by měla být přizpůsobena konkrétním podmínkám, aby řešila narušení na trzích, na kterých banka, jež přijala státní podporu, působí po restrukturalizaci. Povaha a forma takových opatření bude záležet na dvou kritériích: zaprvé na výši podpory a podmínkách a okolnostech, za kterých byla podpora udělena, a zadruhé na vlastnostech trhu či trhů, kde bude banka přijímající podporu působit. Kromě toho musí Komise zohlednit vlastní příspěvek poskytnutý příjemcem a rozsah sdílení nákladů v období restrukturalizace.
(163)
NLB obdržela státní podporu ve formě kapitálových injekcí a opatření týkajících se znehodnocených aktiv, a to ve výši 2,321 miliard EUR, což se rovná 20 % rizikově vážených aktiv NLB (23). Přiměřená náhrada za podporu a nutnost provést opatření omezující případná narušení hospodářské soutěže jsou nutné zejména vzhledem k poměrně vysoké částce podpory.
(164)
Prvním opatřením, které omezí narušení hospodářské soutěže, je odprodej podílů NLB v […]. Odprodejem jejích […] se sníží podíl NLB na trhu […]. Odprodej […] NLB také přispěje k omezení podílu NLB na trhu a k otevření trhu konkurentům.
(165)
Omezení přítomnosti NLB na trhu v oblasti úvěrů podnikovým sektorům stavebnictví, přepravy a finančních holdingů je dosaženo díky ročním snížením rizikově vážených aktiv v těchto odvětvích.
(166)
Kromě toho NLB ukončí leasing, faktoring, odkup pohledávek a vedlejší činnosti ve Slovinsku i v zahraničí, aby ještě více přispěla k omezení možných vedlejších účinků státní podpory, kterou obdrží, na jiné než činnosti, než jsou její hlavní bankovní činnosti.
(167)
NLB bude pokračovat v operacích za podmínek, které omezují narušení hospodářské soutěže. Jako specializovaná banka s posílenými politikami řízení rizik a správy a řízení podniku a účinnější úvěrovou politikou s lepší tvorbou cen, která k 31. prosinci 2017 dosáhne návratnosti kapitálu ve výši [10-20] % u nových úvěrů, se banka zdrží toho, aby svým klientům poskytovala nadměrně výhodné podmínky. Tyto prvky přispívají k životaschopnosti NLB, ale také omezují narušování hospodářské soutěže.
(168)
Slovinsko se zavázalo, že zavede zákaz akvizic, čímž zaručí, že NLB nebude používat obdrženou státní podporu k tomu, aby získala nové podniky. Kromě toho je zaveden mechanismus pro splácení jistiny, který NLB umožňuje vyplatit státu v co největším rozsahu dividendy za účetní období let 2015, 2016 a 2017, aniž by byly ohroženy požadavky na regulační kapitál banky. Tento mechanismus pro splácení jistiny zaručuje, že množství kapitálu, které přesahuje minimální požadavky na regulační kapitál nebo jiné požadavky právních předpisů, bance nedovolí, aby zahájila nové podnikatelské činnosti dříve, než splatí státu podporu, kterou jí poskytl.
(169)
Kromě těchto strukturálních opatření se Slovinsko zavázalo, že provede soubor opatření, jímž omezí chování, aby se zabránilo narušování hospodářské soutěže. Komise vítá zákaz uvádět státní podporu k reklamním účelům a zákaz agresivních obchodních praktik, což NLB zabrání v tom, aby podporu využila k protisoutěžnímu tržnímu chování.
(170)
Vzhledem k této kombinaci opatření a závazků je zřejmé, že ve vztahu k výši podpory poskytnuté NLB existují dostatečná ochranná opatření, která omezí případné narušení hospodářské soutěže.
8.2.4. Dohled na plán restrukturalizace
(171)
Podle oddílu 5 sdělení o restrukturalizaci doplněného sdělením o bankovnictví z roku 2013 jsou požadovány pravidelné zprávy, aby Komise mohla ověřit, zda je plán restrukturalizace řádně prováděn. Slovinsko jmenuje dohlížejícího správce, který bude Komisi každých šest měsíců poskytovat zprávy o dohledu.
(172)
Aby se zaručilo řádné provádění plánu restrukturalizace po celou dobu jeho trvání, slovinské orgány přijmou nezbytná opatření, aby zaručily, že NLB dodrží závazky uvedené ve specifikaci.
(173)
Kromě toho bude na správné provádění plánu restrukturalizace a úplné a správné plnění všech závazků obsažených ve specifikaci, která je obsažena v příloze tohoto rozhodnutí, soustavně dohlížet nezávislý, dostatečně kvalifikovaný dohlížející správce. Tento dohlížející správce bude mít neomezený přístup ke všem informacím nutným k dohledu nad prováděním rozhodnutí. Komise nebo dohlížející správce mohou NLB požádat o vysvětlení a objasnění. Slovinsko a NLB mají plně spolupracovat s Komisí a dohlížejícím správcem, pokud jde o všechny dotazy spojené s dohledem.
8.2.5. Závěr a ukončení zahajovací fáze plánu restrukturalizace
(174)
Komise podotýká, že plán restrukturalizace, který Slovinsko předložilo, odpovídajícím způsobem řeší otázky životaschopnosti (včetně správy a řízení podniků), sdílení nákladů a narušování hospodářské soutěže a je v souladu s požadavky sdělení o restrukturalizaci doplněného sdělením o bankovnictví z roku 2013.
(175)
Komise již proto nemá pochybnosti o slučitelnosti plánu restrukturalizace, které vznesla ve druhém rozhodnutí o podpoře na záchranu a zahájení řízení.
9. ZÁVĚR
(176)
Komise dospěla k závěru, že první, druhá a třetí státní rekapitalizace NLB a převod znehodnocených aktiv na společnost BAMC představují podporu na restrukturalizaci ve prospěch NLB.
(177)
Komise vyvodila závěr, že restrukturalizační opatření spočívající v první, druhé a třetí rekapitalizaci a převodu znehodnocených aktiv na společnost BAMC mohou NLB umožnit, aby obnovila svoji dlouhodobou životaschopnost, jsou dostačující, pokud jde o sdílení nákladů, a vhodná a přiměřená, aby kompenzovala dopady dotčeného opatření podpory, které se projeví narušením trhu. Komise má proto za to, že předložený plán restrukturalizace splňuje kritéria sdělení o restrukturalizaci doplněného sdělením o bankovnictví z roku 2013 a sdělení o znehodnocených aktivech ve znění upraveném a doplněném sdělením o bankovnictví z roku 2013. Restrukturalizační opatření lze proto považovat za slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU. První, druhou a třetí rekapitalizaci a převod znehodnocených aktiv na společnost BAMC lze proto v souladu s plánem restrukturalizace schválit,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Podpora na restrukturalizaci, kterou Republika Slovinsko poskytla NLB a která sestává z první rekapitalizace ve výši 250 milionů EUR, druhé rekapitalizace ve výši 382,9 milionů EUR a třetí rekapitalizace ve výši 1 558 milionů EUR a z převodu znehodnocených aktiv na společnost BAMC s prvkem podpory ve výši 130 milionů EUR, představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
S ohledem na plán restrukturalizace a závazky vymezené v příloze je podpora na restrukturalizaci slučitelná s vnitřním trhem.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Republice Slovinsko.
V Bruselu dne 18. prosince 2013.
KOMISIJOS SPRENDIMAS
2013 m. gruodžio 18 d.
dėl valstybės pagalbos SA.33229 (2012/C) (ex 2011/N) NLB restruktūrizavimui Slovėnijoje, kurią Slovėnija planuoja teikti „Nova Ljubljanska banka d.d.“
(pranešta dokumentu C(2013) 9632)
(Tekstas autentiškas tik anglų kalba)
(Tekstas svarbus EEE)
(2014/535/ES)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,
atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,
pakvietusi valstybes nares ir kitas suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal šias nuostatas (1),
kadangi:
1. PROCEDŪRA
(1)
2011 m. sausio 14 d. Slovėnijos valdžios institucijos pranešė apie „Nova Ljubljanska banka d.d.“ (toliau - NLB d.d.) rekapitalizavimą 250 mln. EUR valstybės lėšų suma.
(2)
2011 m. kovo 7 d. sprendimu (2) (toliau - pirmas sprendimas dėl sanavimo) Europos Komisija leido pirmą kartą suteikti rekapitalizavimo pagalbą NLB d.d. šešiems mėnesiams, pateikus restruktūrizavimo planą.
(3)
Slovėnijos valdžios institucijos 2011 m. liepos 22 d. pranešė apie restruktūrizavimo planą. 2011 m. rugsėjo 6 d. ir 2012 m. kovo 26 d. jos pranešė apie vėlesnius šio plano atnaujinimus.
(4)
2012 m. gegužės 16 d. Slovėnijos valdžios institucijos pranešė Komisijai apie ketinimą antrą kartą rekapitalizuoti NLB d.d. Apie šią priemonę pranešta 2012 m. birželio 6 d.
(5)
2012 m. liepos 2 d. sprendimu (toliau - antras sprendimas dėl sanavimo ir procedūros pradėjimo) Komisija pritarė antram NLB d.d. rekapitalizavimui ir kartu pradėjo nuodugnų tyrimą, per kurį suabejota, ar NLB d.d. yra pajėgus atkurti savo gyvybingumą, ar atsiradusi našta yra pakankamai pasidalijama ir ar pakanka priemonių, kuriomis ribojami konkurencijos iškraipymai, pagal Komisijai pateiktą restruktūrizavimo planą.
(6)
2012 m. lapkričio 22 d. antras sprendimas dėl sanavimo ir procedūros pradėjimo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, o suinteresuotųjų šalių paprašyta pateikti savo pastabas (3). Komisija negavo jokių pastabų.
(7)
Po šio antro sprendimo dėl sanavimo ir procedūros pradėjimo Slovėnijos valdžios institucijos 2013 m. sausio 7 d. pranešė apie restruktūrizavimo plano persvarstymą, o 2013 m. kovo 25 d. pateikė iš dalies pakeistą planą. Vėliau Slovėnijos valdžios institucijos 2013 m. gruodžio mėn. pateikė dar kartą pakeistą plano redakciją. Šiame sprendime restruktūrizavimo planu vadinama pastaroji, 2013 m. gruodžio mėn. Komisijai pateikta plano redakcija.
(8)
Komisijai prašant, Slovėnijos valdžios institucijos laikotarpiu nuo 2012 m. liepos 2 d. iki 2013 m. gruodžio 9 d. pateikė papildomos informacijos.
(9)
2013 m. balandžio 10 d. Komisija per makroekonominio disbalanso procedūrą (MDP) padarė išvadą, kad Slovėnijos ekonomikos disbalansas yra per didelis. Per šią MDP Slovėnija turėjo atlikti testavimą nepalankiausiomis sąlygomis su vėlesniu testavimo rezultatų apibendrinimu (angl. bottom-up stress test) bei rezultatų paskirstymu pagal atskiras verslo linijas (angl. top-down stress test) ir turto kokybės patikrinimą Slovėnijos bankų sektoriuje; šį tyrimą (toliau - TKP ir TNS) atliko nepriklausomi konsultantai. TKP ir TNS rezultatai įtraukti į restruktūrizavimo planą.
(10)
Dėl skubos priežasčių Slovėnijos Respublika sutinka, kad šis sprendimas išimties tvarka būtų priimtas anglų kalba.
2. PAGALBOS GAVĖJO APRAŠYMAS. JO PROBLEMŲ ATSIRADIMO PRIEŽASTIS
(11)
NLB d.d. kartu su susijusiomis įmonėmis (toliau - NLB arba bankas) yra didžiausia Slovėnijos bankų ir finansų grupė. 2012 m. rugsėjo 30 d. šioje grupėje buvo NLB d.d. ir 47 kiti bankai, bendrovės, filialai ir atstovybės užsienyje. NLB yra svarbus Slovėnijos ir Pietryčių Europos bankų sektoriaus dalyvis. 2012 m. rugsėjo 30 d. visas NLB turtas sudarė apie 30 % Slovėnijos bankų sektoriaus turto, jis buvo vienas iš trijų didžiausių bankų buvusiojoje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje, Juodkalnijoje, Kosove ir Serbų Respublikoje, o Bosnijoje ir Hercegovinoje - šeštas pagal dydį. Bankininkystė yra svarbiausias NLB verslas, nors NLB teikia ir kitas, pavyzdžiui, draudimo, turto valdymo, išperkamosios nuomos, faktoringo ir forfeitingo (teisės į turto perėmimą) finansines paslaugas.
(12)
Tarptautinės reitingų agentūros Moody's NLB reitingas yra „Caa2“, su neigiama perspektyva, o tarptautinės reitingų agentūros Fitch - „BB-“, irgi su neigiama perspektyva. Abu reitingai per 2013 m. smuko, daugiausia dėl kredito portfelio koncentracijos ir tolesnio būklės blogėjimo ir dėl netvirtos banko finansų bei kapitalo padėties dabartinėmis rinkos sąlygomis.
(13)
Slovėnijoje NLB teikia visas banko paslaugas privatiems ir verslo klientams, orientuodamasis į mažmeninės bankininkystės rinką. Jis taip pat vykdo veiklą privačiosios, korporacinės ir investicinės bankininkystės srityse.
(14)
2013 m. birželio 30 d. NLB kapitalo struktūra buvo tokia: Slovėnijos Respublikai priklausė 77,51 %, Kapitalska družba, d.d. - 6,23 %, Slovenska Odškodninska Družba - 5,58 % ir Poteza borzno posredniška družba, d.d. (per bankroto procedūrą) - 2,24 % NLB akcijų.
(15)
2012 m. gruodžio 31 d. bendra NLB turto suma buvo 14,3 mlrd. EUR, o visi indėliai sudarė apie 9,1 mlrd. EUR: namų ūkių indėliai - 6,5 mlrd. EUR, bendrovių indėliai - 2 mlrd. EUR ir valstybės indėliai - 0,6 mlrd. EUR. Be to, banko išleidžiamų skolos vertybinių popierių vertė buvo 112 mln. EUR. Visų NLB paskolų ne bankų sektoriui portfelio vertė tą pačią dieną buvo maždaug 9,5 mlrd. EUR. Paskolų ir indėlių santykis buvo 104 % (palyginti su 105 % 2011 m. ir 127 % 2010 m.).
(16)
Pagrindinė NLB problemų priežastis - neveiksnių paskolų augimas: jų dydis išaugo nuo 0,6 mlrd. EUR 2008 m. (3,8 % viso paskolų portfelio) iki 3,7 mlrd. EUR 2012 m. gruodžio mėn. (28,2 % viso paskolų portfelio). Blogėjant šiems rodikliams, NLB taip pat buvo sunku išlaikyti kapitalo pakankamumą dėl suprastėjusios turto kokybės, aukštesnių kapitalo pakankamumo rodiklių, kuriuos nustatė priežiūros institucija ir kurių tikėjosi investuotojai, ir sumažėjusių galimybių gauti kapitalo ir paskolų, ypač didmeninį, finansavimą.
(17)
Iki finansų krizės pradžios 2008 m. NLB augimo strategiją skatino palankios ekonominės sąlygos. Nuo 2002 iki 2009 m. NLB paskolų portfelis (grynosios paskolos) augo po 15 %, indėliai - po 8 % kasmet. Prie tokio spartaus augimo ypač prisidėjo skolinimas bendrovių sektoriui.
(18)
Prie šio natūralaus augimo prisidėjo ir augimas NLB įsigijus kelis patronuojamuosius bankus Pietryčių Europoje, ir natūralus augimas bei naujų ūkio subjektų steigimas išperkamosios nuomos, faktoringo ir forfeitingo, gyvybės draudimo ir pensijų fondų bei turto valdymo sektoriuose.
(19)
1 lentelėje parodyti NLB turto Slovėnijoje ir Pietryčių Europoje pokyčiai nuo 2006 m. gruodžio 31 d. iki 2012 m. rugsėjo 30 d.
1 lentelė
NLB užimamos rinkų dalys pagal visą turtą
(%)
2006
2007
2008
2009
2010
2011
9M 2012
Visas NLB grupės turtas (mln. EUR)
14 409
18 308
18 918
19 606
17 888
16 445
14 915
Slovėnijoje
36,7
36,5
35,6
34,8
32,6
31,7
30,2
Bosnijos ir Hercegovinos Federacijoje
5,7
5,7
5,7
5,1
6,1
5,9
5,5
Bosnijos ir Hercegovinos Serbų Respublikoje
20,4
23,0
22,0
21,0
21,0
20,0
20,0
Juodkalnijoje
16,1
13,5
13,3
17,0
18,0
19,1
17,1
Kosove
-
14,9
13,4
14,3
14,9
15,1
16,3
Buvusiojoje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje
16,8
19,2
19,6
19,9
20,4
19,2
17,4
Serbijoje
3,0
2,8
2,3
2,1
2,0
1,8
1,6
(20)
Laikotarpiu nuo 2003 iki 2008 m. NLB veikė pelningai. Tačiau nuo 2009 m. jis kasmet, atskaičius mokesčius, patyrė nuostolių: 2009 m. nuostoliai buvo 87 mln. EUR, 2010 m. - 202 mln. EUR, 2011 m. - 239 mln. EUR, o 2012 m. - 273,5 mln. EUR. Per pirmą 2013 m. pusmetį NLB užregistruoti nuostoliai, atskaičius mokesčius, yra 91,2 mln. EUR. NLB paskolų portfelio būklė ėmė blogėti 2009 m. Neveiksnių paskolų dalis išaugo nuo 3,8 % 2008 m. iki 28,2 % 2012 m. gruodžio mėn.
(21)
2013 m. birželio 30 d. NLB reguliuojamasis kapitalas buvo 1 074,3 mln. EUR. Jo I lygio pagrindinio kapitalo pakankamumo rodiklis pagal ES reglamentą dėl kapitalo poreikio (4) (toliau - RKP) buvo 8,5 %
(22)
2013 m. gruodžio 4 d. TKP ir TNS rezultatai atskleidė, kad pagal nepalankų scenarijų NLB trūksta 1,8 mlrd. EUR kapitalo (5).
3. PAGALBOS PRIEMONĖS
(23)
NLB jau pasinaudojo šiomis valstybės pagalbos priemonėmis:
i)
pirmu rekapitalizavimu 250 mln. EUR suma, laikinai leistu 2011 m. kovo 7 d. pirmu sprendimu dėl sanavimo;
ii)
antru rekapitalizavimu 382,9 mln. EUR suma, laikinai leistu 2012 m. liepos 2 d. antru sprendimu dėl sanavimo ir procedūros pradėjimo.
(24)
Kartu su šiais dviem rekapitalizavimais Slovėnija ketina įgyvendinti dar dvi pagalbos NLB priemones:
iii)
trečią rekapitalizavimą 1,558 mlrd. EUR suma; ir
iv)
sumažėjusios vertės turto grupės, kurią sudaro neveiksnios paskolos (nominali suma - 2,3 mlrd. EUR) ir nuosavybės vertybinių popierių sąrašas (jų rinkos vertė - 94 mln. EUR), perdavimą BTVĮ.
3.1. PIRMAS NLB REKAPITALIZAVIMAS
(25)
Po kelerių pelningos veiklos metų NLB 2009 ir 2010 m. patyrė nuostolių daugiausia todėl, kad pablogėjo ekonominė padėtis. Sulėtėjus ekonomikos augimui ir didėjant nedarbui, sumažėjo paskolų paklausa, o sumažėjusios vertės paskolų dalis labai išaugo. NLB I lygio pagrindinio kapitalo pakankamumo rodiklis pagal RKP smuko nuo 6,9 % 2009 m. iki 6 % 2010 m. Slovėnijos bankas 2010 m. liepos mėn. pareikalavo, kad NLB sustiprintų savo kapitalo padėtį. Todėl NLB nusprendė didinti kapitalą.
(26)
NLB ketino įgyti 250 mln. EUR nuosavo kapitalo sumą, lygią 1,6 % jo pagal riziką įvertinto turto (toliau - PRĮT), viešai išplatindamas savo akcijas. Kapitalas padidintas per du kartus. Pirmame etape esamiems akcininkams buvo siūloma pasirašyti akcijas (iš viso pasirašyta akcijų už 89,2 mln. EUR, valstybei visiškai pasinaudojus savo pasirašymo teisėmis). Antrame etape likusios akcijos buvo platinamos viešai, tačiau nesulaukus visuomenės susidomėjimo, visas akcijas galiausiai pasirašė Slovėnijos valstybė.
(27)
Šiam pirmam rekapitalizavimui, kaip laikinai sanavimo pagalbai, Komisija pritarė savo pirmame sprendime dėl sanavimo 2011 m. kovo 7 d. Komisija pažymėjo, kad naštos pasidalijimo klausimą ji nuodugniau svarstys vertindama restruktūrizavimo planą, kurį įsipareigojo pateikti Slovėnija (6).
3.2. ANTRAS NLB REKAPITALIZAVIMAS
(28)
2011 m. gegužės mėn. Slovėnijos bankas pareikalavo dar labiau sustiprinti NLB kapitalo padėtį.
(29)
Neatsiradus privataus investuotojo, Slovėnija NLB suteikė 382,9 mln. EUR vertės neapibrėžtųjų konvertuojamų priemonių (toliau - NKP), kurios pagal galiojančius reglamentus klasifikuojamos kaip I lygio pagrindinio kapitalo priemonės. Pagal sutarties, kuri buvo pasirašyta dėl šių NKP, sąlygą NLB 2013 m. kovo mėn. pavertė NKP savo akciniu kapitalu.
(30)
Šiam antram rekapitalizavimui Komisija pritarė savo antrame sprendime dėl sanavimo ir procedūros pradėjimo (7).
3.3. TREČIAS NLB REKAPITALIZAVIMAS
(31)
Sprendžiant iš TKP ir TNS rezultatų ir remiantis tuo, kas numatyta restruktūrizavimo plane, įskaitant turto perleidimą ir kai kurio sumažėjusios vertės turto perdavimą BTVĮ, NLB trūksta 1,8 mlrd. EUR kapitalo. Atsižvelgdama į tai, kokį poveikį turės planuojamas gelbėjimas privačiomis lėšomis padengiant subordinuotąją skolą (NLB kapitalo poreikis sumažės 250 mln. EUR), valstybė skirs NLB 1,558 mlrd. EUR papildomą kapitalą Vyriausybės obligacijomis ir grynaisiais pinigais, kad bankas galėtų atkurti gyvybingumą.
3.4. SUMAŽĖJUSIOS VERTĖS TURTO PERDAVIMAS BTVĮ
(32)
2012 m. gruodžio mėn. įsigaliojusiame Slovėnijos bankų stabilumo įstatyme nustatyta, kokia tvarka suteikiamos garantijos finansuojant bankų seniai įsigyto turto perdavimą BTVĮ arba specialiosios paskirties įmonei (SPĮ). Jame taip pat leidžiama rekapitalizuojant padengti tokių bankų nuostolius, patirtus perduodant turtą jo ilgalaike ekonomine verte.
(33)
Slovėnija, siekdama įgyvendinti jai skirtas ES rekomendacijas (konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos), 2013 m. gegužės mėn. parengė nacionalinę reformų programą. Toje nacionalinėje reformų programoje numatyta trijų didžiausių Slovėnijos bankų, tarp jų NLB, sumažėjusios vertės turtą perduoti BTVĮ. Numatomas perduoti šiai įmonei turtas apima bankrutuojančias bendroves, restruktūrizuotinas skolas, skolas su nekilnojamojo turto užstatu, finansų kontroliuojančiąsias bendroves ir kitas neveiksnias paskolas.
(34)
2013 m. gegužės 17 d. Slovėnija pateikė Komisijai preliminarų NLB turto, kurį numatyta perduoti BTVĮ, sąrašą; jame nurodytas turto dydis - 1,9 mlrd. EUR. Šis sąrašas toliau tikslinamas, todėl dabar numatomo perduoti turto portfelio dydis yra 2,2 mlrd. EUR paskolų (nominali suma) ir nuosavybės vertybiniai popieriai, kurių rinkos vertė - 94 mln. EUR.
4. RESTRUKTŪRIZAVIMO PLANAS IR ĮSIPAREIGOJIMAI
(35)
Slovėnijos valdžios institucijos pateikė restruktūrizavimo planą, kuriame nustatytas restruktūrizavimo laikotarpis - nuo 2013 m. iki 2017 m. gruodžio 31 d.
(36)
Pagrindiniai šiame restruktūrizavimo plane nustatyti principai - sustiprintas įmonės valdymas ir rizikos valdymas, persiorientavimas į pagrindines banko rinkas, neveiksnių paskolų mažinimas ir išlaidų mažinimo programa. Restruktūrizavimo plane pateiktos NLB finansinės prognozės iki 2017 m. gruodžio 31 d. pagal bazinį scenarijų; jame taip pat atsižvelgiama į nepalankų scenarijų, parengtą atlikus TKP ir TNS.
(37)
Slovėnija prisiėmė tam tikrus įsipareigojimus, kurie išdėstyti šio sprendimo priede. Siekiant užtikrinti, kad šie įsipareigojimai būtų vykdomi, bus paskirtas už stebėseną atsakingas patikėtinis. Šis patikėtinis eis pareigas per visą restruktūrizavimo laikotarpį.
4.1. ILGALAIKIO GYVYBINGUMO ATKŪRIMAS
(38)
Atkuriant NLB gyvybingumą dvi svarbiausios užduotys yra: i) diegti pažangias įmonės valdymo struktūras ir priemones, siekiant užtikrinti, kad NLB priimtų verslui naudingus sprendimus, ir ii) reformuoti NLB kredito politiką ir rizikos valdymo procesus, ypač kredito rizikos valdymą.
(39)
Priede išvardyti įmonės valdymo pokyčiai bus įgyvendinti per tris mėnesius nuo šio sprendimo priėmimo dienos pagal ES direktyvą dėl kapitalo poreikio (8) ir Slovėnijos nacionalinės teisės aktus. Atitinkamais NLB įstatų ir vidaus taisyklių pakeitimais siekiama užtikrinti, kad NLB valdyba turėtų išimtinius įgaliojimus ir atsakomybę valdyti kasdienę NLB veiklą savarankiškai ir tenkindama tik banko interesus. Todėl banko santykiai su akcininkais, visų pirma Slovėnijos Respublika, bus grindžiami nesikišimo principu. Šiuo tikslu Slovėnija įsipareigoja nesikišti skiriant stebėtojų tarybos narius ir įmonės vadovus daugiau negu jai leidžiama naudojantis savo, kaip akcininkės, teisėmis pagal bendrąją Slovėnijos bendrovių teisę. Du trečdalius narių vietų ir balsavimo teisių stebėtojų taryboje ir jos komitetuose NLB skirs nepriklausomiems ekspertams. NLB imsis priemonių užtikrinti, kad būtų nepriklausomai ir objektyviai atliekamas vidaus auditas. Įgyvendindamas planuojamas priemones NLB laikysis riziką ribojančios ir patikimos verslo politikos, siekdamas tvarumo. NLB toliau persvarstys savo darbuotojų skatinimo ir atlyginimų politiką, siekdamas užtikrinti, kad ji neskatintų nepagrįstai rizikuoti, būtų orientuota į ilgalaikius ir tvarius tikslus, skaidri ir atitiktų Europos bankininkystės institucijos 2010 m. gruodžio 10 d. atlyginimų politikos ir praktikos gaires. Iki 2017 m. gruodžio 31 d. NLB ribos visą kiekvieno valdybos nario ir išskirtines pareigas einančio darbuotojo atlyginimą pagal atitinkamas 2013 m. Bankų komunikate (9) nustatytas taisykles. Valdybos narių ir pagrindiniame banko padalinyje išskirtines pareigas einančių darbuotojų kintamoji metinio atlyginimo dalis neviršys penkių mėnesių darbo užmokesčio dydžio. Kituose padaliniuose išskirtines pareigas einančių darbuotojų kintamoji atlyginimo dalis neviršys trijų mėnesių darbo užmokesčio dydžio. Be to, bent 50 % kintamosios atlyginimo dalies sumos bus išmokama dalimis per trejus metus, todėl iki 2017 m. gruodžio 31 d. toks atlyginimas negalės daugiau kaip 15 kartų viršyti vidutinio darbo užmokesčio Slovėnijoje arba 10 kartų - vidutinio NLB darbuotojų atlyginimo (didesniosios iš šių sumų).
(40)
NLB pertvarkys savo vidaus kainodaros ir rizikos valdymo procesus įgyvendindamas kelias taisykles ir priemones, kurios išsamiai surašytos priede. Ypač naujų paskolų kainodara bus laikoma tinkama tik tada, kai nauja paskola padės siekti teigiamos nuosavybės vertybinių popierių grąžos (toliau - NVPG), kuri 2014 m. turės būti bent […] (10) %, 2015 m. - […] %, 2016 m. - […] % ir 2017 m. - […] % kiekvienam klientui pagal sąlygas, kurios išsamiau nurodytos priede.
(41)
NLB turtas bus padalytas tarp pagrindinės veiklos skyriaus (apie 10,6 mlrd. EUR) ir nepagrindinės veiklos skyriaus (apie 2 mlrd. EUR). Sumažėjusios vertės turto grupė, kurią sudaro neveiksnios paskolos (nominali suma - 2,3 mlrd. EUR) ir nuosavybės vertybinių popierių sąrašas (jų rinkos vertė - 94 mln. EUR), bus perduota BTVĮ pagal sumažėjusios vertės turto priemonę. NLB sumažins savo grupės bendrą balanso sumą nuo maždaug 17,9 mlrd. EUR 2010 m. iki [10-20] mlrd. EUR iki 2017 m. gruodžio 31 d.
(42)
Kartu su 2011 m. kovo mėn. ir 2012 m. liepos mėn. suteikta pagalba valstybė skirs papildomą 1,558 mlrd. EUR kapitalo injekciją, kaip numatyta restruktūrizavimo plane. Šis trečias rekapitalizavimas iškart iki 15 % padidins NLB I lygio pagrindinio kapitalo pakankamumo rodiklį pagal RKP, taip pat bus padengti tikėtini nuostoliai. Taip bus užtikrinta, kad NLB laikytųsi savo reguliuojamojo kapitalo reikalavimų visu restruktūrizavimo laikotarpiu.
(43)
Pagal būsimą verslo strategiją NLB orientuojasi į jam svarbiausias mažmeninės, MVĮ ir atrankios korporacinės bankininkystės veiklos rinkas. Laikydamasis strategijos skirti daugiau dėmesio savo pagrindinei veiklai svarbiausiuose regionuose, NLB planuoja labai sumažinti savo investicijų portfelį. Šiuo tikslu restruktūrizavimo plane numatyta labai sumažinti nepagrindinės NLB veiklos mastą: parduoti visus išperkamosios nuomos, faktoringo ir forfeitingo veiklos padalinius ir nekilnojamojo turto valdymo verslą, taip pat laikinai sustabdyti nepagrindinę veiklą, per kurią teikiamos naujos paskolos užsienio bendrovėms.
(44)
Slovėnijoje NLB sumažins savo kreditų verslą šiuose sektoriuose (nuo 2013 m. gruodžio 31 d. iki 2017 m. gruodžio 31 d. jo pagal riziką įvertintas turtas (PRĮT) vidutiniškai sumažės […] %): i) statybos pramonės sektoriaus bendrovių (PRĮT sumažės nuo […] mln. EUR 2013 m. gruodžio 31 d. iki […] mln. EUR 2017 m. gruodžio 31 d.); ii) transporto pramonės sektoriaus bendrovių (PRĮT sumažės nuo […] mln. EUR 2013 m. gruodžio 31 d. iki […] mln. EUR 2017 m. gruodžio 31 d.; iii) finansų kontroliuojančiųjų bendrovių (PRĮT sumažės nuo […] mln. EUR 2013 m. gruodžio 31 d. iki […] mln. EUR 2017 m. gruodžio 31 d.).
(45)
Įgyvendinant restruktūrizavimo planą ir ypač perdavus sumažėjusios vertės turtą BTVĮ, visas NLB turtas sumažės nuo 14,5 mlrd. EUR sumos, buvusios 2012 m. gruodžio 31 d., iki [10-20] mlrd. EUR sumos 2017 m. gruodžio 31 d., o PRĮT sumažės nuo 11,1 mlrd. EUR 2012 m. gruodžio 31 d. iki [5-10] mlrd. EUR 2017 m. gruodžio 31 d.
(46)
Esamas NLB turto portfelis yra visiškai finansuojamas iki sutartinio termino. NLB planuoja ateityje skirti kur kas daugiau dėmesio mažmeniniams indėliams, kurie anksčiau sudarė jo finansavimo bazę, tačiau kartu planuoja ir paįvairinti didmeninio finansavimo bazę. Pagerės paskolų ir indėlių santykis: 2012 m. jis buvo 105 %, o 2017 m. gruodžio 31 d. bus [70-80] %.
(47)
NLB taip pat planuoja plataus masto išlaidų kontrolės ir jų mažinimo programą. Visos NLB grupės 2012 m. veiklos sąnaudos buvo 368 mln. EUR. NLB savo veiklos sąnaudas (neskaitant vienkartinių neeilinių nesikartojančių išlaidų, t. y. restruktūrizavimo išlaidų) visos grupės mastu iki 2014 m. gruodžio 31 d. sumažins iki [300-350] mln. EUR, iki 2015 m. gruodžio 31 d. - iki [300-350] mln. EUR, iki 2016 m. gruodžio 31 d. - iki [250-300] EUR ir iki 2017 m. gruodžio 31 d. - iki [200-250] mln. EUR.
(48)
NLB prognozuoja, kad iki 2017 m. gruodžio 31 d. jo nuosavybės vertybinių popierių grąža (NVPG) atskaičius mokesčius pasieks [5-10] %. Pagal restruktūrizavimo plane pateiktas 2013-2017 m. laikotarpio finansines prognozes I lygio pagrindinio kapitalo pakankamumo rodiklis pagal RKP 2017 m. gruodžio 31 d. sieks [10-20] %, o NLB pelnas atskaičius mokesčius 2017 m. bus [100-150] mln. EUR.
(49)
Galiausiai Slovėnija sumažins turimų NLB akcijų paketą […] („[…]“ - iki […]). Jeigu Slovėnija nesudarys įpareigojančių pardavimo ir pirkimo susitarimų, kad parduotų turimų NLB akcijų paketą, išskyrus […], tai Slovėnija ir NLB suteiks už perleidimą atsakingam patikėtiniui išimtinius įgaliojimus parduoti […], […], […], […], […] ir […].
4.2. NAŠTOS PASIDALIJIMAS
(50)
Restruktūrizavimo plane numatyta uždrausti atkarpų, dividendų ir pelno skirstymą visu restruktūrizavimo plano įgyvendinimo laikotarpiu iki 2017 m. gruodžio 31 d.
(51)
Slovėnija įsipareigoja, kad NLB per restruktūrizavimo laikotarpį neatliks jokių mokėjimų pagal kapitalo priemones, nebent tie mokėjimai būtų teisiškai privalomi. Slovėnija taip pat įsipareigoja, kad NLB nesinaudos pasirinkimo pirkti sandoriais ir neatpirks tų priemonių be išankstinio Komisijos sutikimo. Atkarpas už valstybės turimas kapitalo priemones mokėti leidžiama, išskyrus atvejus, kai dėl tokių išmokų taptų privalomas (iki tol buvęs neprivalomas) atkarpų mokėjimas ir kitiems investuotojams. Šis įsipareigojimas per restruktūrizavimo laikotarpį nemokėti atkarpų netaikomas naujai išleistoms priemonėms (t. y. priemonėms, kurios išleistos po to, kai Komisija priėmė šį sprendimą), su sąlyga, kad mokant bet kokias atkarpas už tokias naujai išleistas priemones, dėl to neatsirastų jokių teisinių įsipareigojimų mokėti atkarpas ir už tuos NLB vertybinius popierius, kurie išleisti anksčiau negu priimtas šis sprendimas.
(52)
Esamiems akcininkams priklausančią NLB kapitalo dalį labai sumažino jau pirmas ir antras rekapitalizavimai 2011 m. kovo mėn. ir 2012 m. liepos mėn. Likusių NLB subordinuotųjų vertybinių popierių suma yra 250 mln. EUR. Slovėnija įsipareigoja, kad prieš teikiant bet kokią valstybės pagalbą (t. y. trečią rekapitalizavimą ir sumažėjusios vertės turto perdavimą BTVĮ) NLB visiškai nurašys savo akcinį kapitalą ir mokėtinas subordinuotąsias skolas. Taip valstybė taps vienintele NLB akcininke, nors iki pirmo 2011 m. kovo mėn. jos atlikto rekapitalizavimo jai tepriklausė 33,1 % NLB akcijų.
(53)
Slovėnija įsipareigoja parduoti NLB priklausančias kapitalo dalis šio sprendimo priedo 3 dalyje išvardytose bendrovėse (2012 m. gruodžio 31 d. bendra šio turto vertė buvo [100-150] mln. EUR) ir priedo 4 dalyje išvardytose pagrindinės veiklos nevykdančiose patronuojamosiose bendrovėse (2012 m. gruodžio 31 d. bendra šio turto vertė buvo [950-1 000] mln. EUR). NLB taip pat parduos visas jam priklausančias priedo 5 dalyje išvardytų bendrųjų įmonių dalis. Be to, NLB iki […] uždarys […].
(54)
Per bet kokį galimą NLB patronuojamųjų bendrovių rekapitalizavimą nuosavo kapitalo injekcijomis pasirašomų akcijų kaina bus: i) 25 % diskontuota, patikslinus atsižvelgiant į vertės sumažėjimą pagal visuotinai pripažintus rinkos metodus (11), prieš pat pranešant apie kapitalo injekciją, arba ii) žemiausia kaina, už kurią kiti tų patronuojamųjų bendrovių akcininkai sutinka prisidėti prie rekapitalizavimo. Nebiržinių bendrovių akcijų rinkos vertė bus nustatoma taikant tinkamą ir visuotinai pripažintą rinka grindžiamo vertinimo metodiką. Jeigu tokia kapitalo injekcija bus atliekama mišriomis priemonėmis, tai šios priemonės turės būti taikomos kartu su alternatyviu atkarpų atsiskaitymo mechanizmu ir nuostata, kad mišrios priemonės perskaičiavimo į nuosavą kapitalą koeficientas bus lygus 25 % diskontuotai teorinei kainai be pasirašymo mokesčio (nustatytai ta pačia tvarka kaip ir darant nuosavo kapitalo injekciją).
4.3. KONKURENCIJOS IŠKRAIPYMĄ MAŽINANČIOS PRIEMONĖS
(55)
Kad būtų mažiau iškraipoma konkurencija, NLB planuoja mažinti savo verslo veiklą Slovėnijoje. NLB sumažins savo bendrą balanso sumą nuo maždaug 17,9 mlrd. EUR 2010 m. iki [10-20] mlrd. EUR iki 2017 m. gruodžio 31 d.
(56)
Vienas iš NLB įsipareigojimų - parduoti jam priklausančias strateginėse rinkose esančių bankų kapitalo dalis. NLB parduos savo […] iki […]. Šis pardavimas sumažins NLB įtaką […]. NLB taip pat visiškai perleis savo turimas […] akcijas iki […].
(57)
NLB mažins savo kreditavimo veiklą Slovėnijos statybos, transporto ir finansų kontroliuojančiųjų bendrovių sektoriuose - nuo 2013 m. gruodžio 31 d. iki 2017 m. gruodžio 31 d. jo PRĮT šiuose sektoriuose vidutiniškai sumažės […] %. NLB nutrauks savo verslo strategiją, pagal kurią vykdoma nauja kreditavimo veikla su klientais, kurie yra užsienio bendrovės.
(58)
NLB visiškai nutrauks išperkamosios nuomos, faktoringo ir forfeitingo veiklą perleisdamas savo patronuojamąsias bendroves Slovėnijoje ir užsienyje.
(59)
NLB laikysis draudimų išmokėti atkarpas, skirstyti dividendus, įsigyti įmonių ir reklamuotis bei užsiimti agresyvia komercine veikla pagal atitinkamose šio sprendimo priedo dalyse nustatytas sąlygas.
(60)
Yra nustatytas kapitalo grąžinimo mechanizmas, pagal kurį NLB išmokės dividendus savo akcininkui 2015, 2016 ir 2017 metais (12). Už 2015 ir 2016 finansinius metus NLB mokės mažesniąją iš šių sumų: i) 50 % kapitalo perviršio sumos, viršijančios atitinkamą reguliuojamojo kapitalo reikalavimą pagal ES ir Slovėnijos teisę (įskaitant I ir II pakopų reikalavimus), pridėjus kapitalo rezervą, lygų 100 bazinių punktų, arba ii) grynųjų tų metų pajamų sumą. Už 2017 finansinius metus NLB mokės mažesniąją iš šių sumų: i) 100 % kapitalo perviršio sumos, viršijančios atitinkamą reguliuojamojo kapitalo reikalavimą pagal ES ir Slovėnijos teisę (įskaitant I ir II pakopų reikalavimus), pridėjus kapitalo rezervą, lygų 100 bazinių punktų, arba ii) grynųjų tų metų pajamų sumą. Nepažeidžiant Slovėnijos banko, kuris yra NLB bankininkystės veiklos priežiūros institucija, įgaliojimų, dividendų išmokėjimas bus sustabdytas, jeigu dėl jo kiltų grėsmė banko mokumo būklei vėlesniais metais.
4.4. SUMAŽĖJUSIOS VERTĖS TURTO PRIEMONĖS APRAŠYMAS
a) Tikslas
(61)
NLB pasinaudos sumažėjusios vertės turto priemone perduodamas turtą BTVĮ. Šios priemonės tikslas - išsklaidyti netikrumą dėl daugiausia problemų keliančio banko turto portfelio būsimos vertės ir užtikrinti, kad NLB daugiausia dėmesio skirtų savo restruktūrizavimo plano įgyvendinimui.
b) Struktūra ir ypatumai
(62)
Slovėnija įsteigė BTVĮ siekdama stiprinti bankų sektoriaus stabilumą.
(63)
Bendrasis BTVĮ tikslas yra valdyti ir tvarkingai perleisti gautą turtą, kad už jį būtų maksimaliai atlyginta. Vykdydama šią veiklą BTVĮ padeda pertvarkyti finansų sistemą naudojant kuo mažiau viešųjų lėšų ir kiek įmanoma vengiant rinkos iškraipymų.
(64)
BTVĮ gali perimti arba padengti riziką, ypač susijusią su turtu, vertybiniais popieriais, išvestinėmis finansinėmis priemonėmis, iš patvirtintų paskolų kylančiomis teisėmis ir įsipareigojimais arba garantijomis su susijusiu užstatu. BTVĮ apmokės NLB nustatytą turto perdavimo vertę savo išleistais valstybės garantuojamais skolos vertybiniais popieriais. BTVĮ perduodamo turto perdavimo vertė bus lygi jo tikrajai ekonominei vertei (toliau - TEV), Komisijos ekspertų nustatytai pagal valstybės pagalbos taisykles, arba mažesnė.
c) Sumažėjusios vertės turto ir paskolų perdavimo mastas
(65)
Perduodamas šių kategorijų turtas:
a)
bankrutuojančios bendrovės su gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto užstatu;
b)
kreditiniai reikalavimai finansų kontroliuojančiosioms bendrovėms, kurias numatoma restruktūrizuoti;
c)
kitos bankrutuojančios bendrovės;
d)
kiti kreditiniai reikalavimai su gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto užstatu;
e)
finansų kontroliuojančiosios bendrovės;
f)
statybos bendrovės;
g)
transporto bendrovės;
h)
kitos neveiksnios pozicijos.
(66)
2013 m. gegužės 17 d. Slovėnija nusiuntė Komisijai preliminarų NLB turto, kurį numatyta perduoti BTVĮ, sąrašą; jame nurodytas turto dydis - 1,9 mlrd. EUR. Šis sąrašas vėliau patikslintas; dabar numatomo perduoti turto portfelio dydis yra 2,3 mlrd. EUR paskolų (nominali suma) ir nuosavybės vertybiniai popieriai, kurių rinkos vertė - 94 mln. EUR.
(67)
Perdavus šį turtą, NLB pagal riziką įvertintas turtas (PRĮT) bus sumažintas 1,4 mlrd. EUR, o kapitalo poreikiai sumažės iš viso 112 mln. EUR suma. Šie skaičiai pateikti numatomo perduoti BTVĮ turto sąraše, 2013 m. lapkričio 14 d. atsiųstame Komisijai.
d) Turto perdavimo vertės apskaičiavimo metodika
(68)
Turto perdavimo vertė buvo preliminariai apskaičiuota Slovėnijos banko pagal BTVĮ steigimo teisės akte nustatytą metodiką. Ši metodika yra pagrįsta būsimų grynųjų pinigų srautų grynosios esamosios vertės nustatymu. Didelių pozicijų būsimų grynųjų pinigų srautų vertinimas atliktas atskirai, o mažoms pozicijoms taikytas supaprastintas metodas - vertinta remiantis paskolų įsipareigojimų neįvykdymo tikimybėmis ir nuostolių dėl įsipareigojimų neįvykdymo ypatumais. Be to, apskaičiuojant turto perdavimo vertę kaip orientacinis dydis naudoti tikėtini nuostoliai pagal TNS bazinį scenarijų. Tokiai vertinimo metodikai pritarė speciali Slovėnijos valdžios institucijų sudaryta grupė ir, kaip stebėtojai, Komisija, Europos Centrinis Bankas ir Europos bankininkystės institucija.
(69)
Bankrutavusių bendrovių ir probleminių paskolų būsimi grynųjų pinigų srautai buvo nustatyti pagal užstatų ir garantijų rinkos vertę. Nustatant tokio užstato vertę buvo remiamasi nepriklausomų ekspertų per paskutinius 12 mėnesių pateiktomis ataskaitomis.
(70)
Tada, naudojant nerizikingą palūkanų normą, buvo apskaičiuota būsimų grynųjų pinigų srautų grynoji esamoji vertė.
e) Turto perdavimo vertė
(71)
Slovėnijos nustatytą NLB turto perdavimo vertę sudaro 617 mln. EUR paskolų (suma, lygi 27 % jų bendros balansinės vertės) ir 94 mln. EUR nuosavybės vertybinių popierių. Slovėnija įsipareigojo, kad BTVĮ perduodamo turto perdavimo vertė būtų lygi jo TEV, nustatytai Komisijos ekspertų pagal valstybės pagalbos taisykles, arba mažesnė.
(72)
Slovėnijos valdžios institucijos pateikė Slovėnijos banko atliktą analizę, patvirtinančią išsamius rezultatus ir finansinį poveikį, kurį turės NLB turto perdavimas BTVĮ.
f) Rinkos kaina
(73)
Šio turto portfelio rinkos vertės Komisija nenustatė.
g) Komisijos konsultacijos su nepriklausomais ekspertais
(74)
Komisijos pasitelkti nepriklausomi ekspertai jai padėjo įvertinti siūlomą metodiką ir turto perdavimo kainą pagal perduodamo turto TEV ir apskaičiuoti to turto rinkos kainą, kaip nustatyta Komunikate dėl sumažėjusios vertės turto (13), kuris yra šios priemonės vertinimo orientacinis pagrindas.
5. PAGRINDAS PRADĖTI OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ
(75)
2012 m. liepos 2 d. Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą dėl rekapitalizavimo priemonių ir Slovėnijos pateiktos restruktūrizavimo plano redakcijos, siekdama nustatyti, ar šios priemonės ir planas yra suderinami su vidaus rinka kaip restruktūrizavimo pagalba.
(76)
Tuo metu Komisija išreiškė abejones, ar NLB restruktūrizavimo planu, kurio redakciją ji gavo, užtikrinamas ilgalaikio gyvybingumo atkūrimas, pakankamas naštos pasidalijimas ir konkurencijos iškraipymą mažinančių priemonių taikymas (14). Svarstydama su verslo gyvybingumu susijusius klausimus, Komisija suabejojo, ar NLB sprendimų priėmimo procesas atitinka rinkos normas, ir ypač išreiškė susirūpinimą dėl galimų įmonės valdymo problemų, susijusių su valstybės, kaip pagrindinės banko akcininkės, intervencijos į kasdienę jo veiklą (15).
6. SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS
(77)
Jokių suinteresuotųjų trečiųjų šalių pastabų dėl oficialios tyrimo procedūros negauta.
7. SLOVĖNIJOS POZICIJA
(78)
Slovėnija sutinka, kad pirmas, antras ir trečias rekapitalizavimai ir sumažėjusios vertės turto perdavimas BTVĮ yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje. Slovėnija taip pat mano, kad šios priemonės yra suderinamos su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies b punktą.
(79)
Slovėnija teigia, kad restruktūrizavimo planas atitinka visas Restruktūrizavimo komunikate (16), papildytame 2013 m. Bankų komunikatu, nustatytas sąlygas.
(80)
Visų pirma, Slovėnijos nuomone, restruktūrizavimo planu užtikrinamas NLB ilgalaikio gyvybingumo atkūrimas nenaudojant valstybinių išteklių, jame numatyta, kad bankas skirs pakankamą savo įnašą restruktūrizavimo išlaidoms padengti, ir apribotas konkurencijos iškraipymas. Siekdama užtikrinti riziką ribojančius sprendimų priėmimo procesus valdant banko veiklą, Slovėnija įsipareigojo stiprinti šios įmonės valdymą.
(81)
Slovėnijos įsipareigojimų sąrašas pateiktas šio sprendimo priede. Siekiant užtikrinti, kad šie įsipareigojimai būtų vykdomi, bus paskirtas už stebėseną atsakingas patikėtinis. Be to, Slovėnija įsipareigojo, kad numatomas turto perleidimas vyks pagal nustatytus terminus. Jeigu perleidžiant turtą bus pažeistas kuris nors iš šių terminų, bus paskirtas už perleidimą atsakingas patikėtinis.
8. VERTINIMAS
8.1. PAGALBOS BUVIMAS IR DYDIS
(82)
Komisija jau padarė išvadą (17), kad pirmas ir antras NLB rekapitalizavimai yra valstybės pagalba, ir Slovėnija tam neprieštaravo. Todėl šiame skirsnyje Komisija vertina tik tai, ar abi naujosios priemonės (trečias rekapitalizavimas ir sumažėjusios vertės turto perdavimas BTVĮ) yra valstybės pagalba.
(83)
SESV 107 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.
(84)
Kadangi trečiam rekapitalizavimui 1,558 mlrd. EUR sumą tiesiogiai skirs Slovėnijos Respublika, Komisija daro išvadą, kad šiai priemonei naudojami valstybiniai ištekliai.
(85)
Trečias rekapitalizavimas teikia galimybę NLB gauti kapitalo finansų ir ekonomikos krizės sąlygomis, kai dėl didelio netikrumo Slovėnijos bankų sektoriuje nebūtų įmanoma gauti tokį kapitalą rinkoje. Todėl Komisija mano, kad rinkos ekonomikos investuotojas nebūtų skyręs lėšų trečiam rekapitalizavimui. Taigi trečią rekapitalizavimą reikia laikyti suteikiančiu pranašumą NLB. Be to, tai yra atrankinis pranašumas, nes juo naudojasi tik vienas bankas.
(86)
Kadangi NLB vykdo ir toliau vykdys veiklą finansų sektoriuje, kuris yra atviras didelei tarptautinei konkurencijai, bet koks iš valstybinių išteklių šiam bankui suteiktas pranašumas gali paveikti Sąjungos vidaus prekybą ir iškraipyti konkurenciją. Todėl trečias rekapitalizavimas yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje.
(87)
Trečio rekapitalizavimo pagalbos elemento dydis yra 1,558 mlrd. EUR.
(88)
Dėl sumažėjusios vertės turto perdavimo BTVĮ Komisija mano, kad šiai priemonei yra naudojami valstybiniai ištekliai. Slovėnija įsteigė BTVĮ, kad sustiprintų bankų sektoriaus stabilumą, padėdama sunkumų patiriantiems bankams perleisti rizikingą turtą, pašalinant jį iš savo balanso, už kainą, kuri viršija esamą rinkos vertę. Toks NLB turto perdavimas BTVĮ sumažins nuostolius, kuriuos bankas kitu atveju turėtų patirti, kad išvalytų balansą ir įgyvendintų savo restruktūrizavimo planą.
(89)
Siekiant įvertinti, ar sumažėjusios vertės turto perdavimas BTVĮ yra valstybės pagalba, Komisijos ekspertai savarankiškai nustatė numatomo perduoti turto portfelio esamą rinkos vertę ir TEV, kuri taip pat bus to turto perdavimo kaina. Kadangi šio turto portfelio perdavimo vertė viršija jo esamą rinkos vertę, šia priemone NLB bus suteiktas pranašumas.
(90)
Šis pranašumas sustiprins NLB poziciją prieš konkurentus Slovėnijoje ir kitose valstybėse narėse, kurie negauna tos pačios valstybės paramos. Todėl reikia manyti, jog ši priemonė gali iškraipyti konkurenciją ir paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą, taip pat ir todėl, kad NLB vykdo ir toliau vykdys veiklą finansų sektoriuje, kuris yra atviras didelei tarptautinei konkurencijai.
(91)
Dėl pagalbos sumos, susijusios su sumažėjusios vertės turto perdavimu BTVĮ, reikia pažymėti, kad Komunikato dėl sumažėjusios vertės turto 20 punkto a papunkčio antroje išnašoje paramos turtui priemonės pagalbos dydis apibrėžiamas kaip turto perdavimo kainos ir rinkos kainos skirtumas. Turto perdavimo kaina yra 617 mln. EUR, o įvertinta rinkos kaina - 486 mln. EUR. Perduodant sumažėjusios vertės turtą BTVĮ NLB suteikiamos pagalbos suma yra 130 mln. EUR.
(92)
Todėl visa pagalbos suma, suteikta NLB per pirmą, antrą ir trečią rekapitalizavimus ir perduodant sumažėjusios vertės turtą BTVĮ, yra 2,321 mlrd. EUR ir sudaro 20 % NLB pagal riziką įvertinto turto (PRĮT) 2012 m. gruodžio mėn.
8.2. PAGALBOS SUDERINAMUMAS SU VIDAUS RINKA
8.2.1. Suderinamumo vertinimo teisinis pagrindas
(93)
Pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies b punktą Komisija gali nustatyti, kad pagalba yra suderinama su vidaus rinka, jeigu ji skirta „valstybės narės ekonomikos dideliems sutrikimams atitaisyti“. Komisija pripažino, kad visuotinė finansų krizė gali labai sutrikdyti valstybės narės ekonomiką ir kad tokį sutrikdymą galima ištaisyti paramos bankams priemonėmis. Tai buvo paeiliui išdėstyta ir išplėtota šešiuose komunikatuose dėl krizės (18) ir 2013 m. Bankų komunikate.
(94)
2013 m. Bankų komunikatas taikomas valstybės pagalbos priemonėms, apie kurias pranešta nuo tų metų rugpjūčio 1 d. NLB atveju Slovėnija pranešė apie papildomą valstybės pagalbą - kapitalo injekcijas ir paramą kapitalui - po 2013 m. rugpjūčio 1 d. Todėl 2013 m. Bankų komunikato nuostatos taikomos vertinant NLB restruktūrizavimo plano suderinamumą su vidaus rinka.
(95)
Tai, kad Komisija ne kartą pritarė priemonėms, kurių ėmėsi Slovėnijos valdžios institucijos, siekdamos kovoti su finansų krize (19), patvirtina, jog Slovėnijos ekonomika yra smarkiai sutrikdyta. Todėl teisinis pagrindas, pagal kurį turi būti vertinamas visų į restruktūrizavimo planą įtrauktų priemonių (t. y. pirmo, antro bei trečio rekapitalizavimų ir sumažėjusios vertės turto perdavimo BTVĮ) suderinamumas su vidaus rinka, yra SESV 107 straipsnio 3 dalies b punktas.
(96)
Konkrečiai kalbant apie sumažėjusios vertės turto perdavimo BTVĮ suderinamumą su vidaus rinka, pažymėtina, kad Komisija vertina šią priemonę pagal Komunikatą dėl sumažėjusios vertės turto, pritaikytą 2013 m. Bankų komunikatu.
(97)
Restruktūrizavimo pagalbos NLB suderinamumą su vidaus rinka Komisija vertina remdamasi restruktūrizavimo planu ir pagal Restruktūrizavimo komunikatą, papildytą 2013 m. Bankų komunikatu.
8.2.2. Suderinamumas su Komunikatu dėl sumažėjusios vertės turto, kuris buvo pritaikytas ir papildytas 2013 m. Bankų komunikatu
(98)
Siekiant nustatyti NLB suteiktos pagalbos, kuri yra jo sumažėjusios vertės turto perdavimas BTVĮ, suderinamumą su vidaus rinka, Komisija turėjo įvertinti šią priemonę remdamasi Komunikatu dėl sumažėjusios vertės turto, kuris buvo pritaikytas ir papildytas 2013 m. Bankų komunikatu. Komunikate dėl sumažėjusios vertės turto parama sumažėjusios vertės turtui apibrėžta kaip bet kokia priemonė, dėl kurios „pagalbą gaunančiam bankui nereikia nei užfiksuoti nuostolio, nei sudaryti rezervo galimam nuostoliui dėl sumažėjusios vertės turto padengti […] ir (arba) šios priemonės suteikia galimybę panaudoti reguliuojamą kapitalą kitais tikslais“, ir nustatyta, pagal kokius kriterijus turi būti vertinamas tokių priemonių suderinamumas su vidaus rinka. Šie kriterijai yra: i) turto tinkamumas; ii) vertės sumažėjimo skaidrumas ir informacijos atskleidimas; iii) turto valdymas; iv) teisingas ir nuoseklus vertinimo metodas; ir v) atlygio ir naštos pasidalijimo tinkamumas.
Turto tinkamumas
(99)
Dėl turto tinkamumo Komunikato dėl sumažėjusios vertės turto 5.4 skirsnyje pažymima, kad norint teikti paramą turtui, reikia aiškiai nustatyti sumažėjusios vertės turtą, ir kad turto tinkamumas neturi viršyti tam tikrų ribų, siekiant užtikrinti pagalbos suderinamumą su vidaus rinka.
(100)
Tačiau Komunikate dėl sumažėjusios vertės turto taip pat nustatyta, kad reikia atrasti pusiausvyrą tarp tikslo užtikrinti neatidėliotiną finansinį stabilumą ir poreikio užtikrinti grįžimą prie įprasto rinkos veikimo, o dėl to reikėtų lanksčiau nustatyti turto klases. Visų pirma, nors Komunikate dėl sumažėjusios vertės turto kaip tinkamas turtas minimas tas turtas, dėl kurio kilo finansų krizė (jame konkrečiai minimi JAV hipoteka užtikrinti vertybiniai popieriai), jame taip pat leidžiama išplėsti tinkamumo sąvoką, kad ji apimtų „tiksliai apibrėžtų kategorijų turtą, susijusį su sistemine grėsme“, „be kiekybinių apribojimų“.
(101)
Pastaruoju atveju sumažėjusios vertės turto priemonė skirta neveiksniam turtui, daugiausia susijusiam su statybos bendrovėmis, transporto bendrovėmis ir finansų kontroliuojančiosiomis bendrovėmis, arba neveiksniam turtui su gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto užstatu. Tuose sektoriuose NLB patyrė daugiausia sunkumų, juose susidarė nemaži neveiksnių paskolų portfeliai (neveiksnios buvo 41 % paskolų finansų kontroliuojančiosioms bendrovėms ir 74 % paskolų statybos bendrovėms). Numatomo perduoti turto portfelyje yra daugiau kaip pusė sumažėjusios vertės turto, kuris buvo NLB d.d. įtrauktas į apskaitą 2012 m. gruodžio 31 d. Todėl tas turtas atitinka Komunikate dėl sumažėjusios vertės turto nustatytus tinkamumo kriterijus.
Skaidrumas ir informacijos atskleidimas
(102)
Dėl skaidrumo ir informacijos atskleidimo Komunikato dėl sumažėjusios vertės turto 5.1 skirsnyje nustatyta, kad reikalavimus atitinkantys bankai turi būti ex ante visiškai skaidrūs ir atskleisti sumažėjusią turto, kuriam bus taikomos paramos priemonės, vertę, remdamiesi tinkamu vertinimu, kurį patvirtina pripažinti nepriklausomi ekspertai ir kompetentinga priežiūros institucija. Komunikate dėl sumažėjusios vertės turto reikalaujama, kad vertės sumažėjimas būtų atskleistas ir vertinimas atliktas iki valstybės intervencijos.
(103)
Pradinį turto vertinimą atliko Slovėnijos bankas. Pirma, testavimas nepalankiausiomis sąlygomis taip pat buvo 2013 m. gegužės 10 d. atskleistas Slovėnijos banko, nurodant trijų didžiausių Slovėnijos bankų turto perdavimo BTVĮ poveikį kapitalui. Antra, nepriklausomų ekspertų atliktų TKP ir TNS rezultatai buvo atskleisti 2013 m. gruodžio 4 d. ir juose nurodytas Slovėnijos bankų kapitalo trūkumas pagal testavimo nepalankiausiomis sąlygomis scenarijų. Numatomo perduoti turto klasės yra aiškiai nurodytos, o jo perdavimas bus atliktas tik pagal Slovėnijos banko patvirtintą vertinimo metodiką. Taigi valstybė narė užtikrino pakankamą skaidrumą ir atskleidė pakankamai informacijos apie visą NLB sumažėjusios vertės turtą, numatomą perduoti BTVĮ. Ypač svarbu tai, kad TKP ir TNS, per kuriuos buvo nustatytas banko kapitalo trūkumas, atliko išorės ekspertai.
Turto valdymas
(104)
Dėl turto valdymo Komunikato dėl sumažėjusios vertės turto 5.6 skirsnyje nustatyta, kad reikia užtikrinti aiškų funkcinį ir organizacinį paramą gaunančio banko ir jo turto atskyrimą, visų pirma jų vadovybės, darbuotojų ir klientų atžvilgiu. Komunikate šiuo klausimu nustatyta, kad tokia tvarka turėtų padėti bankui skirti daugiau dėmesio gyvybingumo atkūrimui ir užkirsti kelią galimiems interesų konfliktams.
(105)
Turtą valdys BTVĮ, kuri yra visiškai nepriklausoma nuo NLB. Todėl galima daryti išvadą, kad atskiras turto valdymas atitinka reikalavimus, nustatytus Komunikate dėl sumažėjusios vertės turto.
Vertinimas
(106)
Komunikato dėl sumažėjusios vertės turto 5.5 skirsnyje pažymima, kad teisingas ir nuoseklus vertinimo metodas yra labai svarbus siekiant užkirsti kelią netinkamiems konkurencijos iškraipymams. Svarbiausias vertinimo tikslas - nustatyti turto tikrąją ekonominę vertę (TEV). Ši vertė yra orientacinis dydis, nes tai, kad sumažėjusios vertės turtas perduodamas ta verte, reiškia pagalbos suderinamumą su vidaus rinka - taip pasiekiamas paramos poveikis, nes ta vertė viršija esamą rinkos vertę, tačiau pagalbos suma neviršija būtino minimumo.
(107)
Slovėnijos bankas įvertino atitinkamo turto portfelį, o Komisija kartu su išorės ekspertais patikrino atliktą vertinimą ir jo bendrąją metodiką, siekdama užtikrinti, kad visoje Sąjungoje būtų taikomas nuoseklus metodas.
(108)
Padarytos tokios išvados:
i)
NLB pateiktuose dokumentuose yra atlikta nuodugni ir aukštą kokybės standartą atitinkanti analizė;
ii)
BTVĮ perduodamo turto portfeliui tiktų taikyti reitingais pagrįstą metodą, naudojant NLB reitingus ir atnaujintus finansinio balanso duomenis;
iii)
pagal nepalankiausių sąlygų lyginamąjį metodą įvertinta NLB bendrovių paskolų portfelio TEV siekia apie 60,2 % bendros pozicijų vertės, su +/- 5 % vertinimo paklaida. Pagal šį metodą nepalankiausių sąlygų scenarijus taikomas atidėjiniams, kurių dydis nustatytas per turto kokybės patikrinimą. Komisija su savo išorės ekspertais patikrino šį nepalankiausių sąlygų lygį remdamasi nagrinėtų atvejų patirtimi. Šis ekspertų įvertintas TEV lygis atitinka visą NLB bendrovių paskolų portfelį, kuris yra didesnis nei portfelis, kurį galiausiai numatoma perduoti BTVĮ. Todėl to įverčio negalima naudoti kaip apytikrio dydžio vertinant portfelio, kurį numatoma perduoti BTVĮ, TEV.
(109)
Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija įvertino šio portfelio TEV. Ją vertindama Komisija išskyrė dvi paskolų kategorijas: paskolas veikiančioms įmonėms (pirma kategorija) ir paskolas kredito restruktūrizavimams bei paskolas, kurių mokėjimo įsipareigojimai neįvykdyti (antra kategorija). Nuosavybės vertybinių popierių TEV buvo įvertinta atskirai.
(110)
Paskoloms veikiančioms įmonėms Komisija pagal išorės ekspertų rekomendaciją taikė reitingais pagrįstą metodą. Pagal esamą NLB reitingą ir atnaujintą jo pozicijos finansinę informaciją Komisija nustatė, kokia yra įsipareigojimų neįvykdymo tikimybė. Tada atlikus išsamią užstatų analizę, remiantis esamais paskolų dokumentais arba ankstesniais kredito kokybės vertinimais, buvo įvertintas nuostolis dėl įsipareigojimų neįvykdymo.
(111)
Vertindama paskolas kredito restruktūrizavimams ir neįvykdytas pozicijas, Komisija daugiausia dėmesio skyrė užstato analizei, siekdama įvertinti, kokia vertė būtų susigrąžinta pagal likvidavimo scenarijų, remdamasi atsargiomis prielaidomis dėl užstatų vertės ir įtraukdama TKP ir TNS rezultatus.
(112)
Dėl nuosavybės vertybinių popierių Komisija peržiūrėjo Slovėnijos pateiktas vertinimo ataskaitas, siekdama įvertinti, ar jose pateiktos rinkos vertės atitiko biržinių bendrovių kotiruojamas rinkos kainas ir ar nebiržinėms bendrovėms taikyta vertinimo metodika atitiko rinkos standartus.
(113)
Komisija daro išvadą, kad paskolų portfelio TEV yra 617 mln. EUR (nominali suma - 2,3 mlrd. EUR) ir kad nuosavybės vertybinių popierių portfelio TEV yra 94 mln. EUR. Restruktūrizavimo plane numatoma perduoti turtą BTVĮ jo tikrąja ekonomine verte.
(114)
Rinkos vertei Komisija taiko kainų skirtumo aprėpties metodą, vertindama esamą rinkos vertę turto perdavimo metu. Taip įvertintą to turto portfelio rinkos vertę sudaro 486 mln. EUR paskolų ir 94 mln. EUR nuosavybės vertybinių popierių.
(115)
Todėl pagalbos suma yra lygi skirtumui tarp turto perdavimo vertės ir jo rinkos vertės, t. y. 130 mln. EUR.
Naštos pasidalijimas ir atlygis
(116)
Dėl naštos pasidalijimo Komunikato dėl sumažėjusios vertės turto 5.2 skirsnyje yra pakartotas bendrasis principas, kad bankai turėtų prisiimti su sumažėjusios vertės turtu susijusius nuostolius iki didžiausios ribos, kad būtų užtikrinta lygiavertė akcininkų atsakomybė ir naštos pasidalijimas. Todėl turtas turėtų būti perduodamas už tokią kainą, kuri būtų lygi to turto TEV arba mažesnė.
(117)
Slovėnija įsipareigoja, kad turto perdavimo kaina bus lygi jo TEV arba mažesnė, taigi ji laikosi Komunikato dėl sumažėjusios vertės turto nuostatų.
Išvada dėl sumažėjusios vertės turto priemonės
(118)
Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija mano, kad sumažėjusios vertės turto perdavimas BTVĮ atitinka visas Komunikato dėl sumažėjusios vertės turto, pritaikyto ir papildyto 2013 m. Bankų komunikatu, sąlygas ir reikalavimus.
8.2.3. Suderinamumas su Restruktūrizavimo komunikatu, kuris buvo papildytas 2013 m. Bankų komunikatu
(119)
Pagal 2013 m. Bankų komunikato 31 punktą bet koks su restruktūrizavimo pagalba susijęs restruktūrizavimo planas, išskyrus reikalavimus dėl kapitalo didinimo ir naštos pasidalijimo, toliau bus vertinamas remiantis Restruktūrizavimo komunikatu.
(120)
Pagal Restruktūrizavimo komunikatą ir 2013 m. Bankų komunikatą restruktūrizavimo plane visų pirma turi būti įrodyta, kad restruktūrizavimo procesas, kurį vykdo valstybės pagalbos gavėjas, yra tinkamas jo ilgalaikiam gyvybingumui atkurti. Antra, pagalba turi būti apribota iki mažiausios būtinos sumos ir tiek akcininkai, tiek subordinuotieji kreditoriai privalo kuo daugiau prisidėti prie kapitalo trūkumo mažinimo. Trečia, turi būti taikomos priemonės, ribojančios konkurencijos iškraipymą, atsiradusį dirbtinai remiant pagalbos gavėjo įtaką rinkoje, ir užtikrinančios bankų sektoriaus konkurencingumą. Galiausiai reikia išspręsti klausimus dėl stebėsenos ir procedūrų.
i) Ilgalaikio gyvybingumo atkūrimas
(121)
Kaip nustatyta Restruktūrizavimo komunikate, valstybė narė turi pateikti išsamų restruktūrizavimo planą, kuriame būtų įtikinamai parodyta, kaip pagalbos gavėjo ilgalaikis gyvybingumas bus atkurtas be valstybės pagalbos ir per pagrįstą laikotarpį, daugiausia penkerius metus. Ilgalaikis gyvybingumas yra atkurtas, kai bankas pajėgia konkuruoti rinkoje dėl kapitalo savo paties jėgomis ir laikydamasis atitinkamų reguliavimo reikalavimų. Kad bankas galėtų tai daryti, jis turi būti pajėgus padengti visas savo išlaidas ir teikti tinkamą nuosavybės vertybinių popierių grąžą, priklausomai nuo to banko rizikos profilio. Banko gyvybingumas turėtų būti atkuriamas daugiausia vidaus priemonėmis ir pagal patikimą restruktūrizavimo planą.
(122)
NLB restruktūrizavimo plane, skirtame laikotarpiui iki 2017 m. gruodžio 31 d., parodyta, kad gyvybingumas bus atkurtas iki to restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos. Tai daugiausia lems numatomas turto portfelio kokybės pagerėjimas ir sumažėjęs poreikis turėti papildomo sumažintos vertės turto ir atidėjinių. Atkurti gyvybingumą taip pat padės NLB balanso išvalymas po planuojamo neveiksnaus turto perdavimo BTVĮ. Be to, NLB bus naudingas padidėjęs veiklos efektyvumas taikant išlaidų mažinimo priemones ir stabilizavus pajamas. Siekiant užtikrinti banko gyvybingumą, atsižvelgiant į jo neveiksnaus turto perdavimą BTVĮ, restruktūrizavimo plane remiamasi prielaida, kad 2013 m. bus įvykdytas rekapitalizavimas 1,558 mlrd. EUR valstybės lėšų suma ir bus visiškai nurašytos subordinuotosios obligacijos bei akcinis kapitalas, kurių suma - 250 mln. EUR.
(123)
Restruktūrizavimo komunikato 10 punkte nustatyta, kad siūlomomis restruktūrizavimo priemonėmis turi būti pašalinti subjekto trūkumai. Restruktūrizavimo plane visų pirma išaiškintos NLB sunkumų priežastys. NLB paskolų portfeliui labai pakenkė krizė ir buvo patirta didelių nuostolių dėl vertės sumažėjimo.
(124)
Paskolų portfelio augimas buvo finansuojamas didmeninės rinkos lėšomis, todėl labai išaugo paskolų ir indėlių santykiai (nuo 74 % 2002 m. iki 137 % 2009 m.). Tuo tarpu bankas iki krizės pradžios nepakankamai sustiprino savo kapitalo bazę ir pernelyg daug reikšmės teikė mišrioms priemonėms.
(125)
Iki krizės NLB įgijo pozicijų statybos pramonės, nekilnojamojo turto projektų plėtros ir finansų kontroliuojančiųjų bendrovių rinkose, tačiau susijusios rizikos valdymas nebuvo pakankamai kokybiškas. Blogų paskolų kaupimasis tapo pražūtingas prasidėjus krizei ir sulėtėjus ekonomikos tempui. 2008 m. buvo užbaigta nacionalinė kelių tiesybos programa ir labai smuko nekilnojamojo turto paklausa šalyje. Dauguma Slovėnijos bendrovių buvo labai įsiskolinusios ir pateko į sunkią padėtį per ekonomikos nuosmukį, nuvertėjus turtui bei atsargoms ir sumažėjus galimybių skolintis. Dėl tokio didelio ekonomikos nuosmukio kartu su neefektyvia rizikos valdymo sistema ėmė daugėti neveiksnių paskolų. 2012 m. rugsėjo 30 d. neveiksnių paskolų dalis iš tiesų pasiekė net 29 % visų NLB paskolų; blogiausia buvo statybos pramonės paskolų padėtis (74 %). Todėl 2009 m. nuostoliai atskaičius mokesčius buvo 87 mln. EUR, 2010 m. - 202 mln. EUR, 2011 m. - 240 mln. EUR ir 2012 m. - 273 mln. EUR.
(126)
Dar viena banko problemų atsiradimo priežastis buvo įmonės valdymo taisyklių trūkumai, dėl kurių valstybė galėjo daryti įtaką kasdienei banko veiklai.
(127)
Todėl siekiant atkurti ilgalaikį gyvybingumą, būtina išspręsti penkias dideles problemas. Pirma, būtina stiprinti banko įmonės valdymą, siekiant užtikrinti, kad tik banko vadovybė priimtų ekonomiškai pagrįstus verslo sprendimus ir kad valstybė nedarytų įtakos kasdienei banko veiklai. Antra, bankas turi tobulinti savo kainodaros politiką ir rizikos valdymo sistemą, kad išlaikytų pelną ir kuo labiau sumažintų nuostolius. Trečia, NLB turi išvalyti balansą ir sumažinti savo pozicijas probleminiuose sektoriuose, tinkamai tvarkydamas atidėjinius ir mažindamas finansinį įsiskolinimą, susijusį su problemų keliančiu turtu, arba perduodamas problemų keliančias paskolas BTVĮ. Ketvirta, bankas privalo gerinti savo balanso struktūrą, atlikdamas rekapitalizavimą ir stiprindamas indėlių bazę arba mažindamas finansinio sverto koeficientą. Galiausiai bankas privalo didinti savo veiklos efektyvumą, kad užtikrintų pakankamą pelningumą.
a) Įmonės valdymo sistemos stiprinimas
(128)
Minėti įsipareigojimai užtikrins valdybos ir vadovų savarankiškumą nustatant skolinimo kriterijus. Tie įsipareigojimai garantuos, kad paskolų kainodara būtų grindžiama tokia kainodaros politika, pagal kurią būtų nustatytos taisyklės dėl minimalios visų paskolų NVPG, taigi būtų apribotos banko galimybės dėl išorės įtakos skolinti už tokią kainą, kuri būtų žemesnė nei rinkos kaina.
(129)
Atrodo, kad pagal šiuos įsipareigojimus bus tinkamai atsižvelgta į svarbiausią NLB įmonės valdymo trūkumą ir jis bus ištaisytas. Juos vykdant bus imtasi tinkamų apsaugos priemonių, kad būtų išvengta interesų konfliktų ir užtikrinta, jog taikoma strategija ir priimami sprendimai būtų naudingi verslui, jais būtų siekiama vienintelio tikslo - siekti kuo didesnės naudos bankui - ir jie nebūtų veikiami nepriimtinos išorės įtakos. Įgyvendinus planuojamas įmonės valdymo reformas, bankas taps atsparesnis išorės įtakai ir kartu padidins rinkos drausmę, nes priimami valdymo sprendimai bus geriau kontroliuojami ir skaidresni.
(130)
NLB toliau persvarstys savo darbuotojų skatinimo ir atlyginimų politiką, siekdamas užtikrinti, kad ji neskatintų nepagrįstai rizikuoti ir būtų orientuota į ilgalaikius ir tvarius tikslus. Be to, visas kiekvienam valdybos nariui ir išskirtines pareigas einančiam darbuotojui mokamas atlyginimas iki 2017 m. gruodžio 31 d. bus ribojamas pagal 2013 m. Bankų komunikato 37-39 punktus ir tai padės laiku įvykdyti restruktūrizavimo planą.
(131)
Slovėnija papildomai įsipareigoja sumažinti savo turimų NLB akcijų paketą iki […] % iki […], perleisdama akcijas nepriklausomam ir su Slovėnijos Respublika nesusijusiam investuotojui. Perleidus šias akcijas, labai sumažės išorės įtaka banko valdymui ir verslo veiklai.
b) Kainodaros politikos ir rizikos valdymo sistemos stiprinimas
(132)
NLB stiprins savo kainodaros politiką ir rizikos valdymo sistemą, ypač nustatydamas tam tikras taisykles ir priemones, kuriomis bus siekiama apsaugoti banko verslo interesus. Šios priemonės apims darbuotojų mokymą, klientų vertinimą, naujos produkcijos kainodarą ir kredito rizikos proceso persvarstymą.
(133)
Naujų paskolų kainodara visų pirma padės pasiekti teigiamą NVPG, kuri iki 2017 m. gruodžio 31 d. sudarys mažiausiai […] % kiekvienam klientui. Tokia kainodara bus pradėta taikyti laipsniškai, pradedant nuo […] % kiekvieno kliento NVPG 2014 m., iki […] % NVPG 2017 m. gruodžio 31 d.
(134)
Toks NLB kainodaros politikos ir rizikos valdymo sistemos pagerėjimas yra priimtinas ir būtinas, siekiant taikyti griežtesnę kredito politiką naujoms paskoloms ir konservatyvesnę atidėjinių politiką. Šiomis reformomis bus pašalinti NLB trūkumai, lėmę jo paskolų portfelio kokybės blogėjimą, pernelyg didelę neveiksnių paskolų dalį ir dideles kredito išlaidas. Šalinant šias priežastis, dėl kurių pelningumas buvo per mažas, tokiomis priemonėmis prisidedama prie ilgalaikio NLB gyvybingumo.
(135)
Restruktūrizavimo plane taip pat numatomas nepagrindinės veiklos organizacinis atskyrimas nuo pagrindinės NLB veiklos. Toks banko reorganizavimas padės NLB racionalizuoti savo pagrindinę veiklą. Be to, taip atskyrus veiklos sritis, bus galima laikytis labiau specializuoto požiūrio mažinant nepagrindinę banko veiklą ir valdyti jo neveiksnų turtą taip, kad to turto susigrąžinimo vertė būtų kuo didesnė.
c) Verslo pusiausvyros atkūrimas pereinant prie mažiau rizikingos veiklos
(136)
Pagal restruktūrizavimo planą NLB PRĮT sumažės nuo 11,1 mlrd. EUR 2012 m. gruodžio 31 d. iki [5-10] mlrd. EUR 2017 m. gruodžio 31 d. Mažinant PRĮT, ypač daugiausia problemų keliančiuose banko veiklos (finansų kontroliuojančiųjų bendrovių, transporto bendrovių ir statybos bendrovių) sektoriuose, užtikrinama, kad su tomis pozicijomis susijusi rizika per restruktūrizavimo laikotarpį mažėtų.
(137)
NLB perleis 2,3 mlrd. EUR sumažėjusios vertės paskolų portfelį BTVĮ, taigi galės skirti daugiau dėmesio veiksnių paskolų valdymui ir turės daugiau išteklių likusių neveiksnių paskolų problemoms spręsti.
(138)
Pagal būsimą strategiją NLB persiorientuos į konservatyvesnę veiklą pagrindiniuose banko paslaugų sektoriuose, užsiimdamas mažmenine, MVĮ ir atrankiąja korporacine bankininkyste Slovėnijoje. Šis pokytis bus pasiektas perleidus nemažai turto ir sumažinus nepagrindinės veiklos mastą, kad daugiau išteklių liktų pagrindinei veiklai.
d) Balanso struktūros gerinimas
(139)
NLB jau gavo valstybės kapitalo injekcijas 2011 m. kovo mėn. ir 2012 m. liepos mėn. Po papildomo trečio rekapitalizavimo NLB gebės patenkinti Slovėnijos banko nustatytus kapitalo reikalavimus, taigi atkurti savo gyvybingumą.
(140)
Trečio rekapitalizavimo suma nustatoma atsižvelgiant į banko poreikius, įvertintus per TKP ir TNS. Po šio rekapitalizavimo banko I lygio pagrindinio kapitalo pakankamumo rodiklis pagal RKP iškart pasieks 15 %, o iki 2017 m. gruodžio 31 d. - [10-20] % lygį, taigi iš esmės bus viršytas Slovėnijos banko nustatytas kapitalo reikalavimas, kad I lygio pagrindinio kapitalo pakankamumo rodiklis pagal RKP būtų 9 %.
(141)
Be to, NLB išvalys savo balansą, perduodamas didelį neveiksnaus ir sumažėjusios vertės turto portfelį BTVĮ.
(142)
NLB pagerins savo finansavimo pobūdį, sumažindamas savo grupės patronuojamųjų bendrovių finansavimą, perleisdamas nepagrindinę veiklą ir grįždamas prie savo ankstesnės finansavimo bazės - mažmeninių indėlių. Pagerės paskolų ir indėlių santykis: 2012 m. jis buvo 105 %, o 2017 m. gruodžio 31 d. bus [70-80] %.
e) Ilgalaikio pelningumo atkūrimas
(143)
Ilgalaikis pelningumas bus atkurtas bankui strategiškai persiorientuojant į savo pagrindinę bankininkystės veiklą - mažmeninę, MVĮ ir atrankiąją korporacinę bankininkystę Slovėnijoje; taip bankas galės pasiekti savo NVPG sumažinimo tikslus.
(144)
Bankas pagerins savo grynąją palūkanų maržą, užtikrindamas, kad naujos paskolos būtų duodamos už tinkamą kainą. Tokia naujų paskolų kainodara ypač padės pasiekti teigiamą NVPG, kuri 2014 m. bus bent […] %, 2015 m. - […] %, 2016 m. - […] % ir 2017 m. - […] % kiekvienam klientui.
(145)
Be to, visus su restruktūrizavimu susijusius sprendimus NLB patvirtins dokumentais. Šiuose dokumentuose jo sprendimai bus palyginti su alternatyviais sprendimais, pavyzdžiui, užstato realizavimu ir įsipareigojimo panaikinimu. Bankas įrodys, kad jo pasirinktas sprendimas padės kiek įmanoma padidinti turto grynąją esamąją vertę.
(146)
NLB taip pat planuoja plataus masto išlaidų mažinimo programą: labiau sutelkti savo verslo patalpų ir filialų tinklą ir sumažinti darbuotojų skaičių, taip pat didinti veiklos efektyvumą, klientus rinktis atsižvelgiant į riziką ir siekiant pelningumo, gerinti likvidumą ir kitas išlaidas. Tuo remiantis, restruktūrizavimo plane numatoma sumažinti išlaidų ir pajamų santykį iki mažesnio kaip 60 %, artimo tam lygiui, kurį bankas buvo pasiekęs iki krizės. Iki 2017 m. gruodžio 31 d. banko NVPG atskaičius mokesčius pasieks [5-10] %, o I lygio pagrindinio kapitalo pakankamumo rodiklis pagal RKP - [10-20] %. NLB pelnas atskaičius mokesčius 2017 m. bus [100-150] mln. EUR.
(147)
Laipsniškai įgyvendinant restruktūrizavimo planą, sumažėjusios vertės turto srautas ilgainiui turėtų mažėti. Banko kredito rizikos profilio patikimumą padidins sumažėjusios vertės turto perdavimas BTVĮ, įsipareigojimai valdyti kredito riziką ir vis dar esamų neveiksnių paskolų restruktūrizavimas, siekiant kiek įmanoma padidinti jų grynąją esamąją vertę bankui, taip pat kitos priemonės, kuriomis bus pagerinta banko rizikos valdymo sistema.
(148)
Todėl Komisija mano, kad restruktūrizavimo planas yra tinkamas ilgalaikiam NLB gyvybingumui atkurti.
ii) Pagalbos gavėjo įnašas ir naštos pasidalijimas
(149)
Restruktūrizavimo komunikate, papildytame 2013 m. Bankų komunikatu, pažymima, jog pagalbos gavėjas turi prisidėti tinkamu savo paties įnašu siekiant, kad pagalba būtų apribota iki minimumo, sumažėtų konkurencijos iškraipymai ir neatsakingo elgesio rizika. Šiuo tikslu komunikate nustatyta, kad i) reikėtų apriboti tiek restruktūrizavimo išlaidas, tiek pagalbos sumą ir ii) kiek įmanoma, naštą reikėtų pasidalyti su esamais akcininkais ir subordinuotaisiais kreditoriais.
(150)
Tinkamai pasidalijant naštą, paprastai pirmiausia iš nuosavo kapitalo padengiami nuostoliai, o tada įnašus moka mišrių kapitalo priemonių ir subordinuotosios skolos priemonių turėtojai. Mišrių kapitalo priemonių ir subordinuotosios skolos priemonių turėtojai privalo kiek įmanoma daugiau prisidėti prie kapitalo trūkumo mažinimo. Taip prisidėti galima arba priemones konvertuojant į bendrą I lygio nuosavą kapitalą (20), arba nurašant pagrindinę jų sumą. Bet kokiu atveju grynųjų pinigų srautai iš pagalbos gavėjo tokių vertybinių popierių turėtojams neturi būti leidžiami, kiek tai teisiškai įmanoma.
(151)
Restruktūrizavimo plane nėra nieko, iš ko būtų galima spręsti, jog pagalba viršija tai, ko reikia NLB gyvybingumo atkūrimo išlaidoms padengti. Kapitalo trūkumas, kurį reikia pašalinti trečią kartą rekapitalizuojant, buvo nustatytas remiantis TKP ir TNS. Šis kapitalo injekcijos įvertinimas yra pagrįstas visų pirma turto vertinimu, iš kurio matyti, kad tokio dydžio injekcija yra būtina ir jos pakaktų susiklosčius nepalankiausioms sąlygoms. Atlikus TKP ir TNS, dar aiškiau nustatyta, kokio dydžio kapitalas yra reikalingas. Trečio rekapitalizavimo sumos pakanka banko reguliuojamojo kapitalo reikalavimams ir rinkos lūkesčiams patenkinti. Be to, bus sukurtas kapitalo grąžinimo mechanizmas, ribojantis NLB kapitalo perviršio susidarymą, pagal kurį NLB už 2015, 2016 ir 2017 finansinius metus turės mokėti dividendus, apskaičiuojamus kaip didėjanti procentinė dalis nuo bet kokio kapitalo perviršio. Šis kapitalo grąžinimo mechanizmas užtikrina, kad turėdamas kapitalo perviršį, viršijantį minimalaus reguliuojamojo kapitalo reikalavimus, bankas negalėtų pradėti naujo verslo anksčiau negu grąžins pagalbą valstybei.
(152)
Nepaisant draudimo išmokėti dividendus, siekiant, kad NLB d.d. galėtų gauti dividendus iš savo patronuojamųjų bendrovių ir būtų išvengta likvidumo kaupimo jose, jos gali išmokėti dividendus. Šios bendrovės gali išmokėti dividendus, jeigu NLB d.d. tiesiogiai arba netiesiogiai yra jų didžiausias akcininkas, o kiti akcininkai visi kartu toje bendrovėje turi mažiau kaip [10-20] % akcijų ir balsavimo teisių. Komisijos manymu, tai, kad patronuojamosios bendrovės gali tokia tvarka išmokėti dividendus NLB d.d., padeda apriboti pagalbos sumą iki būtino minimumo, suteiks pakankamai lankstumo, kad būtų galima veiksmingai valdyti konsoliduotą NLB kapitalą ir likvidumą, ir palengvins pagalbos grąžinimą. Tai, kad pagal tokią nuostatą dalį dividendų gautų ir patronuojamųjų bendrovių smulkieji akcininkai, yra proporcingas šalutinis poveikis, palyginti su tų išmokų nauda, ypač turint omenyje tai, kad dividendų, kuriuos galiausiai reikės išmokėti visiems akcininkams, išskyrus NLB d.d., suma bus gana maža - ji neviršys daugiau kaip dešimtosios dalies dividendų, galiausiai mokėtinų NLB d.d.
(153)
Pirma, įsipareigojimai dėl naštos pasidalijimo su akcininkais ir subordinuotosios skolos priemonių turėtojais atitinka Restruktūrizavimo komunikato, papildyto 2013 m. Bankų komunikatu, nuostatas.
(154)
Šiuo tikslu Slovėnija įsipareigojo, kad prieš suteikiant NLB bet kokią valstybės pagalbą (t. y. prieš trečią rekapitalizavimą ir sumažėjusios vertės turto perdavimą BTVĮ) jis privalės visiškai nurašyti savo akcinį kapitalą ir mokėtinas subordinuotąsias skolas, taip užtikrindamas, kad būtų tenkinami 2013 m. Bankų komunikato reikalavimai. Komisija teigiamai vertina tai, kad subordinuotosios skolos priemonių turėtojų įnašas yra maksimaliai padidintas, taip užtikrinant, kad būtų pakankamai pasidalijama našta. Valstybės kapitalo injekcijos bus atliktos tik visiškai atsiskaičius su subordinuotosios skolos priemonių turėtojais. Tokia veiksmų eiga užtikrina, kad visi esamų subordinuotosios skolos priemonių turėtojai privalėtų visapusiškai prisidėti prie banko restruktūrizavimo išlaidų prieš tai, kai pagalbą suteiks valstybė. Todėl valstybei po trečio rekapitalizavimo priklausys 100 % banko akcijų, nors iki pirmos kapitalo injekcijos jos akcijų paketas tesudarė 33,1 %.
(155)
Antra, Restruktūrizavimo komunikato 24 punkte nustatyta, kad tinkamas atlygis už valstybės suteiktą kapitalą taip pat yra būdas pasidalyti naštą.
(156)
Komisija pažymi, kad pirmo ir antro rekapitalizavimų kainos atitiko naštos pasidalijimo principus (21). Kalbant apie restruktūrizavimo plane numatytą trečią rekapitalizavimą, svarbu tai, kad po rekapitalizavimo bankas 100 % priklausys valstybei - tai bus didžiausias įmanomas naštos pasidalijimas. Be to, Komisija jau nustatė, kad už sumažėjusios vertės turto perdavimą BTVĮ yra tinkamai atlyginama.
(157)
Trečia, kalbant apie restruktūrizavimo išlaidas pagal restruktūrizavimo planą, kurias NLB padengtų savo vidaus priemonėmis, pažymėtina, kad NLB imsis priemonių išlaidoms mažinti, sumažindamas veiklos sąnaudas nuo 368 mln. EUR 2012 m. gruodžio 31 d. iki [250-300] mln. EUR 2017 m. gruodžio 31 d. pagal bazinį scenarijų. Restruktūrizavimo plane taip pat numatoma perleisti mažiausiai [80-90] % banko veiklos, kuri nėra bankininkystė. Be to, sukurtas kapitalo grąžinimo mechanizmas, pagal kurį bus mokami dividendai valstybei už 2015, 2016 ir 2017 finansinius metus ir tos išmokos turės būti tokios didelės, kiek tik įmanoma, kad bankas neprarastų gebėjimo patenkinti savo reguliuojamojo kapitalo reikalavimus.
(158)
Ketvirta, kartu su minėtomis struktūrinėmis priemonėmis Slovėnija taip pat įsipareigojo nustatyti draudimą mokėti atkarpas, draudimą įsigyti įmonių ir draudimą reklamuotis bei užsiimti agresyvia komercine veikla.
(159)
Komisija pažymi, kad įsipareigojimas nemokėti atkarpų netaikomas naujai išleistų kapitalo priemonių atveju, su sąlyga, kad dėl atkarpų mokėjimo už tokias naujai išleistas kapitalo priemones neatsirastų teisinio įsipareigojimo mokėti atkarpas ir už NLB vertybinius popierius, jau turėtus tada, kai priimtas šis sprendimas (22). Komisija sutinka, jog draudimas mokėti atkarpas gali būti taip apribotas, kad NLB grupė galėtų įsigyti rinkoje naujų mišrių kapitalo priemonių pagal Restruktūrizavimo komunikato 26 punktą. Išleisdamas subordinuotųjų vertybinių popierių jau po to, kai bus priimtas šis sprendimas, bankas galės gauti papildomų lėšų bei mišrių kapitalo priemonių ir dėl to neprivalės mokėti atkarpų už esamus vertybinius popierius, ypač esamas subordinuotąsias skolas. Todėl apribojus draudimą mokėti atkarpas, bankas galės išleisti papildomo I lygio kapitalo pagal RKP ir taip galbūt sumažinti savo kapitalo poreikį nuosavybės priemonėmis. Šiuo klausimu svarbu prisiminti, kad atkarpų mokėjimas turi būti pasirenkamas, jis negali būti privalomas, nes tik taip skolos priemones galima pripažinti tinkamomis I lygio kapitalui pagal RKP. Galiausiai pažymėtina, kad šiuo konkrečiu atveju, visiškai nurašius NLB akcinį kapitalą ir mokėtinas subordinuotąsias skolas, banke nelieka jokių nuosavybės priemonių ir subordinuotųjų skolų. Draudimo mokėti atkarpas apribojimas nemažina naudingo poveikio, kurį turėtų toks draudimas, kaip numatyta Restruktūrizavimo komunikate, nes NLB įsipareigojus, kad mokant atkarpas už naujas priemones neatsiras jokių teisinių įsipareigojimų mokėti atkarpas už esamus NLB vertybinius popierius, bus užkirstas kelias bet kokiam nebūtinam kapitalo netekimui.
(160)
Taigi naštos pasidalijimas su nuosavybės, mišrių ir subordinuotosios skolos priemonių turėtojais, išlaidų mažinimas, turto perleidimas ir tinkamas atlygis už valstybės pagalbą yra pakankamas įnašas, kuriuo NLB prisideda prie savo restruktūrizavimo išlaidų.
(161)
Todėl Komisija daro išvadą, kad pagalbos gavėjo įnašas ir naštos pasidalijimas, nustatyti restruktūrizavimo plane, yra tinkami.
iii) Konkurencijos iškraipymą ribojančios priemonės
(162)
Galiausiai pagal Restruktūrizavimo komunikato 4 skirsnį yra privaloma į restruktūrizavimo planą įtraukti konkurencijos iškraipymus ribojančias priemones. Tokios priemonės turėtų būti specialiai pritaikytos iškraipymams tose rinkose, kuriose po restruktūrizavimo veikia pagalbą gavęs bankas. Tokių priemonių pobūdis ir pavidalas priklauso nuo dviejų kriterijų: pirma, nuo pagalbos dydžio ir jos suteikimo sąlygų bei aplinkybių; antra, nuo rinkų, kuriose veiks pagalbos gavėjas, ypatybių. Be to, Komisija privalo atsižvelgti į paties pagalbos gavėjo įnašą ir dalijimąsi našta restruktūrizavimo laikotarpiu.
(163)
Valstybės pagalbos, suteiktos NLB kapitalo injekcijomis ir sumažėjusios vertės turto priemonėmis, suma siekia 2,321 mlrd. EUR ir sudaro 20 % NLB PRĮT (23). Būtina tinkamai atlyginti valstybei už pagalbą ir imtis priemonių, kad būtų apriboti galimi konkurencijos iškraipymai, ypač turint omenyje tai, kad šios pagalbos suma yra gana didelė.
(164)
Pirma priemonė, kuria bus apriboti konkurencijos iškraipymai, yra NLB priklausančių […] kapitalo dalių perleidimas. Perleidęs savo […] NLB sumažins užimamą rinkos dalį […]. NLB […] perleidimas taip pat padės apriboti NLB rinkos dalį ir atverti rinką konkurentams.
(165)
NLB užimamą paskolų rinkos dalį statybos, transporto ir finansų kontroliuojančiųjų bendrovių sektoriuose pavyks sumažinti kiekvienais metais juose apribojant PRĮT.
(166)
Be to, NLB nutrauks išperkamosios nuomos, faktoringo, forfeitingo veiklą bei nepagrindinę veiklą Slovėnijoje ir užsienyje, taip dar labiau apribodamas galimą gautos valstybės pagalbos šalutinį poveikį kitokiai veiklai, kuri nėra pagrindinė banko veikla.
(167)
Savo veiklą NLB tęs konkurencijos iškraipymą ribojančiomis sąlygomis. Būdamas siauros specializacijos bankas su sustiprinto rizikos bei įmonės valdymo politika ir efektyvesne skolinimo politika su pagerinta kainodara, pagal kurią naujų paskolų NVPG iki 2017 m. gruodžio 31 d. pasieks [10-20] %, NLB stengsis nesudaryti pernelyg palankių sąlygų savo klientams. Šios priemonės ne tik padeda atkurti NLB gyvybingumą, bet ir riboja konkurencijos iškraipymus.
(168)
Slovėnija įsipareigojo uždrausti NLB įsigyti įmonių, taip užtikrindama, kad NLB gautos valstybės pagalbos nepanaudos jokiam naujam verslui įsigyti. Be to, sukurtas kapitalo grąžinimo mechanizmas, pagal kurį NLB mokės dividendus valstybei už 2015, 2016 ir 2017 finansinius metus ir tos išmokos turės būti tokios didelės, kiek tik įmanoma, kad bankas neprarastų gebėjimo patenkinti savo reguliuojamojo kapitalo reikalavimus. Šis kapitalo grąžinimo mechanizmas užtikrina, kad turėdamas kapitalo perviršį, viršijantį reguliuojamojo kapitalo reikalavimus ar bet kokius kitus reguliavimo reikalavimus, bankas negalėtų pradėti naujo verslo anksčiau negu grąžins pagalbą valstybei.
(169)
Kartu su šiomis struktūrinėmis priemonėmis Slovėnija įsipareigojo taikyti ir tam tikrus veiklos suvaržymus, kad nebūtų iškraipyta konkurencija. Komisija pritaria draudimui reklamuoti gautą valstybės paramą ir užsiimti agresyvia komercine veikla, kad NLB negalėtų panaudoti gautos pagalbos antikonkurenciniams veiksmams rinkoje.
(170)
Iš visų šių priemonių ir įsipareigojimų galima spręsti, jog pakanka apsaugos priemonių, kad būtų apriboti galimi konkurencijos iškraipymai, turint omenyje NLB teikiamos pagalbos dydį.
8.2.4. Restruktūrizavimo plano įgyvendinimo stebėsena
(171)
Pagal Restruktūrizavimo komunikato, papildyto 2013 m. Bankų komunikatu, 5 skirsnį yra privaloma reguliariai teikti ataskaitas, kad Komisija galėtų tikrinti, ar restruktūrizavimo planas tinkamai įgyvendinamas. Slovėnija paskirs už stebėseną atsakingą patikėtinį, kuris kas pusę metų teiks stebėsenos ataskaitas Komisijai.
(172)
Kad būtų garantuotas tinkamas restruktūrizavimo plano įgyvendinimas per visą jo laikotarpį, Slovėnijos valdžios institucijos imsis visų priemonių, reikalingų užtikrinti, kad NLB vykdytų savo įsipareigojimus pagal pateiktąjį sąlygų dokumentą.
(173)
Be to, nepriklausomas ir tinkamai kvalifikuotas už stebėseną atsakingas patikėtinis nuolat stebės, ar teisingai įgyvendinamas restruktūrizavimo planas ir visi įsipareigojimai, nustatyti sąlygų dokumente, kuris pateiktas šio sprendimo priede. Už stebėseną atsakingas patikėtinis be apribojimų galės gauti visą informaciją, reikalingą stebint, kaip įgyvendinamas šis sprendimas. Komisija arba už stebėseną atsakingas patikėtinis gali prašyti NLB paaiškinimo arba patikslinimo. Slovėnija ir NLB turi visapusiškai bendradarbiauti su Komisija ir už stebėseną atsakingu patikėtiniu visais su stebėsena susijusiais klausimais.
8.2.5. Dėl restruktūrizavimo plano pradėtos procedūros išvada ir užbaigimas
(174)
Komisija pažymi, kad Slovėnijos pateiktame restruktūrizavimo plane tinkamai sprendžiami verslo gyvybingumo (įskaitant įmonės valdymą), naštos pasidalijimo ir konkurencijos iškraipymo klausimai ir jis atitinka Restruktūrizavimo komunikato, papildyto 2013 m. Bankų komunikatu, reikalavimus.
(175)
Tai išsklaido visas Komisijos antrame sprendime dėl sanavimo ir procedūros pradėjimo išreikštas abejones dėl restruktūrizavimo plano suderinamumo su vidaus rinka.
9. IŠVADA
(176)
Komisija daro išvadą, kad pirmas, antras ir trečias NLB rekapitalizavimai, vykdomi valstybės, ir jo sumažėjusios vertės turto perdavimas BTVĮ yra restruktūrizavimo pagalba NLB.
(177)
Komisija daro išvadą, kad restruktūrizavimo priemonės, susidedančios iš pirmo, antro bei trečio rekapitalizavimų ir sumažėjusios vertės turto perdavimo BTVĮ, gali padėti atkurti ilgalaikį NLB gyvybingumą, jas taikant pakankamai padalijama našta, jos yra tinkamos ir proporcingos, taigi būtų atsvertas rinką iškraipantis atitinkamų pagalbos priemonių poveikis. Todėl Komisija mano, kad pateiktas restruktūrizavimo planas atitinka Restruktūrizavimo komunikate, papildytame 2013 m. Bankų komunikatu, ir Komunikate dėl sumažėjusios vertės turto, pritaikytame ir papildytame 2013 m. Bankų komunikatu, nustatytus kriterijus, taigi restruktūrizavimo priemones galima laikyti suderinamomis su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies b punktą. Todėl pirmam, antram bei trečiam rekapitalizavimams ir sumažėjusios vertės turto perdavimui BTVĮ pagal restruktūrizavimo planą galima pritarti,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Restruktūrizavimo pagalba, kurią NLB teikia Slovėnijos Respublika ir kurią sudaro pirmas rekapitalizavimas 250 mln. EUR suma, antras rekapitalizavimas 382,9 mln. EUR suma, trečias rekapitalizavimas 1 558 mln. EUR suma ir sumažėjusios vertės turto perdavimas BTVĮ (šių priemonių pagalbos elementas - 130 mln. EUR), yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalyje.
Ši restruktūrizavimo pagalba, teikiama pagal restruktūrizavimo planą ir laikantis šio sprendimo priede nustatytų įsipareigojimų, yra suderinama su vidaus rinka.
2 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Slovėnijos Respublikai.
Priimta Briuselyje 2013 m. gruodžio 18 d.