PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 923/2012
ze dne 26. září 2012,
kterým se stanoví společná pravidla létání a provozní předpisy týkající se služeb a postupů v oblasti letecké navigace a kterým se mění prováděcí nařízení (ES) č. 1035/2011 a nařízení (ES) č. 1265/2007, (ES) č. 1794/2006, (ES) č. 730/2006, (ES) č. 1033/2006 a (EU) č. 255/2010
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 551/2004 ze dne 10. března 2004 o organizaci a užívání vzdušného prostoru v jednotném evropském nebi (nařízení o vzdušném prostoru) (1), a zejména na čl. 4 písm. a) a b) uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 ze dne 20. února 2008 o společných pravidlech v oblasti civilního letectví a o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost letectví (2) (základní nařízení agentury EASA), a zejména na články 8 a 8b a přílohu Vb uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle nařízení (ES) č. 551/2004 a nařízení (ES) č. 216/2008 se požaduje, aby Komise přijala prováděcí pravidla, jejichž cílem bude přijmout příslušná ustanovení týkající se pravidel létání založených na normách a doporučených postupech Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO) a harmonizovat uplatňování klasifikace vzdušného prostoru podle ICAO, aby se zajistilo plynulé poskytování bezpečných a účinných služeb letového provozu v rámci jednotného evropského nebe.
(2)
Agentuře Eurocontrol bylo v souladu s čl. 8 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (3), uloženo, aby byla Komisi nápomocna při vypracování prováděcích pravidel, jež stanoví příslušná ustanovení pravidel létání založených na normách a doporučených postupech ICAO a harmonizují uplatňování klasifikace vzdušného prostoru zavedené organizací ICAO.
(3)
V souladu s čl. 1 odst. 3 a článkem 13 nařízení (ES) č. 549/2004 a článkem 2 nařízení (ES) č. 216/2008 by iniciativa jednotného evropského nebe měla členským státům napomoci při plnění jejich závazků podle Chicagské úmluvy o mezinárodním civilním letectví z roku 1944 (dále jen „Chicagská úmluva“) tím, že poskytne společný výklad a jednotné provádění.
(4)
Cílem nařízení (ES) č. 551/2004 je podpořit v rámci společné dopravní politiky koncepci integrovanějšího provozního vzdušného prostoru a stanovit společné postupy navrhování, plánování a uspořádání a zároveň zajistit účinný a bezpečný výkon uspořádání letového provozu. Tento cíl je zvlášť důležitý pro rychlé zavádění funkčních bloků vzdušného prostoru v jednotném evropském nebi.
(5)
Výsledek práce společné skupiny vytvořené Komisí, agenturou Eurocontrol a organizací ICAO, která zmapovala vnitrostátní rozdíly oznámené členskými státy oproti normám ICAO týkajícím se pravidel létání a s nimi souvisejících ustanovení o poskytování letových navigačních služeb, potvrzuje potřebu normalizace společných pravidel a rozdílů s ohledem na jednotné evropské nebe.
(6)
Pro zajištění bezpečné, účinné a plynulé mezinárodní letecké dopravy a na podporu vytváření funkčních bloků vzdušného prostoru je třeba, aby se všichni účastníci jednotného evropského nebe řídili společným souborem pravidel. Klíčovým faktorem, který umožní bezpečný přeshraniční provoz, je vytvoření transparentního regulačního systému, jehož účastníkům lze poskytnout právní jistotu a předvídatelnost. Za tímto účelem je potřeba zavést normalizovaná pravidla létání a s nimi související ustanovení týkající se služeb a postupů v oblasti letecké navigace a případně je doplnit poradenským materiálem a/nebo přijatelnými způsoby průkazu.
(7)
Pro dosažení těchto cílů by členské státy měly v oblastech, na které se vztahují právní předpisy Unie, oznamovat ICAO pouze společně dohodnuté evropské rozdíly. Zjišťování a sledování těchto rozdílů by mělo být trvalým procesem.
(8)
Členské státy, které přijaly dodatečná ustanovení doplňující normy ICAO, by měly tato ustanovení i nadále používat, dokud nebudou přijata příslušná ustanovení Unie, pokud jsou taková dodatečná ustanovení i nadále považována za nezbytná a pokud nejsou v rozporu s Chicagskou úmluvou nebo s platnými právními předpisy Unie.
(9)
Uplatněním tohoto nařízení by neměly být dotčeny závazky a práva členských států na volném moři podle článku 12 Chicagské úmluvy, a zejména podle přílohy 2 Chicagské úmluvy, jakož i závazky členských států a Unie podle Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu a závazky členských států podle Úmluvy o mezinárodních pravidlech pro zabránění srážkám na moři z roku 1972.
(10)
V souladu s čl. 1 odst. 2 rámcového nařízení (ES) č. 549/2004 se regulační rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe netýká vojenského provozu a vojenského výcviku.
(11)
Toto nařízení se rovněž netýká stávajícího procesu novelizace norem a doporučených postupů ICAO prováděných v rámci Chicagské úmluvy.
(12)
Rozšíření pravomocí agentury EASA na otázky bezpečnosti uspořádání letového provozu vyžaduje zajištění souladu mezi prováděcími pravidly vyvíjenými podle nařízení (ES) č. 551/2004 a (ES) č. 216/2008.
(13)
V zájmu zajištění souladu mezi provedením ustanovení přílohy 2 Chicagské úmluvy, stanovených v tomto nařízení, a budoucích ustanovení, jež vyplynou z ostatních příloh Chicagské úmluvy a budou zahrnuta do příštích fází práce a rovněž do provádění budoucích pravidel Unie, by měla být podle potřeby revidována původní ustanovení.
(14)
Podle potřeby by měly být ostatní právní předpisy Unie aktualizovány tak, aby odkazovaly na toto nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti nařízení
1. Cílem tohoto nařízení je stanovit společná pravidla létání a provozní předpisy týkající se služeb a postupů v oblasti letecké navigace, které jsou použitelné pro všeobecný letový provoz v rámci nařízení (ES) č. 551/2004.
2. Toto nařízení se vztahuje zejména na uživatele vzdušného prostoru a na letadla provozovaná v rámci všeobecného letového provozu:
a)
provádějící lety do Unie, v rámci Unie a z Unie;
b)
se značkami státní příslušnosti a poznávacími značkami členského státu Unie a provádějící lety v jakémkoli vzdušném prostoru v rozsahu, který není v rozporu s pravidly zveřejněnými zemí, která má pravomoc nad přelétávaným územím.
3. Toto nařízení se vztahuje také na příslušné úřady členských států, na poskytovatele letových navigačních služeb a na příslušný pozemní personál podílející se na provozu letadel.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí následující definice:
1.
„přesností“ se rozumí stupeň shody mezi předpokládanou nebo měřenou hodnotou a hodnotou skutečnou;
2.
„ADS-C dohodou“ se rozumí plán hlášení, který stanoví podmínky hlášení údajů ADS-C (tj. údaje požadované stanovištěm letových provozních služeb a četnost hlášení ADS-C, která musí být dohodnuta před použitím ADS-C při poskytování letových provozních služeb);
3.
„poradním vzdušným prostorem“ se rozumí vzdušný prostor stanovených rozměrů nebo označená trať, kde je dostupná letová poradní služba;
4.
„poradní tratí“ se rozumí stanovená trať, kde je dostupná letová poradní služba;
5.
„akrobatickým letem“ se rozumí úmyslně prováděné manévry s letadlem za letu, zahrnující náhlé změny polohy, neobvyklé polohy nebo neobvyklé změny rychlosti, které nejsou nutné pro normální let nebo pro výcvik za účelem získání osvědčení nebo kvalifikací jiných než kvalifikace pro akrobacii;
6.
„letištěm“ se rozumí jakákoli vymezená plocha (včetně všech budov, zařízení a vybavení) na zemi nebo na vodě nebo na pevné konstrukci, pevné konstrukci na moři nebo na plovoucí konstrukci, která je zcela nebo zčásti určena pro přílety, odlety a pozemní pohyby letadel;
7.
„letištní službou řízení“ se rozumí služba řízení letového provozu pro letištní provoz;
8.
„letištní řídící věží“ se rozumí stanoviště určené k poskytování služby řízení letového provozu pro letištní provoz;
9.
„letištním provozem“ se rozumí veškerý provoz na provozní ploše letiště a všechna letadla letící v blízkosti letiště. Letadlo je v blízkosti letiště, mimo jiné když vstupuje do letištního okruhu nebo jej opouští;
10.
„letištním okruhem“ se rozumí vymezená dráha, kterou má letadlo letící v blízkosti letiště dodržovat;
11.
„letištní provozní zónou“ se rozumí vzdušný prostor stanovených rozměrů, který slouží k ochraně letištního provozu;
12.
„leteckými pracemi“ se rozumí provoz letadla, při kterém se letadlo používá pro zvláštní služby jako pro zemědělství, stavebnictví, snímkování, zeměměřičství, pozorování a hlídkování, pátrání a záchranu, leteckou reklamu atd.;
13.
„leteckou informační příručkou (AIP)“ se rozumí příručka vydaná státem nebo pověřenou organizací, obsahující letecké informace trvalého charakteru, nezbytné pro letecký provoz;
14.
„leteckou pohyblivou službou“ se rozumí pohyblivá služba mezi leteckými a letadlovými stanicemi nebo mezi letadlovými stanicemi navzájem, jíž se mohou účastnit i stanice záchranných plavidel; do této služby mohou být zapojeny i stanice tísňových polohových majáků na stanovených tísňových a nouzových kmitočtech;
15.
„leteckou stanicí“ se rozumí pozemní stanice letecké pohyblivé služby. V některých případech může být letecká stanice umístěna například na palubě lodi nebo na umělé plošině na moři;
16.
„letounem“ se rozumí letadlo těžší než vzduch s pohonem, vyvozující vztlak za letu hlavně z aerodynamických sil na plochách, které za daných podmínek letu zůstávají vůči letadlu nepohyblivé;
17.
„palubním protisrážkovým systémem (ACAS)“ se rozumí palubní systém založený na signálech odpovídače sekundárního přehledového radaru (SSR), který pracuje nezávisle na pozemním zařízení a poskytuje pilotovi upozornění na možné nebezpečí střetu letadel, která jsou vybavena odpovídači SSR;
18.
„letadlem“ se rozumí zařízení schopné vyvozovat síly nesoucí jej v atmosféře z reakcí vzduchu, které nejsou reakcemi vůči zemskému povrchu;
19.
„adresou letadla“ se rozumí jedinečná kombinace 24 bitů, použitelná pro přidělení letadlu za účelem spojení letadlo - země, navigace a přehledu o provozu;
20.
„pozorováním z letadla“ se rozumí vyhodnocení jednoho nebo více meteorologických prvků provedené z letadla za letu;
21.
„informací AIRMET“ se rozumí informace vydaná meteorologickou výstražnou službou týkající se výskytu nebo očekávaného výskytu určitých meteorologických jevů na trati, které mohou ovlivnit bezpečnost letového provozu v nízkých hladinách a které nebyly uvedeny v předpovědi, vydané pro lety v nízkých hladinách v dané letové informační oblasti nebo její části;
22.
„spojením letadlo - země“ se rozumí obousměrná komunikace mezi letadly a stanicemi nebo místy na povrchu země;
23.
„řídicí radiovou stanicí letadlo - země“ se rozumí letecká telekomunikační stanice, která primárně odpovídá za organizaci spojení týkajících se provozu a řízení letadel v daném prostoru;
24.
„hlášením z letadla“ se rozumí hlášení z letadla za letu sestavené ve shodě s požadavky na hlášení polohy a na provozní nebo meteorologická hlášení;
25.
„pojížděním za letu“ se rozumí pohyby vrtulníků/VTOL nad povrchem letiště při působení přízemního efektu při rychlostech obvykle nižších než 37 km/h (20 kt);
26.
„letovým provozem“ se rozumí všechna letadla za letu nebo pohybující se na provozní ploše letiště;
27.
„letovou poradní službou“ se rozumí služba poskytovaná v letovém poradním vzdušném prostoru k zajištění rozstupů, pokud je to proveditelné, mezi letadly, která letí podle letových plánů IFR;
28.
„letovým povolením“ se rozumí oprávnění vydané letadlu postupovat podle podmínek určených stanovištěm řízení letového provozu;
29.
„instrukcí řízení letového provozu“ se rozumí příkazy vydávané řízením letového provozu za účelem požádání pilota, aby provedl určitou činnost;
30.
„službou řízení letového provozu“ se rozumí služba poskytovaná za účelem:
a)
zabránění střetu:
1)
mezi letadly a
2)
mezi letadlem a překážkami na provozní ploše a
b)
urychlení a zachování řádného toku letového provozu;
31.
„stanoviště řízení letového provozu“ je obecný pojem, kterým se označuje podle potřeby oblastní středisko řízení, přibližovací stanoviště řízení nebo letištní řídící věž;
32.
„letovou provozní službou (ATS)“ se rozumí výraz zahrnující letovou informační službu, pohotovostní službu, letovou poradní službu a službu řízení letového provozu (oblastní službu řízení, přibližovací službu řízení nebo letištní službu řízení);
33.
„vzdušnými prostory letových provozních služeb“ se rozumí abecedně označené vzdušné prostory stanovených rozměrů, uvnitř kterých mohou být prováděny určité druhy letů a pro které jsou vymezeny letové provozní služby a pravidla provozu;
34.
„ohlašovnou letových provozních služeb“ se rozumí stanoviště zřízené k přijímání hlášení týkajících se letových provozních služeb a letových plánů předkládaných před odletem;
35.
„stanoviště letových provozních služeb“ je obecný pojem, kterým se označuje podle potřeby stanoviště řízení letového provozu, letové informační středisko, stanoviště poskytující letištní letovou informační službu nebo ohlašovna letových provozních služeb;
36.
„letovou cestou“ se rozumí řízená oblast nebo její část, zřízená ve formě koridoru, vybavená radionavigačními zařízeními;
37.
„pohotovostní službou“ se rozumí služba poskytovaná za účelem vyrozumívání příslušných organizací o letadlech, kterým se má poskytnout pátrací a záchranná služba, a asistence těmto organizacím podle potřeby;
38.
„náhradním letištěm“ se rozumí letiště, na které letadlo může pokračovat, když přistání na letišti zamýšleného přistání nebo pokračování v letu na toto letiště není možné nebo žádoucí. Mezi náhradní letiště patří následující:
a)
„náhradní letiště při vzletu“, jímž se rozumí letiště, na kterém může letadlo přistát, je-li to nezbytné krátce po vzletu, kdy není možné použít letiště vzletu;
b)
„náhradní letiště na trati“, jímž se rozumí letiště, na kterém letadlo bude moci přistát, jestliže se na trati dostane do mimořádné nebo nouzové situace;
c)
„náhradní letiště na trati ETOPS“, jímž se rozumí vhodné a přiměřené náhradní letiště, na kterém může letoun přistát po zjištění selhání pohonné jednotky nebo jestliže se dostane v provozu na trati ETOPS do mimořádné nebo nouzové situace;
d)
„náhradní letiště určení“, jímž se rozumí náhradní letiště, na kterém bude letadlo moci přistát, jestliže přistání na letišti určení není možné nebo žádoucí;
39.
„nadmořskou výškou“ se rozumí vertikální vzdálenost hladiny, bodu nebo předmětu považovaného za bod měřená od střední hladiny moře (MSL);
40.
„přibližovací službou řízení“ se rozumí služba řízení letového provozu pro řízené lety přilétávajících a odlétávajících letadel;
41.
„přibližovacím stanovištěm řízení“ se rozumí stanoviště zřízené k poskytování služby řízení letového provozu řízeným letům letadel, přilétávajících na jedno nebo na více letišť nebo odlétávajících z nich;
42.
„odbavovací plochou“ se rozumí vymezená plocha, určená k umístění letadel pro nastupování a vystupování cestujících, pro nakládání a vykládání pošty nebo zboží, pro jejich plnění pohonnými hmotami a parkování nebo údržbě;
43.
„oblastním střediskem řízení (ACC)“ se rozumí stanoviště zřízené k poskytování služby řízení letového provozu řízeným letům v řízených oblastech spadajících pod jeho pravomoci;
44.
„oblastní službou řízení“ se rozumí služba řízení letového provozu pro řízené lety v řízených oblastech;
45.
„prostorovou navigací (RNAV)“ se rozumí způsob navigace, který umožňuje letadlu provést let po jakékoli požadované letové dráze v dosahu pozemního nebo kosmického navigačního zařízení nebo v rozsahu možnosti vlastního vybavení letadla nebo kombinací obojího;
46.
„tratí ATS“ se rozumí definovaná trať navržená k usměrňování toku letového provozu pro potřeby poskytování letových provozních služeb;
47.
„automatickým závislým přehledovým systémem - vysílání (ADS-B)“ se rozumí prostředek, kterým letadla, letištní mobilní prostředky a další objekty mohou automaticky vysílat nebo přijímat údaje, jako jsou identifikace, poloha a další, podle potřeby, ve vysílacím módu pomocí datového spoje;
48.
„automatickým závislým přehledovým systémem - kontrakt (ADS-C)“ se rozumí prostředek, kterým budou pomocí datového spoje vyměňovány položky ADS-C dohody mezi pozemním systémem a letadlem určující, za jakých podmínek by měla být zahájena hlášení ADS-C a jaké údaje by tato hlášení měla obsahovat;
49.
„automatickou informační službou koncové řízené oblasti (ATIS)“ se rozumí automatické poskytování platných pravidelných informací přilétávajícím a odlétávajícím letadlům nepřetržitě po dobu 24 hodin nebo v určeném časovém intervalu:
a)
„automatickou informační službou koncové řízené oblasti datovým spojem (D-ATIS)“ se rozumí poskytování ATIS prostřednictvím datového spoje;
b)
„automatickou hlasovou informační službou koncové řízené oblasti (hlasový ATIS)“ se rozumí poskytování ATIS prostřednictvím nepřetržitého a opakovaného hlasového rozhlasového vysílání;
50.
„výškou základny nejnižší význačné oblačné vrstvy“ se rozumí výška základny nejnižší vrstvy oblačnosti nad zemí nebo nad vodou pod 6 000 m (20 000 ft), pokrývající více než polovinu oblohy;
51.
„bodem přechodu“ se rozumí bod, ve kterém se od letadla letícího na úseku tratě ATS vyznačeném všesměrovým radiomajákem očekává, že změní navigační vedení letadla pomocí zařízení za letadlem na navigační vedení letadla pomocí nejbližšího všesměrového radiomajáku před letadlem;
52.
„mezí povolení“ se rozumí bod, ke kterému bylo letadlu uděleno letové povolení;
53.
„oblačností provozního významu“ se rozumí oblačnost s výškou základny oblačnosti pod 1 500 m (5 000 ft) nebo pod nejvyšší minimální sektorovou nadmořskou výškou podle toho, která z nich je větší, nebo oblačnost druhu cumulonimbus nebo věžovitý cumulus v jakékoli výšce;
54.
„kódem (SSR)“ se rozumí číslo přidělené konkrétnímu signálu odpovědi tvořenému více impulsy, vysílaném odpovídačem v módu A nebo v módu C;
55.
„příslušným úřadem“ se rozumí úřad určený členským státem jako odpovědný za zajištění shody s požadavky tohoto nařízení;
56.
„řízenou oblastí“ se rozumí řízený vzdušný prostor sahající nahoru od stanovené výšky nad zemí;
57.
„řízeným letištěm“ se rozumí letiště, na kterém je letištnímu provozu poskytována služba řízení letového provozu bez ohledu na to, zda existuje řízený okrsek, či nikoli;
58.
„řízeným vzdušným prostorem“ se rozumí vymezený vzdušný prostor, ve kterém se poskytuje služba řízení letového provozu v souladu s klasifikací vzdušného prostoru;
59.
„řízeným letem“ se rozumí jakýkoli let, který je předmětem letového povolení;
60.
„komunikací datovým spojem mezi řídícím a pilotem (CPDLC)“ se rozumí způsob spojení mezi řídícím a pilotem, používající datový spoj pro ATC komunikaci;
61.
„řízeným okrskem“ se rozumí řízený vzdušný prostor, sahající od povrchu země do stanovené výšky;
62.
„stoupáním v cestovním režimu“ se rozumí postup cestovního letu letounu, vedoucí k čistému přírůstku nadmořské výšky s úbytkem hmotnosti letounu;
63.
„cestovní hladinou“ se rozumí hladina dodržovaná letadlem během značné části letu;
64.
„platným letovým plánem (CPL)“ se rozumí letový plán zahrnující případné změny, k nimž došlo na základě později vydaných povolení;
65.
„nebezpečným prostorem“ se rozumí vzdušný prostor vymezených rozměrů, ve kterém mohou v určité době probíhat činnosti nebezpečné pro let letadla;
66.
„komunikací datovým spojem“ se rozumí forma spojení používaná pro výměnu zpráv prostřednictvím datového spoje;
67.
„daty/údaji“ se rozumí veličina nebo soubor veličin, které mohou sloužit jako základ pro výpočet dalších veličin;
68.
„následným povolením“ se rozumí povolení vydané letadlu stanovištěm řízení letového provozu, které v daném čase toto letadlo neřídí;
69.
„předpokládanou dobou letu“ se rozumí předpokládaná doba potřebná pro přelet od jednoho význačného bodu k druhému;
70.
„předpokládaným časem zahájení pojíždění“ se rozumí předpokládaný čas, ve kterém letadlo zahájí pohyb související s odletem;
71.
„předpokládaným časem příletu“ se rozumí pro lety IFR čas, ve kterém se předpokládá, že letadlo přiletí nad stanovený bod, který je vymezen ve vztahu k radionavigačním prostředkům a z kterého se předpokládá zahájení přiblížení podle přístrojů nebo - není-li bod vyznačen radionavigačním prostředkem pro dané letiště - čas příletu letadla nad letiště. Pro lety VFR je to čas, ve kterém se předpokládá, že letadlo přiletí nad letiště;
72.
„předpokládaným časem přiblížení“ se rozumí čas, ve kterém ATC očekává, že přilétávající letadlo po zdržení opustí vyčkávací fix k dokončení svého přiblížení na přistání. Skutečný čas opuštění vyčkávacího fixu závisí na povolení přiblížení;
73.
„podaným letovým plánem (FPL)“ se rozumí letový plán, tak jak je podán stanovišti ATS pilotem nebo určeným zástupcem bez následných změn;
74.
„členem letové posádky“ se rozumí člen posádky s průkazem způsobilosti, pověřený během doby letové služby povinnostmi nezbytnými pro provoz letadla;
75.
„letovým informačním střediskem“ se rozumí stanoviště zřízené k poskytování letové informační služby a pohotovostní služby;
76.
„letovou informační oblastí“ se rozumí vzdušný prostor stanovených rozměrů, v němž se poskytuje letová informační služba a pohotovostní služba;
77.
„letovou informační službou“ se rozumí služba poskytovaná za účelem podávání rad a informací k bezpečnému a účinnému provádění letů;
78.
„letovou hladinou (FL)“ se rozumí hladina konstantního atmosférického tlaku vztažená ke stanovenému údaji tlaku 1 013,2 hektopascalů, která je oddělená od ostatních takových hladin stanovenými tlakovými intervaly;
79.
„letovým plánem“ se rozumí předepsané informace vztahující se k zamýšlenému letu letadla nebo jeho části, poskytované stanovištím letových provozních služeb;
80.
„letovou dohledností“ se rozumí dohlednost dopředu z kabiny letadla za letu;
81.
„předpovědí“ se rozumí informace o očekávaných meteorologických podmínkách pro určitý čas nebo časový interval a pro určitou oblast nebo část vzdušného prostoru;
82.
„přízemní dohledností“ se rozumí dohlednost na letišti hlášená oprávněným pozorovatelem nebo automatickými systémy;
83.
„kurzem“ se rozumí směr, do něhož směřuje podélná osa letadla, vyjádřený ve stupních měřených od severu (zeměpisného, magnetického, kompasového nebo síťového);
84.
„výškou“ se rozumí vertikální vzdálenost hladiny, bodu nebo předmětu považovaného za bod, měřená od stanovené roviny;
85.
„vrtulníkem“ se rozumí letadlo těžší než vzduch schopné letu hlavně působením aerodynamických sil vznikajících na jednom nebo více poháněných rotorech, jejichž osy jsou v podstatě svislé;
86.
„vzdušným prostorem nad volným mořem“ se rozumí vzdušný prostor mimo pevninské území a teritoriální vody, definovaný v Úmluvě Organizace spojených národů o mořském právu (Montego Bay, 1982);
87.
„IFR“ je zkratka používaná k označení pravidel pro let podle přístrojů;
88.
„letem IFR“ se rozumí let prováděný v souladu s pravidly pro let podle přístrojů;
89.
„IMC“ je zkratka používaná k označení meteorologických podmínek pro let podle přístrojů;
90.
„postupem přiblížení podle přístrojů (IAP)“ se rozumí řada předem stanovených manévrů s orientací podle letových přístrojů, které zajišťují výškovou ochranu před překážkami při letu od fixu počátečního přiblížení nebo případně od počátku stanovené příletové tratě k bodu, ze kterého může být provedeno přistání nebo, jestliže není možné dokončit přistání, do polohy, ve které se aplikují kritéria bezpečných výšek nad překážkami pro vyčkávání nebo při letu na trati. Postupy přiblížení podle přístrojů jsou klasifikovány takto:
a)
postupem nepřesného přístrojového přiblížení (NPA) se rozumí postup přiblížení podle přístrojů s využitím směrového vedení, ale bez využití vertikálního vedení;
b)
postupem přiblížení s vertikálním vedením (APV) se rozumí postup přiblížení podle přístrojů s využitím směrového a vertikálního vedení, který ale nesplňuje požadavky stanovené pro přesné přiblížení a přistání;
c)
postupem přesného přiblížení (PA) se rozumí postup přiblížení podle přístrojů s využitím přesného směrového a vertikálního vedení s minimy, jak je stanoveno kategorií provozu;
91.
„meteorologickými podmínkami pro let podle přístrojů (IMC)“ se rozumí meteorologické podmínky vyjádřené dohledností, vzdáleností od oblačnosti a výškou základny nejnižší význačné oblačné vrstvy, které jsou horší než předepsaná minima meteorologických podmínek pro let za viditelnosti;
92.
„přistávací plochou“ se rozumí část pohybové plochy, určená pro přistání nebo vzlety letadel;
93.
„hladinou“ se rozumí všeobecný výraz používaný k vyjádření vertikální polohy letadla znamenající buď výšku, nadmořskou výšku nebo letovou hladinu;
94.
„provozní plochou“ se rozumí část letiště určená pro vzlety, přistání a pojíždění letadel, s výjimkou odbavovacích ploch;
95.
„módem SSR“ se rozumí smluvený rozpoznávací znak vztažený k vymezeným funkcím dotazovacích signálů, vysílaných dotazovačem SSR. Příloha 10 dohody ICAO stanovuje 4 módy: A, C, S a intermód;
96.
„pohybovou plochou“ se rozumí část letiště určená pro vzlety, přistání a pojíždění letadel, sestávající z provozní plochy a odbavovací plochy (ploch);
97.
„nocí“ se rozumí doba mezi koncem občanského soumraku a začátkem občanského svítání. Občanský soumrak končí večer, když se střed slunečního disku nachází 6° pod horizontem, a občanské svítání začíná ráno, když je střed slunečního disku 6° pod horizontem;
98.
„překážkou“ se rozumí jakýkoli pevný (trvalý nebo dočasný) a mobilní objekt nebo jeho část, která:
a)
se nachází na ploše určené pro pozemní pohyby letadel nebo
b)
zasahuje nad stanovenou plochu určenou k ochraně letadel za letu nebo
c)
se nachází vně těchto stanovených ploch a byla vyhodnocena jako nebezpečná pro letecký provoz;
99.
„provozním místem“ se rozumí místo vybrané provozovatelem nebo velícím pilotem pro provedení přistání, vzletu nebo pro provoz s vrtulníkovým jeřábem;
100.
„velícím pilotem“ se rozumí pilot určený provozovatelem nebo, v případě všeobecného letectví, vlastníkem k velení a provedení bezpečného letu;
101.
„tlakovou nadmořskou výškou“ se rozumí atmosférický tlak vyjádřený nadmořskou výškou, která odpovídá tomuto tlaku ve standardní atmosféře, dle definice v části 1 přílohy 8 Chicagské úmluvy;
102.
„problematickým užíváním psychoaktivních látek“ se rozumí užívání jedné nebo více psychoaktivních látek leteckým personálem způsobem, který:
a)
představuje přímé nebezpečí pro daného uživatele nebo ohrožuje životy, zdraví nebo pohodu ostatních nebo
b)
způsobí či zhorší profesní, společenské, duševní nebo fyzické problémy nebo potíže;
103.
„zakázaným prostorem“ se rozumí vzdušný prostor vymezených rozměrů nad pevninou nebo nad teritoriálními vodami státu, ve kterém jsou lety letadel zakázány;
104.
„psychoaktivními látkami“ se rozumí alkohol, opioidy, kanabinoidy, sedativa a hypnotika, kokain, další psychostimulanty, halucinogeny a těkavá rozpouštědla; káva a tabák se mezi ně nezahrnují;
105.
„radarem“ se rozumí rádiové detekční zařízení, poskytující informace o vzdálenosti, azimutu a/nebo výšce objektů;
106.
„oblastí s povinným rádiovým spojením (RMZ)“ se rozumí vzdušný prostor stanovených rozměrů, ve kterém musí být letadlo vybaveno radiostanicí a provozovat ji;
107.
„radionavigační službou“ se rozumí služba poskytující informace pro vedení nebo údaje o poloze pro efektivní a bezpečný provoz letadel pomocí jednoho nebo více radionavigačních zařízení;
108.
„radiotelefonií“ se rozumí způsob radiového spojení určeného především pro výměnu informací hlasem;
109.
„stálým letovým plánem“ se rozumí letový plán, vztahující se k sérii často se opakujících, pravidelně prováděných jednotlivých letů, s totožnými základními charakteristikami, předávaný provozovatelem pro uchování a opakované použití stanovišti ATS;
110.
„hlásným bodem“ se rozumí stanovené zeměpisné místo, vzhledem k němuž se může hlásit poloha letadla;
111.
„omezeným prostorem“ se rozumí vzdušný prostor vymezených rozměrů nad pevninou nebo nad teritoriálními vodami státu, ve kterém je let letadla omezen v souladu se stanovenými podmínkami;
112.
„traťovým úsekem“ se rozumí trať nebo části trati, na které se obvykle létá bez mezipřistání;
113.
„dráhou“ se rozumí vymezená pravoúhlá plocha na pozemním letišti, upravená pro přistání a vzlety letadel;
114.
„vyčkávacím místem dráhy“ se rozumí stanovené místo určené k ochraně dráhy, překážkové plochy nebo kritického/citlivého ILS/MLS prostoru, ve kterém pojíždějící letadla a mobilní prostředky musí zastavit a vyčkávat, pokud jim není letištní řídící věží povoleno jinak;
115.
„dráhovou dohledností (RVR)“ se rozumí vzdálenost, na kterou může pilot letadla nacházejícího se na ose dráhy vidět denní dráhové značení nebo návěstidla ohraničující dráhu nebo vyznačující její osu;
116.
„osobami ovlivňující bezpečnost letu“ se rozumí osoby, které by mohly ohrozit bezpečnost letectví, jestliže neplní řádně své povinnosti a funkce, mimo jiné (ale nikoli výhradně) členové posádek, personál zajišťující údržbu letadel a řídící letového provozu;
117.
„kluzákem“ se rozumí letadlo těžší než vzduch, které je schopno letu působením aerodynamických sil na své nepohyblivé nosné plochy a jehož volný let není závislý na motoru, včetně závěsných kluzáků, padákových kluzáků a jiných srovnatelných letadel;
118.
„sekundárním přehledovým radarem (SSR)“ se rozumí systém přehledového radaru, který využívá vysílačů/přijímačů (dotazovačů) a odpovídačů;
119.
„informací SIGMET“ se rozumí informace vydaná meteorologickou výstražnou službou týkající se výskytu nebo očekávaného výskytu určených meteorologických jevů na trati, které mohou ovlivnit bezpečnost letového provozu;
120.
„signální plochou“ se rozumí plocha na letišti používaná k umisťování pozemních návěští;
121.
„význačným bodem“ se rozumí stanovené zeměpisné místo, používané k vyznačení tratě ATS nebo dráhy letu letadla a pro jiné navigační účely a účely ATS;
122.
„zvláštním letem VFR“ se rozumí let VFR, kterému vydala služba řízení letového provozu povolení k letu v řízeném okrsku v meteorologických podmínkách horších než VMC;
123.
„zbloudilým letadlem“ se rozumí letadlo, které se význačně odchýlilo od zamýšlené trati nebo které hlásí, že nezná svou polohu;
124.
„přehledovým radarem“ se rozumí radarové zařízení, používané k určování polohy letadla vzdáleností a azimutem;
125.
„pojížděním“ se rozumí pohyby letadel na povrchu letiště nebo provozního místa s použitím vlastní síly, s výjimkou vzletu a přistání;
126.
„pojezdovou dráhou“ se rozumí vymezený pás na pozemním letišti zřízený pro pojíždění letadel a určený ke spojení jedné části letiště s druhou; včetně:
a)
pojezdového pruhu, jímž se rozumí část odbavovací plochy určená jako pojezdová dráha a umožňující přístup letadel pouze k stáním;
b)
pojezdové dráhy na odbavovací ploše, kterou se rozumí část systému pojezdových drah, umístěná na odbavovací ploše, umožňující průjezd odbavovací plochou;
c)
pojezdové dráhy pro rychlé odbočení, kterou se rozumí pojezdová dráha napojující se na dráhu v ostrém úhlu a projektovaná tak, aby umožnila přistávajícím letadlům odbočit při vyšších rychlostech, než kterých dosahují na jiných výjezdech na pojezdové dráhy, a tím snížit na minimum dobu obsazení dráhy;
127.
„územím“ se rozumí pevnina a k ní přilehlé teritoriální vody spadající pod svrchovanost, suverenitu, ochranu nebo mandát dotyčného státu;
128.
„prahem dráhy“ se rozumí začátek té části dráhy, která je použitelná pro přistání;
129.
„celkovou předpokládanou dobou letu“ se rozumí
a)
pro lety IFR předpokládaná doba letu od vzletu do příletu nad stanovený bod vymezený ve vztahu k radionavigačnímu prostředku, z něhož se předpokládá zahájení postupu přiblížení podle přístrojů nebo, není-li bod vyznačen radionavigačním prostředkem na letišti určení, doba příletu nad letiště určení;
b)
pro lety VFR předpokládaná doba od vzletu do příletu nad letiště určení;
130.
„tratí“ se rozumí průmět dráhy letu letadla na povrch země, jehož směr se v kterémkoli bodě obvykle vyjadřuje ve stupních měřených od severu (zeměpisného, magnetického nebo síťového);
131.
„radou k vyhnutí se provozu“ se rozumí rada poskytnutá stanovištěm letových provozních služeb, určující manévry pomáhající pilotovi vyhnout se srážce;
132.
„informací o provozu“ se rozumí informace vydaná stanovištěm letových provozních služeb, kterou se pilot upozorňuje na jiný známý nebo pozorovaný letový provoz, který se může nacházet v blízkosti polohy letadla nebo jeho zamýšlené trati, a která má pilotovi pomoci vyhnout se srážce;
133.
„bodem předání řízení“ se rozumí určený bod, umístěný na letové dráze letadla, ve kterém se předává odpovědnost za poskytování služby řízení letového provozu letadlu z jednoho řídícího stanoviště nebo pracoviště na druhé;
134.
„převodní nadmořskou výškou“ se rozumí nadmořská výška, ve které nebo pod níž se vertikální poloha letadla řídí nadmořskými výškami;
135.
„převodní hladinou“ se rozumí nejnižší použitelná letová hladina nad převodní nadmořskou výškou;
136.
„oblastí s povinným odpovídačem (TMZ)“ se rozumí vzdušný prostor stanovených rozměrů, ve kterém je pro letadlo povinné vybavení odpovídači hlásícími tlakovou nadmořskou výšku a jejich provozování;
137.
„neidentifikovaným letadlem“ se rozumí letadlo, které bylo zpozorováno nebo bylo hlášeno, že letí v daném prostoru, ale jehož totožnost nebyla určena;
138.
„volným balonem bez pilota na palubě“ se rozumí nepoháněné letadlo bez pilota na palubě, lehčí než vzduch, ve volném letu;
139.
„VFR“ je zkratka používaná k označení pravidel pro let za viditelnosti;
140.
„letem VFR“ se rozumí let prováděný v souladu s pravidly pro let za viditelnosti;
141.
„dohledností“ se rozumí dohlednost pro letecké účely, která je definována jako větší z následujících dvou vzdáleností:
a)
největší vzdálenost, na kterou je možno spolehlivě vidět a rozeznat na světlém pozadí černý předmět vhodných rozměrů, umístěný u země;
b)
největší vzdálenost, na kterou je možno spolehlivě rozeznat na neosvětleném pozadí světla o svítivosti přibližně 1 000 cd;
142.
„meteorologickými podmínkami pro let za viditelnosti“ se rozumí meteorologické podmínky vyjádřené dohledností, vzdáleností od oblačnosti a výškou základny nejnižší význačné oblačné vrstvy, které jsou stejné nebo lepší než předepsaná minima;
143.
„VMC“ je zkratka používaná k označení meteorologických podmínek pro let za viditelnosti.
Článek 3
Dodržování
Členské státy zajistí dodržování společných pravidel a ustanovení stanovených v příloze tohoto nařízení, aniž jsou dotčena ustanovení o pružnosti obsažená v článku 14 nařízení (ES) č. 216/2008 a bezpečnostní opatření obsažená v článku 13 nařízení (ES) č. 549/2004.
Článek 4
Výjimky pro zvláštní provoz
1. Na žádost subjektů provádějících následující činnosti mohou příslušné úřady udělit těmto subjektům výjimky z konkrétních požadavků tohoto nařízení pro následující činnosti veřejného zájmu a pro výcvik nezbytný pro bezpečné provádění těchto činností:
a)
lety policejních a celních letadel;
b)
lety za účelem sledování dopravy a pronásledování;
c)
lety za účelem kontroly životního prostředí prováděné orgány veřejné správy nebo jimi pověřenými subjekty;
d)
pátrání a záchrana;
e)
lety související s poskytováním záchranné lékařské péče;
f)
evakuace;
g)
hašení požárů;
h)
výjimky požadované pro zajištění letů hlav států, ministrů a srovnatelných státních činitelů.
2. Příslušný úřad povolující tyto výjimky informuje agenturu EASA o povaze těchto výjimek nejpozději do dvou měsíců od jejich schválení.
3. Tímto článkem není dotčen článek 3 a článek může být použit v případech, kdy činnosti uvedené v článku 1 nemohou být prováděny jako operační letový provoz nebo kdyby jinak nemohly využít ustanovení o pružnosti obsažená v tomto nařízení.
Článek 5
Rozdíly
1. Po vstupu tohoto nařízení v platnost a nejpozději k datu jeho účinnosti členské státy:
a)
oficiálně oznámí organizaci ICAO, že veškeré dříve oznámené rozdíly oproti normám a doporučeným postupům ICAO, které jsou předmětem tohoto nařízení, se zrušují s výjimkou těch, které se týkají základních bezpečnostních a obranných zájmů členských států podle článku 13 nařízení (ES) č. 549/2004;
b)
oznámí organizaci ICAO společně dohodnuté rozdíly obsažené v dodatku k příloze tohoto nařízení.
2. V souladu s přílohou 15 Chicagské úmluvy zveřejní každý členský stát prostřednictvím své letecké informační příručky společně dohodnuté rozdíly oznámené organizaci ICAO v souladu s odst. 1 písm. b) tohoto článku, jakož i všechna ostatní ustanovení, jež si vyžádaly zájmy vzdušné obrany a bezpečnosti daného státu v souladu s odst. 1 písm. a) tohoto článku.
Článek 6
Sledování změn
1. Po vstupu tohoto nařízení v platnost Komise s podporou agentur Eurocontrol a EASA ustanoví trvalý proces s cílem:
a)
zajistit, aby byly sledovány a analyzovány všechny změny přijaté v rámci Chicagské úmluvy, které se dotýkají oblasti působnosti tohoto nařízení, a
b)
podle potřeby vypracovávat návrhy na provedení změn v příloze tohoto nařízení.
2. Ustanovení článku 5 tohoto nařízení týkající se zrušení a oznámení rozdílů a zveřejnění v leteckých informačních příručkách a ustanovení článku 7 týkající se změn přílohy se použijí podle vhodnosti.
Článek 7
Změny přílohy
1. Změny přílohy se provádějí v souladu s čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 549/2004.
2. Změny uvedené v odstavci 1 mohou zahrnovat mimo jiné i změny požadované pro zajištění souladu právních ustanovení při budoucím rozšiřování tohoto nařízení tak, aby obsahovalo příslušná ustanovení příloh a dokumentů ICAO jiných než přílohy 2, nebo změny vyplývající z aktualizací těchto samotných příloh a dokumentů ICAO nebo ze změn kterýchkoli příslušných nařízení Unie.
Článek 8
Přechodná a další opatření
1. Členské státy, které před vstupem tohoto nařízení v platnost přijaly dodatečná ustanovení doplňující normy ICAO, zajistí, aby tato dodatečná ustanovení byla v souladu s tímto nařízením.
2. Pro účely tohoto článku taková dodatečná ustanovení doplňující normu ICAO nepředstavují rozdíl oproti Chicagské úmluvě. Tato další opatření, jakož i veškeré další záležitosti, které toto nařízení ponechává na rozhodnutí příslušných úřadů, zveřejní členské státy prostřednictvím svých leteckých informačních příruček. Informují rovněž Komisi a agenturu EASA, a to nejpozději do dvou měsíců od vstupu tohoto nařízení v platnost nebo od přijetí těchto dodatečných ustanovení.
Článek 9
Požadavky na bezpečnost
1. Po vstupu tohoto nařízení v platnost, a aniž jsou dotčena ustanovení článku 7, členské státy v zájmu zachování nebo zvýšení stávající úrovně bezpečnosti zajistí, aby v rámci procesu řízení bezpečnosti zahrnujícího všechny a. s.pekty provádění tohoto nařízení bylo provedeno bezpečnostní posouzení plánu provádění, včetně identifikace nebezpečí, posouzení rizik a jejich zmírnění dříve, než dojde ke skutečným změnám dříve přijatých postupů. Takové zmírnění může zahrnovat použití článku 3.
Článek 10
Změny nařízení (ES) č. 730/2006, (ES) č. 1033/2006, (ES) č. 1794/2006, (ES) č. 1265/2007, (EU) č. 255/2010 a prováděcího nařízení (EU) č. 1035/2011
1. Nařízení (ES) č. 730/2006 se mění takto:
a)
Ustanovení čl. 2 odst. 3 a 4 se nahrazují tímto:
„3.
„IFR“ je zkratka používaná k označení pravidel pro let podle přístrojů;
4.
„VFR“ je zkratka používaná k označení pravidel pro let za viditelnosti“.
2. Nařízení (ES) č. 1033/2006 se mění takto:
a)
Ustanovení čl. 2 odst. 2 bodu 8 se nahrazuje tímto:
„8.
„IFR“ je zkratka používaná k označení pravidel pro let podle přístrojů;“.
b)
Ustanovení čl. 3 odst. 1 se nahrazuje tímto:
„1. Ustanovení uvedená v příloze se použijí na předkládání, přijímání a distribuci letových plánů na každý let, na který se vztahuje toto nařízení, a na všechny změny klíčové položky letového plánu v předletové fázi v souladu s tímto nařízením.“
c)
Nadpis a první bod přílohy se nahrazují tímto:
„Ustanovení uvedená v čl. 3 odst. 1
1.
Oddíl 4 prováděcího nařízení (EU) č. 923/2012 (4).
3. Nařízení (ES) č. 1794/2006 se mění takto:
a)
Ustanovení čl. 2 písm. c) a d) se nahrazuje tímto:
„c)
„IFR“ je zkratka používaná k označení pravidel pro let podle přístrojů;
d)
„VFR“ je zkratka používaná k označení pravidel pro let za viditelnosti;“.
4. Nařízení (ES) č. 1265/2007 se mění takto:
a)
Ustanovení čl. 2 odst. 5 se nahrazuje tímto:
„5.
„lety provozované podle pravidel pro lety za viditelnosti“ (lety VFR) se rozumí veškeré lety prováděné v souladu s pravidly pro let za viditelnosti;“.
5. Nařízení (EU) č. 255/2010 se mění takto:
a)
Ustanovení čl. 2 odst. 3 se nahrazuje tímto:
„3.
„IFR“ je zkratka používaná k označení pravidel pro let podle přístrojů;“.
6. Prováděcí nařízení (EU) č. 1035/2011 se mění takto:
a)
odkaz v příloze II bodě 4 písm. a) na „Přílohu 2 Pravidla létání, 10. vydání, červenec 2005“ se nahrazuje odkazem na „prováděcí nařízení (EU) č. 923/2012“;
b)
odkaz v příloze II bodě 4 písm. c) na „Přílohu 11 Letové provozní služby, 13. vydání, červenec 2001, včetně všech změn až po č. 47-B“ se mění doplněním textu „a případně prováděcí nařízení (EU) č. 923/2012“ na konec uvedené věty;
c)
odkaz v příloze III bodě 2 písm. b) na „Přílohu 11 Letové provozní služby, 13. vydání, červenec 2001, včetně všech změn až po č. 47-B;“ se mění doplněním textu „popřípadě prováděcí nařízení (EU) č. 923/2012“ na konec uvedené věty.
Článek 11
Vstup v platnost
1. Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po uveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení se použije od 4. prosince 2012.
2. Odchylně od odst. 1 druhého pododstavce se členské státy mohou rozhodnout, že až do 4. prosince 2014 nebudou ustanovení tohoto nařízení uplatňovat.
Využije-li některý členský stát této možnosti, oznámí Komisi a agentuře EASA v souladu s čl. 12 odst. 1 nařízení (ES) č. 549/2004 důvody této odchylky, její trvání, jakož i plánovaná opatření a příslušný časový harmonogram provedení tohoto nařízení.
Toto nařízení je závazné v celém svém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. září 2012.
KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 923/2012
2012 m. rugsėjo 26 d.
kuriuo nustatomos bendrosios skrydžių taisyklės ir veiklos nuostatos dėl oro navigacijos paslaugų ir procedūrų ir iš dalies keičiami Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1035/2011 ir reglamentai (EB) Nr. 1265/2007, (EB) Nr. 1794/2006, (EB) Nr. 730/2006, (EB) Nr. 1033/2006 ir (ES) Nr. 255/2010
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2004 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 551/2004 dėl bendro Europos dangaus oro erdvės organizavimo ir naudojimo (1) (Oro erdvės reglamentas), ypač į jo 4 straipsnio a ir b punktus,
atsižvelgdama į 2008 m. vasario 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 216/2008 dėl bendrųjų taisyklių civilinės aviacijos srityje ir įsteigiantį Europos aviacijos saugos agentūrą (2) (EASA pagrindinis reglamentas), ypač į jo 8 ir 8b straipsnius bei Vb priedą,
kadangi:
(1)
pagal Reglamentą (EB) Nr. 551/2004 ir Reglamentą (EB) Nr. 216/2008 Komisija privalo priimti įgyvendinimo taisykles, kad patvirtintų atitinkamas nuostatas dėl skrydžių taisyklių, grindžiamas Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos (ICAO) standartais ir rekomenduojama praktika, ir suvienodinti ICAO oro erdvės klasifikacijos taikymą, taip užtikrindama saugių ir efektyvių oro eismo paslaugų sklandų teikimą bendrame Europos danguje;
(2)
pagal 2004 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 549/2004, nustatančio bendro Europos dangaus sukūrimo pagrindą (3), 8 straipsnio 1 dalį Eurokontrolė įgaliota padėti Komisijai rengti įgyvendinimo taisykles, kuriose būtų nustatytos atitinkamos nuostatos dėl skrydžių taisyklių, grindžiamos ICAO standartais ir rekomenduojama praktika, ir suvienodinamas ICAO oro erdvės klasifikacijos taikymas;
(3)
pagal Reglamento (EB) Nr. 549/2004 1 straipsnio 3 dalį ir 13 straipsnį bei Reglamento (EB) Nr. 216/2008 2 straipsnį bendro Europos dangaus iniciatyva turėtų padėti valstybėms narėms įvykdyti savo įsipareigojimus pagal 1944 m. Čikagos konvenciją dėl tarptautinės civilinės aviacijos (toliau - Čikagos konvencija), nes užtikrintų bendrą aiškinimą ir įgyvendinimą;
(4)
Reglamento (EB) Nr. 551/2004 tikslas - padėti plėtoti geriau integruotos veiklos vykdymo poreikius atitinkančios oro erdvės koncepciją bendros transporto politikos kontekste ir nustatyti bendras suskirstymo, planavimo ir valdymo procedūras, kartu užtikrinant efektyvų ir saugų oro eismo valdymą. Šis tikslas yra ypač svarbus greitam funkcinių oro erdvės blokų įgyvendinimui bendrame Europos danguje;
(5)
atsižvelgiant į Komisijos, Eurokontrolės ir ICAO sudarytos bendros grupės darbo rezultatus, atskleidusius valstybių narių nurodytus nacionalinius skirtumus, susijusius su ICAO standartais, kuriais reglamentuojamos skrydžių taisyklės ir susijusios oro navigacijos paslaugų nuostatos, pasitvirtino poreikis standartizuoti bendras taisykles ir skirtumus, susijusius su bendru Europos dangumi;
(6)
siekiant užtikrinti saugų, efektyvų ir greitą tarptautinį oro eismą, taip pat paremti funkcinių oro erdvės blokų sukūrimą, visi bendro Europos dangaus dalyviai turėtų laikytis bendro taisyklių rinkinio. Be to, pagrindinis saugių tarptautinių operacijų garantas yra skaidrios reglamentavimo sistemos sukūrimas, kad dalyviams būtų užtikrintas teisinis saugumas ir nuspėjamumas. Šiuo tikslu reikėtų nustatyti standartizuotas skrydžių ir susijusių veiklos nuostatų taisykles, susijusias su oro navigacijos paslaugomis ir procedūromis, prireikus jas papildant rekomendacine medžiaga ir (arba) priimtinomis atitikties užtikrinimo priemonėmis;
(7)
minėtiems tikslams pasiekti valstybės narės turėtų ICAO pranešti tik apie bendrai suderintus europinius skirtumus tose srityse, kurioms taikoma Sąjungos teisė. Šie skirtumai turėtų būti nustatomi ir stebimi taikant nuolatinį procesą;
(8)
jeigu valstybės narės yra priėmusios papildomas nuostatas, kuriomis papildomas ICAO standartas, ir mano, kad šios nuostatos tebėra būtinos ir jeigu jos nesiskiria nuo Čikagos konvencijos ar galiojančios Sąjungos teisės nuostatų, jos gali toliau jas taikyti, kol jos nėra reglamentuotos atitinkamomis Sąjungos nuostatomis;
(9)
šis reglamentas turėtų būti taikomas nepažeidžiant valstybių narių įsipareigojimų ir teisių atviroje jūroje pagal Čikagos konvencijos 12 straipsnį ir visų pirma Čikagos konvencijos 2 priedą, taip pat valstybių narių ir Sąjungos įsipareigojimų pagal Jungtinių Tautų Jūrų teisės konvenciją ir valstybių narių įsipareigojimų pagal 1972 m. Konvenciją dėl tarptautinių taisyklių, padedančių išvengti susidūrimų jūroje;
(10)
pagal Reglamento (EB) Nr. 549/2004 (pagrindų reglamentas) 1 straipsnio 2 dalį bendro Europos dangaus sukūrimo reglamentavimo sistema neapima karinių operacijų ir mokymų;
(11)
šiame reglamente nereglamentuojamas esamas ICAO standartų ir rekomenduojamos praktikos pagal Čikagos konvenciją keitimo procesas;
(12)
kad EASA kompetencija būtų išplėsta ir apimtų oro eismo valdymo saugą, reikia nuosekliai pagal reglamentus (EB) Nr. 551/2004 ir (EB) Nr. 216/2008 rengti įgyvendinimo taisykles;
(13)
siekiant užtikrinti šiame reglamente išdėstytų Čikagos konvencijos 2 priedo nuostatų perkėlimo ir būsimų kitų Čikagos konvencijos priedų nuostatų, kurios bus įtrauktos į kitus darbo etapus, perkėlimo, taip pat būsimų Sąjungos taisyklių įgyvendinimo suderinamumą, prireikus pradines nuostatas reikėtų persvarstyti;
(14)
prireikus, siekiant pateikti nuorodas į šį reglamentą, reikėtų atnaujinti kitas Sąjungos teisės aktų nuostatas.
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Dalykas ir taikymo sritis
1. Šio reglamento tikslas - nustatyti bendrąsias skrydžių taisykles ir veiklos nuostatas dėl oro navigacijos paslaugų ir procedūrų, taikomas bendrajam oro eismui pagal Reglamentą (EB) Nr. 551/2004.
2. Šis reglamentas visų pirma taikomas oro erdvės naudotojams ir bendrojo oro eismo orlaiviams, jeigu jie:
a)
skrenda į Sąjungą, Sąjungoje arba iš jos;
b)
turi Sąjungos valstybės narės nacionalinius bei registracijos ženklus ir yra naudojami bet kurioje oro erdvėje, jeigu jie nepažeidžia valstybės, kurios jurisdikcijoje yra teritorija, virš kurios skrendama, paskelbtų taisyklių.
3. Šis reglamentas taip pat taikomas valstybių narių kompetentingoms institucijoms, oro navigacijos paslaugų teikėjams ir atitinkamam antžeminiam personalui, dalyvaujančiam orlaivių naudojimo veikloje.
2 straipsnis
Apibrėžtys
Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:
1.
tikslumas - apskaičiuotos arba išmatuotos vertės ir tikrosios vertės atitikties lygis;
2.
ADS-C sutartis - pranešimų perdavimo planas, kuriame nustatytos ADS-C duomenų perdavimo sąlygos (t. y. oro eismo paslaugų tarnybai reikalingi duomenys ir ADS-C pranešimų dažnis, dėl kurių turi būti sutarta prieš pradedant naudoti ADS-C sistemą oro eismo paslaugoms teikti);
3.
konsultacinė oro erdvė - nustatytojo dydžio oro erdvė arba nustatytasis maršrutas, kuriuose teikiamos konsultacinės oro eismo paslaugos;
4.
konsultacinis maršrutas - nustatytasis maršrutas, kuriame teikiamos konsultacinės oro eismo paslaugos;
5.
akrobatinis skrydis - apgalvotai atliekami, su staigiais orlaivio padėties erdvėje pokyčiais, neįprasta padėtimi erdvėje arba neįprastais greičio pokyčiais susiję orlaivio manevrai, kurie nebūtini per įprastą skrydį arba kurių nebūtina mokyti asmenis, norinčius gauti licencijas ar kitas nei akrobatinio skraidymo kvalifikacijas;
6.
aerodromas - bet kokia nustatyta sausumos ar vandens arba nejudančio, nejudančio jūroje esančio arba plūduriuojančio statinio zona (įskaitant visus pastatus, įrenginius ir techninę įrangą), kuri visa ar kurios dalis skirta naudoti orlaiviams atskristi, išskristi ir judėti paviršiumi;
7.
aerodromo skrydžių valdymo paslaugos - aerodromo eismui reikalingos skrydžių valdymo paslaugos;
8.
aerodromo skrydžių valdymo vadavietė - padalinys, teikiantis aerodromo eismui reikalingas skrydžių valdymo paslaugas;
9.
aerodromo eismas - visas eismas aerodromo manevravimo lauke ir visi netoli aerodromo skrendantys orlaiviai. Netoli aerodromo skrendantis orlaivis - tai, be kitų orlaivių, į aerodromo eismo ratą įskrendantis arba iš jo išskrendantis orlaivis;
10.
aerodromo eismo ratas - nustatyta skridimo trajektorija, kurios turi laikytis netoli aerodromo skrendantys orlaiviai;
11.
aerodromo eismo zona - nustatytojo dydžio oro erdvė aplink aerodromą, skirta aerodromo eismui apsaugoti;
12.
specialieji aviacijos darbai - orlaivio naudojimas specializuotoms paslaugoms teikti, pvz., žemės ūkio, statybų, fotografijos, aerofotografijos, stebėjimo ir patruliavimo, paieškos ir gelbėjimo, reklamos ore ir kt.;
13.
oro navigacijos informacinis rinkinys (AIP) - valstybės arba jos pavedimu leidžiamas leidinys, kuriame skelbiama oro navigacijai svarbi ilgalaikė oro navigacijos informacija;
14.
oreivystės judrioji radijo ryšio tarnyba - judrioji radijo ryšio tarnyba palaikyti ryšiui tarp oreivystės ir orlaivio radijo ryšio stočių arba tarp orlaivio radijo ryšio stočių, kurioms gali priklausyti ir gelbėjimo priemonių radijo ryšio stotys; nelaimės vietą žymintys radijo švyturiai, veikiantys nelaimės ir avarijos atvejams nustatytais radijo dažniais, taip pat gali būti priskiriami prie oreivystės judriosios radijo ryšio tarnybos;
15.
oreivystės radijo ryšio stotis - oreivystės judriosios radijo ryšio tarnybos sausumos stotis. Tam tikrais atvejais oreivystės radijo ryšio stotis gali būti, pvz., laive arba ant platformos jūroje;
16.
lėktuvas - jėgainės varomas sunkesnis už orą orlaivis, kurio keliamoji jėga skrendant atsiranda daugiausia dėl aerodinaminių reakcijų su paviršiais, kurie šiomis skrydžio sąlygomis išlieka nejudantys;
17.
susidūrimų ore vengimo sistema (ACAS) - nuo antžeminės įrangos nepriklausoma orlaivio sistema, kurios veikimas grindžiamas antrinio apžvalgos radaro (SSR) atsakiklių signalais ir kuri pilotui teikia duomenis dėl orlaivių, kuriuose įmontuoti SSR atsakikliai, konfliktinės situacijos galimybę;
18.
orlaivis - mašina, kuri atmosferoje laikosi dėl sąveikos su oru, bet ne dėl oro atoveikio nuo žemės paviršiaus;
19.
orlaivio adresas - unikalus 24 bitų derinys, kurį galima priskirti orlaiviui ir kuris naudojamas orlaivio ir antžeminių tarnybų ryšiui palaikyti, taip pat navigacijos ir apžvalgos tikslais;
20.
stebėjimas iš orlaivio - vieno ar kelių meteorologinių elementų įvertinimas iš skrendančio orlaivio;
21.
AIRMET informacija - meteorologijos biuro teikiama informacija apie nustatytus arba galimus meteorologinius reiškinius, galinčius pakenkti žemame lygyje vykdomų skrydžių saugai, maršrute, kuri dar neįtraukta į prognozę, pateiktą žemame lygyje atitinkamame skrydžių informacijos regione arba jo dalyje vykdomiems skrydžiams;
22.
orlaivio ir antžeminių tarnybų ryšys - abipusis ryšys tarp orlaivio ir žemės paviršiuje esančių stočių ar vietovių;
23.
orlaivio ir antžeminių tarnybų valdymo radijo stotis - aviacinio nuotolinio ryšio stotis, kurios svarbiausia paskirtis - palaikyti ryšį, susijusį su orlaivio naudojimu ir valdymu konkrečiame rajone;
24.
pranešimas iš oro - pranešimas iš skrendančio orlaivio, parengtas laikantis buvimo vietos, veiklos ir (arba) meteorologinės atskaitomybės reikalavimų;
25.
riedėjimas oru - sraigtasparnio arba orlaivio su vertikaliojo kilimo ir tūpimo funkcija (VTOL) judėjimas virš aerodromo paviršiaus; paprastai naudojamas žemės atoveikis, o antžeminis greitis yra mažesnis kaip 37 km/h (20 mazgų);
26.
oro eismas - visi skrendantys arba aerodromo manevravimo lauke esantys orlaiviai;
27.
konsultacinės oro eismo paslaugos - konsultacinėje oro erdvėje teikiamos paslaugos, siekiant, kiek įmanoma, užtikrinti pagal SPT skrydžių planus skrendančių orlaivių skirstymą;
28.
skrydžių valdymo tarnybos leidimas - leidimas orlaiviui atlikti veiksmus pagal skrydžių valdymo tarnybos nustatytas sąlygas;
29.
skrydžių valdymo tarnybos nurodymai - skrydžių valdymo tarnybos duodami nurodymai, kuriais iš piloto reikalaujama imtis tam tikrų veiksmų;
30.
skrydžių valdymo paslaugos - paslaugos, teikiamos siekiant:
a)
neleisti susidurti:
1.
orlaiviams; ir
2.
manevravimo lauke esantiems orlaiviams su kliūtimis; ir
b)
užtikrinti deramą oro eismo spartą ir palaikyti tvarkingą oro eismo srautą;
31.
skrydžių valdymo tarnyba - bendroji sąvoka, galinti reikšti rajono skrydžių valdymo vadavietę, prieigų skrydžių valdymo vadavietę arba aerodromo skrydžių valdymo vadavietę;
32.
oro eismo paslaugos - bendroji sąvoka, galinti reikšti skrydžių informacijos paslaugas, įspėjimo paslaugas, konsultacines oro eismo paslaugas, skrydžių valdymo paslaugas (rajono skrydžių valdymo paslaugas, prieigų skrydžių valdymo paslaugas arba aerodromo skrydžių valdymo paslaugas);
33.
oro eismo paslaugų oro erdvės - raidėmis pažymėtos nustatytojo dydžio oro erdvės, kuriose galimi konkretaus tipo skrydžiai ir kurioms yra nustatytos oro eismo paslaugos ir orlaivių naudojimo taisyklės;
34.
oro eismo paslaugų pranešimų tarnyba - padalinys, įsteigtas pranešimams apie oro eismo paslaugas ir skrydžių planus, pateiktus prieš išvykimą, priimti;
35.
oro eismo paslaugų tarnyba - bendroji sąvoka, galinti reikšti skrydžių valdymo tarnybą, skrydžių informacijos centrą, aerodromo skrydžių informacijos tarnybą arba oro eismo paslaugų pranešimų tarnybą;
36.
oro kelias - skrydžių valdymo rajonas arba jo dalis, nustatyta kaip koridorius;
37.
įspėjimo paslauga - paslauga, teikiama siekiant pranešti atitinkamoms organizacijoms apie orlaivius, kurių ieškoma ir kuriems reikalinga pagalba, ir prireikus padėti šioms organizacijoms;
38.
atsarginis aerodromas - aerodromas, į kurį orlaivis gali skristi, jei neįmanoma arba nepatartina tęsti skrydžio į paskirties aerodromą arba jame tūpti. Atsarginiai aerodromai:
a) atsarginis kilimo aerodromas- atsarginis aerodromas, kuriame orlaivis gali tūpti netrukus po kilimo, jeigu būtina ir jeigu neįmanoma pasinaudoti išskridimo aerodromu;
b) atsarginis maršruto aerodromas- atsarginis aerodromas, kuriame orlaivis galėtų tūpti, jeigu skrisdamas nustatytu maršrutu patektų į neįprastą ar avarinę padėtį;
c) atsarginis maršruto aerodromas, atliekant padidinto dviejų variklių nuotolio procedūrą (ETOPS)- pasiekiamas tinkamas atsarginis aerodromas, kuriame lėktuvas galėtų tūpti išjungęs vieną variklį arba jeigu susiklostytų kita nenumatyta arba avarinė padėtis atliekant ETOPS nustatytu skrydžio maršrutu;
d) atsarginis paskirties aerodromas- atsarginis aerodromas, į kurį orlaivis gali skristi, jeigu neįmanoma arba nepatartina tūpti paskirties aerodrome;
39.
absoliutusis aukštis - lygio, taško ar objekto, laikomo tašku, vertikalus nuotolis, išmatuotas nuo vidutinio jūros lygio (MSL);
40.
prieigų skrydžių valdymo paslaugos - skrydžių valdymo paslaugos, teikiamos valdomąja oro erdve atskrendantiems arba išskrendantiems orlaiviams;
41.
prieigų skrydžių valdymo vadavietė - tarnyba, teikianti prieigų skrydžių valdymo paslaugas atskrendantiems į vieną ar daugiau aerodromų arba iš jų išskrendantiems orlaiviams;
42.
peronas - orlaiviams skirtas nustatytasis plotas, kuriame įlaipinami arba išlaipinami keleiviai, pakraunamas arba iškraunamas paštas arba kroviniai, į orlaivius pripilama degalų, jie stovi arba atliekama jų techninė priežiūra;
43.
rajono skrydžių valdymo vadavietė - tarnyba, įsteigta valdomiesiems skrydžiams teikti skrydžių valdymo paslaugas jos kompetencijai priklausančiuose skrydžių valdymo rajonuose;
44.
rajono skrydžių valdymo paslaugos - skrydžių valdymo rajonuose valdomiesiems skrydžiams teikiamos skrydžių valdymo paslaugos;
45.
rajono navigacija (RNAV) - navigacijos metodas, pagal kurį orlaiviai gali skristi bet kokia pageidaujama skrydžio trajektorija, kuri patenka į antžeminių arba kosminių pagalbinių oro navigacijos priemonių aprėptį arba savarankiškų pagalbinių navigacijos priemonių (arba ir vienų, ir kitų priemonių) veikimo ribas;
46.
oro eismo paslaugų maršrutas - nustatytasis maršrutas, skirtas eismo srautui nukreipti pagal teikiant oro eismo paslaugas kylantį poreikį;
47.
transliavimo automatinė priklausomoji apžvalga (ADS-B) - sistema, kurią naudodami orlaiviai, aerodromo transporto priemonės ir kiti objektai gali automatiškai, transliavimo režimu, per duomenų perdavimo ryšio liniją perduoti ir (arba) gauti duomenis, pavyzdžiui, orlaivio atpažinimo, buvimo vietos nustatymo ir prireikus papildomus duomenis;
48.
automatinė priklausomoji apžvalga pagal kontraktą (ADS-C) - sistema, kurią naudodami antžeminė sistema ir orlaivis per duomenų perdavimo ryšio liniją pasikeičia informacija apie ADS-C sutarties sąlygas, t. y. nurodomos ADS-C pranešimų perdavimo sąlygos ir duomenys, kurie turi būti šiuose pranešimuose;
49.
aerodromo rajono informacijos automatinio perdavimo paslaugos (ATIS) - automatinis naujausios įprastos informacijos teikimas atskrendantiems ir išskrendantiems orlaiviams visą parą arba nustatytos tokios informacijos dalies teikimas:
a) aerodromo rajono informacijos automatinio perdavimo paslaugos duomenų ryšio linija (D-ATIS)- ATIS teikimas per duomenų perdavimo ryšio liniją;
b) aerodromo rajono informacijos automatinio kalbinio perdavimo paslaugos (kalbinė ATIS)- ATIS teikimas nepertraukiamų ir kartotinių kalbinių pranešimų būdu;
50.
debesų padas - aukštis nuo sausumos ar vandens iki žemiausio debesų sluoksnio, esančio žemiau kaip 6 000 metrų (20 000 pėdų) ir dengiančio daugiau negu pusę dangaus;
51.
persijungimo punktas - taškas, kuriame orlaivis, skrisdamas oro eismo paslaugų maršruto ruože, nustatytame pagal labai aukštą visakryptį radijo dažnį, turėtų pakeisti savo pradinius bazinius navigacinius duomenis, t. y. persijungti iš praskristos navigacinės įrangos į artimiausią orlaivio priekyje esančią navigacinę įrangą;
52.
leidimo galiojimo riba - punktas, iki kurio galioja orlaiviui suteiktas skrydžių valdymo tarnybos leidimas;
53.
operatyvinio reikšmingumo debesis - debesis, kurio pado aukštis yra žemiau nei 1 500 m (5 000 pėdų) arba žemiau aukščiausio mažiausiojo sektoriaus absoliučiojo aukščio (taikant didesnę vertę), arba kamuolinis lietaus debesis ar bokštinis kamuolinis debesis bet kokiame aukštyje;
54.
SSR kodas - nustatytasis konkretaus daugiaimpulsio atsako signalo, perduodamo atsakiklio A arba C režimu, numeris;
55.
kompetentinga institucija - institucija, kurią valstybė narė yra paskyrusi kaip kompetentingą užtikrinti, kad būtų laikomasi šio reglamento reikalavimų;
56.
skrydžių valdymo rajonas - valdomoji oro erdvė, nusidriekusi į viršų nuo tam tikros ribos virš žemės paviršiaus;
57.
valdomasis aerodromas - aerodromas, kuriame aerodromo eismui teikiamos skrydžių valdymo paslaugos, nepaisant to, ar yra skrydžių valdymo zona;
58.
valdomoji oro erdvė - nustatytojo dydžio oro erdvė, kurioje pagal oro erdvės klasifikaciją teikiamos skrydžių valdymo paslaugos;
59.
valdomasis skrydis - bet koks skrydis, kuriam vykdyti reikalingas skrydžių valdymo tarnybos leidimas;
60.
skrydžių vadovo ir piloto duomenų perdavimo ryšys (CPDLC) - ryšys tarp skrydžių vadovo ir piloto per duomenų perdavimo ryšio liniją, skirtą perduoti skrydžių valdymo duomenis;
61.
skrydžių valdymo zona - valdomoji oro erdvė, nusidriekusi į viršų nuo žemės paviršiaus iki tam tikros viršutinės ribos;
62.
aukštėjimas kreiseriniu režimu - kreiserinis lėktuvo pilotavimo režimas, kai absoliutusis aukštis didėja mažėjant lėktuvo masei;
63.
kreiserinis lygis - lygis, kurio laikomasi ilgesnį skrydžio laiką;
64.
turimasis skrydžio planas (TSP) - skrydžio planas su galimais pakeitimais, atsiradusiais dėl vėliau išduotų leidimų;
65.
pavojinga zona - nustatytojo dydžio oro erdvė, kurioje skraidyti orlaiviams tam tikru laiku gali būti pavojinga;
66.
ryšys per duomenų perdavimo ryšio liniją - keitimosi pranešimais per duomenų perdavimo ryšio liniją ryšys;
67.
duomuo - kiekis arba kiekių derinys, kuriais remiantis apskaičiuojami kiti kiekiai;
68.
tolesnės maršruto skrydžių valdymo tarnybos leidimas - leidimas, kurį orlaiviui suteikia skrydžių valdymo tarnyba, kuri nėra tą orlaivį tuo metu kontroliuojanti tarnyba;
69.
apskaičiuotasis praėjęs laikas - apskaičiuotasis laikas, kurio reikia iš vieno pagrindinio taško pasiekti kitą tašką;
70.
apskaičiuotasis trinkelių patraukimo laikas - apskaičiuotasis orlaivio judėjimo rengiantis išskristi pradžios laikas;
71.
apskaičiuotasis atskridimo laikas: SPT skrydžiams - apskaičiuotasis orlaivio atskridimo laikas virš navigacijos priemonėmis numatyto paskirties punkto, nuo kurio ketinama pradėti artėjimo pagal prietaisus procedūrą, o jeigu aerodrome nėra navigacijos priemonių - orlaivio atskridimo virš aerodromo laikas. VST skrydžiams - apskaičiuotasis orlaivio atskridimo virš aerodromo laikas;
72.
numatytasis artėjimo tūpti laikas - laikas, kai, skrydžių valdymo tarnybos skaičiavimais, vėluojantis orlaivis paliks laukimo vietą, kad užbaigtų artėjimo tūpti procedūrą. Tikrasis laukimo vietos palikimo laikas priklausys nuo artėjimo tūpti leidimo;
73.
pateiktasis skrydžio planas (PSP) - piloto arba įgaliotojo atstovo oro eismo paslaugų tarnybai pateiktas skrydžio planas be jokių paskesnių pakeitimų;
74.
skrydžio įgulos narys - licencijuotas įgulos narys, kuris yra įgaliotas tarnybinį skrydžio laiką vykdyti orlaivio naudojimui būtinas pareigas;
75.
skrydžių informacijos centras - tarnyba, teikianti skrydžių informacijos ir įspėjimo paslaugas;
76.
skrydžių informacijos regionas - nustatytojo dydžio oro erdvė, kurioje teikiamos skrydžių informacijos ir įspėjimo paslaugos;
77.
skrydžių informacijos paslaugos - paslaugos, kurių tikslas - teikti konsultacijas ir informaciją, reikalingą skrydžių saugai ir veiksmingumui užtikrinti;
78.
skrydžio lygis (SL) - pastovaus atmosferos slėgio paviršius, susietas su nustatytu 1 013,2 hektopaskalių (hPa) slėgio dydžiu ir atskirtas nuo kitų tokių paviršių nustatytojo dydžio slėgio intervalais;
79.
skrydžio planas - oro eismo paslaugų tarnyboms teikiama atitinkama informacija apie numatomą orlaivio skrydį arba jo dalį;
80.
skrydžio matomumas - matomumas iš skrendančio orlaivio lakūno kabinos skrydžio kryptimi;
81.
prognozė - pranešimas apie nustatytam laikui arba laikotarpiui ir nustatytam rajonui arba oro erdvės daliai numatomas meteorologines sąlygas;
82.
matomumas prie žemės - matomumas aerodrome, apie kurį praneša akredituotas stebėtojas arba automatinės sistemos;
83.
kursas - orlaivio išilginės ašies kryptis, paprastai išreikšta laipsniais nuo šiaurės dienovidinio (tikrojo, magnetinio, kompaso arba koordinačių tinklo);
84.
aukštis - vertikalus nuotolis nuo nustatytojo duomens iki lygio, taško ar tašku laikomo objekto;
85.
sraigtasparnis - sunkesnis už orą orlaivis, kuris skrisdamas iš esmės laikosi dėl oro sąveikos su vienu ar keliais jėgainės ant daugiau ar mažiau vertikalių ašių sukamais keliamaisiais sraigtais;
86.
oro erdvė atviroje jūroje - oro erdvė už sausumos teritorijos ir teritorinės jūros ribų, kaip nurodyta Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijoje (Montego Bėjus, 1982 m.);
87.
SPT - simbolis, reiškiantis skrydžio pagal prietaisus taisykles;
88.
SPT skrydis - skrydis, vykdomas laikantis skrydžio pagal prietaisus taisyklių;
89.
IMC - simbolis, reiškiantis meteorologines sąlygas pagal prietaisus;
90.
artėjimo tūpti pagal prietaisus procedūra (IAP) - pagal skrydžio prietaisus, užtikrinant nustatytą apsaugą nuo kliūčių, atliekamų iš anksto numatytų manevrų seka nuo pradinio artėjimo tūpti kontrolinio taško arba, jeigu taikoma, nuo nustatyto atvykimo maršruto pradžios iki taško, nuo kurio tūpimas gali būti baigtas, o jeigu netūpiama, iki tos vietos, kurioje taikomi laukimo arba maršruto etapams nustatyti kliūčių perskridimo kriterijai. Artėjimo tūpti pagal prietaisus procedūros skirstomos į:
a)
netiksliojo artėjimo tūpti (NPA) procedūrą. Tai artėjimo tūpti pagal prietaisus procedūra, kai naudojamos horizontaliosios rekomendacijos, tačiau nenaudojamos vertikaliosios rekomendacijos;
b)
artėjimo tūpti procedūrą pagal vertikaliąsias rekomendacijas (APV). Tai artėjimo tūpti pagal prietaisus procedūra naudojant horizontaliąsias ir vertikaliąsias gaires, tačiau ji neatitinka tiksliojo artėjimo tūpti ir tūpimo operacijoms taikomų reikalavimų;
c)
tiksliojo artėjimo tūpti (PA) procedūrą. Tai artėjimo tūpti pagal prietaisus procedūra naudojant horizontaliąsias ir vertikaliąsias rekomendacijas pagal konkrečiai operacijos kategorijai taikomus mažiausius dydžius;
91.
meteorologinės sąlygos pagal prietaisus (IMC) - matomumo, atstumo nuo debesų ir debesų pado dydžiais išreikštos meteorologinės sąlygos, atitinkančios mažesnius dydžius už nustatytų vizualiųjų meteorologinių sąlygų mažiausiuosius dydžius;
92.
tūpimo aikštė - judėjimo lauko dalis, numatyta orlaiviams tūpti ir kilti;
93.
lygis - bendroji sąvoka, susijusi su vertikalia skrendančio orlaivio padėtimi ir galinti reikšti aukštį, absoliutųjį aukštį arba skrydžio lygį;
94.
manevravimo laukas - aerodromo dalis, išskyrus peronus, naudojama orlaiviams kilti, tūpti ir riedėti;
95.
režimas (SSR) - įprastinis identifikatorius, susijęs su konkretaus SSR užklausiklio perduodamų klausiamųjų signalų funkcijomis. ICAO 10 priede nurodyti keturi režimai: A, C, S ir tarpinis režimas;
96.
judėjimo laukas - orlaiviams kilti, tūpti ir riedėti naudojama aerodromo dalis, įskaitant manevravimo lauką ir peroną (-us);
97.
naktis - laikas nuo civilinių sutemų pabaigos iki civilinės aušros pradžios. Civilinės sutemos baigiasi vakare, kai saulės disko centras yra 6 laipsniais žemiau horizonto, ir prasideda ryte, kai saulės disko centras yra 6 laipsniais žemiau horizonto;
98.
kliūtis - visi nejudami (laikini arba nuolatiniai) ir judami objektai arba jų dalys, kurie:
a)
yra orlaiviui ant žemės judėti skirtoje zonoje; arba
b)
kyšo virš skrendančiam orlaiviui apsaugoti skirto paviršiaus; arba
c)
yra už tų nustatytų paviršių ribų ir įvertinti kaip keliantys pavojų oro navigacijai;
99.
skrydžių aikštelė - aikštelė, kurią orlaivio naudotojas arba įgulos vadas pasirinko tūpimui, kilimui ir (arba) keliamiesiems skrydžiams;
100.
įgulos vadas - orlaivio naudotojo, o bendrosios aviacijos atveju - savininko vadovauti paskirtas pilotas, atsakingas už skrydžio saugą;
101.
barometrinis aukštis - atmosferos slėgis, išreikštas absoliučiuoju aukščiu, kuris atitinka standartinės atmosferos slėgį, kaip apibrėžta Čikagos konvencijos 1 dalies 8 priede;
102.
probleminis medžiagų vartojimas - aviacijos personalo taip vartojama viena arba daugiau psichoaktyviųjų medžiagų, kad:
a)
tai kelia tiesioginę grėsmę tų medžiagų vartotojui arba kelia pavojų kitų asmenų gyvybei, sveikatai ar gerovei; ir (arba)
b)
dėl to sukeliama arba pabloginama profesinė, socialinė, psichinė arba fizinė problema arba sutrikimas;
103.
draudžiamoji zona - nustatytojo dydžio oro erdvė virš valstybės sausumos teritorijos arba teritorinių vandenų, kurioje orlaiviui draudžiama skristi;
104.
psichoaktyviosios medžiagos - alkoholis, opioidai, kanabinoidai, raminamieji (migdomieji) vaistai, hipnotikai, kokainas, kitos psichostimuliuojamosios ir haliucinogeninės medžiagos, lakūs skysčiai (kava ir tabakas prie šių medžiagų nepriskiriami);
105.
radaras - radijo ryšio aptikties įtaisas, teikiantis informaciją apie nuotolį iki objektų, jų azimutą ir (arba) aukštį;
106.
privalomoji radijo zona (RMZ) - nustatytojo dydžio oro erdvė, kurioje privaloma turėti ir naudoti radijo įrangą;
107.
radionavigacijos tarnyba - vieną ar kelias radionavigacines priemones naudojanti tarnyba, teikianti konsultacinę informaciją arba buvimo vietos duomenis, siekiant užtikrinti efektyvų ir saugų orlaivio naudojimą;
108.
radiotelefonija - tokios rūšies radijo ryšys, kuris visų pirma skirtas kalbinei informacijai keistis;
109.
kartotinis skrydžio planas - dažnai pasikartojančių, reguliarių ir turinčių vienodas pagrindines savybes individualių skrydžių planas, kurį orlaivio naudotojas pateikia oro eismo paslaugų tarnyboms, kad jos šį planą turėtų ir nuolatos juo naudotųsi;
110.
pranešimo punktas - nustatytoji geografinė vietovė, kurios atžvilgiu gali būti pranešama apie orlaivio buvimo vietą;
111.
apribojimų zona - nustatytojo dydžio oro erdvė virš valstybės sausumos teritorijos arba teritorinių vandenų, kurioje orlaivio skrydis yra ribojamas pagal tam tikras nustatytas sąlygas;
112.
maršruto ruožas - maršrutas arba maršruto dalis, kuriais paprastai skrendama be tarpinės stotelės;
113.
kilimo ir tūpimo takas - nustatytasis stačiakampio formos sausumos aerodromo plotas, parengtas orlaiviams tūpti ir kilti;
114.
kilimo ir tūpimo tako parengiamojo starto vieta - kilimo ir tūpimo takui, kliūčių ribojimo paviršiui ar tūpimo pagal prietaisus sistemos (ILS) arba mikrobanginės tūpimo sistemos (MLS) kritinei (jautriai) zonai apsaugoti nustatyta vieta, kurioje riedantys orlaiviai ir transporto priemonės sustoja ir laukia, išskyrus atvejus, kai aerodromo skrydžių valdymo vadavietė leidžia kitaip;
115.
kilimo ir tūpimo tako matomumo nuotolis (RVR) - nuotolis, nuo kurio ant ašinės kilimo ir tūpimo tako linijos esančio orlaivio pilotas gali matyti kilimo ir tūpimo tako paviršiaus ženklus arba žiburius, ribojančius kilimo ir tūpimo taką arba ženklinančius jo ašinę liniją;
116.
saugai svarbus personalas - asmenys, galintys kelti grėsmę aviacijos saugai, jeigu jie netinkamai atlieka savo pareigas ir funkcijas, įskaitant įgulos narius, orlaivio techninės priežiūros personalą ir skrydžių vadovus, tačiau ne tik juos;
117.
sklandytuvas - sunkesnis už orą orlaivis, kurio keliamoji jėga skrendant susidaro dėl dinaminės oro sąveikos su fiksuotais keliamaisiais paviršiais ir kurio laisvasis skridimas nepriklauso nuo jėgainės; prie sklandytuvų taip pat priskiriamos skraidyklės, parasparniai kiti panašūs orlaiviai;
118.
antrinis apžvalgos radaras (SSR) - apžvalgos radarų sistema, naudojanti siųstuvus arba imtuvus (užklausiklius) ir atsakiklius;
119.
SIGMET informacija - meteorologijos biuro teikiama informacija apie nustatytus arba galimus meteorologinius reiškinius, kurie gali pakenkti orlaivių skrydžių saugai, maršrute;
120.
signalinė aikštelė - aerodromo plotas, naudojamas antžeminiams signalams rodyti;
121.
pagrindinis taškas - konkreti geografinė vietovė, naudojama orlaivio oro eismo paslaugų maršrutui arba skrydžio trajektorijai nustatyti, taip pat kitais navigacijos ir oro eismo paslaugų teikimo tikslais;
122.
specialusis VST skrydis - skrydžių valdymo tarnybos leistas VST skrydis skrydžių valdymo zonoje prastesnėmis negu VMS meteorologinėmis sąlygomis;
123.
nuklydęs orlaivis - orlaivis, kuris smarkiai nukrypo nuo numatyto kelio arba praneša, kad pasiklydo;
124.
apžvalgos radaras - radiolokatoriaus įranga, naudojama orlaivio padėčiai nustatyti pagal nuotolį ir azimutą;
125.
riedėjimas - jėgainės varomo orlaivio judėjimas aerodromo arba skrydžių aikštelės paviršiumi, išskyrus kilimą ir tūpimą;
126.
riedėjimo takas - nustatytasis sausumos aerodromo kelias, parengtas orlaiviams riedėti ir jungiantis vieną aerodromo dalį su kita; taką sudaro:
a) riedėjimo vedlinė į orlaivių aikštelę- perono dalis, paženklinta kaip riedėjimo takas, skirta riedėti tik į orlaivių stovėjimo aikšteles;
b) perono riedėjimo takas- perone esančios riedėjimo takų sistemos dalis, kurioje paženklinti riedėjimo peronu maršrutai;
c) riedėjimo greittakis- smailiu kampu su kilimo ir tūpimo taku sujungtas riedėjimo takas, skirtas tūpiantiems lėktuvams palikti kilimo ir tūpimo taką didesniu greičiu negu kituose išriedėjimo takuose, taip kuo labiau sumažinant kilimo ir tūpimo tako užėmimo laiką;
127.
teritorija - sausumos teritorijos ir šalia esantys teritoriniai vandenys, esantys valstybės suvereniteto, siuzereniteto, apsaugos arba įgaliojimų zonoje;
128.
slenkstis - tūpimui naudotinos kilimo ir tūpimo tako dalies pradžia;
129.
visas įvertintas laikas:
a) SPT skrydžiams- apskaičiuotasis laikas, reikalingas nuo pakilimo momento atvykti į paskirtąjį punktą, kuris apibrėžiamas pagal navigacijos priemones ir nuo kurio numatoma, kad bus pradėta artėjimo tūpti pagal prietaisus procedūra, o jeigu su vietos aerodromu nėra susieta jokia navigacijos priemonė, apskaičiuotasis laikas, reikalingas atvykti virš paskirties aerodromo;
b) VST skrydžiams- apskaičiuotasis laikas, reikalingas nuo pakilimo momento iki atvykimo į paskirties aerodromą;
130.
kelias - orlaivio skrydžio trajektorijos projekcija žemės paviršiuje; šios trajektorijos kryptis bet kuriame taške paprastai išreiškiama laipsniais nuo šiaurės dienovidinio (tikrojo, magnetinio arba koordinačių tinklo);
131.
susidūrimų vengimo patarimas - oro eismo paslaugų tarnybos patarimas dėl manevrų, padėsiančių pilotui išvengti susidūrimo;
132.
eismo informacija - oro eismo paslaugų tarnybos pilotui teikiama informacija, siekiant įspėti jį apie kitus žinomus arba pastebėtus orlaivius, kurie gali būti netoliese orlaivio buvimo vietos ar numatyto skrydžio maršruto, ir padėti pilotui išvengti susidūrimo;
133.
valdymo perdavimo taškas - apibrėžtas orlaivio skrydžio trajektorijos taškas, kuriame atsakomybė už skrydžių valdymo paslaugų teikimą orlaiviui perduodama iš vienos valdymo tarnybos kitai arba iš vienos valdymo padėties į kitą;
134.
pereinamasis absoliutusis aukštis - absoliutusis aukštis, kuriam esant ar žemiau kurio vertikali orlaivio padėtis yra valdoma pagal absoliutųjį aukštį;
135.
pereinamasis lygis - žemiausias įmanomas skrydžio lygis virš pereinamojo absoliučiojo aukščio;
136.
atsakiklio privalomo turėjimo zona (TMZ) - nustatytojo dydžio oro erdvė, kurioje privalu turėti bei naudotis barometrinio aukščio duomenų atsakikliais;
137.
neatpažintas orlaivis - orlaivis, kuris buvo pastebėtas skrendantis tam tikrame rajone (arba apie tai pranešta), bet kurio tapatybė nenustatyta;
138.
nepilotuojamasis oro balionas - nepilotuojamas, lengvesnis už orą orlaivis be jėgainės;
139.
VST - simbolis, reiškiantis vizualiųjų skrydžių taisykles;
140.
VST skrydis - skrydis, vykdomas pagal vizualiųjų skrydžių taisykles;
141.
matomumas - aviacijos tikslams naudojamo matomumo dydžio reikšmė, viršijanti:
a)
didžiausią nuotolį, kuriame galima matyti ir atpažinti priimtinų matmenų juodos spalvos objektą, esantį arti žemės paviršiaus apšviestame fone;
b)
didžiausią nuotolį, kuriame galima matyti ir atpažinti 1 000 kandelų šviesos žiburius, esančius neapšviestame fone;
142.
vizualiosios meteorologinės sąlygos - matomumo, atstumo nuo debesų ir debesų pado dydžiais išreikštos meteorologinės sąlygos, atitinkančios nustatytuosius mažiausiuosius dydžius arba už juos geresnės;
143.
VMS - simbolis, reiškiantis vizualiąsias meteorologines sąlygas;
3 straipsnis
Atitiktis
Valstybės narės užtikrina atitiktį bendrosioms taisyklėms ir nuostatoms, išdėstytoms šio reglamento priede, nepažeidžiant į Reglamento (EB) Nr. 216/2008 14 straipsnį įtrauktų lankstumo nuostatų ir Reglamento (EB) Nr. 549/2004 13 straipsnyje nustatytų apsaugos priemonių.
4 straipsnis
Specialiosioms operacijoms taikomos išimtys
1. Toliau nurodytą veiklą vykdančių subjektų prašymu kompetentingos institucijos gali atleisti šiuos subjektus nuo konkrečių šio reglamento reikalavimų taikymo, jeigu jie vykdo toliau išvardytą viešojo intereso veiklą ir saugaus šios veiklos vykdymo mokymus:
a)
policijos ir muitinės užduotis;
b)
eismo priežiūros ir persekiojimo užduotis;
c)
aplinkos valdymo užduotis, kurias atlieka viešosios valdžios institucijos arba kurios atliekamos jų vardu;
d)
paiešką ir gelbėjimą;
e)
medicininius skrydžius;
f)
evakuaciją;
g)
gaisrų gesinimą;
h)
išimtis, reikalingas valstybės vadovų, ministrų ir panašaus lygio valstybės pareigūnų skrydžių saugumui užtikrinti.
2. Kompetentinga institucija, leidžianti taikyti šias išimtis, apie išimčių pobūdį praneša EASA ne vėliau kaip per du mėnesius po išimčių patvirtinimo dienos.
3. Šis straipsnis neturi poveikio 3 straipsniui ir gali būti taikomas tais atvejais, kai šio straipsnio 1 dalyje išvardytos veiklos neįmanoma vykdyti kaip oro eismo veiklos arba jeigu jai dėl kitų priežasčių negali būti taikomos šiame reglamente numatytos lankstumo nuostatos.
5 straipsnis
Skirtumai
1. Po šio reglamento įsigaliojimo, o vėliausiai - iki jo taikymo dienos valstybės narės:
a)
oficialiai praneša ICAO, kad visi su ICAO standartais ir rekomenduojama praktika, kuriuos apima šis reglamentas, susiję skirtumai, apie kuriuos anksčiau buvo pranešta, panaikinami, išskyrus skirtumus, susijusius su esminiais valstybių narių saugumo ir gynybos politikos interesais pagal Reglamento (EB) Nr. 549/2004 13 straipsnį;
b)
praneša ICAO apie bendrai suderintus skirtumus, pateiktus šio reglamento priedo papildyme.
2. Pagal Čikagos konvencijos 15 priedą kiekviena valstybė narė savo oro navigacijos informaciniame rinkinyje skelbia bendrai suderintus skirtumus, apie kuriuos pranešta ICAO pagal šio straipsnio 1 dalies b punktą, taip pat visas kitas nuostatas, kurios yra būtinos dėl vietos oro erdvės gynybos ir saugumo priežasčių pagal šio straipsnio 1 dalies a punktą.
6 straipsnis
Pakeitimų stebėsena
1. Po šio reglamento įsigaliojimo Komisija, padedama Eurokontrolės ir EASA, nustato nuolatinį procesą:
a)
skirtą užtikrinti, kad visi pagal Čikagos konvenciją priimti pakeitimai, turintys reikšmę šio reglamento taikymo sričiai, būtų stebimi ir analizuojami; ir
b)
prireikus skirtą parengti šio reglamento priedo pakeitimus.
2. Šio reglamento 5 straipsnio nuostatos, susijusios su skirtumų panaikinimu ir pranešimu apie juos bei jų paskelbimu oro navigacijos informaciniame rinkinyje, bei 7 straipsnio nuostatos, susijusios su priedo pakeitimais, taikomos, kai tai yra tinkama.
7 straipsnis
Priedo pakeitimai
1. Priedas iš dalies keičiamas laikantis Reglamento (EB) Nr. 549/2004 5 straipsnio 3 dalies.
2. Šio straipsnio 1 dalyje nurodyti pakeitimai gali apimti pakeitimus, reikalingus užtikrinti teisinių nuostatų nuoseklumą, kai į šį reglamentą ateityje bus įtraukiamos atitinkamos kitų ICAO priedų ir dokumentų nei 2 priedas nuostatos arba pakeitimai, atsiradę atnaujinus tuos ICAO priedus ir dokumentus arba atsiradę dėl atitinkamų Sąjungos reglamentų pakeitimų, tačiau tokiais pakeitimais neapsiribojama.
8 straipsnis
Pereinamojo laikotarpio ir papildomos priemonės
1. Valstybės narės, iki šio reglamento įsigaliojimo priėmusios papildomas nuostatas, kuriomis papildomas ICAO standartas, užtikrina, kad jos atitiktų šį reglamentą.
2. Taikant šį straipsnį, tokios papildomos nuostatos, kuriomis papildomas ICAO standartas, neturi būti skirtumu pagal Čikagos konvenciją. Valstybės narės tokias papildomas nuostatas ir visus klausimus, dėl kurių sprendimus priima pagal šį reglamentą kompetentinga institucija, skelbia savo oro navigacijos informaciniuose rinkiniuose. Be to, ne vėliau kaip per du mėnesius po šio reglamento įsigaliojimo arba kai priimama papildoma nuostata, jos informuoja apie tai Komisiją ir EASA.
9 straipsnis
Saugos reikalavimai
1. Įsigaliojus šiam reglamentui ir nepažeidžiant 7 straipsnio, valstybės narės, siekdamos išlaikyti arba pagerinti esamą saugos lygį, užtikrina, kad, vykdant saugos valdymo procesą, apimantį visus šio reglamento įgyvendinimo aspektus, prieš faktiškai pakeičiant anksčiau taikytas procedūras, būtų atliekamas įgyvendinimo plano saugos vertinimas, įskaitant grėsmių nustatymą, rizikos vertinimą ir sušvelninimą. Taip švelninant grėsmes gali būti taikomas ir 3 straipsnis.
10 straipsnis
Reglamentų (EB) Nr. 730/2006, (EB) Nr. 1033/2006, (EB) Nr. 1794/2006, (EB) Nr. 1265/2007, (ES) Nr. 255/2010 ir Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1035/2011 pakeitimai
1. Reglamentas (EB) Nr. 730/2006 iš dalies keičiamas taip:
a)
2 straipsnio 3 ir 4 dalys pakeičiamos taip:
„3. SPT- simbolis, reiškiantis skrydžių pagal prietaisus taisykles;
4. RST- simbolis, reiškiantis vizualiųjų skrydžių taisykles.“
2. Reglamentas (EB) Nr. 1033/2006 iš dalies keičiamas taip:
a)
2 straipsnio 2 dalies 8 punktas pakeičiamas taip:
„8. SPT- simbolis, reiškiantis skrydžių pagal prietaisus taisykles.“
b)
3 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
„1. Priedo nuostatos taikomos skrydžių planų pateikimui, priėmimui ir paskirstymui kiekvienam skrydžiui, kuriam taikomas šis reglamentas, ir visų svarbiausių skrydžio plano punktų pakeitimui priešskrydiniame etape, laikantis šio reglamento.“
c)
Priedo antraštinė dalis ir pirmoji įtrauka pakeičiamos taip:
„3 straipsnio 1 dalyje nurodytos nuostatos
1.
Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 923/2012 4 skirsnis (4).
3. Reglamentas (EB) Nr. 1794/2006 iš dalies keičiamas taip:
a)
2 straipsnio c ir d punktai pakeičiami taip:
„c) SPT- simbolis, reiškiantis skrydžių pagal prietaisus taisykles.
d) VST- simbolis, reiškiantis vizualiųjų skrydžių taisykles.“
4. Reglamentas (EB) Nr. 1265/2007 iš dalies keičiamas taip:
a)
2 straipsnio 5 dalis pakeičiama taip:
„5. pagal regimųjų skrydžių taisykles vykdomi skrydžiai (RST skrydžiai)- visi skrydžiai, vykdomi pagal regimųjų skrydžių taisykles.“
5. Reglamentas (ES) Nr. 255/2010 iš dalies keičiamas taip:
a)
2 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:
„3. IFR- simbolis, reiškiantis skrydžių pagal prietaisus taisykles.“
6. Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1035/2011 iš dalies keičiamas taip:
a)
II priedo 4 punkto a papunktyje esanti nuoroda „2 priede - Skrydžių taisyklės (10 leidimas, 2005 m. liepos mėn.)“ pakeičiama nuoroda „Įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 923/2012“.
b)
II priedo 4 punkto c papunktyje esanti nuoroda „11 priede - Oro eismo paslaugos (13 leidimas, 2001 m. liepos mėn., įskaitant visus pakeitimus iki Nr. 47-B)“ iš keičiama, šį sakinį papildant fraze „ir, kai taikytina, Įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 923/2012“.
c)
III priedo 2 punkto b papunktyje esanti nuoroda „11 priede - Oro eismo paslaugos (13 leidimas, 2001 m. liepos mėn., įskaitant visus pakeitimus iki Nr. 47-B)“ iš keičiama, šį sakinį papildant fraze „ir, kai taikytina, Įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 923/2012“.
11 straipsnis
Įsigaliojimas
1. Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Jis taikomas nuo 2012 m. gruodžio 4 d.
2. Nukrypstant nuo šio straipsnio 1 dalies antrosios pastraipos, valstybės narės gali nuspręsti šio reglamento nuostatų netaikyti iki 2014 m. gruodžio 4 d.
Jeigu valstybė narė pasinaudoja tokia galimybe, ji pagal Reglamento (EB) Nr. 549/2004 12 straipsnio 1 dalį praneša Komisijai ir EASA apie tokio nukrypimo priežastis, trukmę bei numatytąjį ir susijusį šio reglamento įgyvendinimo laiką.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2012 m. rugsėjo 26 d.