PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 484/2014
ze dne 12. května 2014,
kterým se stanoví prováděcí technické normy, pokud jde o hypotetický kapitál centrální protistrany podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 ze dne 4. července 2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů (1), a zejména na čl. 50a odst. 4 třetí pododstavec a čl. 50c odst. 3 třetí pododstavec uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (2) podávají instituce usazené v Unii v současné době informace o dodržování kapitálových požadavků jednou za čtvrtletí. Aby se minimalizovaly nesrovnalosti mezi referenčními dny stanovenými pro instituce a referenčními dny stanovenými pro centrální protistrany pro výpočet a podávání informací týkajících se hypotetického kapitálu, měly by referenční dny stanovené pro centrální protistrany pokrývat přinejmenším referenční dny, které již byly stanoveny pro instituce. Vyšší četnost podávání informací o hypotetickém kapitálu by však rovněž umožnila zohlednit skutečnost, že členové clearingového systému usazení ve třetích zemích mohou mít pro podávání informací stanovena jiná data. Kromě toho, pokud by u kapitálových požadavků existovaly značné odchylky, mohli by členové clearingového systému a jejich příslušné orgány z důvodu získání aktualizovaného přehledu o těchto požadavcích požadovat, aby tyto expozice byly monitorovány častěji než jednou za čtvrtletí.
(2)
Obvykle by neměly lhůty pro podávání informací centrálními protistranami překročit lhůty pro výpočet o více než jeden týden. Jeden týden poskytuje centrálním protistranám dostatek času, aby před tím, než oznámí požadované údaje, provedly všechny vnitřní kontroly a dokončily nezbytné schvalovací procesy. Pokud má centrální protistrana vypracován plně automatizovaný systém, může lhůta pro podávání informací těsně navazovat na lhůtu pro výpočet. V současné době však centrální protistrany nemusí být schopny dokončit celý postup v této lhůtě, a za tímto účelem by proto mohlo být nutné, aby zlepšily své vnitřní postupy a infrastrukturu. V této souvislosti by mělo být zavedeno přechodné ustanovení, které poskytne centrálním protistranám dostatek času pro rozvoj nezbytných vnitřních procesů a infrastruktury, a souběžně s tím možní, aby centrální protistrany začaly podávat informace o hypotetickém kapitálu členům svého clearingového systému.
(3)
Podle nařízení (EU) č. 648/2012 jsou ztráty v důsledku selhání člena clearingového systému kryty nejprve jeho vlastní počáteční marží a příspěvkem do fondu pro riziko selhání. Pokud se ukáže, že tyto prostředky nejsou dostatečné, budou ztráty pokryty z předfinancovaných finančních prostředků, které poskytly centrální protistrany ve prospěch postupné ochrany proti selhání, a z příspěvků členů, kteří neselhali, do fondu pro riziko selhání. Během tohoto období by měla být četnost podávání informací zvýšena, aby měli ostatní členové clearingového systému, kteří nejsou v selhání, a příslušné orgány k dispozici veškeré aktualizované informace týkající se hypotetického kapitálu, jež jsou zapotřebí pro výpočet kapitálových požadavků členů clearingového systému. Centrální protistrany by měly disponovat technickými prostředky a vnitřními postupy, které jim umožní, aby za takových zátěžových situací vypočítaly a poskytovaly informace o hypotetickém kapitálu.
(4)
Podle nařízení (EU) č. 648/2012 je centrální protistrana povinna doplnit své předfinancované finanční prostředky ve prospěch postupné ochrany proti selhání do jednoho měsíce. Z tohoto důvodu by měla být četnost provádění výpočtů a podávání informací oproti standardu vyšší. Vzhledem k tomu, že si stanovení celkových ztrát vzniklých z důvodu selhání člena clearingového sytému může vyžádat více času, nemuselo by být denní podávání informací o hypotetickém kapitálu zcela opodstatněné. Vzhledem k tomu, že příslušné orgány mohou být vystaveny nejrůznějším situacím, měly by mít možnost, aby v zátěžových obdobích požádaly o zvýšení četnosti podávání informací, a to na základě posouzení situace, které by mělo zohlednit míru stávajícího či předpokládaného vyčerpání předfinancovaných finančních prostředků, jež má centrální protistrana k dispozici (zdrojů z příspěvků centrální protistrany a zdrojů z příspěvků členů clearingového systému). Vyšší četnost by se měla uplatnit až do doby, než bude u těchto zdrojů dosaženo úrovně požadované příslušnými právní předpisy.
(5)
Vysoká četnost podávání informací v zátěžových obdobích může být velmi náročná vzhledem k nově zavedeným požadavkům ohledně podávání informací. To může vyvolávat přinejmenším u některých centrálních protistran problémy, pokud jde o technické provedení. Aby se tento stav zmírnil, je vhodné, aby se požadavek na zvýšení četnosti podávání informací použil od pozdějšího data. To umožní centrálním protistranám zlepšit jejich vnitřní postupy a modernizovat jejich systémy.
(6)
Ustanovení tohoto nařízení jsou úzce provázána, neboť upravují výpočet hypotetického kapitálu a podávání informací o něm centrální protistranou. Pro zajištění souladu mezi uvedenými ustanoveními, která by měla vstoupit v platnost současně, a usnadnění komplexního pohledu a jednoduchého přístupu k nim osobám, na něž se vztahují tyto povinnosti, je žádoucí zařadit všechny příslušné prováděcí technické normy požadované nařízením (EU) č. 648/2012 do jediného nařízení.
(7)
Toto nařízení vychází z návrhů prováděcích technických norem, které Komisi předložil Evropský orgán pro bankovnictví.
(8)
Evropský orgán pro bankovnictví uskutečnil otevřené veřejné konzultace o návrzích prováděcích technických norem, z nichž toto nařízení vychází, analyzoval potenciální související náklady a přínosy a požádal o stanovisko skupinu subjektů působících v bankovnictví zřízenou podle článku 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (3),
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Četnost a lhůty výpočtu podle čl. 50a odst. 3 nařízení (EU) č. 648/2012
1. Četnost výpočtu uvedeného v čl. 50a odst. 3 nařízení (EU) č. 648/2012 je měsíční s výjimkou případů, kdy je uplatněna diskreční pravomoc stanovená v čl. 3 odst. 1 tohoto nařízení, přičemž v takovém případě se stanoví četnost jako týdenní nebo denní.
2. Pokud je četnost výpočtu podle odstavce 1 měsíční, centrální protistrana použije obě z následujících ustanovení:
a)
referenční dny pro tento výpočet jsou tyto:
31. leden, 28. únor (nebo 29. únor v přechodném roce), 31. březen, 30. duben, 31. květen, 30. červen, 31. červenec, 31. srpen, 30. září, 31. říjen, 30. listopad, 31. prosinec;
b)
dnem, kdy centrální protistrana provádí výpočet („den výpočtu“), je příslušně:
1. únor, 1. březen, 1. duben, 1. květen, 1. červen, 1. červenec, 1. srpen, 1. září, 1. říjen, 1. listopad, 1. prosinec, 1. leden.
3. Pokud je četnost uvedená v odstavci 1 týdenní nebo denní, připadá den prvního výpočtu na den následující po dni žádosti příslušného orgánu. Prvním referenčním dnem je den žádosti příslušného orgánu. Pro následné výpočty se za referenční den považuje den přede dnem výpočtu. V případě týdenního výpočtu se časové rozpětí mezi dny výpočtu stanovuje na pět pracovních dní.
4. Připadne-li den výpočtu na státní svátek, sobotu nebo neděli, výpočet se provede následující pracovní den.
Článek 2
Četnost, lhůty a jednotný formát podávání informací vyžadovaných podle čl. 50c odst. 2 a čl. 89 odst. 5a nařízení (EU) č. 648/2012
1. Četnost podávání informací vyžadovaných podle čl. 50c odst. 2 nařízení (EU) č. 648/2012 a případně podle čl. 89 odst. 5a třetího pododstavce uvedeného nařízení je měsíční s výjimkou případů, kdy je uplatněna diskreční pravomoc stanovená v čl. 3 odst. 1 tohoto nařízení, přičemž v takovém případě se stanoví četnost jako týdenní nebo denní.
2. Pokud je četnost podávání informací podle odstavce 1 měsíční, je lhůta pro podávání informací stanovena do pěti pracovních dnů od dne výpočtu stanoveného v článku 1 nebo dříve, bude-li to možné.
3. Pokud je četnost podávání informací podle odstavce 1 denní nebo týdenní, připadne den podání informací na den následující po výpočtu.
4. Připadne-li den podání informací na státní svátek, sobotu nebo neděli, informace se podávají v následující pracovní den.
5. Centrální protistrany podávají informace uvedené v odstavci 1 s použitím formuláře uvedeného v příloze I (Informace týkající se hypotetického kapitálu), který se vyplní v souladu s pokyny uvedenými v příloze II (Pokyny pro podávání informací týkajících se hypotetického kapitálu).
Článek 3
Podmínky pro vyšší četnost provádění výpočtu a podávání informací v souladu s čl. 50a odst. 3 a čl. 50c odst. 2 nařízení (EU) č. 648/2012
1. Příslušné orgány instituce, která působí jako člen clearingového systému, mohou v kterémkoli z následujících případů od jakékoli centrální protistrany, v níž instituce působí jako člen clearingového systému, požadovat, aby provedla výpočet podle čl. 1 odst. 1 a poskytla informace uvedené v čl. 2 odst. 1 s denní nebo týdenní četností:
a)
je-li centrální protistrana po selhání jednoho z členů clearingového systému povinna využít část předfinancovaných finančních prostředků, které poskytla jako příspěvek ve prospěch postupné ochrany proti selhání v souladu s článkem 43 nařízení (EU) č. 648/2012;
b)
je-li centrální protistrana po selhání jednoho z členů clearingového systému povinna využít příspěvky ve prospěch fondu pro riziko selhání od členů clearingového systému, kteří nejsou v selhání, v souladu s článkem 42 nařízení (EU) č. 648/2012.
2. Příslušné orgány rozhodují o denní nebo týdenní četnosti stanovené v odstavci 1 na základě míry skutečného nebo předpokládaného snížení stavu předfinancovaných finančních prostředků.
3. Pokud příslušné orgány požadují od centrální protistrany vyšší četnost provádění výpočtu a podávání informací podle odst. 1 písm. a), vyšší četnost se použije až do okamžiku, kdy dosáhne úroveň předfinancovaných finančních prostředků, které centrální protistrana poskytla jako příspěvek ve prospěch postupné ochrany proti selhání, výše stanovené podle článku 35 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 153/2013 (4).
4. Pokud příslušné orgány požadují od centrální protistrany vyšší četnost provádění výpočtu a podávání informací podle odst. 1 písm. b), vyšší četnost se použije až do okamžiku, kdy dosáhne úroveň příspěvků do fondu pro riziko selhání poskytovaných členy centrální protistrany, kteří nejsou v selhání, výše stanovené podle článku 42 nařízení (EU) č. 648/2012.
Článek 4
Přechodná ustanovení
Odchylně od čl. 2 odst. 2 podávají centrální protistrany informace podle uvedeného odstavce během období ode dne použitelnosti tohoto nařízení do 31. prosince 2014 nejpozději patnáct pracovních dnů po referenčním dnu nebo dříve, bude-li to možné.
Článek 5
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 2. června 2014, s výjimkou čl. 1 odst. 3, čl. 2 odst. 3 a článku 3, které se použijí ode dne 1. ledna 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. května 2014.
KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 484/2014
2014 m. gegužės 12 d.
kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 648/2012 nustatomi pagrindinių sandorio šalių hipotetinio kapitalo techniniai įgyvendinimo standartai
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2012 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 648/2012 dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių, pagrindinių sandorio šalių ir sandorių duomenų saugyklų (1), ypač į jo 50a straipsnio 4 dalies trečią pastraipą ir 50c straipsnio 3 dalies trečią pastraipą,
kadangi:
(1)
pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 575/2013 (2) Sąjungoje įsteigtos įstaigos šiuo metu apie nuosavų lėšų reikalavimų laikymąsi praneša kartą per ketvirtį. Siekiant kuo labiau sumažinti įstaigoms ir pagrindinėms sandorio šalims nustatytų su hipotetiniu kapitalu susijusių duomenų apskaičiavimo ir teikimo ataskaitinių datų nenuoseklumą, pagrindinėms sandorio šalims nustatytos ataskaitinės datos turėtų apimti bent ataskaitines datas, jau nustatytas įstaigoms. Tačiau dažnesnis su hipotetiniu kapitalu susijusių duomenų teikimas taip pat sudarytų sąlygas atsižvelgti į tai, kad trečiosiose šalyse įsteigti tarpuskaitos nariai gali laikytis skirtingų ataskaitinių datų. Be to, gali labai skirtis nuosavų lėšų reikalavimai ir, kad galėtų turėti atnaujintą tų reikalavimų vaizdą, tarpuskaitos nariai ir jų kompetentingos institucijos galėtų norėti tas pozicijas tikrinti dažniau nei kartą per ketvirtį;
(2)
įprastais atvejais pagrindinių sandorio šalių ataskaitinės datos negali būtų nukeltos daugiau nei viena savaite, atsižvelgiant į apskaičiavimo datą. Pagrindinėms sandorio šalims savaitė yra pakankamas laikas įgyvendinti visas vidaus kontrolės priemones ir užbaigti reikiamą patvirtinimo procesą prieš teikiant reikalaujamus duomenis. Jei pagrindinė sandorio šalis sukuria visiškai automatizuotą sistemą, ataskaitinė data gali būti artima apskaičiavimo datai. Tačiau šiuo metu pagrindinės sandorio šalys gali neturėti galimybės visą procesą užbaigti per šį laiką ir dėl to joms gali reikėti sukurti vidaus procesus ir infrastruktūras, kad galėtų tai padaryti. Šiomis aplinkybėmis reikėtų nustatyti pereinamojo laikotarpio nuostatą, kad pagrindinės sandorio šalys turėtų pakankamai laiko reikiamiems vidaus procesams ir infrastruktūroms sukurti ir kartu pradėti teikti su hipotetiniu kapitalu susijusius duomenis savo tarpuskaitos nariams;
(3)
pagal Reglamentą (ES) Nr. 648/2012 tarpuskaitos nariui neįvykdžius įsipareigojimų patirti nuostoliai iš pradžių būtų padengti iš paties įsipareigojimų neįvykdžiusio nario pradinių garantinių įmokų ir įmokų į įsipareigojimų neįvykdymo fondą. Jei jų nepakanka, nuostoliai dengiami iš anksto finansuojamais finansiniais ištekliais, kuriuos pagrindinės sandorio šalys skiria savo atitinkamiems įsipareigojimų neįvykdymo srautams, ir įsipareigojimus vykdančių narių iš anksto sumokėtomis įmokomis į įsipareigojimų neįvykdymo fondą. Šiuo laikotarpiu tikslinga informaciją teikti dažniau, kad kiti įsipareigojimus vykdantys tarpuskaitos nariai ir kompetentingos institucijos turėtų atnaujintus su hipotetiniu kapitalu susijusius duomenis, reikalingus tarpuskaitos narių nuosavų lėšų reikalavimams apskaičiuoti. Pagrindinės sandorio šalys turėtų turėti techninių galimybių ir vidaus procesų, kad galėtų apskaičiuoti ir pateikti su hipotetiniu kapitalu susijusius duomenis tokiomis nepalankiausiomis sąlygomis;
(4)
pagal Reglamentą (ES) Nr. 648/2012 pagrindinė sandorio šalis iš anksto finansuojamus nuosavus finansinius išteklius įsipareigojimų neįvykdymo srautui turi atkurti per mėnesį. Todėl su šiais atvejais susiję duomenys turi būti apskaičiuojami ir teikiami dažniau nei įprastai. Su hipotetiniu kapitalu susijusius duomenis teikti kasdien galėtų būti mažiau prasminga, nes tarpuskaitos nariui neįvykdžius įsipareigojimų patirtų nuostolių bendro dydžio nustatymas gali užtrukti. Turint omenyje, kad kompetentingos institucijos gali susidurti su labai skirtingais scenarijais, jos taip pat turėtų turėti galimybę prašyti nepalankiausių sąlygų laikotarpiais duomenis teikti dažniau, remdamosi situacijos vertinimu, kurį atliekant turėtų būti atsižvelgta į faktinio arba numatomo pagrindinei sandorio šaliai prieinamų iš anksto finansuojamų (tiek pačios pagrindinės sandorio šalies skirtų, tiek tarpuskaitos narių įmokėtų) finansinių išteklių išeikvojimo laipsnį. Informacija turėtų būti teikiama dažniau tol, kol tie ištekliai atkuriami iki lygio, kurio reikalaujama atitinkamais teisės aktais;
(5)
turint omenyje naujai nustatytą informacijos teikimo reikalavimą, nepalankiausių sąlygų laikotarpiais gali būti sunku dažnai ją teikti. Bent kai kurioms pagrindinėms sandorio šalims techninis įgyvendinimas gali būti sudėtingas. Situacijai sušvelninti tikslinga nustatyti vėlesnę dažnesnio informacijos teikimo reikalavimų taikymo datą. Taip bus sudarytos sąlygos pagrindinėms sandorio šalims patobulinti savo vidaus procesus ir atnaujinti savo sistemas;
(6)
šio reglamento nuostatos yra glaudžiai susijusios, nes jomis aptariamas su pagrindinės sandorio šalies hipotetiniu kapitalu susijusių duomenų apskaičiavimas ir teikimas. Siekiant užtikrinti šių nuostatų, kurios turėtų įsigalioti vienu metu, suderinamumą ir sudaryti sąlygas visapusiškai jas apžvelgti ir su jomis susipažinti vienoje vietoje asmenims, kuriems taikomos šios prievolės, pageidautina visus atitinkamus techninius įgyvendinimo standartus, kurių reikalaujama pagal Reglamentą (ES) Nr. 648/2012, pateikti viename reglamente;
(7)
šis reglamentas grindžiamas Europos bankininkystės institucijos Komisijai pateiktu techninių įgyvendinimo standartų projektu;
(8)
Europos bankininkystės institucija dėl techninių įgyvendinimo standartų projektų, kuriais pagrįstas šis reglamentas, surengė atviras viešas konsultacijas, išnagrinėjo galimas susijusias sąnaudas ir naudą ir paprašė Bankininkystės suinteresuotųjų subjektų grupės, įsteigtos pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1093/2010 (3) 37 straipsnį, pateikti savo nuomonę,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Reglamento (ES) Nr. 648/2012 50a straipsnio 3 dalyje reikalaujamo apskaičiavimo dažnumas ir datos
1. Reglamento (ES) Nr. 648/2012 50a straipsnio 3 dalyje nurodytas apskaičiavimas atliekamas kas mėnesį, išskyrus atvejus, kai pasinaudojama šio reglamento 3 straipsnio 1 dalyje numatyta sprendimo savo nuožiūra teise ir tuomet apskaičiavimas atliekamas arba kas savaitę, arba kasdien.
2. Jei 1 dalyje nurodytas apskaičiavimas atliekamas kas mėnesį, pagrindinė sandorio šalis taiko abu šiuos punktus:
a)
su tuo apskaičiavimu susijusios ataskaitinės dienos yra šios:
sausio 31 d., vasario 28 d. (arba vasario 29 d. keliamaisiais metais), kovo 31 d., balandžio 30 d., gegužės 31 d., birželio 30 d., liepos 31 d., rugpjūčio 31 d., rugsėjo 30 d., spalio 31 d., lapkričio 30 d., gruodžio 31 d.;
b)
tą apskaičiavimą pagrindinė sandorio šalis atlieka atitinkamai šią dieną (toliau - apskaičiavimo diena):
vasario 1 d., kovo 1 d., balandžio 1 d., gegužės 1 d., birželio 1 d., liepos 1 d., rugpjūčio 1 d., rugsėjo 1 d., spalio 1 d., lapkričio 1 d., gruodžio 1 d., sausio 1 d.
3. Jei 1 dalyje nurodytas apskaičiavimas atliekamas kas savaitę arba kasdien, pirmojo apskaičiavimo diena yra kita diena po kompetentingos institucijos prašymo dienos. Pirmoji ataskaitinė diena yra kompetentingos institucijos prašymo diena. Atliekant vėlesnius apskaičiavimus, ataskaitinė diena yra diena, einanti prieš apskaičiavimo dieną. Apskaičiavimus atliekant kas savaitę, laikas tarp apskaičiavimo dienų yra 5 darbo dienos.
4. Jei apskaičiavimo diena yra nedarbo diena, šeštadienis arba sekmadienis, apskaičiavimas atliekamas ateinančią darbo dieną.
2 straipsnis
Reglamento (ES) Nr. 648/2012 50c straipsnio 2 dalyje ir 89 straipsnio 5a dalyje reikalaujamos informacijos teikimo dažnumas, datos ir vienodas formatas
1. Reglamento (ES) Nr. 648/2012 50c straipsnio 2 dalyje ir, kai taikoma, 89 straipsnio 5a dalies trečioje pastraipoje nurodyta informacija teikiama kas mėnesį, išskyrus atvejus, kai pasinaudojama šio reglamento 3 straipsnio 1 dalyje numatyta sprendimo savo nuožiūra teise ir tuomet apskaičiavimas atliekamas arba kas savaitę, arba kasdien.
2. Jei pagal 1 dalį informacija teikiama kas mėnesį, informaciją reikia pateikti per penkias darbo dienas nuo 1 straipsnyje nustatytos apskaičiavimo dienos arba anksčiau, jei įmanoma.
3. Jei 1 dalyje nurodyta informacija teikiama kasdien arba kas savaitę, informacijos pateikimo diena yra kita diena po apskaičiavimo dienos.
4. Jei informacijos pateikimo diena yra nedarbo diena, šeštadienis arba sekmadienis, informacija pateikiama ateinančią darbo dieną.
5. 1 dalyje nurodytą informaciją pagrindinės sandorio šalys pateikia naudodamos I priede pateiktą šabloną (Su hipotetiniu kapitalu susijusi informacija), kuris užpildomas vadovaujantis II priede išdėstytais nurodymais (Su hipotetiniu kapitalu susijusios informacijos pateikimo nurodymai).
3 straipsnis
Dažnesnio duomenų apskaičiavimo ir teikimo pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 50a straipsnio 3 dalį ir 50c straipsnio 2 dalį sąlygos
1. Tarpuskaitos nario vaidmenį atliekančios įstaigos kompetentingos institucijos gali reikalauti, kad bet kuri pagrindinė sandorio šalis, kurioje ta įstaiga atlieka tarpuskaitos nario vaidmenį, atliktų 1 straipsnio 1 dalyje nurodytą apskaičiavimą ir 2 straipsnio 1 dalyje nurodytą informaciją teiktų arba kasdien, arba kas savaitę šiais atvejais:
a)
jei vienam tarpuskaitos nariui neįvykdžius įsipareigojimų pagrindinė sandorio šalis priversta panaudoti dalį iš anksto finansuojamų finansinių išteklių, kuriuos ji skyrė įsipareigojimų neįvykdymo srautams, pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 43 straipsnį;
b)
jei vienam tarpuskaitos nariui neįvykdžius įsipareigojimų pagrindinė sandorio šalis priversta panaudoti įsipareigojimus vykdančių tarpuskaitos narių įmokas į įsipareigojimų neįvykdymo fondą pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 42 straipsnį.
2. Kompetentingų institucijų sprendimas dėl 1 dalyje numatyto kasdieninio arba savaitinio dažnumo grindžiamas faktinio arba numatomo iš anksto finansuojamų finansinių išteklių išeikvojimo laipsniu.
3. Jei kompetentingos institucijos reikalauja, kad pagrindinė sandorio šalis dažniau atliktų apskaičiavimą arba teiktų informaciją pagal 1 dalies a punktą, toks reikalavimas taikomas tol, kol iš anksto finansuojami finansiniai ištekliai, kuriuos pagrindinė sandorio šalis skyrė įsipareigojimų neįvykdymo srautui, yra atkuriami iki Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 153/2013 (4) 35 straipsnyje nustatyto dydžio.
4. Jei kompetentingos institucijos reikalauja, kad pagrindinė sandorio šalis dažniau atliktų apskaičiavimą arba teiktų informaciją pagal 1 dalies b punktą, toks reikalavimas taikomas tol, kol pagrindinės sandorio šalies įsipareigojimus vykdančių narių įmokos į įsipareigojimų neįvykdymo fondą atkuriamos iki Reglamento (ES) Nr. 648/2012 42 straipsnyje nustatyto dydžio.
4 straipsnis
Pereinamojo laikotarpio nuostata
Nukrypstant nuo 2 straipsnio 2 dalies, laikotarpiu nuo šio reglamento taikymo datos iki 2014 m. gruodžio 31 d. pagrindinės sandorio šalys toje dalyje nurodytą informaciją pateikia ne vėliau kaip per penkiolika darbo dienų po ataskaitinės dienos arba anksčiau, jei įmanoma.
5 straipsnis
Įsigaliojimas ir taikymo data
Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Jis taikomas nuo 2014 m. birželio 2 d., išskyrus 1 straipsnio 3 dalį, 2 straipsnio 3 dalį ir 3 straipsnį, kurie taikomi nuo 2015 m. sausio 1 d.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2014 m. gegužės 12 d.