NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 390/2014
ze dne 14. dubna 2014,
kterým se zavádí program „Evropa pro občany“ na období 2014-2020
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 352 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na souhlas Evropského parlamentu,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu se zvláštním legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V souladu s články 10 a 11 Smlouvy o Evropské unii má každý občan právo podílet se na demokratickém životě Unie a orgány Unie by měly občanům a reprezentativním sdružením dávat možnost projevovat a veřejně si vyměňovat své názory na všechny oblasti činnosti Unie a měly by udržovat otevřený, transparentní a pravidelný dialog s reprezentativními sdruženími a občanskou společností.
(2)
Prostřednictvím sdělení Komise ze dne 3. března 2010 nazvaným „Evropa 2020 - Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ se Unie a členské státy snaží zajistit růst, zaměstnanost, produktivitu a sociální soudržnost pro nadcházející desetiletí.
(3)
Ačkoli být občanem Unie s pevně stanovenými právy objektivně představuje přidanou hodnotu, Unie ne vždy účinně poukazuje na souvislost mezi řešením celé řady hospodářských a sociálních problémů a svými politikami. Působivé úspěchy, pokud jde o mír a stabilitu v Evropě, dlouhodobě udržitelný růst, stabilní ceny, účinnou ochranu spotřebitelů a životního prostředí a prosazování základních práv, tudíž ne vždy vedly k silnému pocitu sounáležitosti občanů s Unií.
(4)
Je zapotřebí nejrůznějších opatření a koordinovaného úsilí prostřednictvím činností na nadnárodní úrovni a na úrovni Unie, aby se Evropa přiblížila jejím občanům a umožnilo se jim plně se podílet na budování stále semknutější Unie. Evropská občanská iniciativa je jedinečnou příležitostí, jak občanům umožnit podílet se přímo na vytváření právních předpisů EU (3).
(5)
Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1904/2006/ES (4), vytyčilo akční program, jenž potvrdil potřebu prosazovat trvalý dialog s organizacemi občanské společnosti a městy či obcemi a potřebu podporovat aktivní účast občanů ve veřejném životě.
(6)
Průběžná hodnotící zpráva programu Evropa pro občany (2017-2013), spolu s veřejnou internetovou konzultací a dvěmi po sobě jdoucími konzultačními setkáními zúčastněných stran potvrdily, že je nový program „Evropa pro pro občany“ považován za důležitý jak organizacemi občanské společnosti, tak zúčastněnými jednotlivci. Bylo také potvrzeno, že by měl být stanoven tak, aby měl dopad na organizační úrovni, pokud jde o budování kapacit, i na osobní úrovni, pokud jde o zvyšování zájmu o problematiku Unie. Toto nařízení by tedy mělo zřídit program „Evropa pro občany“ na období 2014 až 2020 (dále jen „program“).
(7)
S ohledem na témata projektů, jejich začlenění do místních a regionálních souvislostí a na složení zúčastněných stran by měly existovat důležité synergie s dalšími programy Unie, zejména v oblastech vzdělávání, odborné přípravy a mládeže, sportu, kultury a audiovizuálního odvětví, základních práv a svobod, sociálního začleňování, rovnosti žen a mužů, boje proti diskriminaci, výzkumu a inovací, informační společnosti, rozšíření Unie a vnější činnosti Unie.
(8)
Program by měl pokrývat široké spektrum nejrůznějších akcí, mimo jiné setkání občanů, kontakty a debaty o otázkách občanství, akce na úrovni Unie, iniciativy určené ke zvyšování povědomí o významných okamžicích v evropských dějinách a k podpoře reflexe těchto okamžiků, iniciativy zaměřené na informování evropských občanů, zejména mladých lidí, o dějinách Unie a o fungování jejích orgánů, a rozpravy o otázkách evropské politiky s cílem oživit všechny aspekty veřejného života.
(9)
V usnesení Evropského parlamentu ze dne 2. dubna 2009 o svědomí Evropy a totalitě a v závěrech Rady ze zasedání ve dnech 9. a 10. června 2011 o povědomí o zločinech spáchaných totalitními režimy v Evropě se zdůrazňuje význam uchování vzpomínek v živé paměti jako prostředku k překonání minulostí a vytváření budoucnosti a je vyzdvižen význam úlohy Unie při zprostředkovávání, sdílení a uchovávání kolektivní paměti týkající se těchto zločinů. Je proto zapotřebí vzít v úvahu rovněž význam historických, kulturních a mezikulturních aspektů, jakož i stávající vazby mezi historickým povědomím a evropskou identitou.
(10)
Horizontální rozměr programu by měl zajistit zhodnocení a přenositelnost výsledků umožňující lepší dopad a dlouhodobou udržitelnost. Pořádané činnosti by proto měly mít vazbu na politický program Unie a občané by o nich měli být vhodným způsobem informováni.
(11)
Zvláštní pozornost je třeba věnovat vyváženému začleňování občanů a organizací občanské společnosti ze všech členských států do nadnárodních projektů a činností a jejich účasti na těchto projektech a činnostech při zohlednění mnohojazyčné povahy Unie a potřeby začlenit nedostatečně zastoupené skupiny.
(12)
Za možné účastníky programů Unie jsou považovány na jedné straně přistupující země, kandidátské a potenciální kandidátské země, jež využívají předvstupní strategie, a na straně druhé země ESVO, které jsou stranami Dohody o EHP, a to v souladu s dohodami, jež s nimi byly uzavřeny. Podle článku rozhodnutí Rady 2001/822/ES (5) se programu mohou účastnit i zámořské země a území.
(13)
Vytvoření pevné a udržitelné demokracie a rozvoj prosperující občanské společnosti by měly být společnými cíli programu i nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 232/2014 (6). Unie nabízí zemím, kterým je evropský nástroj sousedství určen, privilegovaný vztah založený na oboustranném odhodlání prosazovat společné hodnoty a zásady.
(14)
Prostředky určené na komunikační akce podle tohoto nařízení by mohly rovněž přispět k institucionální komunikaci o politických prioritách Unie, pokud souvisejí s obecnými cíli tohoto nařízení.
(15)
Program by měl být pravidelně sledován a nezávisle hodnocen ve spolupráci s Komisí a členskými státy tak, aby bylo možné provádět úpravy nezbytné pro řádné plnění opatření.
(16)
Finanční zájmy Unie by měly být chráněny prostřednictvím přiměřených opatření v celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případných správních a finančních sankcí, a to podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (7) (dále „finanční nařízení“) a nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (8).
(17)
Přednost by měly mít granty na projekty, u nichž nebude rozhodující jejich rozsah, které však budou mít vysoký dopad, zejména ty, které přímo souvisejí s politikami Unie a jejichž cílem je podílet se na formování politického programu Unie. V souladu se zásadou řádného finančního řízení by se kromě toho mělo provádění programu dále zjednodušit používáním paušálních částek, paušálním financováním a uplatňováním sazeb jednotkových nákladů.
(18)
V zájmu zajištění kontinuity finanční podpory poskytované v rámci programu by toto nařízení mělo být použitelné ode dne 1. ledna 2014. Vzhledem k naléhavosti situace by toto nařízení tudíž mělo vstoupit v platnost bezprostředně po vyhlášení.
(19)
Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž přispívat k tomu, aby občané chápali Unii, její dějiny a rozmanitost, podporovat evropské občanství a zlepšovat podmínky aktivního občanství a demokratické angažovanosti, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být z důvodu nadnárodní a vícestranné povahy programu lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
(20)
Finanční referenční částka programu ve smyslu bodu 18 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (9) je zahrnuta v tomto nařízení po celou dobu trvání programu, aniž jsou tím dotčeny rozpočtové pravomoci Evropského parlamentu a Rady vymezené Smlouvou o fungování Evropské unie.
(21)
Toto nařízení stanoví přechodná opatření pro sledování akcí zahájených před 31. prosincem 2013 podle rozhodnutí č. 1904/2006/ES.
(22)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci v rámci oblasti působnosti a cílů programu. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (10),
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Tímto nařízením se na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020 zavádí program „Evropa pro občany“ (dále jen „program“).
2. V rámci celkového cíle přiblížit Unii občanům jsou obecné cíle programu tyto:
a)
přispívat k tomu, aby občané chápali Unii, její dějiny a rozmanitost;
b)
podporovat evropské občanství a zlepšovat podmínky aktivního občanství a demokratické angažovanosti na úrovni Unie.
Článek 2
Konkrétní cíle programu
Program má tyto konkrétní cíle, uskutečňované prostřednictvím akcí, které jsou pořádány na nadnárodní úrovni nebo mají evropský rozměr:
a)
prostřednictvím podněcování diskusí, úvah a vytváření sítí zvyšovat historické povědomí, povědomí o společných dějinách a hodnotách Unie a o cíli Unie, jímž je podpora míru, prosazování hodnot Unie a blahobyt jejích obyvatel;
b)
podporovat demokratickou angažovanost občanů a aktivní občanství na úrovni Unie, a to zvyšováním míry, v jaké občané chápou proces tvorby politik Unie, a podporou příležitostí ke společenské a mezikulturní angažovanosti a dobrovolnictví na úrovni Unie.
Článek 3
Struktura programu a podporované akce
1. Program, podporující evropské občanství v souladu s obecnými cíli uvedenými v čl. 1 odst. 2, je rozdělen do těchto dvou oddílů:
a)
„Evropské historické povědomí“;
b)
„Demokratická angažovanost a aktivní občanství“.
Tyto dva oddíly jsou doplněny horizontálními akcemi určenými k analýze, šíření a využívání výsledků projektů (akce „Zhodnocování“).
2. Za účelem dosažení svých cílů program financuje mimo jiné tyto druhy akcí, které jsou pořádány na nadnárodní úrovni nebo mají evropský rozměr:
a)
činnosti zaměřené na vzájemné učení a spolupráci, jako jsou:
-
setkávání občanů, partnerství měst, sítě partnerských měst,
-
projekty prováděné v rámci nadnárodních partnerství, včetně různých kategorií zúčastněných stran uvedených v článku 6,
-
projekty zaměřené na historické povědomí s evropským rozměrem,
-
výměny založené mimo jiné na využívání informačních a komunikačních technologií nebo sociálních médií;
b)
strukturální podpora organizací, jako jsou:
-
subjekty, jež sledují cíl v obecném zájmu Unie, jak jsou vymezeny v článku 177 nařízení (EU) č. 1268/2012,
-
kontaktní místa pro program Evropa pro občany;
c)
analytické činnosti na úrovni Unie, jako jsou:
-
studie zaměřené na otázky týkající se cílů programu;
d)
činnosti zaměřené na zvyšování informovanosti a šíření informací a určené k využívání a dalšímu zhodnocení výsledků podporovaných iniciativ a k upozorňování na osvědčené postupy, jako jsou:
-
akce na úrovni Unie, včetně konferencí, vzpomínkových akcí a slavnostního předávání cen,
-
vzájemná hodnocení, jednání odborníků a semináře.
3. Iniciativy související s akcemi uvedenými v odstavci 2 jsou popsány v příloze tohoto nařízení.
Článek 4
Opatření Unie
1. Opatření Unie mohou mít podobu grantů nebo veřejných zakázek.
2. Granty Unie mohou být poskytovány formou provozních grantů nebo grantů na akce.
3. Zadávání veřejných zakázek se týká pořizování služeb, například za účelem pořádání akcí, studií a výzkumu, nástrojů pro poskytování a šíření informací, sledování a hodnocení.
Článek 5
Účast v programu
Programu se mohou účastnit tyto země:
a)
členské státy EU;
b)
přistupující, kandidátské a potenciální kandidátské země v souladu s obecnými zásadami a podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie stanovenými v příslušných rámcových dohodách, rozhodnutích Rady přidružení nebo obdobných dohodách;
c)
země ESVO, které jsou stranami Dohody o EHP, v souladu s uvedenou dohodou.
Článek 6
Přístup k programu
Program je otevřen všem zúčastněným subjektům podporujícím evropské občanství a integraci, zejména místním a regionálním orgánům a organizacím, partnerským výborům, organizacím zabývajícím se výzkumem v oblasti evropské veřejné politiky (nezávislým skupinám odborníků), organizacím občanské společnosti (včetně sdružení přeživších) a kulturním, mládežnickým, vzdělávacím a výzkumným organizacím.
Článek 7
Spolupráce s mezinárodními organizacemi
Program může podporovat společné činnosti v oblasti své působnosti s příslušnými mezinárodními organizacemi, jako je Rada Evropy a UNESCO, na základě společných příspěvků a v souladu s finančním nařízením.
Článek 8
Provádění programu
1. Komise provádí program v souladu s finančním nařízením.
2. Za účelem provádění programu přijme Komise roční pracovní programy prostřednictvím prováděcích aktů v souladu s poradním postupem uvedeným v čl. 9 odst. 2. Roční pracovní programy stanoví sledované cíle, očekávané výsledky, způsob provádění a celkovou částku finančního plánu. Obsahují rovněž popis akcí, které mají být financovány, údaj o částce přidělené na každou akci a orientační harmonogram provádění. V případě grantů zahrnují roční pracovní programy také priority, základní kritéria hodnocení a nejvyšší možnou míru spolufinancování.
Článek 9
Výbor
1. Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 10
Konzultace se zúčastněnými stranami
Komise udržuje pravidelný dialog s příjemci prostředků z programu a příslušnými partnery a odborníky.
Článek 11
Soudržnost s jinými nástroji Unie
Komise zajistí soudržnost a doplňkovost programu s nástroji v jiných oblastech činnosti Unie, zejména v oblasti vzdělávání, odborné přípravy a mládeže, sportu, kultury a audiovizuálního odvětví, základních práv a svobod, sociálního začleňování, rovnosti žen a mužů, boje proti diskriminaci, výzkumu a inovací, informační společnosti, rozšíření Unie a vnější činnosti Unie.
Článek 12
Rozpočet
1. Finanční referenční částka pro provádění programu na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020 se stanoví na 185 468 000 EUR.
2. Roční prostředky schvalují Evropský parlament a Rada v mezích finančního rámce.
3. Prostředky určené na komunikační akce podle tohoto nařízení mohou rovněž přiměřeně přispět ke krytí nákladů na institucionální komunikaci o politických prioritách Unie, pokud se týkají obecných cílů tohoto nařízení.
Článek 13
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise zajistí, aby byly při provádění akcí financovaných podle tohoto nařízení finanční zájmy Unie chráněny uplatňováním preventivních opatření proti podvodům, korupci a jakémukoli jinému protiprávnímu jednání, účinnými kontrolami a v případě zjištění nesrovnalostí zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek, případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími správními a finančními sankcemi.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě dokumentů i inspekce na místě audit u všech příjemců grantů, dodavatelů a subdodavatelů, kteří podle tohoto programu obdrželi finanční prostředky Unie.
3. Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, u hospodářských subjektů, jichž se toto financování přímo nebo nepřímo týká, v souladu s ustanoveními a postupy stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 (11) a v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (12), s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou, které jsou financovány v rámci programu, nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie.
4. Aniž jsou dotčeny odstavce 1, 2 a 3, dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, smlouvy, grantové dohody a rozhodnutí o grantu, jež vyplývají z provádění tohoto nařízení, obsahují ustanovení, která výslovně zmocňují Komisi, Účetní dvůr a úřad OLAF k provádění těchto kontrol a vyšetřování v souladu s jejich příslušnými pravomocemi.
Článek 14
Sdělování
Informace o projektech, jež získaly finanční prostředky Unie, poskytne Komise členským státům tak, že jim svá rozhodnutí o výběru sdělí do dvou týdnů po jejich přijetí.
Článek 15
Sledování a hodnocení
1. Komise zajistí pravidelné sledování programu z hlediska plnění jeho cílů za použití výkonnostních ukazatelů. Výsledky sledování a hodnocení se využijí při provádění programu. Sledování zahrnuje zejména vypracování zpráv uvedených v odst. 4 písm. a) a c).
V případě potřeby se ukazatele rozčlení podle pohlaví a věku.
2. Pokud jde o konkrétní cíle uvedené v článku 2, pokrok je měřen pomocí ukazatelů stanovených v příloze tohoto nařízení.
3. Komise zajistí pravidelné vnější a nezávislé hodnocení programu a pravidelně předkládá zprávy Evropskému parlamentu.
4. Komise předloží Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů:
a)
do 31. prosince 2017 průběžnou hodnotící zprávu o dosažených výsledcích a o kvalitativních a kvantitativních aspektech provádění programu;
b)
do 31. prosince 2018 sdělení o pokračování programu;
c)
do 1. července 2023 zprávu o následném hodnocení.
Článek 16
Přechodné ustanovení
Rozhodnutí č. 1904/2006/ES se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2014.
Akce zahájené podle rozhodnutí č. 1904/2006/ES před 31. prosincem 2013 se i nadále až do svého dokončení řídí uvedeným rozhodnutím.
Podle článku 21 finančního nařízení mohou být rozpočtové položky odpovídající účelově vázaným příjmům ze zpětné úhrady částek, které byly vyplaceny neoprávněně podle rozhodnutí č. 1904/2006/ES, poskytnuty pro účely programu.
Článek 17
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 14. dubna 2014.
TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 390/2014
2014 m. balandžio 14 d.
kuriuo nustatoma 2014-2020 m. laikotarpio programa „Europa piliečiams“
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 352 straipsnį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą,
atsižvelgdama į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),
atsižvelgdama į Regionų komiteto nuomonę (2),
laikydamasi specialios teisėkūros procedūros,
kadangi:
(1)
Europos Sąjungos sutarties 10 ir 11 straipsniuose nustatyta, kad kiekvienas pilietis turi teisę dalyvauti demokratiniame Sąjungos gyvenime, o Sąjungos institucijos turėtų suteikti piliečiams ir atstovaujamosioms asociacijoms galimybę skelbti nuomones apie visas Sąjungos veiklos sritis ir viešai jomis keistis, taip pat institucijos turėtų palaikyti atvirą, skaidrų ir nuolatinį dialogą su atstovaujamosiomis asociacijomis ir pilietine visuomene;
(2)
2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatu „2020 m. EUROPA Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ Sąjunga ir valstybės narės siekia ateinantį dešimtmetį skatinti ekonomikos augimą, užimtumą, našumą ir socialinę sanglaudą;
(3)
nors akivaizdu, kad buvimas Sąjungos piliečiu ir įtvirtintų teisių turėjimas suteikia pridėtinės vertės, Sąjunga ne visada veiksmingai akcentuoja įvairių ekonominių ir socialinių problemų sprendimo sąsają su Sąjungos politika. Taigi, įspūdingi pasiekimai užtikrinant taiką ir stabilumą Europoje, ilgalaikį tvarų ekonomikos augimą, stabilias kainas, veiksmingą vartotojų ir aplinkos apsaugą ir propaguojant pagrindines teises ne visada leido piliečiams tvirtai pajausti, kaip svarbu priklausyti Sąjungai;
(4)
siekiant Europą priartinti prie jos piliečių ir suteikti jiems galimybių visapusiškai dalyvauti kuriant dar arčiau jų esančią Sąjungą, vykdant veiklą tarpvalstybiniu ir Sąjungos lygiu reikia įvairių veiksmų ir suderintų pastangų. Europos piliečių iniciatyva suteikia piliečiams nepaprastą galimybę tiesiogiai dalyvauti formuojant ES teisės aktų kūrimą (3);
(5)
Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1904/2006/EB (4) nustatyta veiksmų programa, kurią įgyvendinant pasitvirtino poreikis skatinti ilgalaikį dialogą su pilietinės visuomenės organizacijomis ir savivaldybėmis bei remti aktyvų piliečių dalyvavimą;
(6)
programos „Europa piliečiams“ (2007-2013 m.) tarpinė vertinimo ataskaita, kartu su viešosiomis konsultacijomis internete ir dviem vienas po kito surengtais konsultaciniais susitikimais su suinteresuotaisiais subjektais, patvirtino, kad naują „Europa piliečiams“ programą aktualia laiko tiek pilietinės visuomenės organizacijos, tiek dalyvaujantys pavieniai asmenys. Taip pat buvo patvirtinta, kad jos reikia siekiant daryti poveikį organizacijų (gebėjimų stiprinimo srityje) ir pavienių asmenų (didesnis susidomėjimas Sąjungos reikalų srityje) lygiais. Todėl šiuo reglamentu turėtų būti nustatyta 2014-2020 m. laikotarpio programa „Europa piliečiams“ (toliau - programa);
(7)
kalbant apie projektų temas, jų įtvirtinimą vietos ir regionų kontekste ir apie suinteresuotųjų subjektų sudėtį, turėtų būti užtikrinta svarbi sinergija su kitomis Sąjungos programomis, ypač tokiose srityse kaip švietimas, profesinis mokymas ir jaunimas, sportas, kultūra ir audiovizualinis sektorius, pagrindinės teisės ir laisvės, socialinė įtrauktis, lyčių lygybė, kova su diskriminacija, moksliniai tyrimai ir inovacijos, informacinė visuomenė, plėtra ir Sąjungos išorės veiksmai;
(8)
programa turėtų apimti platų įvairių veiksmų spektrą, įskaitant piliečių susitikimus, kontaktus ir debatus pilietiškumo klausimais, Sąjungos lygio renginius, iniciatyvas informuotumui apie svarbiausius Europos istorijos įvykius didinti ir jų apmąstymui skatinti, iniciatyvas, kuriomis Europos piliečiai, ypač jaunimas, informuojami apie Sąjungos istoriją ir Sąjungos institucijų veikimą, ir debatus Europos politikos klausimais, siekiant pagyvinti visus visuomenės gyvenimo aspektus;
(9)
2009 m. balandžio 2 d. Europos Parlamento rezoliucijoje dėl Europos sąžinės ir totalitarizmo bei 2011 m. birželio 9-10 d. Tarybos išvadose dėl totalitarinių režimų nusikaltimų Europoje atminimo akcentuojama, kad svarbu išlaikyti praeities įvykių atminimą kaip priemonę peržengti praeitį ir kurti ateitį, ir pabrėžiama Sąjungos vaidmens svarba sudarant palankesnes sąlygas šių nusikaltimų kolektyviniam atminimui, dalijantis juo ir puoselėjant šį atminimą. Todėl taip pat reikėtų atsižvelgti į istorinių, kultūrinių bei tarpkultūrinių aspektų svarbą ir esamas atminimo ir europinės tapatybės sąsajas;
(10)
programos horizontalusis aspektas turėtų padėti užtikrinti galimybę panaudoti rezultatus ir juos perduoti, taigi ir padidinti poveikį bei ilgalaikį tvarumą. To siekiant, turėtų būti veiklos, kurios imamasi, ir Sąjungos politinės darbotvarkės ryšys, ir apie tai turėtų būti tinkamai informuojama;
(11)
ypatingą dėmesį reikėtų skirti subalansuotai visų valstybių narių piliečių ir pilietinės visuomenės organizacijų integracijai ir dalyvavimui tarpvalstybiniuose projektuose ir veikloje, atsižvelgiant į Sąjungos daugiakalbį pobūdį ir poreikį įtraukti nepakankamai atstovaujamas grupes;
(12)
stojančiosios šalys, šalys kandidatės bei potencialios šalys kandidatės, įgyvendinančios pasirengimo narystei strategiją, ir EEE susitarimo narėmis esančios ELPA valstybės pripažįstamos potencialiomis Sąjungos programų dalyvėms, laikantis su jomis sudarytų susitarimų. Be to, pagal Tarybos sprendimą 2001/822/EB (5) programoje gali dalyvauti užjūrio šalys ir teritorijos;
(13)
tikslai sukurti tvirtą bei tvarią demokratiją ir klestinčią pilietinę visuomenę turėtų būti nustatyti ir programoje, ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 232/2014 (6). Sąjunga siūlo privilegijuotus santykius, grindžiamus abipusiu įsipareigojimu laikytis bendrų vertybių ir principų, šalims, kurioms taikoma Europos kaimynystės priemonė;
(14)
šiuo reglamentu ryšių palaikymo veiksmams skiriami ištekliai taip pat galėtų būti naudojami instituciniam informavimui apie Sąjungos politikos prioritetus, susijusius su šio reglamento bendraisiais tikslais;
(15)
bendradarbiaujant Komisijai ir valstybėms narėms programa turėtų būti reguliariai stebima ir nepriklausomai vertinama, kad iškilus būtinybei būtų galima ją koreguoti siekiant tinkamai įgyvendinti priemones;
(16)
Sąjungos finansiniai interesai turėtų būti apsaugoti taikant proporcingas priemones viso išlaidų ciklo metu, įskaitant pažeidimų prevenciją, nustatymą ir tyrimą, prarastų, neteisingai sumokėtų ar neteisingai panaudotų lėšų susigrąžinimą ir atitinkamais atvejais administracinių ir finansinių sankcijų taikymą pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (7) (toliau - Finansinis reglamentas) ir Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) Nr. 1268/2012 (8);
(17)
pirmenybė turėtų būti teikiama didelį poveikį turintiems projektams, neatsižvelgiant į jų apimtį, visų pirma tiesiogiai susijusiems su Sąjungos politika, skiriamoms dotacijoms, kad būtų sudarytos galimybės dalyvauti formuojant Sąjungos politinę darbotvarkę. Be to, laikantis patikimo finansų valdymo principo, reikėtų dar labiau supaprastinti programos įgyvendinimą - skirti vienkartines sumas, nustatyti fiksuoto dydžio finansavimą ir taikyti vieneto įkainius;
(18)
siekiant užtikrinti pagal programą teikiamos finansinės paramos tęstinumą, šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d. Dėl skubos priežasčių šis reglamentas turėtų įsigalioti nedelsiant po jo paskelbimo;
(19)
kadangi šio reglamento tikslų, t. y. prisidėti prie piliečių supratimo apie Sąjungą, jos istoriją ir įvairovę, skatinti Europos pilietiškumą bei gerinti pilietinio ir demokratinio dalyvavimo sąlygas, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl programos tarpvalstybinio ir daugiašalio pobūdžio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti;
(20)
šiame reglamente visai programos trukmei nurodomas programos finansinis orientacinis dydis, kaip apibrėžta 2013 m. gruodžio 2 d. Tarpinstitucinio Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (9) 18 punkte, tačiau tai neturi įtakos Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo nustatytoms Europos Parlamento ir Tarybos biudžeto galioms;
(21)
laikantis Sprendimo Nr. 1904/2006/EB, šiame reglamente reikėtų numatyti taikyti pereinamojo laikotarpio priemones anksčiau nei 2013 m. gruodžio 31 d. pradėtiems veiksmams stebėti;
(22)
siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai, atsižvelgiant į programos taikymo sritį ir jos tikslus. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (10),
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Programos dalykas ir taikymo sritis
1. Šiuo reglamentu nustatoma 2014 m. sausio 1 d. - 2020 m. gruodžio 31 d. laikotarpio programa „Europa piliečiams“ (toliau - programa).
2. Siekiant bendro tikslo - priartinti Sąjungą prie piliečių - bendrieji programos tikslai yra šie:
a)
prisidėti prie piliečių supratimo apie Sąjungą, jos istoriją ir įvairovę;
b)
skatinti Europos pilietiškumą ir gerinti pilietinio ir demokratinio dalyvavimo Sąjungos lygiu sąlygas.
2 straipsnis
Konkretūs programos tikslai
Nustatomi šie konkretūs programos tikslai, kurių bus siekiama tarpvalstybiniu lygiu įgyvendinamais ar europinį aspektą turinčiais veiksmais:
a)
gerinti atminimo, bendros istorijos ir Sąjungos vertybių bei Sąjungos tikslo suvokimą, būtent propaguoti taiką, Sąjungos vertybes ir jos tautų gerovę skatinant debatus, svarstymus ir tinklų kūrimą;
b)
skatinti demokratišką ir pilietinį piliečių dalyvavimą Sąjungos lygiu, gerinant piliečių supratimą apie Sąjungos politikos formavimo procesą ir skatinant galimybes visuomenės ir tarpkultūriniam dalyvavimui ir savanorystei Sąjungos lygiu.
3 straipsnis
Programos ir remiamų veiksmų struktūra
1. Skatinant Europos pilietiškumą pagal bendruosius tikslus, kaip nustatyta 1 straipsnio 2 dalyje, programą sudaro šios dvi kryptys:
a)
„Europos atminimas“,
b)
„Demokratinis įsipareigojimas ir piliečių dalyvavimas“.
Abi kryptys papildomos horizontaliaisiais veiksmais, kuriais bus siekiama analizuoti, skleisti ir taikyti projektų rezultatus (toliau - rezultatų panaudojimo veiksmai).
2. Kad būtų pasiekti programos tikslai, pagal ją bus finansuojami, inter alia, tokie tarpvalstybiniu lygiu įgyvendinami ar europinį aspektą turintys veiksmai:
a)
Tarpusavio mokymosi ir bendradarbiavimo veikla, pavyzdžiui:
-
piliečių susitikimai, miestų partnerystė, miestų partnerių tinklai;
-
tarpvalstybinės partnerystės projektai, kuriuos, be kita ko, įgyvendina įvairūs suinteresuotieji subjektai, išvardyti 6 straipsnyje;
-
atminties išsaugojimo projektai, kuriems būdingas europinis aspektas;
-
mainai, grindžiami, inter alia, informacijos ir ryšių technologijų (toliau - IRT) ir (arba) socialinių informavimo priemonių naudojimu;
b)
Struktūrinė parama organizacijoms, pavyzdžiui:
-
institucijoms, siekiančioms bendrų Sąjungos interesų, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 1268/2012 177 straipsnyje;
-
programos „Europa piliečiams“ informaciniams punktams;
c)
Sąjungos lygiu vykdoma analitinė veikla, pavyzdžiui:
-
studijos, kurias vykdant daugiausia dėmesio skiriama su programos tikslais susijusiems klausimams;
d)
Informuotumo didinimo ir informacijos sklaidos veikla, kuri skirta taikyti ir toliau panaudoti remiamų iniciatyvų rezultatus ir akcentuoti gerąją patirtį, pavyzdžiui:
-
Sąjungos lygio renginiai, įskaitant konferencijas, minėjimus ir apdovanojimo ceremonijas;
-
tarpusavio vertinimai, ekspertų susitikimai ir seminarai.
3. Iniciatyvos, susijusios su 2 dalyje išvardytais veiksmais, aprašytos šio reglamento priede.
4 straipsnis
Sąjungos priemonės
1. Sąjungos priemonės gali būti įgyvendinamos skiriant dotacijas arba pasirašant viešųjų pirkimų sutartis.
2. Sąjungos dotacijos gali būti teikiamos kaip dotacijos veiklai arba dotacijos veiksmams.
3. Viešųjų pirkimų sutartys sudaromos dėl paslaugų, pavyzdžiui, renginių organizavimo, tyrimų ir mokslinių tyrimų veiklos, informavimo ir sklaidos priemonių, stebėsenos ir vertinimo, pirkimo.
5 straipsnis
Dalyvavimas programoje
Programoje gali dalyvauti šios šalys:
a)
valstybės narės;
b)
stojančiosios šalys, šalys kandidatės ir potencialios šalys kandidatės - pagal tų šalių dalyvavimo Sąjungos programose bendruosius principus, sąlygas ir tvarką, nustatytus atitinkamuose bendruosiuose susitarimuose, Asociacijos tarybos sprendimuose arba panašiuose susitarimuose;
c)
ELPA valstybės, EEE susitarimo šalys - pagal tą Susitarimą.
6 straipsnis
Galimybė dalyvauti programoje
Programoje gali dalyvauti visi Europos pilietiškumą ir integraciją propaguojantys suinteresuotieji subjektai, visų pirma vietos ir regionų valdžios institucijos ir organizacijos, miestų partnerystės komitetai, Europos viešosios politikos tyrimų organizacijos (analitikų grupės), pilietinės visuomenės organizacijos (įskaitant aukų asociacijas), kultūros, jaunimo, švietimo įstaigos ir mokslinių tyrimų organizacijos.
7 straipsnis
Bendradarbiavimas su tarptautinėmis organizacijomis
Pagal programą gali būti remiama bendra veikla, jos įgyvendinimo srityje vykdoma kartu su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis, pavyzdžiui, Europos Taryba ir UNESCO; tokia veikla grindžiama bendrais įnašais ir vykdoma laikantis Finansinio reglamento.
8 straipsnis
Programos įgyvendinimas
1. Komisija įgyvendina programą pagal Finansinį reglamentą.
2. Komisija, siekdama įgyvendinti programą ir laikydamasi 9 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros, priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustato metines darbo programas. Metinėse darbo programose išdėstomi siektini tikslai, laukiami rezultatai, įgyvendinimo metodas ir bendra finansavimo plano suma. Jose taip pat aprašomi numatomi finansuoti veiksmai, nurodoma kiekvienam veiksmui skirta orientacinė lėšų suma ir pateikiamas preliminarus įgyvendinimo tvarkaraštis. Kiek tai susiję su dotacijomis, metinėse darbo programose taip pat nustatomi dotacijų prioritetai, esminiai vertinimo kriterijai ir didžiausia bendro finansavimo suma.
9 straipsnis
Komitetas
1. Komisijai padeda komitetas. Tas komitetas - tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.
2. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 4 straipsnis.
10 straipsnis
Konsultacijos su suinteresuotaisiais subjektais
Komisija palaiko nuolatinį dialogą su programos naudos gavėjais ir atitinkamais partneriais bei ekspertais.
11 straipsnis
Derinimas su kitomis Sąjungos priemonėmis
Komisija užtikrina programos ir priemonių kitose Sąjungos veiklos srityse, ypač švietimo, profesinio mokymo ir jaunimo, sporto, kultūros ir audiovizualinio sektoriaus, pagrindinių teisių ir laisvių, socialinės aprėpties, lyčių lygybės, kovos su diskriminacija, mokslinių tyrimų ir inovacijų, informacinės visuomenės, plėtros ir Sąjungos išorės veiksmų, darnumą ir papildomumą.
12 straipsnis
Biudžetas
1. Šios programos vykdymui skirtas finansinis orientacinis dydis laikotarpiui nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 30 d. yra 185 468 000 EUR.
2. Europos Parlamentas ir Taryba patvirtina metinius asignavimus atsižvelgdami į daugiametės finansinės programos nustatytas ribas.
3. Šiuo reglamentu komunikacijos veiklai skirti ištekliai taip pat gali būti proporcingai naudojami institucinio informavimo apie Sąjungos politikos prioritetus veiklai, jei ta veikla susijusi su bendraisiais šio reglamento tikslais.
13 straipsnis
Sąjungos finansinių interesų apsauga
1. Komisija užtikrina, kad įgyvendinant pagal šį reglamentą finansuojamus veiksmus būtų apsaugoti Sąjungos finansiniai interesai taikant prevencines kovos su sukčiavimu, korupcija ir kitokia neteisėta veikla priemones, atliekant veiksmingus patikrinimus ir, jei nustatoma pažeidimų, susigrąžinant neteisingai išmokėtas sumas ir tam tikrais atvejais skiriant veiksmingas, proporcingas ir atgrasomąsias administracines ir finansines sankcijas.
2. Komisija arba jos atstovai ir Audito Rūmai turi įgaliojimus atlikti visų dotacijų gavėjų, rangovų ir subrangovų, gavusių Sąjungos lėšų pagal programą, dokumentų auditą ir patikrinimus vietoje.
3. Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (toliau - OLAF) gali, laikydamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1073/1999 (11) ir Tarybos reglamento (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 (12) nuostatų ir juose nustatytų procedūrų, atlikti ekonominės veiklos vykdytojų, tiesiogiai arba netiesiogiai susijusių su tokiu finansavimu, tyrimus, įskaitant patikrinimus ir inspektavimus vietoje, siekdama nustatyti, ar būta su dotacijos susitarimu, sprendimu dėl dotacijos ar pagal programą finansuojama sutartimi susijusio sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos veiklos atvejų, kenkiančių Sąjungos finansiniams interesams.
4. Nedarant poveikio 1, 2 ir 3 dalims, bendradarbiavimo susitarimuose su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis, sutartyse, dotacijų susitarimuose ir sprendimuose dėl dotacijos, sudaromuose įgyvendinant šį reglamentą, išdėstomos nuostatos, kuriomis Komisijai, Audito Rūmams ir OLAF aiškiai suteikiama teisė atlikti tokį auditą ir tyrimus pagal jų atitinkamą kompetenciją.
14 straipsnis
Informacijos teikimas
Komisija valstybėms narėms teikia informaciją apie projektus, kuriems suteiktas Sąjungos finansavimas, perduodama joms atrankos sprendimus per dvi savaites nuo jų priėmimo.
15 straipsnis
Stebėsena ir vertinimas
1. Komisija užtikrina, kad, taikant su veiklos rezultatais susijusius rodiklius, būtų nuolat stebima, kaip įgyvendinami programos tikslai. Stebėsenos ir vertinimo proceso rezultatai naudojami įgyvendinant programą. Atliekant stebėseną visų pirma rengiamos 4 dalies a ir c punktuose nurodytos ataskaitos.
Prireikus, rodikliai išskiriami pagal lytį ir amžių.
2. Pažanga, padaryta siekiant 2 straipsnyje nurodytų konkrečių tikslų, vertinama remiantis šio reglamento priede nustatytais rodikliais.
3. Komisija užtikrina, kad būtų atliekamas nuolatinis, išorinis ir nepriklausomas programos vertinimas, ir reguliariai informuoja Europos Parlamentą.
4. Komisija Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui pateikia:
a)
ne vėliau kaip 2017 m. gruodžio 31 d. - tarpinę vertinimo ataskaitą, kurioje nurodomi gauti rezultatai ir programos įgyvendinimo kokybiniai bei kiekybiniai aspektai;
b)
ne vėliau kaip 2018 m. gruodžio 31 d. - komunikatą dėl programos pratęsimo;
c)
ne vėliau kaip 2023 m. liepos 1 d. - ex post vertinimo ataskaitą.
16 straipsnis
Pereinamojo laikotarpio nuostatos
Sprendimas Nr. 1904/2006/EB panaikinamas nuo 2014 m. sausio 1 d.
Pagal Sprendimą Nr. 1904/2006/EB anksčiau nei 2013 m. gruodžio 31 d. pradėtus veiksmus iki jų užbaigimo toliau reglamentuoja tas sprendimas.
Kaip numatyta Finansinio reglamento 21 straipsnyje, asignavimai, atitinkantys asignuotąsias įplaukas iš grąžinamų neteisingai išmokėtų sumų pagal Sprendimą Nr. 1904/2006/EB, gali būti skiriami programai.
17 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.
Jis taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Liuksemburge 2014 m. balandžio 14 d.