NAŘÍZENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) č. 1333/2014
ze dne 26. listopadu 2014
o statistice peněžních trhů
(ECB/2014/48)
RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 5 tohoto statutu,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2533/98 ze dne 23. listopadu 1998 o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou (1), a zejména na čl. 5 odst. 1 a čl. 6 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na stanovisko Evropské komise (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Evropský systém centrálních bank (ESCB) vyžaduje pro plnění svých úkolů vypracovávání statistiky transakcí peněžního trhu, zejména o zajištěných, nezajištěných a určitých derivátových transakcích peněžního trhu, jak je dále uvedeno v tomto nařízení, které uzavírají měnové finanční instituce s výjimkou centrálních bank a fondů peněžního trhu s jinými měnovými finančními institucemi a které uzavírají měnové finanční instituce s jinými finančními institucemi, vládními institucemi nebo nefinančními podniky, avšak s výjimkou transakcí v rámci skupiny.
(2)
Hlavním účelem shromažďování této statistiky je poskytnout Evropské centrální bance (ECB) komplexní, podrobné a harmonizované statistické informace o peněžních trzích v eurozóně. Údaje odvozené z transakcí shromažďovaných ve vztahu ke shora uvedeným segmentům trhu poskytují informace o transmisním mechanismu rozhodnutí měnové politiky. Jsou proto statistickým souborem, který je nezbytný pro účely měnové politiky v eurozóně.
(3)
Shromažďování statistických údajů je rovněž nezbytné s cílem umožnit ECB, aby poskytovala analytickou a statistickou podporu jednotnému mechanismu dohledu v souladu s nařízením Rady (EU) č. 1024/2013 (3). V tomto rámci je shromažďování statistických údajů nezbytné rovněž pro podporu úkolů ECB v oblasti finanční stability.
(4)
Pokud národní centrální banka rozhodne, že nebude shromažďovat údaje vyžadované na základě tohoto nařízení, měla by o tom informovat ECB, přičemž ECB převezme úkol shromažďovat údaje přímo od zpravodajských jednotek.
(5)
ECB je povinna v souladu se Smlouvami a za podmínek stanovených ve statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen „statut ESCB“) přijímat nařízení v rozsahu nezbytném pro plnění úkolů ESCB vymezených ve statutu ESCB a v některých případech stanovených předpisy Rady na základě čl. 129 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie.
(6)
S cílem minimalizovat zpravodajskou zátěž měnových finančních institucí a současně zajistit dostupnost včasné a vysoce kvalitní statistiky bude ECB zpočátku vyžadovat, aby údaje vykazovaly největší měnové finanční instituce eurozóny, určené podle velikosti jejich celkových hlavních rozvahových aktiv ve srovnání s celkovými hlavními rozvahovými aktivy za všechny měnové finanční instituce eurozóny. Od 1. ledna 2017 může Rada guvernérů ECB rozšířit počet vykazujících měnových finančních institucí tak, že zohlední rovněž další kritéria, kterými jsou například význam činnosti měnové finanční instituce na peněžních trzích a její význam pro stabilitu a fungování finančního systému. S cílem zajistit minimální úroveň geografického zastoupení ECB zajistí, aby v každém členském státě, jehož měnou je euro (dále jen „členský stát eurozóny“), byly alespoň tři zpravodajské měnové finanční instituce. Na základě národních statistické zpravodajské povinnosti mohou národní centrální banky údaje shromažďovat i od měnových finančních institucí, které nepatří do skutečného souboru zpravodajských jednotek; v tomto případě se údaje budou vykazovat a ověřovat podle tohoto nařízení.
(7)
S cílem ještě více minimalizovat zpravodajskou zátěž měnových finančních institucí tím, že jim nebude uložena dvojí zpravodajská povinnost, při současném zajištění dostupnosti včasné a vysoce kvalitní statistiky by ECB měla být oprávněna měnovým finančním institucím udělit výjimku z povinnosti vykazovat údaje o transakcích týkajících se financování cenných papírů nebo derivátových smluv, pokud tyto údaje již byly vykázány registru obchodních údajů a pokud má ECB k včasným a standardizovaným údajům účinný přístup v souladu s požadavky vymezenými v tomto nařízení.
(8)
Podle čl. 5 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 2533/98 může ECB přijímat nařízení k vymezení a ukládání statistické zpravodajské povinnosti skutečnému souboru zpravodajských jednotek členských států eurozóny. Čl. 6 odst. 4 stanoví, že ECB může přijímat nařízení upravující podmínky, za kterých lze uplatnit právo ověřovat statistické informace nebo provádět jejich nucené shromažďování.
(9)
Článek 4 nařízení (ES) č. 2533/98 stanoví, že členské státy si musí samy řídit organizaci v oblasti statistiky a plně spolupracovat s ESCB, aby zajistily plnění povinností vyplývajících z článku 5 statutu ESCB.
(10)
Pokud údaje shromažďované na základě tohoto nařízení obsahují důvěrné statistické informace, uplatní se pravidla ochrany a využití těchto informací obsažená v článcích 8 a 8c nařízení (ES) č. 2533/98.
(11)
Podle čl. 7 odst. 1 nařízení (ES) č. 2533/98 má ECB pravomoc uložit sankce zpravodajským jednotkám, které neplní statistickou zpravodajskou povinnost stanovenou nařízeními nebo rozhodnutími ECB.
(12)
Uznává se, že nařízení přijatá ECB podle článku 34.1 statutu ESCB nezakládají práva ani neukládají povinnosti členským státům, jejichž měnou není euro (dále jen „členské státy mimo eurozónu“), nicméně článek 5 se vztahuje na členské státy eurozóny i na členské státy mimo eurozónu. Nařízení (ES) č. 2533/98 poukazuje na to, že z článku 5 statutu ESCB spolu s článkem 4 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii vyplývá povinnost přijmout a provést na vnitrostátní úrovni veškerá opatření, která členské státy mimo eurozónu považují za vhodná pro shromažďování statistických informací nezbytných ke splnění statistické zpravodajské povinnosti vůči ECB a pro včasnou přípravu v oblasti statistiky na to, aby se mohly stát členskými státy eurozóny.
(13)
Zpravodajskou povinností na základě tohoto nařízení není dotčena zpravodajská povinnost stanovená v jiných právních aktech a nástrojích ECB, která může alespoň částečně pokrývat vykazování podle jednotlivých transakcí nebo agregované vykazování statistických informací o peněžních trzích,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Definice
Pro účely tohoto nařízení:
1.
„zpravodajské jednotky“ a „rezident“ mají stejný význam jako v článku 1 nařízení (ES) č. 2533/98;
2.
„měnová finanční instituce“ má stejný význam jako v článku 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33) (4) a nestanoví-li některé ustanovení tohoto nařízení jinak, zahrnuje všechny pobočky měnové finanční instituce nacházející se v Unii a ESVO;
3.
„ostatním finančním zprostředkovatelem“ se rozumí ostatní finanční zprostředkovatelé kromě pojišťovacích společností a penzijních fondů ve smyslu revidovaného Evropského systému účtů (dále jen „ESA 2010“), který je stanoven v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 549/2013 (5);
4.
„pojišťovacími společnostmi“ se rozumí všechny finanční instituce a kvazikorporace, které se převážně zabývají finančním zprostředkováním v důsledku sdílení rizik, hlavně ve formě přímého pojištění nebo ve formě zajištění, jak je uvedeno v ESA 2010;
5.
„penzijními fondy“ se rozumí všechny finanční instituce a kvazikorporace, které se převážně zabývají finančním zprostředkováním v důsledku sdílení sociálních rizik a potřeb pojištěnců (sociální pojištění), jak je uvedeno v ESA 2010;
6.
„nefinančními podniky“ se rozumí sektor nefinančních podniků, jak je vymezen v ESA 2010;
7.
„vládními institucemi“ se rozumí institucionální jednotky, které jsou netržními výrobci, jejichž produkce je určena pro individuální a kolektivní spotřebu a které jsou financovány z povinných plateb jednotek patřících do jiných sektorů, a rovněž institucionální jednotky, které se převážně zabývají přerozdělováním národního důchodu a bohatství, jak je uvedeno v ESA 2010;
8.
„celkovými hlavními rozvahovými aktivy“ se rozumí celková aktiva minus ostatní aktiva ve smyslu nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33);
9.
„statistikou peněžního trhu“ se rozumí statistika týkající se zajištěných, nezajištěných a derivátových transakcí s nástroji peněžního trhu, které spolu v příslušném vykazovaném období uzavírají měnové finanční instituce a které uzavírají měnové finanční instituce s ostatními finančními zprostředkovateli, pojišťovacími společnostmi, penzijními fondy, centrálními bankami, vládními institucemi a nefinančními podniky, avšak s výjimkou transakcí v rámci skupiny;
10.
„nástrojem peněžního trhu“ se rozumí jakýkoli nástroj uvedený v příloze I, II a III;
11.
„fondem peněžního trhu“ se rozumí subjekt kolektivního investování, který musí mít povolení působit jako subjekt kolektivního investování do převoditelných cenných papírů podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/65/ES (6), nebo se jedná o alternativní investiční fond podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/61/EU (7), investuje do krátkodobých aktiv a jako zvláštní nebo kumulativní cíle má nabízení výnosů v souladu se sazbami peněžního trhu nebo zachování hodnoty investice;
12.
„centrální bankou“ se rozumí centrální banka bez ohledu na to, kde se nachází;
13.
„národní centrální bankou“ se rozumí národní centrální banky členských států Unie;
14.
„referenčním souborem zpravodajských jednotek“ se rozumí měnové finanční instituce, které jsou rezidenty eurozóny (kromě centrálních bank a fondů peněžního trhu) a které přijímají vklady v eurech a/nebo vydávají jakékoli jiné dluhové nástroje a/nebo poskytují úvěry v eurech, jak je uvedeno v přílohách I, II nebo III, od jiných měnových finančních institucí nebo jiným měnovým finančním institucím a/nebo od ostatních finančních zprostředkovatelů, pojišťovacích společností, penzijních fondů, vládních institucí, centrálních bank pro investiční účely či nefinančních podniků nebo těmto subjektům;
15.
„skupinou“ se rozumí skupina podniků, která mimo jiné zahrnuje bankovní skupinu, jež se skládá z mateřského podniku a jeho dceřiných společností, jejichž účetní závěrky jsou konsolidovány pro účely směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/34/EU (8);
16.
„pobočkou“ se rozumí provozovna, která je právně závislou částí instituce a která přímo provádí všechny nebo některé transakce tvořící podstatu činnosti instituce;
17.
„pobočkou v Unii a ESVO“ se rozumí pobočka, která se nachází a je zapsána v rejstříku v členském státě Unie nebo v zemi ESVO;
18.
„Evropským sdružením volného obchodu“ se rozumí mezivládní organizace založená za účelem podpory volného obchodu a ekonomické integrace ve prospěch svých členských států;
19.
„transakcí v rámci skupiny“ se rozumí transakce s nástroji peněžního trhu, kterou zpravodajská jednotka uzavřela s jiným podnikem, jenž je zcela zahrnut ve stejné konsolidované účetní závěrce. Podniky, které jsou stranami transakce, se považují za zcela zahrnuté do „téže konsolidace“, pokud jsou oba buď:
a)
zahrnuty do konsolidace v souladu se směrnicí 2013/34/EU nebo mezinárodních standardů finančního výkaznictví (IFRS) přijatých podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 (9), nebo pokud se jedná o skupinu, jejíž mateřský podnik má své ústředí ve třetí zemi, v souladu s obecně přijímanými účetními zásadami této třetí země, které jsou určeny jako rovnocenné s IFRS v souladu s nařízením Komise (ES) č. 1569/2007 (10) (nebo účetními standardy třetí země, jejichž užívání je povoleno v souladu s článkem 4 uvedeného nařízení); nebo
b)
podléhají stejnému konsolidovanému dohledu v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (11), nebo pokud se jedná o skupinu, jejíž mateřský podnik má své ústředí ve třetí zemi, stejnému konsolidovanému dohledu ze strany příslušného orgánu třetí země, který byl ověřen jako rovnocenný dohledu upravenému zásadami stanovenými v článku 127 směrnice 2013/36/EU;
20.
„obchodním dnem“ se ve vztahu ke dni, který je uveden ve smlouvě nebo v potvrzení o transakci s nástrojem peněžního trhu, rozumí den, v němž jsou obchodní banky a devizové trhy otevřeny pro všeobecný obchod (včetně obchodování s příslušným nástrojem peněžního trhu) a provádějí vypořádání plateb ve stejné měně jako platební závazek, který je splatný v tento den nebo který je vypočten odkazem na tento den. V případě transakce s nástrojem peněžního trhu, jež se řídí standardní rámcovou smlouvou vydanou Evropskou bankovní federací (European Banking Federation - EBF), Sdružením pro úvěrový trh (Loan Market Association - LMA), Mezinárodním sdružením pro swapy a deriváty (International Swaps and Derivatives Association, Inc. - ISDA) nebo jinými předními evropskými nebo mezinárodními tržními sdruženími, se formou odkazu použije definice uvedená nebo zakotvená v takové smlouvě. Ve vztahu k vypořádání transakce s nástrojem peněžního trhu, jež má být vypořádána prostřednictvím určeného vypořádacího systému, se tímto dnem rozumí den, kdy je tento vypořádací systém otevřen pro vypořádání této transakce;
21.
„dnem zúčtování v TARGET2“ se rozumí den, kdy je otevřen TARGET2 (transevropský expresní automatizovaný systém zúčtování plateb v reálném čase);
22.
„repem“ se rozumí dohoda, na jejímž základě mohou smluvní strany uzavírat transakce, v nichž se jedna strana („prodávající“) zaváže druhé smluvní straně („kupujícímu“) v blízký budoucí den proti zaplacení kupní ceny kupujícím prodávajícímu prodat určitá „aktiva“ („cenné papíry“, „komodity“ nebo „jiná finanční aktiva“) se současným závazkem kupujícího prodávajícímu tato aktiva znovu prodat v pevně stanovený budoucí den nebo na požádání proti zaplacení ceny zpětného odkupu prodávajícím kupujícímu. Tato transakce může být repo obchodem nebo dohodou o operacích typu „buy/sell back“. „Repo“ může rovněž znamenat dohodu o zástavě aktiv a udělení obecného práva na opětovné užívání výměnou za poskytnutí hotovostního úvěru v blízký budoucí den a splacení úvěru a úroků ve vzdálený budoucí den oproti vrácení aktiv. Repo obchody mohou být prováděny s předem definovaným dnem splatnosti (repo obchody „s pevně stanoveným datem“) nebo bez předem definovaného dne splatnosti, což oběma stranám ponechává možnost každý den se dohodnout na prodloužení nebo ukončení této dohody („otevřené“ repo obchody);
23.
„třístranným repem“ se rozumí repo obchod, v němž za výběr a správu zajištění po dobu životnosti transakce odpovídá třetí osoba;
24.
„měnovým swapem“ se rozumí swapová transakce, v níž jedna strana prodává druhé straně určitou částku určité měny proti zaplacení dohodnuté částky určité jiné měny na základě sjednaného směnného kurzu (který je znám jako spotový směnný kurz) s dohodou prodanou měnu v budoucí den (známý jako den splatnosti) odkoupit oproti prodeji měny původně nakoupené za rozdílný směnný kurz (známý jako forwardový směnný kurz);
25.
„jednodenním indexovým swapem“ („Overnight index swap - OIS“) se rozumí úrokový swap, jehož pravidelná proměnlivá úroková sazba se rovná geometrickému průměru jednodenní sazby (nebo sazby jednodenního indexu) po určité období. Konečná platba se vypočte jako rozdíl mezi pevnou úrokovou sazbou a složenou jednodenní sazbou zaznamenanou v průběhu životnosti OIS a uplatněnou na nominální hodnotu transakce. Jelikož se toto nařízení soustředí pouze na OIS v eurech, bude jednodenní sazbou EONIA;
26.
„Rámcem Basel III LCR“ se rozumí ukazatel krytí likvidity (Liquidity Coverage Ratio - LCR), který navrhl Basilejský výbor a který dne 7. ledna 2013 schválila skupina guvernérů a vedoucích orgánů dohledu, která je orgánem dohledu Basilejského výboru pro bankovní dohled, jako minimální globální regulatorní standard pro opatření krátkodobé likvidity v bankovním sektoru.
Článek 2
Skutečný soubor zpravodajských jednotek
1. Skutečný soubor zpravodajských jednotek sestává z měnových finančních institucí, které jsou rezidenty eurozóny, které pocházejí z referenčního souboru zpravodajských jednotek, které Rada guvernérů určila jako zpravodajské jednotky podle odstavce 2, případně 3, nebo z měnových finančních institucí určených jako zpravodajské jednotky podle odstavce 4 na základě kritérií v daném odstavci uvedených, a které byly o své zpravodajské povinnosti vyrozuměny podle odstavce 5 (dále jen „zpravodajské jednotky“).
2. Po vstupu tohoto nařízení v platnost může Rada guvernérů rozhodnout, že měnová finanční instituce je zpravodajskou jednotkou, pokud má celková hlavní rozvahová aktiva větší než 0,35 % celkových hlavních rozvahových aktiv všech měnových finančních institucí eurozóny na základě nejaktuálnějších údajů, které má ECB k dispozici, tj.:
a)
údaje ke konci prosince kalendářního roku, který předchází oznámení podle odstavce 5; nebo
b)
nejsou-li údaje podle písmene a) k dispozici, údaje ke konci prosince předchozího roku.
Pro účely tohoto rozhodnutí se do výpočtu celkových hlavních rozvahových aktiv příslušné měnové finanční instituce nezahrnují pobočky mimo hostitelský stát příslušné měnové finanční instituce.
3. Od 1. ledna 2017 může Rada guvernérů rozhodnout o klasifikaci jiné měnové finanční instituce jako zpravodajské jednotky na základě velikosti jejích celkových hlavních rozvahových aktiv ve srovnání s celkovými hlavními rozvahovými aktivy všech měnových finančních institucí eurozóny, významu činnosti měnové finanční instituce při obchodování nástrojů peněžního trhu a jejího významu pro stabilitu a fungování finančního systému eurozóny a/nebo jednotlivých členských států.
4. Od 1. ledna 2017 může Rada guvernérů rovněž rozhodnout, že pro každý členský stát eurozóny budou jako zpravodajské jednotky určeny alespoň tři měnové finanční instituce. Budou-li tedy na základě rozhodnutí Rady guvernérů přijatých podle odstavce 2 nebo 3 vybrány méně než tři měnové finanční instituce v určitém členském státě eurozóny, bude skutečný soubor zpravodajských jednotek zahrnovat rovněž jiné měnové finanční instituce z tohoto členského státu eurozóny, které příslušná národní centrální banka považuje za reprezentativní (dále jen „reprezentativní zpravodajské jednotky“), tak aby pro tento členský stát eurozóny byly jako zpravodajské jednotky určeny minimálně tři zpravodajské jednotky.
Reprezentativní zpravodajské jednotky se vyberou z největších úvěrových institucí, které jsou rezidenty v dotčeném členském státě eurozóny, na základě celkových hlavních rozvahových aktiv těchto institucí, pokud národní centrální banky nenavrhnou alternativní kritéria a ECB je písemně nepotvrdí.
5. ECB nebo příslušná národní centrální banka dotčené měnové finanční instituce vyrozumí o rozhodnutí Rady guvernérů přijatém podle odstavců 2, 3 nebo 4 a o jejich povinnostech na základě tohoto nařízení. Toto oznámení se zasílá písemně alespoň čtyři měsíce před zahájením prvního vykazování.
6. Bez ohledu na rozhodnutí Rady guvernérů přijatá podle odstavců 2, 3 nebo 4 mohou národní centrální banky na základě národní statistické zpravodajské povinnosti shromažďovat statistiku peněžního trhu rovněž od měnových finančních institucí, které jsou rezidenty v jejich členském státě a které nejsou zpravodajskými jednotkami podle odstavců 2, 3 nebo 4 (dále jen „dodatečné zpravodajské jednotky“). Pokud národní centrální banka tímto způsobem určí dodatečné zpravodajské jednotky, neprodleně je o tom vyrozumí.
Článek 3
Statistická zpravodajská povinnost
1. Pro účely pravidelného sestavování statistiky peněžního trhu vykazují zpravodajské jednotky národní centrální bance členského státu, v němž jsou rezidenty, na konsolidovaném základě včetně všech svých poboček, které se nacházejí v Unii a ESVO, denní statistické informace o nástrojích peněžního trhu. Požadované statistické informace jsou uvedeny v příloze I, II a III. Statistické informace, které obdrží od zpravodajských jednotek, národní centrální banka předá ECB v souladu s čl. 4 odst. 2 tohoto nařízení.
2. Národní centrální banky vymezí a provedou zpravodajské postupy, kterými se mají zpravodajské jednotky řídit ve vztahu k nástrojům peněžního trhu. Tyto zpravodajské postupy zajistí, aby byly poskytovány požadované statistické informace, a umožňují přesnou kontrolu plnění minimálních standardů pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a revize uvedených v příloze IV.
3. Bez ohledu na zpravodajskou povinnost uvedenou v odstavci 1 může národní centrální banka rozhodnout, že zpravodajské jednotky vybrané podle čl. 2 odst. 2, 3 a 4, které jsou rezidenty členského státu národní centrální banky, vykazují statistické informace uvedené v přílohách I, II a III ECB. Národní centrální banka přiměřeně informuje ECB a zpravodajské jednotky, načež ECB vymezí a provede zpravodajské postupy, kterými se mají řídit zpravodajské jednotky, a převezme úkol požadované údaje shromažďovat přímo od zpravodajských jednotek.
4. Pokud národní centrální banka vybrala dodatečné zpravodajské jednotky a vyrozuměla je, jak je uvedeno v čl. 2 odst. 6, vykazují tyto jednotky národní centrální bance denní statistické informace o nástrojích peněžního trhu. Statistické informace, které obdrží od dodatečných zpravodajských jednotek, národní centrální banka na žádost ECB předá ECB v souladu s čl. 4 odst. 2 tohoto nařízení.
5. Národní centrální banky vymezí a provedou zpravodajské postupy, kterými se mají řídit dodatečné zpravodajské jednotky, v souladu s národní statistickou zpravodajskou povinností. Národní centrální banky zajistí, aby vnitrostátní zpravodajské postupy vyžadovaly, aby dodatečné zpravodajské jednotky splňovaly požadavky, které jsou rovnocenné požadavkům obsaženým v článcích 6 až 8, čl. 10 odst. 3 a článcích 11 a 12 tohoto nařízení. Národní centrální banky zabezpečí, aby tyto zpravodajské postupy poskytovaly požadované statistické informace a umožňovaly přesnou kontrolu plnění minimálních standardů pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a revize uvedených v příloze IV.
Článek 4
Lhůty
1. Pokud národní centrální banka podle čl. 3 odst. 3 rozhodne, že zpravodajské jednotky budou statistické informace uvedené v přílohách I, II a III vykazovat přímo ECB, předávají zpravodajské jednotky tyto informace ECB takto:
a)
Údaje shromážděné od zpravodajských jednotek vybraných podle č. 2 odst. 2 se ECB předávají jednou denně mezi 6:00 h v den obchodu a 19:00 h SEČ v první den zúčtování v TARGET2 následující po dni obchodu.
b)
Údaje shromážděné od zpravodajských jednotek vybraných podle č. 2 odst. 3 a 4 se ECB předávají jednou denně mezi 6:00 h v den obchodu a 13:00 h SEČ v první den zúčtování v TARGET2 následující po dni obchodu.
c)
Údaje, pro které má národní centrální banka výjimku podle článku 5, se ECB předávají jednou týdně mezi 6:00 h v den obchodu a 13:00 h SEČ v první den zúčtování v TARGET2 následující po konci týdne, k němuž se údaje vztahují.
2. Ve všech ostatních případech s výjimkou odstavce 1 předávají národní centrální banky ECB denní statistické informace o peněžním trhu podle příloh I, II a III, které obdržely od zpravodajských jednotek, takto:
a)
Údaje shromážděné od zpravodajských jednotek vybraných podle č. 2 odst. 2 se ECB předávají jednou denně před 7:00 h SEČ v první den zúčtování v TARGET2 následující po dni obchodu.
b)
Údaje shromážděné od zpravodajských jednotek vybraných podle č. 2 odst. 3 a 4 se ECB předávají jednou denně před 13:00 h SEČ v první den zúčtování v TARGET2 následující po dni obchodu.
c)
Údaje shromážděné od dodatečných zpravodajských jednotek vybraných podle čl. 2 odst. 6 se ECB předávají jednou denně před 13:00 h SEČ v první den zúčtování v TARGET2 následující po dni obchodu, jednou týdně před 13:00 h SEČ v první den zúčtování v TARGET2 následující po konci týdne, ke kterému se údaje vztahují, nebo jednou měsíčně před 13:00 h SEČ v první den zúčtování v TARGET2 následující po konci měsíce, ke kterému se údaje vztahují. Národní centrální banky rozhodnou o periodicitě vykazování a neprodleně o tom vyrozumí ECB. Národní centrální banky mohou periodicitu vykazování každoročně přezkoumávat.
d)
Údaje, pro které má národní centrální banka výjimku podle článku 5, se ECB předávají jednou týdně před 13:00 h SEČ v první den zúčtování v TARGET2 následující po konci týdne, k němuž se údaje vztahují.
3. Národní centrální banky rozhodují o tom, dokdy musí od zpravodajských jednotek obdržet údaje, aby byly schopny splnit lhůty pro vykazování, které musí dodržet podle odstavce 2, a přiměřeně o tom vyrozumí zpravodajské jednotky.
4. Připadá-li termín uvedený v odstavci 1 nebo 2 na den, kdy je systém TARGET2 uzavřen, prodlužuje se termín do následujícího provozního dne systému TARGET2, jak je oznámeno na internetových stránkách ECB.
Článek 5
Výjimka
Pokud byly zpravodajské jednotky vybrány podle čl. 2 odst. 3 nebo 4, může národní centrální banka rozhodnout, že zpravodajské jednotky mohou denní statistiku peněžního trhu národní centrální bance předávat jednou týdně před 13:00 h (SEČ) v první den zúčtování v TARGET2 následující po konci týdne, k němuž se údaje vztahují, pokud z provozních důvodů nemohou splnit požadavek na denní periodicitu vykazování. ECB může k uplatňování výjimky ze strany národních centrálních bank uložit podmínky.
Článek 6
Fúze, rozdělení, reorganizace a insolvence
1. V případě fúze, rozdělení, vyčlenění nebo jakékoli jiné reorganizace, která by mohla ovlivnit splnění statistické zpravodajské povinnosti, informuje dotčená zpravodajská jednotka ECB a příslušnou národní centrální banku, jakmile je záměr takovou operaci provést veřejně znám, a v přiměřené lhůtě před jejím uskutečněním, o postupech, které plánuje použít ke splnění statistické zpravodajské povinnosti stanovené tímto nařízením. Zpravodajská jednotka vyrozumí rovněž ECB a příslušnou národní centrální banku do 14 dnů od dokončení této operace.
2. Dojde-li k fúzi zpravodajské jednotky sloučením s jinou jednotkou ve smyslu směrnice Evropského Parlamentu a Rady 2011/35/EU (12) a jedním z fúzujících subjektů byla zpravodajská jednotka, ve vykazování podle tohoto nařízení pokračuje sloučený subjekt.
3. Dojde-li k fúzi zpravodajské jednotky splynutím s jinou jednotkou ve smyslu směrnice 2011/35/EU a jedním z fúzujících subjektů byla zpravodajská jednotka, vykazování podle tohoto nařízení provádí výsledný subjekt, pokud splňuje definici zpravodajské jednotky.
4. Dojde-li k rozdělení zpravodajské jednotky na dvě či více jednotek, a to formou rozdělení mezi stávající společnosti nebo se založením nových společností ve smyslu šesté směrnice Rady 82/891/EHS (13), a jedním z nových subjektů je zpravodajská jednotka, provádí vykazování podle tohoto nařízení nový subjekt. Rozdělení zahrnuje rovněž vyčlenění, při němž zpravodajská jednotka převede veškerá svá aktiva a pasiva či jejich část na novou společnost výměnou za akcie nové společnosti.
5. Ocitne-li se zpravodajská jednotka v úpadku, ztratí svou bankovní licenci nebo jinak přestane vyvíjet bankovní činnost, což potvrdí příslušný orgán dohledu, není nadále povinna provádět vykazování podle tohoto nařízení.
6. Pro účely odstavce 5 se má za to, že zpravodajská jednotka je v úpadku, nastane-li jedna či více těchto skutečností:
a)
učiní všeobecné postoupení ve prospěch věřitelů nebo pro účely uzavření reorganizace, soudní dohody nebo vyrovnání s věřiteli;
b)
písemně uzná, že není schopna platit své dluhy ve lhůtě splatnosti;
c)
podá návrh na jmenování svěřenského správce, insolvenčního správce, správce majetku, likvidátora nebo obdobného úředníka v této zpravodajské jednotce nebo nad celým majetkem této jednotky nebo jeho podstatnou částí, nebo s tímto jmenováním souhlasí nebo jej tiše akceptuje;
d)
předložení insolvenčního návrhu ve vztahu k této jednotce (s výjimkou návrhu protistrany, pokud se týká povinnosti zpravodajské jednotky vůči této protistraně) k soudu či podání tohoto návrhu k jinému příslušnému orgánu nebo instituci;
e)
nastane-li její likvidace nebo se ocitne v úpadku (nebo vstoupí do jiného obdobného řízení) nebo tato jednotka či jiný veřejný orgán nebo jiný subjekt či osoba podá návrh na její reorganizaci, soudní dohodu, vyrovnání, dobrovolné vyrovnání, nucenou správu, likvidaci, zánik či obdobné podpůrné opatření na základě stávajícího či budoucího právního či správního předpisu, přičemž tento návrh (s výjimkou návrhu na likvidaci nebo jiné obdobné řízení, kdy se neuplatní třicetidenní lhůta) nebyl odložen ani zamítnut ve lhůtě 30 dnů od jeho podání;
f)
jmenování svěřenského správce, insolvenčního správce, správce majetku, likvidátora nebo obdobného úředníka v této zpravodajské jednotce nebo nad celým majetkem této jednotky nebo jeho podstatnou částí; nebo
g)
svolání jakékoli schůze věřitelů pro účely zvážení dobrovolné dohody (nebo jiného obdobného řízení).
Článek 7
Ustanovení o důvěrnosti
1. Při přijímání a nakládání s údaji podle tohoto nařízení, jež obsahují důvěrné informace, včetně sdílení těchto údajů s jinými národními centrálními bankami eurozóny, ECB a národní centrální banky uplatňují pravidla ochrany a využití důvěrných statistických informací stanovená v článcích 8 a 8c nařízení (ES) č. 2533/98.
2. S výhradou odstavce 1 se důvěrné informace obsažené ve statistických údajích, které ECB nebo národní centrální banka shromažďuje podle tohoto nařízení, nesmí předávat jinému orgánu nebo jiné třetí osobě s výjimkou ECB a národních centrálních bank eurozóny či je s těmito subjekty sdílet, pokud dotčená zpravodajská jednotka ECB nebo dotčené národní centrální bance předem neudělila výslovný písemný souhlas a pokud ECB, případně příslušná národní centrální banka s touto zpravodajskou jednotkou nepodepsala náležitou dohodu o zachovávání důvěrnosti.
Článek 8
Ověřování a nucené shromažďování
ECB a případně národní centrální banky mají právo ověřovat a v případě nutnosti vynuceně shromažďovat informace, které zpravodajské jednotky poskytují v souladu se statistickou zpravodajskou povinností vymezenou v článku 3 a v přílohách I, II a III tohoto nařízení. Toto právo lze vykonat zejména tehdy, pokud zpravodajská jednotka nesplňuje standardy pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a revize uvedené v příloze IV. Uplatňuje se rovněž článek 6 nařízení (ES) č. 2533/98.
Článek 9
Zjednodušený postup provádění změn
S přihlédnutím ke stanoviskům Výboru pro statistiku ESCB je Výkonná rada ECB oprávněna provádět technické změny příloh tohoto nařízení za předpokladu, že takové změny nezmění základní koncepční rámec, ani neovlivní zpravodajské zatížení zpravodajských jednotek. Výkonná rada o takové změně bez zbytečného odkladu informuje Radu guvernérů.
Článek 10
První vykazování
1. V případě zpravodajských jednotek vybraných podle čl. 2 odst. 2 se podle tohoto nařízení (s výhradou přechodných ustanovení obsažených v článku 12) poprvé vykazují údaje za 1. duben 2016.
2. V případě zpravodajských jednotek vybraných podle čl. 2 odst. 3 a 4 se podle tohoto nařízení poprvé vykazuje v den, který ECB nebo příslušná národní centrální banka zpravodajské jednotce sdělí podle čl. 2 odst. 5, v každém případě však nejdříve 12 měsíců po přijetí rozhodnutí Rady guvernérů podle čl. 2 odst. 3 nebo 4.
3. Dochází-li k výběru reprezentativních zpravodajských jednotek podle čl. 2 odst. 4, může reprezentativní zpravodajská jednotka ECB nebo příslušnou národní centrální banku písemně požádat o dočasné odložení prvního dne vykazování, přičemž uvede důvody takového odkladu. První den vykazování lze odložit po dobu až šesti měsíců s tím, že tuto dobu lze prodloužit o dalších až šest měsíců. ECB nebo příslušná národní centrální banka mohou souhlasit s odložením prvního dne vykazování pro reprezentativní zpravodajskou jednotku, která o odklad požádala, považují-li tento odklad za důvodný. Pokud reprezentativní zpravodajská jednotka v první den vykazování nemá k vykázání žádné údaje nebo pouze údaje, které ECB i národní centrální banka nepovažují za reprezentativní, může národní centrální banka souhlasit s tím, že na tuto jednotku se první den vykazování neuplatňuje. Tuto výjimku může národní centrální banka udělit pouze ve spolupráci s ECB, mají-li ECB i národní centrální banka za to, že žádost je důvodná a neohrožuje reprezentativnost zpravodajského výběrového souboru.
4. V případě měnových finančních institucí, které byly vybrány jako dodatečné zpravodajské jednotky podle čl. 2 odst. 6, se podle tohoto nařízení poprvé vykazuje v den, který národní centrální banka dodatečné zpravodajské jednotce sdělí podle čl. 2 odst. 6.
Článek 11
Ustanovení o pravidelném přezkumu
ECB přezkoumá fungování tohoto nařízení 12 měsíců po prvním vykazování a vydá o tom zprávu. Podle doporučení obsažených v této zprávě může ECB zvýšit nebo snížit počet zpravodajských jednotek a/nebo statistickou zpravodajskou povinnost. Po tomto úvodním přezkumu se každé dva roky bude provádět pravidelná aktualizace skutečného souboru zpravodajských jednotek.
Článek 12
Přechodné ustanovení
V období od 1. dubna 2016 do 1. července 2016 bude zpravodajským jednotkám dovoleno ECB nebo příslušné národní centrální bance vykazovat statistiku peněžního trhu za některé, a nikoli všechny relevantní dny. ECB nebo příslušná národní centrální banka může určit dny, za které bude vykazování vyžadováno.
Článek 13
Závěrečná ustanovení
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. ledna 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 26. listopadu 2014.
EUROPOS CENTRINIO BANKO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1333/2014
2014 m. lapkričio 26 d.
dėl pinigų rinkos statistikos
(ECB/2014/48)
EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,
atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statutą, ypač į jo 5 straipsnį,
atsižvelgdama į 1998 m. lapkričio 23 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2533/98 dėl Europos Centrinio Banko renkamos statistinės informacijos (1), ypač į jo 5 straipsnio 1 dalį ir 6 straipsnio 4 dalį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos nuomonę (2),
kadangi:
(1)
kad Europos centrinių bankų sistema (ECBS) galėtų vykdyti savo uždavinius, reikia pateikti pinigų rinkos sandorių statistiką, būtent užtikrintų, neužtikrintų ir tam tikrų išvestinių pinigų rinkos sandorių statistiką, kaip toliau nustatyta šiame reglamente, kuriuos sudaro pinigų finansų įstaigos (PFĮ), išskyrus centrinius bankus ir pinigų rinkos fondus (PRF) su kitomis PFĮ, ir PFĮ su kitomis finansų įstaigomis, valdžios sektoriumi ir ne finansų bendrovėmis, išskyrus grupės vidaus sandorius;
(2)
pagrindinis tokios statistikos rinkimo tikslas - pateikti Europos Centriniam Bankui (ECB) išsamią, detalią ir suderintą statistinę informaciją apie euro zonos pinigų rinkas. Sandorių duomenys, surinkti anksčiau nurodytuose rinkos segmentuose, teikia informacijos apie pinigų politikos sprendimų perdavimo mechanizmą. Todėl jie yra reikalingas statistikos rinkinys euro zonos pinigų politikos tikslais;
(3)
statistinių duomenų rinkimas taip pat reikalingas, siekiant padėti ECB teikti analitinę ir statistinę pagalbą bendram priežiūros mechanizmui (BPM) pagal Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1024/2013 (3); Šioje sistemoje statistinių duomenų rinkimas taip pat reikalingas, siekiant padėti ECB vykdyti jo uždavinius finansų stabilumo srityje;
(4)
nacionaliniai centriniai bankai (NCB) turėtų pranešti ECB apie savo sprendimą nerinkti duomenų, reikalaujamų pagal šį reglamentą; šiuo atveju ECB perima duomenų rinkimo uždavinį tiesiogiai iš atskaitingųjų agentų;
(5)
ECB, vadovaudamasis Sutartimis ir Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statute (toliau - ECBS statutas) nustatytomis sąlygomis, turi priimti reglamentus, reikalingus ECBS statute ir, kai kuriais atvejais, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 129 straipsnio 4 dalį Tarybos priimtose nuostatose nurodytiems ECBS uždaviniams atlikti;
(6)
siekdamas sumažinti PFĮ duomenų teikimo naštą, tuo pačiu užtikrinant savalaikės ir kokybiškos statistikos prieinamumą, ECB pirmiausia pareikalaus duomenis teikti didžiausių euro zonos PFĮ, remiantis jų viso pagrindinio balanso turto dydžiu, palyginti su visų euro zonos PFĮ visu pagrindiniu balanso turtu. Nuo 2017 m. sausio 1 d. ECB valdančioji taryba gali išplėsti atskaitingųjų PFĮ skaičių, taip pat atsižvelgdama į kitus kriterijus, pavyzdžiui, PFĮ veiklos pinigų rinkose svarba ir jos sąsajomis su finansų sistemos stabilumu ir funkcionavimu. ECB užtikrina, kad kiekvienoje valstybėje narėje, kurios valiuta euro (toliau - euro zonos valstybė narė) būtų ne mažiau kaip trys atskaitingosios PFĮ tam, kad būtų būtinasis geografinis atstovavimas. NCB taip pat gali rinkti duomenis iš PFĮ, nepriklausančių faktinei atskaitingajai visumai, remiantis jų nacionaliniais statistinės atskaitomybės reikalavimais; šiuo atveju tokie duomenys renkami ir tikrinami pagal šį reglamentą;
(7)
siekdamas dar labiau sumažinti PFĮ duomenų teikimo naštą ir tam, kad jos neturėtų vykdyti dvigubų atskaitomybės reikalavimų, užtikrinant savalaikės ir kokybiškos statistikos prieinamumą, ECB taip pat turėtų turėti galimybę atleisti jas nuo įsipareigojimo teikti vertybinių popierių finansavimo sandorių ar išvestinių sutarčių duomenis, jei šie duomenys jau yra pateikti sandorių duomenų saugyklai, su sąlyga, kad ECB gali veiksmingai susipažinti su savalaikiais ir standartizuotais duomenimis pagal šiame reglamente nustatytus reikalavimus;
(8)
Reglamento (EB) Nr. 2533/98 5 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad ECB gali priimti reglamentus dėl savo statistinės atskaitomybės reikalavimų nustatymo ir taikymo euro zonos valstybių narių faktinei atskaitomybės visumai. 6 straipsnio 4 dalyje numatyta, kad ECB gali priimti reglamentus, nustatančius sąlygas, pagal kurias galima naudotis teise tikrinti arba privalomai rinkti statistinę informaciją;
(9)
Reglamento (EB) Nr. 2533/98 4 straipsnyje numatyta, kad valstybės narės privalo veikti statistikos srityje ir visapusiškai bendradarbiauti su ECBS, kad garantuotų Statuto 5 straipsnyje nustatytų įsipareigojimų vykdymą;
(10)
konfidencialios statistinės informacijos rinkimui pagal šį reglamentą taikomi Reglamento (EB) Nr. 2533/98 8 ir 8c straipsniuose nustatyti tokios informacijos apsaugos ir naudojimo standartai;
(11)
Reglamento (EB) Nr. 2533/98 7 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad ECB turi teisę taikyti sankcijas atskaitingiesiems agentams, kurie nevykdo ECB reglamentuose ar sprendimuose nustatytų statistinės atskaitomybės reikalavimų;
(12)
nors ir pripažįstama, kad ECB pagal ECBS statuto 34 straipsnio 1 dalį priimami reglamentai valstybėms narėms, kurių valiuta nėra euro (toliau - ne euro zonos valstybės narės) nesuteikia jokių teisių ar nenustato jokių pareigų, šio statuto 5 straipsnis taikomas euro zonos ir ne euro zonos valstybėms narėms. Reglamente (EB) Nr. 2533/98 pažymima, kad ECBS statuto 5 straipsnis kartu su Europos Sąjungos sutarties 4 straipsnio 3 dalimi reiškia prievolę nacionaliniu lygiu parengti ir įgyvendinti visas priemones, kurias ne euro zonos valstybės narės laiko tinkamomis statistinei informacijai, reikalingai ECB statistinės atskaitomybės reikalavimams vykdyti, rinkti, ir laiku pasirengti statistikos srityje, kad jos galėtų tapti euro zonos valstybėmis narėmis;
(13)
šiame reglamente numatyti atskaitomybės reikalavimai nepažeidžia atskaitomybės reikalavimų, nustatytų kituose ECB teisės aktuose ir priemonėse, kurie gali bent iš dalies taip pat apimti duomenų teikimą pagal kiekvieną sandorį ar suvestinės statistinės informacijos apie pinigų rinkas teikimą,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Terminų apibrėžtys
Šiame reglamente:
1)
terminas „atskaitingasis agentas“, „rezidentas“ ir „reziduojantis“ turi tokią pat reikšmę, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 2533/98 1 straipsnyje;
2)
pinigų finansų įstaiga (PFĮ) turi tokią pat reikšmę, kaip apibrėžta Europos Centrinio Banko reglamento (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) (4) 1 straipsnyje ir apima visus PFĮ filialus Sąjungoje ir ELPA, išskyrus atvejus, kai kuri nors šio reglamento nuostata numato kitaip;
3)
KFT - kiti finansų tarpininkai, išskyrus draudimo bendroves ir pensijų fondus, kaip nustatyta peržiūrėtoje Europos sąskaitų sistemoje (toliau - 2010 m. ESS), įsteigtoje Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 549/2013 (5);
4)
draudimo bendrovės - visos finansų bendrovės ir kvazibendrovės, daugiausia vykdančios finansinio tarpininkavimo veiklą sutelkus riziką, daugiausia tiesioginio draudimo ar perdraudimo forma, kaip nustatyta 2010 m. ESS;
5)
pensijų fondai - visos finansų bendrovės ir kvazibendrovės, daugiausia vykdančios finansinio tarpininkavimo veiklą sutelkus socialinę riziką ir apdraustųjų poreikius (socialinis draudimas), kaip nustatyta 2010 m. ESS;
6)
ne finansų bendrovės - ne finansų bendrovių sektorius, kaip nustatyta 2010 m. ESS;
7)
valdžios sektorius - instituciniai vienetai, ne rinkos gamintojai, kurių produkcija yra skirta asmeniniam ir kolektyviniam vartojimui ir finansuojama privalomais mokėjimais, kuriuos atlieka kitiems sektoriams priklausantys vienetai ir instituciniai vienetai, daugiausia dalyvaujantys nacionalinių pajamų ir turto perskirstyme, kaip nustatyta 2010 m. ESS;
8)
visas pagrindinis balanso turtas - visas turtas, atskaičius likusį turtą, kaip šie terminai apibrėžti Reglamente (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33);
9)
pinigų rinkos statistika - užtikrintų, neužtikrintų ir išvestinių sandorių pinigų rinkos priemonėmis statistika, kai šiuos sandorius tarpusavyje sudaro PFĮ, taip PFĮ ir KFT, draudimo bendrovės, pensijų fondai, centriniai bankai, valdžios sektorius ir ne finansų bendrovės, išskyrus grupės vidaus sandorius atitinkamu ataskaitiniu laikotarpiu;
10)
pinigų rinkos priemonė - bet kuri iš priemonių, išvardytų I, II ir III prieduose;
11)
pinigų rinkos fondas - kolektyvinio investavimo įmonė, kuriai reikalingas leidimas vykdyti kolektyvinio investavimo į pervedamus vertybinius popierius įmonės pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/65/EB (6) veiklą arba kuri yra alternatyvus investicijų fondas pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/61/ES (7), investuojantis į trumpalaikį turtą, siekiantis atskirų ar bendrų tikslų ir siūlantis grąžą pagal pinigų rinkos normas arba saugantis investicijų vertę;
12)
centrinis bankas - bet kuris centrinis bankas, nepriklausomai nuo jo buvimo vietos;
13)
nacionalinis (-iai) centrinis (-iai) bankas (-ai) arba NCB - Sąjungos valstybių narių nacionaliniai centriniai bankai;
14)
atraminė atskaitingoji visuma - euro zonoje reziduojančios PFĮ, išskyrus centrinius bankus ir PRF, kurios priima indėlius eurais ir (arba) leidžia bet kokias kitas skolos priemones ir (arba) teikia paskolas eurais, kaip išvardyta I, II ar III priede kitoms PFĮ ar gauna iš jų, ir (arba) KFT, draudimo bendrovėms, pensijų fondams, valdžios sektoriui, centriniams bankams investicijų tikslais ar ne finansų bendrovėms ar iš jų;
15)
grupė - įmonių grupė, įskaitant bankų grupę, bet tuo nepasiribojant, kurią sudaro patronuojanti įmonė ir jos antrinės įmonės, kurių finansinės ataskaitos yra konsoliduotos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/34/ES (8);
16)
filialas - veiklos vieta, kuri teisiškai priklauso įstaigai ir kuri tiesiogiai vykdo visus ar dalį įstaigos sandorių;
17)
Sąjungoje ar ELPA esantis filialas - filialas, esantis ir registruotas Sąjungos valstybėje narėje ar ELPA šalyje;
18)
Europos laisvosios prekybos asociacija - tarpvyriausybinė organizacija, įsteigtą siekiant skatinti laisvąją prekybą ir ekonominę integraciją organizacijos valstybių narių naudai;
19)
grupės vidaus sandoris - sandoris pinigų rinkos priemonėmis, kurį atskaitingasis agentas sudaro su kita įmone, ir kuris yra visiškai įtrauktas į tą pačią konsoliduotą finansinę ataskaitą. Laikoma, kad įmonės, sandorio šalys, yra visiškai įtrauktos į „tą patį konsolidavimo procesą“, kai abi įmonės yra:
a)
įtrauktos į konsolidavimo procesą pagal Direktyvą 2013/34/ES arba tarptautinius finansinės atskaitomybės standartus (TFAS), priimtus pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1606/2002 (9) arba grupės, kurios patronuojančios įmonės buveinė yra trečiojoje šalyje, atžvilgiu - pagal visuotinai pripažįstamus tos trečiosios šalies atskaitomybės principus, laikomus lygiaverčiais TFAS pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1569/2007 (10) (arba trečiosios šalies atskaitomybės standartus, kuriuos leidžiama naudoti pagal to reglamento 4 straipsnį); arba
b)
joms taikoma ta pati konsoliduota priežiūra pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/36/ES (11) arba, grupės, kurios patronuojančios įmonės buveinė yra trečiojoje šalyje, atžvilgiu, taikoma ta pati trečiosios šalies kompetentingos institucijos priežiūra, pripažinta lygiaverte priežiūrai, kuriai taikomi Direktyvos 2013/36/ES 127 straipsnyje nustatyti principai;
20)
darbo diena - bet kurios dienos, nurodytos sutartyje ar sandorio pinigų rinkos priemonėmis patvirtinime atžvilgiu diena, kurią komerciniai bankai ir užsienio valiutos keitimo rinkos vykdo įprastinę veiklą (įskaitant sandorius atitinkamomis pinigų rinkos priemonėmis) ir vykdo atsiskaitymus ta pačia valiuta, kaip ir mokėjimo įsipareigojimas, kuris yra mokėtinas ar apskaičiuotas pagal tą dieną. Jei sandoriui pinigų rinkos priemonėmis taikoma standartinė Europos bankų federacijos (EBF), Paskolų rinkos asociacijos (PRA), Tarptautinės apsikeitimo sandorių ir išvestinių finansinių priemonių asociacijos (International Swaps and Derivatives Association, Inc., ISDA) ar kitų pirmaujančių Europos ar tarptautinių rinkos asociacijų priimta pagrindų sutartis, vartojama pateikta ar pagal nuorodą įtraukta apibrėžtis. Kai vykdomas bet koks sandoris pinigų rinkos priemonėmis, vykdytinas per paskirtąją atsiskaitymo sistemą, darbo diena reiškia dieną, kurią ta atsiskaitymo sistema galima įvykdyti tokį sandorį;
21)
TARGET2 atsiskaitymo diena - bet kokia diena, kai veikia TARGET2 (transeuropinė automatizuota realaus laiko atskirųjų atsiskaitymų skubių pervedimų sistema);
22)
atpirkimo sutartis - sutartis, pagal kurią jos šalys gali sudaryti sandorius, kuriais viena šalis (pardavėjas) įsipareigoja parduoti kitai šaliai (pirkėjui) nustatytą „turtą“ (vertybinius popierius, preke ar kitų finansinį turtą) artimiausiu metu, o pirkėjas įsipareigoja sumokėti pardavėjui pirkimo kainą, o tuo pačiu pirkėjas įsipareigoja perparduoti pardavėjui turtą fiksuotą dieną ateityje arba pareikalavus, mainais už pardavėjo įsipareigojimą sumokėti pirkėjui atpirkimo kainą. Kiekvienas toks sandoris gali būti atpirkimo sandoris arba pirkimo siekiant parduoti atgal sandoris. Atpirkimo sutartis taip pat gali reikšti įsipareigojimą įkeisti turtą ir suteikti bendrą teisę jį naudoti pakartotinai mainais už paskolą pinigais artimiausiu metu ir paskolos ir palūkanų grąžinimą mainais už turto grąžinimą. Atpirkimo sandoris gali būti sudarytas su iš anksto apibrėžtu išpirkimo terminu („terminuoti“ atpirkimo sandoriai) ar be iš anksto nustatyto išpirkimo termino, kai abi šalys turi galimybę pratęsti ar nutraukti sutartį kiekvieną dieną („neterminuoti“ atpirkimo sandoriai);
23)
trišalis atpirkimo sandoris - atpirkimo sandoris, pagal kurį trečioji šalis atsako už įkaito pasirinkimą ir valdymą sandorio laikotarpiu;
24)
užsienio valiutos apsikeitimo sandoris - apsikeitimo sandoris, pagal kurį viena šalis parduoda kitai šaliai nustatytą sumą nustatyta valiuta už suderintą sumą sutarta skirtinga užsienio valiuta, remiantis suderintu užsienio valiutos keitimo kursu (vadinamu neatidėliotinu užsienio valiutos keitimo kursu) su įsipareigojimu atpirkti parduotą užsienio valiutą ateityje (vadinama išpirkimo data) už anksčiau skirtingu užsienio valiutos keitimo kursu (vadinamu išankstiniu užsienio valiutos keitimo kursu) įsigytos užsienio valiutos pardavimą;
25)
vienos nakties indeksų apsikeitimo sandoris (VNIAS) - palūkanų normų apsikeitimo sandoris, kai periodinė kintamos dalies palūkanų norma yra lygi vienos nakties palūkanų normos (ar vienos nakties indeksų palūkanų normos) geometriniam vidurkiui nustatytu laikotarpiu. Galutinis mokėjimas apskaičiuojamas kaip fiksuotos palūkanų normos ir sudėtinės vienos nakties palūkanų normos, fiksuotos VNIAS laikotarpiu ir taikomos nominaliai sandorio vertei, skirtumas. Kadangi šiame reglamente daugiausia kalbama tik apie VNIAS eurais, EONIA laikoma vienos nakties palūkanų norma;
26)
Bazelio III PLTR sistema - padengimo likvidžiuoju turtu rodiklis (PLTR), pasiūlytas Bazelio komiteto ir Bazelio bankų priežiūros komiteto priežiūros įstaigos - Valdytojų ir priežiūros institucijų vadovų grupės patvirtintas 2013 m. sausio 7 d. kaip būtinasis visuotinis bankų sektoriaus trumpalaikių likvidumo priemonių reguliavimo standartas.
2 straipsnis
Faktinė atskaitingoji visuma
1. Faktinę atskaitingąją visumą sudaro euro zonoje reziduojančios PFĮ iš atraminės atskaitingosios visumos, kurią Valdančioji taryba papažįsta atskaitingaisiais agentais atitinkamai pagal 2 ar 3 dalį, arba atskaitingaisiais agentais pripažintos PFĮ pagal 4 dalį, remiantis toje dalyje nurodytais kriterijais, kurioms yra pranešta apie jų duomenų teikimo įsipareigojimus pagal 5 dalį (toliau - atskaitingieji agentai).
2. Šiam reglamentui įsigaliojus, Valdančioji taryba gali nuspręsti, kad PFĮ laikomas atskaitinguoju agentu, jei visas PFĮ pagrindinis balanso turtas viršija 0,35 % visų euro zonos PFĮ visą pagrindinį balanso turtą, sprendžiant pagal naujausius ECB turimus duomenis, t. y.:
a)
kalendorinių metų prieš pranešimą pagal 5 dalį gruodžio mėnesio pabaigos duomenis; arba
b)
jei nėra a punkte nurodytų duomenų, praėjusių metų gruodžio mėnesio duomenis.
Priimant šį sprendimą, apskaičiuojant atitinkamos PFĮ visą pagrindinį balanso turtą neatsižvelgiama į filialus, esančius už atitinkamos PFĮ priimančios šalies.
3. Nuo 2017 m. sausio 1 d. Valdančioji taryba gali priskirti bet kokią kitą PFĮ atskaitingiesiems agentams, remiantis jos visu pagrindiniu balanso turtu, palyginti su visų euro zonos PFĮ visu pagrindiniu balanso turtu, PFĮ veiklos prekiaujant pinigų rinkos priemonėmis svarba ir jos sąsajomis su euro zonos ir (arba) atskirų valstybių narių finansų sistemos stabilumu ir funkcionavimu.
4. Nuo 2017 m. sausio 1 d. Valdančioji taryba taip pat gali nuspręsti, kad kiekvienoje euro zonos valstybėje narėje atskaitingaisiais agentais pripažįstamos ne mažiau kaip trys PFĮ. Atitinkamai, jei remiantis Valdančiosios tarybos sprendimais, priimtais pagal 2 ar 3 dalį, konkrečioje valstybėje narėje atrenkama mažiau nei trys PFĮ, faktinė atskaitingoji visuma taip pat apima kitas PFĮ iš to euro zonos valstybės narės, kurias atitinkamas NCB laiko reprezentatyviomis (toliau - reprezentatyvūs atskaitingieji agentai), tam, kad ne mažiau kaip trys atskaitingieji agentai būtų pripažinti tos euro zonos valstybės narės atskaitingaisiais agentais.
Reprezentatyvūs atskaitingieji agentai parenkami iš didžiausių kredito įstaigų, reziduojančių atitinkamoje euro zonos valstybėje narėje, remiantis visu pagrindiniu įstaigų balanso turtu, išskyrus atvejus, kai NCB pasiūlo alternatyvius kriterijus ir ECB raštu jiems pritaria.
5. ECB arba atitinkamas NCB praneša atitinkamoms PFĮ apie Valdančiosios tarybos sprendimą, priimtą pagal 2, 3 ar 4 dalį, ir jų įsipareigojimus pagal šį reglamentą. Pranešimas siunčiamas raštu ne vėliau kaip prieš keturis mėnesius iki pirmojo duomenų teikimo pradžios.
6. Nepaisant Valdančiosios tarybos sprendimų, priimtų pagal 2, 3 ar 4 dalį, NCB taip pat gali rinkti pinigų rinkos statistiką iš PFĮ, reziduojančių jų valstybėje narėje, jei šios nelaikomos atskaitingaisiais agentais pagal 2, 3 ar 4 dalį, remiantis jų nacionaliniais statistinės atskaitomybės reikalavimais (toliau - papildomi atskaitingieji agentai). NCB nedelsiant praneša tokiu būdu nustatytiems papildomiems atskaitingiesiems agentams.
3 straipsnis
Statistinės atskaitomybės reikalavimai
1. Tam, kad būtų reguliariai teikiama pinigų rinkos statistika, atskaitingieji agentai valstybės narės, kurioje jie reziduoja, NCB kartą per dieną teikia konsoliduotą statistinę informaciją apie pinigų rinkos priemones, įskaitant informaciją apie visus savo Sąjungoje ir ELPA esančius filialus. Reikalaujama statistinė informacija nurodyta I, II ir III prieduose. NCB iš atskaitingųjų agentų gautą statistinę informaciją perduoda ECB vadovaujantis šio reglamento 4 straipsnio 2 dalimi.
2. NCB apibrėžia ir įgyvendina pinigų rinkos priemonėms taikomas atskaitomybės taisykles, kurių privalo laikytis atskaitingieji agentai. Šios atskaitomybės taisyklės užtikrina reikalaujamos statistinės informacijos teikimą ir padeda tiksliai patikrinti, ar vykdomi IV priede nustatyti būtinieji perdavimo, tikslumo, sąvokų atitikties ir pataisymų standartai.
3. Nepaisant 1 dalyje nurodyto atskaitomybės reikalavimo, NCB gali nuspręsti, kad atskaitingieji agentai, parinkti pagal 2 straipsnio 2, 3 ir 4 dalis ir reziduojantys NCB valstybėje narėje, privalo teikti ECB I, II ir III prieduose nurodytą statistinę informaciją. NCB apie tai atitinkamai praneša ECB ir atskaitingiesiems agentams; tuomet ECB apibrėžia ir įgyvendina atskaitomybės taisykles, kurių privalo laikytis atskaitingieji agentai, ir perima uždavinį reikalaujamus duomenis rinkti tiesiogiai iš atskaitingųjų agentų.
4. Jei NCB parenka papildomus atskaitinguosius agentus ir praneša jiems kaip nurodyta 2 straipsnio 6 dalyje, jie teikia statistinę informaciją apie pinigų rinkos priemones NCB kartą per dieną. NCB perduoda iš papildomų atskaitingųjų agentų gautą statistinę informaciją ECB pastarajam pareikalavus pagal šio reglamento 4 straipsnio 2 dalį.
5. NCB apibrėžia ir įgyvendina atskaitomybės taisykles, kurių privalo laikytis papildomi atskaitingieji agentai pagal savo nacionalinius statistinės atskaitomybės reikalavimus. NCB užtikrina, kad pagal nacionalines atskaitomybės taisykles papildomi atskaitingieji agentai privalės laikytis reikalavimų, lygiaverčių šio reglamento 6-8 straipsniams, 10 straipsnio 3 daliai ir 11 bei 12 straipsniams. NCB užtikrina, kad šios atskaitomybės taisyklės padės gauti reikalaujamą statistinę informaciją ir tiksliai patikrinti, ar vykdomi IV priede nustatyti būtinieji perdavimo, tikslumo, sąvokų atitikties ir pataisymų standartai.
4 straipsnis
Savalaikiškumas
1. Jei NCB pagal 3 straipsnio 3 dalį nusprendžia, kad atskaitingieji agentai privalo teikti I, II ir III prieduose nurodytą statistinę informaciją ECB tiesiogiai, atskaitingieji agentai perduoda tokią informaciją ECB taip.
a)
duomenys, surinkti iš atskaitingųjų agentų, atrinktų pagal 2 straipsnio 2 dalį, ECB perduodami kartą per dieną, nuo 18 val. prekybos dieną iki 7 val. vidurio Europos laiku (CET) pirmą TARGET2 atsiskaitymo dieną, einančią po prekybos dienos.
b)
duomenys, surinkti iš atskaitingųjų agentų, atrinktų pagal 2 straipsnio 3 ir 4 dalis, ECB perduodami kartą per dieną, nuo 18 val. prekybos dieną iki 13 val. vidurio Europos laiku (CET) pirmą TARGET2 atsiskaitymo dieną, einančią po prekybos dienos.
c)
duomenys, kuriems NCB taiko nukrypti leidžiančią nuostatą pagal 5 straipsnį, perduodami ECB kartą per savaitę, nuo 18 val. prekybos dieną iki 13 val. vidurio Europos laiku (CET) pirmą TARGET2 atsiskaitymo dieną, einančią po savaitės, apie kurią duomenys teikiami, pabaigos.
2. Bet kuriuo kitu atveju, nei nurodyta 1 dalyje, NCB kartą per dieną perduoda ECB pinigų rinkos statistinę informaciją, nurodyta I, II ir III prieduose, gautą iš atskaitingųjų agentų taip:
a)
duomenys, surinkti iš atskaitingųjų agentų, atrinktų pagal 2 straipsnio 2 dalį, ECB perduodami kartą per dieną, iki 7 val. vidurio Europos laiku (CET) pirmą TARGET2 atsiskaitymo dieną, einančią po prekybos dienos;
b)
duomenys, surinkti iš atskaitingųjų agentų, atrinktų pagal 2 straipsnio 3 ir 4 dalis, ECB perduodami kartą per dieną, iki 13 val. vidurio Europos laiku (CET) pirmą TARGET2 atsiskaitymo dieną, einančią po prekybos dienos;
c)
duomenys, surinkti iš papildomų atskaitingųjų agentų, atrinktų pagal 2 straipsnio 6 dalį, ECB perduodami kartą per dieną, iki 13 val. vidurio Europos laiku (CET) pirmą TARGET2 atsiskaitymo dieną, einančią po prekybos dienos, kartą per savaitę, iki 13 val. vidurio Europos laiku (CET) pirmą TARGET2 atsiskaitymo dieną, einančią po savaitės, apie kurią duomenys teikiami, pabaigos, arba kartą per mėnesį, iki 13 val. vidurio Europos laiku (CET) pirmą TARGET2 atsiskaitymo dieną, einančią po mėnesio, apie kurį duomenys teikiami, pabaigos. NCB priima sprendimą dėl duomenų teikimo dažnumo ir apie tai nedelsiant praneša ECB. NCB gali kartą per metus peržiūrėti šį duomenų teikimo dažnumą;
d)
duomenys, kuriems NCB taiko nukrypti leidžiančią nuostatą pagal 5 straipsnį, perduodami ECB kartą per savaitę, iki 13 val. vidurio Europos laiku (CET) pirmą TARGET2 atsiskaitymo dieną, einančią po savaitės, apie kurią duomenys teikiami, pabaigos.
3. NCB sprendžia, iki kada jiems reikia gauti duomenis iš atskaitingųjų agentų tam, kad laikytųsi jiems 2 dalyje nustatytų duomenų teikimo terminų, ir apie tai atitinkamai praneša atskaitingiesiems agentams.
4. Jei 1 ar 2 dalyje nurodytas terminas tenka TARGET2 nedarbo dienai, terminas pratęsiamas iki kitos TARGET2 darbo dienai, skelbiamos ECB interneto svetainėje.
5 straipsnis
Nukrypti leidžianti nuostata
Atrinkus atskaitinguosius agentus pagal 2 straipsnio 3 ar 4 dalį, NCB gali nuspręsti, kad atskaitingieji agentai gali perduoti dienos pinigų rinkos statistiką NCB kartą per savaitę iki 13 val. vidurio Europos laiku (CET) pirmą TARGET2 atsiskaitymo dieną, einančią po savaitės, kurios duomenys teikiami, pabaigos, jei dėl veiklos priežasčių jie negali laikytis dienos duomenų teikimo dažnumo reikalavimo. ECB gali nustatyti NCB nukrypti leidžiančios nuostatos taikymo sąlygas.
6 straipsnis
Susijungimas, skaidymasis, reorganizavimas ir nemokumas
1. Jeigu susijungimas, skaidymasis, atsiskyrimas ar bet koks kitas reorganizavimas gali padaryti poveikį atskaitingojo agento statistinių įsipareigojimų vykdymui, viešai paskelbus apie ketinimą įvykdyti tokią operaciją ir pagrįstu laiku iki jos įvykdymo atitinkamas atskaitingasis agentas informuoja ECB ir atitinkamą NCB apie planuojamas procedūras šiame reglamente nustatytiems statistinės atskaitomybės reikalavimams įvykdyti. Atskaitingasis agentas apie tokią operaciją per 14 dienų nuo jos užbaigimo taip pat praneša ECB ir atitinkamam NCB.
2. Jei atskaitingasis agentas susijungia su kitu subjektu įsigijimo būdu, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2011/35/ES (12) ir vienas iš susijungime dalyvaujančių subjektų buvo atskaitingasis agentas, susijungęs subjektas toliau teikia duomenis pagal šį reglamentą.
3. Jei atskaitingasis agentas susijungia su kitu subjektu, kai įsteigiama nauja bendrovė, kaip apibrėžta Direktyvoje 2011/35/ES, ir vienas iš susijungime dalyvaujančių subjektų buvo atskaitingasis agentas, naujas subjektas toliau teikia duomenis pagal šį reglamentą, jei jis atitinka atskaitingojo agento apibrėžtį.
4. Jei atskaitingasis agentas išskaidomas į du ar daugiau subjektų, kai įsigyjama ar įsteigiama nauja bendrovė, kaip apibrėžta Šeštojoje Tarybos direktyvoje 82/891/EEB (13), ir vienas iš naujų subjektų yra atskaitingasis agentas, naujas subjektas teikia duomenis pagal šį reglamentą. Skaidymasis apima ir atsiskyrimo operaciją, kuria atskaitingasis agentas perduoda visą savo turtą ir įsipareigojimus ar jų dalį naujai bendrovei mainais už naujos bendrovės akcijas.
5. Jei atskaitingasis agentas tampa nemokiu, praranda savo bankinės veiklos licenciją ar kitaip nutraukia bankinę veiklą, ir tai patvirtina kompetentinga priežiūros institucija, jis nebeprivalo teikti duomenų pagal šį reglamentą.
6. 5 dalies tikslais atskaitingasis agentas laikomas nemokiu, esant vienai ar daugiau iš šių aplinkybių:
a)
jis perleidžia visą savo turtą kreditoriams arba siekdamas sudaryti restruktūrizavimo sutartį, restruktūrizavimo susitarimą ar taikos sutartį su kreditoriais;
b)
jis raštu prisipažįsta nepajėgiu sumokėti skolas suėjus jų grąžinimo terminui;
c)
jis kreipiasi dėl, sutina ar pritaria bet kokio patikėtinio, bankroto administratoriaus, bankroto procedūros administratoriaus, likvidatoriaus ar analogiško pareigūno paskyrimui jam, visam jo turtui ar esminei jo turto daliai;
d)
teismui ar kitai kompetentingai įstaigai ar institucijai pateikiamas prašymas dėl jo nemokumo (išskyrus atvejus, kai kreipiasi atitiktinė šalis dėl atskaitingojo agento įsipareigojimų to atitiktinės šalies atžvilgiu);
e)
jis bankrutuoja ar tampa nemokus (ar jam iškeliama analogiška procedūra), arba jis ar bet kokia valstybės institucija, kitas subjektas ar asmuo kreipiasi dėl jo restruktūrizavimo, taikos sutarties, jo skolų restruktūrizavimo, administravimo, likvidavimo, likvidavimo ar panašių priemonių pagal bet kokius šiuo metu ar ateityje galiosiančius įstatymus ar kitus teisės aktus, jei tokio prašymo nagrinėjimas (išskyrus prašymą dėl likvidavimo ar bet kokios analogiškos procedūros, kuriai 30 dienų laikotarpis netaikomas) nėra sustabdytas ar prašymas nėra atmestas per 30 dienų nuo jo pateikimo;
f)
jam, visam jo turtui ar esminei jo turto daliai paskiriamas patikėtinis, bankroto administratorius, bankroto procedūros administratorius, likvidatorius ar analogiškas pareigūnas; arba
g)
įvyksta jo kreditorių susirinkimas, siekiant apsvarstyti savanorišką restruktūrizavimo susitarimą (ar bet kokį analogišką procedūrą).
7 straipsnis
Konfidencialumo nuostatos
1. ECB ir NCB, pagal šį reglamentą gaunantys ir tvarkydami duomenis, kuriuose yra konfidencialios informacijos, įskaitant dalijimąsi tokiais duomenimis su kitais euro zonos NCB, taiko konfidencialios statistinės informacijos apsaugos ir naudojimo standartus, nustatytus Reglamento (EB) Nr. 2533/98 8 ir 8c straipsniuose.
2. Laikantis 1 dalies, bet kokia konfidenciali informacija, patenkanti į ECB ar NCB pagal šį reglamentą surinktus duomenis, neperduodama bet kokioms institucijoms ar trečiosios šalims ir ja kitaip nesidalijama su jomis, išskyrus ECB ir euro zonos NCB, išskyrus atvejus, kai atskaitingasis agentas iš anksto suteikia ECB ar atitinkamam NCB savo tiesioginį rašytinį sutikimą, o ECB ar atitinkamas NCB, kai taikoma, su tokiu atskaitinguoju agentu pasirašo atitinkamą konfidencialumo sutartį.
8 straipsnis
Tikrinimas ir privalomas rinkimas
ECB ir atitinkamai NCB turi teisę tikrinti ir prireikus rinkti privalomą informaciją, kurią atskaitingieji agentai teikia laikydamiesi statistinės atskaitomybės reikalavimų, nustatytų šio reglamento 3 straipsnyje ir I, II ir III prieduose. Konkrečiai, ši teisė gali būtu įgyvendinama tada, kai atskaitingasis agentas nevykdo IV priede nustatytų perdavimo, tikslumo, sąvokų atitikties ar pataisymų standartų. Taip pat taikomas Reglamento (EB) Nr. 2533/98 6 straipsnis.
9 straipsnis
Supaprastinta dalinių pakeitimų procedūra
Atsižvelgdama į ECBS Statistikos komiteto nuomonę, ECB Vykdomoji valdyba turi teisę daryti dalinius techninius šio reglamento priedų pakeitimus, jeigu jie nepakeičia pagrindinės sąvokų sistemos ir neapsunkina atskaitingųjų agentų duomenų teikimo naštos. Apie tokius dalinius pakeitimus Vykdomoji valdyba nedelsiant praneša Valdančiajai tarybai.
10 straipsnis
Pirmasis duomenų teikimas
1. Atskaitingieji agentai, parinkti pagal 2 straipsnio 2 dalį, duomenis pirmą kartą pateikia pagal šį reglamentą, laikantis 12 straipsnyje nurodytų pereinamojo laikotarpio nuostatų, nuo 2016 m. balandžio 1 d. duomenų.
2. Atskaitingieji agentai, parinkti pagal 2 straipsnio 3 ir 4 dalis, duomenis pirmą kartą pateikia pagal šį reglamentą ECB ar atitinkamo NCB atskaitingajam agentui pagal 2 straipsnio 5 dalį nurodytą dieną, ir bet kokiu atveju ne anksčiau kaip po 12 mėnesių nuo Valdančiosios tarybos sprendimo pagal 2 straipsnio 3 ar 4 dalį priėmimo dienos.
3. Be to, kai reprezentatyvūs atskaitingieji agentai parenkami pagal 2 straipsnio 4 dalį, reprezentatyvus atskaitingasis agentas gali raštu prašyti ECB ar atitinkamo NCB laikinai atidėti pirmąjį duomenų teikimo terminą, nurodydami tokio delsimo priežastis. Patenkinus prašymą, šį terminą galima atidėti iki šešių mėnesių, su galimybe vėliau dar kartą jį pratęsti iki šešių mėnesių. ECB ar atitinkamas NCB gali sutikti atidėti pirmąjį duomenų teikimo terminą pareiškėjui, reprezentatyviam atskaitingajam agentui, jei mano, kad toks delsimas yra pagrįstas. Be to, jei reprezentatyvus atskaitingasis agentas neturi teiktinų duomenų arba turi tik duomenis, kurių ECB ir NCB nelaiko reprezentatyviais pirmąją duomenų teikimo dieną, NCB gali šiam atskaitingajam agentui netaikyti pirmojo duomenų teikimo termino. Tokią išimtį gali suteikti tik NCB, veikdamas kartu su ECB, jei ECB ir NCB laiko prašymą pagrįstu, ir tai nekelia grėsmės teikiamų duomenų imties reprezentatyvumui.
4. PFĮ, parinkti kaip papildomi atskaitingieji agentai pagal 2 straipsnio 6 dalį, duomenis pirmą kartą pateikia pagal šį reglamentą NCB papildomam atskaitingajam agentui pagal 2 straipsnio 6 dalį nurodytą dieną.
11 straipsnis
Periodinės peržiūros sąlyga
ECB peržiūri šio reglamento veikimą praėjus 12 mėnesių nuo pirmojo duomenų pateikimo ir pateikia apie tai ataskaitą. Vadovaudamasis ataskaitoje pateiktomis rekomendacijomis, ECB gali padidinti arba sumažinti atskaitingųjų agentų skaičių ir (arba) statistinės atskaitomybės reikalavimus. Po šios pirminės peržiūros, reguliarus faktinės atskaitingosios visumos atnaujinimas vykdomas kas antri metai.
12 straipsnis
Pereinamojo laikotarpio nuostata
Nuo 2016 m. balandžio 1 d. iki 2016 m. liepos 1 d. atskaitingiesiems agentams leidžiama teikti pinigų rinkos statistiką ECB arba atitinkamam NCB už kai kurias, bet ne už visas atitinkamas dienas. ECB arba atitinkamas NCB gali nurodyti dienas, už kurias reikalaujama teikti duomenis.
13 straipsnis
Baigiamosios nuostatos
Šis reglamentas įsigalioja 2015 m. sausio 1 d.
Šis reglamentas pagal Sutartis privalomas visas ir tiesiogiai taikomas valstybėse narėse.
Priimta Frankfurte prie Maino 2014 m. lapkričio 26 d.