ROZHODNUTÍ KOMISE (EU, Euratom) 2015/444
ze dne 13. března 2015
o bezpečnostních pravidlech na ochranu utajovaných informací EU
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 249 této smlouvy,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 106 této smlouvy,
s ohledem na Protokol č. 7 o výsadách a imunitách Evropské unie připojený ke Smlouvám, a zejména na článek 18 uvedeného protokolu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Bezpečnostní předpisy Komise týkající se ochrany utajovaných informací Evropské unie je třeba revidovat a aktualizovat, aby se zohlednil institucionální, organizační, provozní a technický vývoj.
(2)
S vládou Belgie, Lucemburska a Itálie uzavřela Evropská komise dohody o bezpečnostních otázkách týkající se jejích hlavních sídel (1).
(3)
Komise, Rada a Evropská služba pro vnější činnost se zavázaly k uplatňování rovnocenných bezpečnostních standardů pro ochranu utajovaných informací EU.
(4)
Je důležité, aby zásady, standardy a pravidla pro ochranu utajovaných informací nezbytné pro ochranu zájmů Unie a jejích členských států v příslušných případech uplatňoval i Evropský parlament a další orgány, instituce a jiné subjekty Unie.
(5)
Rizika související s utajovanými informacemi EU jsou řízena jako proces. Tento proces se zaměřuje na určení známých bezpečnostních rizik, na stanovení bezpečnostních opatření ke snížení těchto rizik na přijatelnou úroveň v souladu se základními zásadami a minimálními standardy stanovenými tímto rozhodnutím a na uplatňování těchto opatření v souladu s koncepcí hloubkové ochrany. Účinnost těchto opatření se průběžně vyhodnocuje.
(6)
V rámci Komise se fyzickou bezpečností zaměřenou na ochranu utajovaných informací rozumí uplatňování fyzických a technických ochranných opatření s cílem předejít neoprávněnému přístupu k utajovaným informacím EU.
(7)
Správou utajovaných informací EU se rozumí uplatňování administrativních opatření, která slouží ke kontrole těchto informací během celého jejich životního cyklu a která doplňují opatření stanovená v kapitolách 2, 3 a 5 tohoto rozhodnutí, a pomáhají tak zabránit úmyslnému či neúmyslnému ohrožení či ztrátě takových informací, jejich ohrožení nebo ztrátu zjistit a následně zajistit nápravu. Tato opatření se týkají zejména vytváření, uchovávání, evidence, kopírování, překladů, snižování stupně utajení, odtajňování, přenášení a ničení utajovaných informací EU a doplňují obecné předpisy pro správu dokumentů Komise (rozhodnutí 2002/47/ES (2), ESUO, Euratom a 2004/563/ES, Euratom (3)).
(8)
Tímto rozhodnutím nejsou dotčeny:
a)
nařízení (Euratom) č. 3 (4);
b)
nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (5);
c)
nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (6);
d)
nařízení Rady (EHS, Euratom) č. 354/83 (7);
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
KAPITOLA 1
ZÁKLADNÍ ZÁSADY A MINIMÁLNÍ STANDARDY
Článek 1
Definice
Pro účely tohoto rozhodnutí se rozumí:
1)
„útvarem Komise“ generální ředitelství či služba Komise nebo kabinet člena Komise;
2)
„kryptografickými materiály“ šifrovací algoritmy, hardwarové a softwarové kryptografické moduly a prostředky, včetně prováděcích pravidel a související dokumentace, a klíčový materiál;
3)
„odtajněním“ odstranění veškerých stupňů utajení;
4)
„hloubkovou ochranou“ uplatňování řady bezpečnostních opatření, která jsou uspořádána jako několik obranných linií;
5)
„dokumentem“ jakékoli zaznamenané informace bez ohledu na jejich fyzickou podobu či povahu;
6)
„snížením stupně utajení“ označení informace nižším stupněm utajení;
7)
„nakládáním“ s utajovanými informacemi EU veškeré možné činnosti, jimž mohou být podrobovány utajované informace EU během celého svého životního cyklu. K těmto činnostem patří vytváření, evidence, zpracovávání, přenášení, snižování stupně utajení, odtajňování a ničení informací. V souvislosti s komunikačními a informačními systémy tento pojem zahrnuje rovněž jejich shromažďování, zobrazování, přenos a uchovávání;
8)
„držitelem“ řádně oprávněná osoba, která jednoznačně potřebuje znát utajované informace EU, má některé z nich v držení, a je tedy odpovědná za jejich ochranu;
9)
„prováděcími pravidly“ soubor pravidel nebo bezpečnostních upozornění přijatý v souladu s kapitolou 5 rozhodnutí Komise (EU, Euratom) 2015/443 (8);
10)
„materiálem“ jakékoli médium, datový nosič nebo část technického zařízení či vybavení, ať vyhotovené, či v procesu zhotovování;
11)
„původcem“ orgán, instituce nebo jiný subjekt Unie, členský stát, třetí stát nebo mezinárodní organizace, z jejichž pověření byly utajované informace vytvořeny nebo uvedeny do struktur Unie;
12)
„prostory“ všechny nemovitosti a přidružené věci ve vlastnictví či v držení Komise;
13)
„procesem řízení bezpečnostních rizik“ celý proces rozpoznávání, kontrolování a minimalizace nejistých událostí, které mohou ovlivnit bezpečnost organizace nebo jakýchkoli systémů, které používá. Zahrnuje všechny činnosti týkající se rizik, včetně hodnocení, řešení, přijímání a sdělování;
14)
„služebním řádem“ služební řád úředníků Evropské unie a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropské unie stanovený nařízením Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 (9);
15)
„hrozbou“ možná příčina nežádoucího incidentu, jež může vést k poškození určité organizace nebo jakéhokoli systému, který používá; hrozby mohou být neúmyslné či úmyslné (zlovolné) a vyznačují se ohrožujícími prvky, potenciálními cíli a metodami útoku;
16)
„zranitelností“ jakákoli slabina, které může být využito v souvislosti s jednou či vícero hrozbami. Zranitelnost může být výsledkem opomenutí nebo může souviset s nedostatky v rámci kontrol, pokud jde o jejich intenzitu, úplnost nebo důslednost, a může být technické, procedurální, fyzické, organizační nebo provozní povahy.
Článek 2
Předmět a oblast působnosti
1. Toto rozhodnutí stanoví základní zásady a minimální bezpečnostní standardy pro ochranu utajovaných informací EU.
2. Toto rozhodnutí se použije na všechny útvary Komise a ve všech prostorách Komise.
3. Bez ohledu na jakékoli zvláštní pokyny ohledně konkrétních skupin zaměstnanců se toto rozhodnutí použije na členy Komise, na zaměstnance Komise, na něž se vztahuje služební řád a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství, na národní odborníky vyslané do Komise, na poskytovatele služeb a jejich zaměstnance, na stážisty a na každého, kdo má přístup do budov či k majetku Komise nebo k informacím, s nimiž Komise nakládá.
4. Tímto rozhodnutím není dotčeno rozhodnutí 2002/47/ES, ESUO, Euratom a rozhodnutí 2004/563/ES, Euratom.
Článek 3
Definice utajovaných informací EU, stupně utajení a označení
1. „Utajovanými informacemi Evropské unie“ se rozumí jakékoli informace nebo materiály označené stupněm utajení EU, jejichž neoprávněné vyzrazení by mohlo různou měrou poškodit zájmy Evropské unie nebo jednoho či více členských států.
2. Utajované informace EU jsou utajovány jedním z následujících stupňů utajení:
a) TRES SECRET UE/EU TOP SECRET: informace a materiály, jejichž neoprávněné vyzrazení by mohlo vést k mimořádně závažnému poškození zásadních zájmů Evropské unie nebo jednoho či více členských států;
b) SECRET UE/EU SECRET: informace a materiály, jejichž neoprávněné vyzrazení by mohlo závažně poškodit podstatné zájmy Evropské unie nebo jednoho či více členských států;
c) CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL: informace a materiály, jejichž neoprávněné vyzrazení by mohlo poškodit podstatné zájmy Evropské unie nebo jednoho či více členských států;
d) RESTREINT UE/EU RESTRICTED: informace a materiály, jejichž neoprávněné vyzrazení by mohlo být nevýhodné pro zájmy Evropské unie nebo jednoho či více členských států.
3. Utajované informace EU jsou označeny stupněm utajení podle odstavce 2. Mohou nést doplňující označení, jež neoznačují stupeň utajení, ale mají uvést oblast činnosti, k níž se informace vztahují, identifikovat původce, omezovat distribuci či použití nebo uvádět informace o způsobilosti k předání.
Článek 4
Pravidla stanovování stupňů utajení
1. Každý člen Komise či útvaru Komise zajistí, aby utajované informace EU, jež vytváří, byly odpovídajícím způsobem utajeny, jasně označeny jako utajované informace EU a stupeň utajení si zachovaly pouze po nezbytnou dobu.
2. Aniž je dotčen článek 26, bez předchozího písemného souhlasu původce nelze snížit stupeň utajení utajovaných informací EU, odtajnit je a ani nelze změnit či zrušit žádné z označení stupně utajení uvedených v čl. 3 odst. 2.
3. Je-li to vhodné, přijmou se v souladu s článkem 60 prováděcí pravidla pro nakládání s utajovanými informacemi EU, včetně příručky pro stanovování stupňů utajení.
Článek 5
Ochrana utajovaných informací
1. Ochrana utajovaných informací EU se řídí tímto rozhodnutím a jeho prováděcími pravidly.
2. Držitel jakékoli utajované informace EU je odpovědný za její ochranu podle tohoto rozhodnutí a jeho prováděcích pravidel, v souladu s pravidly stanovenými v kapitole 4.
3. Pokud členské státy poskytnou do struktur či sítí Komise utajované informace označené vnitrostátním stupněm utajení, Komise tyto informace chrání v souladu s požadavky na ochranu utajovaných informací EU na odpovídající úrovni podle srovnávací tabulky stupňů utajení uvedené v příloze I.
4. Soubor shromážděných utajovaných informací EU může být důvodem pro úroveň ochrany odpovídající vyššímu stupni utajení než v případě jednotlivých složek takového souboru.
Článek 6
Řízení bezpečnostních rizik
1. Bezpečnostní opatření na ochranu utajovaných informací EU během celého jejich životního cyklu musí být přiměřená zejména stupni utajení, podobě a objemu informací nebo materiálů, umístění a konstrukci zařízení, v nichž jsou utajované informace EU uchovávány, a na místě vyhodnocené hrozbě zlovolných nebo trestných činností, včetně vyzvědačství, sabotáže nebo terorismu.
2. V pohotovostních plánech se zohlední potřeba chránit utajované informace EU v mimořádných situacích s cílem předejít neoprávněnému přístupu, vyzrazení nebo ztrátě integrity či dostupnosti.
3. Plány zajištění kontinuity provozu v každém útvaru zahrnují preventivní a nápravná opatření, která minimalizují dopad velkých selhání nebo incidentů na nakládání s utajovanými informacemi EU a na uchovávání těchto informací.
Článek 7
Provádění tohoto rozhodnutí
1. Je-li to nezbytné, přijmou se v souladu s článkem 60 prováděcí pravidla, která toto rozhodnutí doplní či podpoří.
2. Útvary Komise přijmou veškerá nezbytná opatření spadající do jejich pravomoci, aby zajistily, že se při nakládání s utajovanými informacemi EU či jinými utajovanými informacemi nebo při jejich uchovávání uplatňuje toto rozhodnutí a příslušná prováděcí pravidla.
3. Bezpečnostní opatření přijatá při provádění tohoto rozhodnutí musí být v souladu s bezpečnostními zásadami v Komisi stanovenými v článku 3 rozhodnutí (EU, Euratom) 2015/443.
4. Generální ředitel pro lidské zdroje a bezpečnost zřídí v rámci Generálního ředitelství pro lidské zdroje a bezpečnost bezpečnostní orgán Komise. Bezpečnostní orgán Komise má pravomoci, které mu ukládá toto rozhodnutí a jeho prováděcí pravidla.
5. V rámci každého útvaru Komise má místní bezpečnostní úředník (LSO), jak je uveden v článku 20 rozhodnutí (EU, Euratom) 2015/443, v úzké spolupráci s Generálním ředitelstvím pro lidské zdroje a bezpečnost při ochraně utajovaných informací EU v souladu s tímto rozhodnutím následující obecné úkoly:
a)
vyřizovat žádosti o bezpečnostní oprávnění pro zaměstnance;
b)
podílet se na bezpečnostním školení a informativních schůzích;
c)
mít dohled nad vedoucím registru v daném útvaru;
d)
podávat zprávy o případech narušení bezpečnosti a ohrožení utajovaných informací EU;
e)
mít v držení náhradní klíče a písemné záznamy o nastavení každého kódu;
f)
zastávat další úkoly související s ochranou utajovaných informací EU nebo vymezené v prováděcích pravidlech.
Článek 8
Narušení bezpečnosti a ohrožení utajovaných informací EU
1. K narušení bezpečnosti dochází v důsledku jednání nebo opomenutí určité osoby, jež je v rozporu s bezpečnostními pravidly stanovenými tímto rozhodnutím a jeho prováděcími pravidly.
2. K ohrožení utajovaných informací EU dochází, pokud byly tyto informace v důsledku narušení bezpečnosti zcela nebo zčásti zpřístupněny neoprávněným osobám.
3. Jakékoli narušení bezpečnosti nebo podezření na něj se neprodleně oznámí bezpečnostnímu orgánu Komise.
4. Je-li známo nebo existují-li oprávněné důvody se domnívat, že došlo k ohrožení či ztrátě utajovaných informací EU, provede se bezpečnostní šetření v souladu s článkem 13 rozhodnutí (EU, Euratom) 2015/443.
5. Přijmou se veškerá náležitá opatření, aby bylo možné:
a)
informovat původce;
b)
zajistit, aby za účelem zjištění faktů byla událost vyšetřena pracovníky, kteří nejsou za dané narušení bezpečnosti bezprostředně zapojeni;
c)
posoudit možnou škodu z hlediska zájmů Unie nebo členských států;
d)
přijmout vhodná opatření, která zabrání opakování události, a
e)
oznámit přijatá opatření příslušným orgánům.
6. Vůči kterékoli osobě, která je odpovědná za porušení bezpečnostních pravidel stanovených tímto rozhodnutím, mohou být přijata disciplinární opatření v souladu se služebním řádem. Vůči kterékoli osobě, která je odpovědná za ohrožení či ztrátu utajovaných informací EU, se přijmou disciplinární opatření nebo právní kroky v souladu s příslušnými právními předpisy.
KAPITOLA 2
PERSONÁLNÍ BEZPEČNOST
Článek 9
Definice
Pro účely této kapitoly se použijí tyto definice:
1)
„Oprávněním pro přístup k utajovaným informacím EU“ se rozumí rozhodnutí, jež na základě ujištění ze strany příslušného orgánu členského státu přijímá bezpečnostní orgán Komise a podle něhož může být úředníkovi Komise, jinému zaměstnanci nebo vyslanému národnímu odborníkovi, u něhož byla zjištěna potřeba znát utajované informace a jenž byl řádně informován o svých povinnostech, umožněn přístup k utajovaným informacím EU až do konkrétního stupně utajení (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL nebo vyššího) a do konkrétního data; osoba odpovídající tomuto popisu se označuje za „osobu s bezpečnostním oprávněním“.
2)
„Personálním bezpečnostním opravňováním“ se rozumí uplatňování opatření, jež zajistí, že přístup k utajovaným informacím EU bude umožněn pouze osobám, které:
a)
utajované informace potřebují znát;
b)
případně mají bezpečnostní oprávnění pro odpovídající stupeň utajení a
c)
byly poučeny o svých povinnostech.
3)
„Bezpečnostní prověrkou personálu“ se rozumí prohlášení příslušného orgánu členského státu, které je vydáno po skončení bezpečnostního řízení vedeného příslušnými orgány členského státu a kterým se osvědčuje, že určité osobě může být za podmínky, že bylo stanoveno, že utajované informace potřebuje znát, a že byla náležitě poučena o svých povinnostech, umožněn přístup k utajovaným informacím EU až do konkrétního stupně utajení (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL nebo vyššího) a do konkrétního data.
4)
„Potvrzením o bezpečnostní prověrce personálu“ se rozumí osvědčení vydané příslušným orgánem, kterým se osvědčuje, že určitá osoba je držitelem platné bezpečnostní prověrky nebo bezpečnostního oprávnění vydaného bezpečnostním orgánem Komise, a které udává, k jakému stupni utajovaných informací EU může být dané osobě umožněn přístup (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL nebo vyššímu), uvádí dobu platnosti příslušné bezpečnostní prověrky či bezpečnostního oprávnění a datum skončení platnosti vlastního potvrzení.
5)
„Bezpečnostním řízením“ se rozumí postupy šetření prováděné příslušným orgánem členského státu v souladu s jeho právními předpisy za účelem získání jistoty, že nejsou známy žádné negativní skutečnosti, které by bránily tomu, aby byla určité osobě udělena bezpečnostní prověrka až do konkrétního stupně utajení (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL nebo vyššího).
Článek 10
Základní principy
1. Určité osobě lze udělit přístup k utajovaným informacím EU pouze v případě, že:
1)
byla zjištěna potřeba této osoby znát utajované informace;
2)
tato osoba byla poučena o bezpečnostních pravidlech na ochranu utajovaných informací EU a o souvisejících bezpečnostních standardech a pokynech a vzala na vědomí své povinnosti ohledně ochrany těchto informací;
3)
má v případě utajovaných informací se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL nebo vyšším bezpečnostní oprávnění pro odpovídající stupeň utajení nebo jiné řádné oprávnění z titulu své funkce v souladu s vnitrostátními právními předpisy.
2. Všechny osoby, jejichž povinnosti mohou vyžadovat, aby měly přístup k utajovaným informacím EU se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL nebo vyšším, musí předtím, než je jim k takovým utajovaným informacím EU umožněn přístup, získat bezpečnostní oprávnění pro odpovídající stupeň utajení. Dotčená osoba musí předložit písemný souhlas s tím, že podstoupí bezpečnostní prověrku personálu. Pokud tak neučiní, znamená to, že této osobě nemůže být přiděleno místo, funkce nebo úkol, které zahrnují přístup k informacím se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL nebo vyšším.
3. Bezpečnostní prověrka personálu je koncipována tak, aby určila, zda může být určitá osoba s přihlédnutím k její loajalitě, důvěryhodnosti a spolehlivosti oprávněna k přístupu k utajovaným informacím EU.
4. Loajalita, důvěryhodnost a spolehlivost určité osoby pro účely bezpečnostní prověrky pro přístup k informacím se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL nebo vyšším se ověřuje prostřednictvím bezpečnostního řízení, jež provádějí příslušné orgány členského státu v souladu se svými vnitrostátními předpisy.
5. Bezpečnostní orgán Komise nese výhradní odpovědnost za komunikaci s vnitrostátními bezpečnostními orgány nebo jinými příslušnými vnitrostátními orgány ohledně všech záležitostí týkajících se bezpečnostních prověrek. Veškeré kontakty mezi útvary Komise a jejich zaměstnanci a vnitrostátními bezpečnostními orgány a jinými příslušnými orgány probíhají prostřednictvím bezpečnostního orgánu Komise.
Článek 11
Udělování bezpečnostního oprávnění
1. Každý generální ředitel nebo vedoucí útvaru v Komisi určí v rámci svého útvaru pozice, jejichž držitelé potřebují mít k plnění svých úkolů přístup k informacím se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL nebo vyšším, a v důsledku toho potřebují mít bezpečnostní oprávnění.
2. Jakmile je známo, že bude určitá osoba jmenována na pracovní místo vyžadující přístup k utajovaným informacím se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL nebo vyšším, informuje LSO daného útvaru Komise bezpečnostní orgán Komise, který uvedené osobě předá dotazník bezpečnostní prověrky vydaný vnitrostátním bezpečnostním orgánem členského státu, jehož státní příslušnost má daná osoba při svém jmenování jako zaměstnanec evropských orgánů. Osoba vydá písemný souhlas s podstoupením bezpečnostní prověrky a vyplněný dotazník vrátí v co nejkratší lhůtě bezpečnostnímu orgánu Komise.
3. Bezpečnostní orgán Komise předá vyplněný dotazník bezpečnostní prověrky vnitrostátnímu bezpečnostnímu orgánu členského státu, jehož státní příslušnost má daná osoba při svém jmenování jako zaměstnanec evropských orgánů, a požádá o provedení bezpečnostního řízení pro stupeň utajení utajovaných informací EU, k nimž bude dotyčná osoba potřebovat přístup.
4. Jsou-li bezpečnostnímu orgánu Komise v souvislosti s osobou, která požádala o bezpečnostní prověrku, známy informace významné pro bezpečnostní řízení, oznámí je bezpečnostní orgán Komise postupem podle příslušných pravidel a předpisů příslušnému vnitrostátnímu bezpečnostnímu orgánu.
5. Po skončení bezpečnostního řízení a co nejdříve poté, co příslušný vnitrostátní bezpečnostní orgán oznámí svůj celkový posudek výsledků bezpečnostního řízení, bezpečnostní orgán Komise:
a)
může dotyčné osobě vydat povolení pro přístup k utajovaným informacím EU a oprávnit ji k přístupu k utajovaným informacím EU až do odpovídajícího stupně a po dobu, kterou sám stanoví, nejdéle však na 5 let, pokud je výsledkem bezpečnostního řízení ujištění, že nejsou známy žádné nepříznivé skutečnosti, které by zpochybňovaly loajalitu, důvěryhodnost a spolehlivost dané osoby;
b)
v případě, že z bezpečnostního řízení takové ujištění nevyplývá, oznámí tuto skutečnost v souladu s příslušnými pravidly a předpisy dotyčné osobě, která jej může požádat o slyšení, a pak má bezpečnostní orgán Komise možnost požádat příslušný vnitrostátní bezpečnostní orgán, aby v souladu s vnitrostátními právními předpisy poskytl veškerá další možná upřesnění. Je-li výsledek bezpečnostního řízení potvrzen, nelze oprávnění pro přístup k utajovaným informacím EU vydat.
6. Bezpečnostní řízení spolu se získanými výsledky podléhají příslušným právním předpisům platným v daném členském státě, včetně předpisů týkajících se opravných prostředků. Rozhodnutí bezpečnostního orgánu Komise podléhají opravným prostředkům v souladu se služebním řádem.
7. Komise uzná oprávnění pro přístup k utajovaným informacím EU udělené jakýmkoli jiným orgánem, institucí nebo jiným subjektem Unie, za předpokladu, že je toto oprávnění i nadále platné. Oprávnění se vztahují na veškeré úkoly přidělené dotyčné osobě v rámci Komise. Orgán, instituce nebo jiný subjekt Unie, kde dotyčná osoba nastupuje k výkonu zaměstnání, vyrozumí o změně zaměstnavatele příslušný vnitrostátní bezpečnostní orgán.
8. Nenastoupí-li dotyčná osoba do služby do 12 měsíců od oznámení výsledku bezpečnostního řízení bezpečnostnímu orgánu Komise nebo dojde-li k přerušení služby dotyčné osoby v délce 12 měsíců, během nichž není tato osoba zaměstnána v Komisi ani v žádném jiném orgánu, instituci či jiném subjektu Unie ani na pracovním místě ve vnitrostátních správních orgánech některého členského státu, oznámí bezpečnostní orgán Komise tuto skutečnost příslušnému vnitrostátnímu bezpečnostnímu orgánu za účelem potvrzení, že bezpečnostní prověrka je i nadále platná a odpovídající.
9. Pokud bezpečnostní orgán Komise zjistí informace týkající se bezpečnostního rizika, jež představuje osoba, která je držitelem platného bezpečnostního oprávnění, oznámí tuto skutečnost postupem podle příslušných pravidel a předpisů příslušnému vnitrostátnímu bezpečnostnímu orgánu.
10. Pokud vnitrostátní bezpečnostní orgán informuje bezpečnostní orgán Komise o tom, že v případě osoby, která je držitelem platného oprávnění pro přístup k utajovaným informacím EU, již není platné ujištění podle odst. 5 písm. a), může bezpečnostní orgán Komise vnitrostátní bezpečnostní orgán požádat, aby v souladu s vnitrostátními právními předpisy poskytl veškerá další možná upřesnění. Pokud vnitrostátní bezpečnostní orgán negativní skutečnosti potvrdí, zruší se výše uvedené oprávnění, dané osobě se zamezí v přístupu k utajovaným informacím EU a daná osoba je odvolána z pracovních míst, u nichž je přístup k utajovaným informacím EU možný nebo v jejichž rámci by mohla ohrožovat bezpečnost.
11. Jakékoli rozhodnutí zrušit či pozastavit oprávnění pro přístup k utajovaným informacím EU v případě osoby spadající do oblasti působnosti tohoto rozhodnutí a případné odůvodnění se oznámí dotyčné osobě, která může požádat bezpečnostní orgán Komise o slyšení. Informace poskytované vnitrostátním bezpečnostním orgánem podléhají příslušným právním předpisům platným v daném členském státě. Rozhodnutí bezpečnostního orgánu Komise učiněná v této souvislosti podléhají opravným prostředkům v souladu se služebním řádem.
12. Útvary Komise zajistí, aby národní odborníci vyslaní na pracovní místa v Komisi, jež vyžadují bezpečnostní oprávnění pro přístup k utajovaným informacím EU, před nástupem do služby předložili platnou bezpečnostní prověrku personálu nebo potvrzení o bezpečnostní prověrce personálu podle vnitrostátních právních předpisů bezpečnostnímu orgánu Komise, který jim na základě toho udělí bezpečnostní oprávnění pro přístup k utajovaným informacím EU až do stupně utajení rovnocenného stupni uvedenému ve vnitrostátní bezpečnostní prověrce, jež bude platné nejvýše po dobu jejich vyslání.
13. Členové Komise, kteří mají na základě smlouvy přístup k utajovaným informacím EU z titulu své funkce, musí být poučeni o svých bezpečnostních povinnostech při ochraně utajovaných informací EU.
14. Záznamy o bezpečnostních prověrkách a oprávněních udělených pro přístup k utajovaným informacím EU vede bezpečnostní orgán Komise v souladu s tímto rozhodnutím. Tyto záznamy obsahují informace alespoň o stupni utajení utajovaných informací EU, k nimž může být dotčené osobě umožněn přístup, o datu vydání a době platnosti bezpečnostní prověrky.
15. Bezpečnostní orgán Komise může vydat potvrzení o bezpečnostní prověrce personálu, v němž uvede stupeň utajení utajovaných informací EU, k nimž může mít tato osoba přístup (stupeň utajení CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL nebo vyšší), dobu platnosti příslušného oprávnění pro přístup k utajovaným informacím EU a datum skončení platnosti potvrzení.
16. Po počátečním udělení bezpečnostních oprávnění a za předpokladu, že daná osoba byla nepřetržitě ve službě v Evropské komisi nebo jiném orgánu, instituci nebo jiném subjektu Unie a nadále potřebuje přístup k utajovaným informacím EU, se bezpečnostní oprávnění pro přístup k utajovaným informacím EU přezkoumá za účelem obnovení zpravidla každých pět let ode dne oznámení výsledku posledního bezpečnostního řízení, na kterém bylo oprávnění založeno.
17. Pokud příslušný vnitrostátní bezpečnostní orgán nebo jiný příslušný vnitrostátní orgán ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy mu byla předána žádost o obnovení platnosti a odpovídající dotazník bezpečnostní prověrky, neposkytne žádné nepříznivé informace, může bezpečnostní orgán Komise prodloužit platnost stávajícího bezpečnostního oprávnění na dobu až 12 měsíců. Pokud do konce tohoto dvanáctiměsíčního období příslušný vnitrostátní bezpečnostní orgán nebo jiný příslušný vnitrostátní orgán bezpečnostnímu orgánu Komise nepodá své stanovisko, přidělí se dotyčné osobě úkoly, které nevyžadují bezpečnostní oprávnění.
Článek 12
Informativní schůze o bezpečnostním oprávnění
1. Všechny osoby s bezpečnostním oprávněním poté, co se zúčastní informativní schůze o bezpečnostním oprávnění organizované bezpečnostním orgánem Komise, písemně potvrdí, že chápou své povinnosti, pokud jde o ochranu utajovaných informací EU, a jsou si vědomy důsledků v případě ohrožení utajovaných informací EU. Záznamy o těchto písemných potvrzeních vede bezpečnostní orgán Komise.
2. Všechny osoby, které jsou oprávněny přistupovat k utajovaným informacím EU nebo po nichž se vyžaduje, aby s nimi nakládaly, jsou nejprve poučeny a poté pravidelně informovány o možném ohrožení bezpečnosti a musí neprodleně informovat bezpečnostní orgán Komise o jakémkoli pokusu o kontakt nebo o činnosti, které považují za podezřelé nebo neobvyklé.
3. Všechny osoby, které přestanou vykonávat pracovní povinnosti vyžadující přístup k utajovaným informacím EU, musí být poučeny o své povinnosti utajované informace EU i nadále chránit a případně tuto skutečnost písemně potvrdí.
Článek 13
Dočasná bezpečnostní oprávnění
1. Ve výjimečných případech, pokud to vyžadují zájmy služby a není-li skončeno bezpečnostní řízení v plném rozsahu, může bezpečnostní orgán Komise, po konzultaci s vnitrostátním bezpečnostním orgánem členského státu, jehož je daná osoba státním příslušníkem, a pod podmínkou, že předběžné šetření potvrdí, že nejsou známy žádné negativní skutečnosti, vydat osobám dočasné oprávnění pro přístup k utajovaným informacím EU pro konkrétní funkci, aniž by tím byla dotčena ustanovení o obnově bezpečnostní prověrky. Dočasná oprávnění pro přístup k utajovaným informacím EU jsou platná jednorázově nejdéle po dobu šesti měsíců a neumožňují přístup k informacím se stupněm utajení TRES SECRET UE/EU TOP SECRET.
2. Všechny osoby, kterým bylo vydáno dočasné oprávnění, poté, co byly poučeny v souladu s čl. 12 odst. 1, písemně potvrdí, že rozumí tomu, jaké mají povinnosti, pokud jde o ochranu utajovaných informací EU, a jsou si vědomy důsledků v případě ohrožení utajovaných informací EU. Záznamy o těchto písemných potvrzeních vede bezpečnostní orgán Komise.
Článek 14
Účast na neveřejných jednáních organizovaných Komisí
1. Útvary Komise odpovědné za organizaci jednání, na niž se projednávají informace se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL nebo vyšším, oznámí prostřednictvím svého LSO nebo prostřednictvím pořadatele jednání bezpečnostnímu orgánu Komise s dostatečným předstihem data, časy, místa a účastníky těchto jednání.
2. S výhradou ustanovení čl. 11 odst. 13 se osoby přizvané k účasti na jednáních organizovaných Komisí, na nichž se projednávají informace se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL nebo vyšším, mohou zúčastnit, pouze pokud je potvrzen jejich status bezpečnostní prověrky nebo bezpečnostního oprávnění. Přístup k těmto neveřejným jednáním se zamítne osobám, které bezpečnostnímu orgánu Komise nepředložily potvrzení o bezpečnostní prověrce personálu ani jiný doklad o bezpečnostní prověrce, nebo účastníkům z Komise, kteří nejsou držiteli bezpečnostního oprávnění.
3. Před uspořádáním neveřejného jednání požádá odpovědný pořadatel či LSO útvaru Komise pořádajícího jednání externí účastníky, aby bezpečnostnímu orgánu Komise předložili potvrzení o bezpečnostní prověrce personálu či jiný doklad o bezpečnostní prověrce. Bezpečnostní orgán Komise informuje LSO či pořadatele jednání o tom, že potvrzení o bezpečnostní prověrce personálu nebo jiný doklad o bezpečnostní prověrce obdržel. Je-li to vhodné, lze použít společný jmenný seznam, v němž jsou příslušné informace o bezpečnostní prověrce uvedeny.
4. Oznámí-li příslušné orgány bezpečnostnímu orgánu Komise, že osobě, jejíž úkoly vyžadují účast na jednáních pořádaných Komisí, byla bezpečnostní prověrka odebrána, bezpečnostní orgán Komise o tom uvědomí LSO útvaru Komise, který je za pořádání daného jednání odpovědný.
Článek 15
Potenciální přístup k utajovaným informacím EU
Kurýři a členové ostrahy a doprovodu musí mít bezpečnostní oprávnění pro odpovídající stupeň utajení nebo musí být jinak vhodně prověřeni v souladu s vnitrostátními právními předpisy, musí být poučeni o bezpečnostních postupech pro ochranu utajovaných informací EU a musí být seznámeni se svými povinnostmi chránit jim svěřené utajované informace EU.
KAPITOLA 3
FYZICKÁ BEZPEČNOST ZAMĚŘENÁ NA OCHRANU UTAJOVANÝCH INFORMACÍ
Článek 16
Základní zásady
1. Opatření fyzické bezpečnosti mají znemožnit podloudné nebo násilné vniknutí narušitele, odradit od neoprávněné činnosti a takové činnosti zabránit a odhalit ji a umožnit rozdělení členů personálu, pokud jde o přístup k utajovaným informacím EU, v souladu se zásadou potřeby znát utajované informace. Tato opatření se stanoví na základě procesu řízení rizik v souladu s tímto rozhodnutím a s jeho prováděcími pravidly.
2. Opatření fyzické bezpečnosti mají zejména předejít neoprávněnému přístupu k utajovaným informacím EU tím, že:
a)
zajišťují, aby s utajovanými informacemi EU bylo nakládáno a aby byly uchovávány vhodným způsobem;
b)
umožňují rozdělení členů personálu, pokud jde o přístup k utajovaným informacím EU, na základě jejich potřeby znát utajované informace a případně i na základě jejich bezpečnostního oprávnění;
c)
odrazují od neoprávněné činnosti a takové činnosti zabraňují a odhalují ji a
d)
znemožňují nebo zpomalují podloudné nebo násilné vniknutí narušitelů.
3. Opatření fyzické bezpečnosti je třeba zavést pro všechny prostory, budovy, kanceláře, místnosti a další objekty, v nichž se nakládá s utajovanými informacemi EU nebo v nichž jsou takové informace uchovávány, včetně prostor, v nichž jsou umístěny komunikační a informační systémy uvedené v kapitole 5.
4. Prostory, v nichž jsou uchovávány utajované informace EU se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL nebo vyšším, je třeba zřídit jako zabezpečené oblasti v souladu s touto kapitolou a musí je schválit orgán pro bezpečnostní akreditaci v Komisi.
5. Na ochranu utajovaných informací EU se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL nebo vyšším se použijí pouze prostředky nebo zařízení schválené bezpečnostním orgánem Komise.
Článek 17
Požadavky na fyzickou bezpečnost a opatření fyzické bezpečnosti
1. Opatření fyzické bezpečnosti se vybírají na základě posouzení hrozeb provedeného bezpečnostním orgánem Komise a případně po konzultaci s dalšími útvary Komise, ostatními orgány, institucemi nebo jinými subjekty Unie a/nebo příslušnými orgány členských států. Komise uplatňuje ve svých prostorách proces řízení rizik na ochranu utajovaných informací EU, aby se vůči vyhodnocenému riziku poskytla přiměřená úroveň fyzické ochrany. V procesu řízení rizik se vezmou v úvahu veškeré důležité okolnosti, zejména:
a)
stupeň utajení utajovaných informací EU;
b)
podoba a objem utajovaných informací EU, přičemž je třeba brát v úvahu, že velké množství nebo kompilace utajovaných informací EU může vyžadovat použití přísnějších ochranných opatření;
c)
okolní prostředí a uspořádání budov nebo prostor, v nichž jsou utajované informace EU uchovávány, a
d)
vyhodnocené hrozby ze strany zpravodajských služeb zaměřených na Unii, její orgány, instituce či jiné subjekty nebo na členské státy a hrozba sabotáže a teroristických, podvratných nebo jiných trestných činností.
2. Bezpečnostní orgán Komise určí v souladu s koncepcí hloubkové ochrany vhodnou kombinaci opatření fyzické bezpečnosti, jež je třeba uplatňovat. Bezpečnostní orgán Komise za tímto účelem vypracuje minimální standardy, normy a kritéria stanovená v prováděcích pravidlech.
3. Bezpečnostní orgán Komise je oprávněn k provádění prohlídek při vstupu a odchodu, které mají odradit od nedovoleného vnášení materiálů nebo neoprávněného vynášení utajovaných informací EU z prostor nebo budov.
4. Hrozí-li nebezpečí, že by utajované informace EU být byť i neúmyslně zhlédnuty, příslušné útvary Komise přijmou vhodná opatření, jež definuje bezpečnostní orgán Komise, aby tomuto riziku zabránily.
5. U nových zařízení se požadavky na fyzickou bezpečnost a jejich funkční specifikace stanoví se souhlasem bezpečnostního orgánu Komise jako součást plánování a konstrukce zařízení. U stávajících zařízení se požadavky na fyzickou bezpečnost uplatňují v souladu s minimálními standardy, normami a kritérii stanovenými v prováděcích pravidlech.
Článek 18
Prostředky fyzické ochrany utajovaných informací EU
1. Pro fyzickou ochranu utajovaných informací EU se stanoví dva druhy fyzicky chráněných oblastí:
a)
administrativní oblasti a
b)
zabezpečené oblasti (včetně technicky zabezpečených oblastí).
2. Orgán pro bezpečnostní akreditaci v Komisi určí, zda daný prostor splňuje požadavky na to, aby mohl být označen jako administrativní oblast, zabezpečená oblast nebo technicky zabezpečená oblast.
3. U administrativních oblastí:
a)
musí být viditelně vymezen obvod administrativní oblasti, který umožní kontrolu osob a pokud možno i vozidel;
b)
je přístup bez doprovodu umožněn pouze osobám, které mají řádné oprávnění od bezpečnostního orgánu Komise či jiného příslušného orgánu, a
c)
pro všechny jiné osoby je třeba zajistit nepřetržitý doprovod nebo rovnocenná kontrolní opatření.
4. U zabezpečených oblastí:
a)
musí být viditelně vymezen a chráněn obvod zabezpečené oblasti, jejíž všechny vchody a východy jsou kontrolovány prostřednictvím průkazů nebo systému osobní identifikace;
b)
lze přístup bez doprovodu umožnit pouze osobám, které jsou bezpečnostně prověřeny a jsou ke vstupu do dané oblasti výslovně oprávněny na základě potřeby znát utajované informace;
c)
je pro všechny jiné osoby nutné zajistit nepřetržitý doprovod nebo rovnocenná kontrolní opatření.
5. Představuje-li vstup do zabezpečené oblasti de facto přímý přístup k utajovaným informacím, které se v ní nacházejí, musí být dále splněny tyto požadavky:
a)
je třeba jasně uvést nejvyšší stupeň utajení informací, které jsou v dané oblasti zpravidla uchovávány, a
b)
všichni návštěvníci musí být zvlášť oprávněni ke vstupu do dané oblasti, je třeba pro ně zajistit nepřetržitý doprovod a musí být náležitě bezpečnostně prověřeni, s výjimkou případů, kdy byla přijata opatření zajišťující, že k utajovaným informací EU není možný přístup.
6. Zabezpečené oblasti chráněné před odposlechem je třeba označit jako technicky zabezpečené oblasti. U těchto oblastí musí být dále splněny tyto požadavky:
a)
tyto oblasti musí být vybaveny systémy detekce narušení, musí být uzamčeny v době, kdy nejsou obsazeny, a musí být střeženy v době, kdy obsazeny jsou. Všechny klíče musí být spravovány v souladu s článkem 20;
b)
všechny osoby a materiály musí být při vstupu do těchto prostor kontrolovány;
c)
tyto oblasti musí bezpečnostní orgán Komise pravidelně fyzicky a/nebo technicky kontrolovat. Tyto kontroly se rovněž provádějí po jakémkoli neoprávněném vstupu nebo podezření, že k takovému vstupu došlo, a
d)
tyto oblasti nesmí obsahovat neschválené komunikační vedení, neschválené telefonní či jiné komunikační přístroje a neschválená elektrická nebo elektronická zařízení.
7. Bez ohledu na odst. 6 písm. d) předtím, než se komunikační přístroje a elektrická nebo elektronická zařízení jakéhokoli druhu použijí v oblastech, v nichž se konají zasedání nebo v nichž se pracuje s informacemi se stupněm utajení SECRET UE/EU SECRET nebo vyšším, a v případech, kdy je úroveň ohrožení utajovaných informací EU vyhodnocena jako vysoká, musí být veškeré přístroje a zařízení nejdříve prověřeny bezpečnostním orgánem Komise za tím účelem, aby prostřednictvím těchto zařízení nemohlo dojít k neúmyslnému či nezákonnému přenášení žádných srozumitelných informací mimo danou zabezpečenou oblast.
8. Zabezpečené oblasti, které nejsou 24 hodin denně obsazeny pracovníky ve službě, jsou podle potřeby kontrolovány na konci běžné pracovní doby a v náhodně zvolených intervalech mimo běžnou pracovní dobu, není-li zaveden systém detekce narušení.
9. Zabezpečené oblasti a technicky zabezpečené oblasti mohou být zřízeny dočasně v rámci administrativní oblasti pro uspořádání neveřejného jednání nebo pro jiný podobný účel.
10. LSO dotyčného útvaru Komise vypracuje pro každý zabezpečený prostor v jeho odpovědnosti bezpečnostní provozní postupy, které v souladu s ustanoveními tohoto rozhodnutí a jeho prováděcích pravidel stanoví:
a)
stupeň utajení utajovaných informací EU, s nimiž se může nakládat nebo jež mohou být uchovávány v dané oblasti;
b)
ostrahu a ochranná opatření, jež je třeba dodržovat;
c)
osoby, které jsou oprávněny přistupovat do dané oblasti bez doprovodu vzhledem k tomu, že potřebují znát utajované informace a že mají bezpečnostní oprávnění;
d)
případně postupy pro zajištění doprovodu nebo pro ochranu utajovaných informací EU, je-li přístup do dané oblasti umožněn jiným osobám;
e)
veškerá jiná náležitá opatření a postupy.
11. Uvnitř zabezpečených oblastí se budují trezorové místnosti. Stěny, podlahy, stropy, okna a uzamykatelné dveře musí být schváleny bezpečnostním orgánem Komise a musí poskytovat ochranu na úrovni rovnocenné bezpečnostnímu úschovnému objektu schválenému pro uchovávání utajovaných informací EU se stejným stupněm utajení.
Článek 19
Opatření fyzické bezpečnosti pro nakládání s utajovanými informacemi EU a jejich uchovávání
1. S utajovanými informacemi EU se stupněm utajení RESTREINT UE/EU RESTRICTED lze nakládat:
a)
v zabezpečené oblasti;
b)
v administrativní oblasti za předpokladu, že utajované informace EU jsou chráněny před přístupem neoprávněných osob, nebo
c)
mimo zabezpečenou oblast či mimo administrativní oblast za předpokladu, že držitel informací přenáší utajované informace EU v souladu s článkem 31 a že se zavázal k dodržování náhradních opatření stanovených v prováděcích předpisech tak, aby zajistil, že budou utajované informace EU chráněny před přístupem neoprávněných osob.
2. Utajované informace EU se stupněm utajení RESTREINT UE/EU RESTRICTED se uchovávají ve vhodném uzamčeném kancelářském nábytku v administrativní oblasti nebo v zabezpečené oblasti. Dočasně mohou být uchovávány mimo zabezpečenou oblast či mimo administrativní oblast za předpokladu, že se držitel informací zaváže k dodržování náhradních opatření stanovených v prováděcích pravidlech.
3. S utajovanými informacemi EU se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL nebo SECRET UE/EU SECRET lze nakládat:
a)
v zabezpečené oblasti;
b)
v administrativní oblasti za předpokladu, že utajované informace EU jsou chráněny před přístupem neoprávněných osob, nebo
c)
mimo zabezpečenou oblast či mimo administrativní oblast za předpokladu, že držitel informací:
i)
se zavázal k dodržování náhradních opatření stanovených v prováděcích pravidlech tak, aby zajistil, že budou utajované informace EU chráněny před přístupem neoprávněných osob,
ii)
má utajované informace EU neustále pod osobním dohledem a
iii)
v případě dokumentů v tištěné podobě oznámil tuto skutečnost příslušnému registru.
4. Utajované informace EU se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL a SECRET EU/EU SECRET se uchovávají v zabezpečené oblasti v bezpečnostním úschovném objektu nebo trezorové místnosti.
5. S utajovanými informacemi EU se stupněm utajení TRES SECRET UE/EU TOP SECRET se nakládá v zabezpečené oblasti zřízené a spravované bezpečnostním orgánem Komise a akreditované pro tento stupeň orgánem pro bezpečnostní akreditaci v Komisi.
6. Utajované informace EU se stupněm utajení TRES SECRET UE/EU TOP SECRET se uchovávají v zabezpečené oblasti akreditované pro tento stupeň orgánem pro bezpečnostní akreditaci v Komisi při dodržení jedné z těchto podmínek:
a)
informace se uchovávají v bezpečnostním úschovném objektu v souladu s článkem 18, přičemž je třeba uplatňovat jedno nebo více těchto dodatečných kontrolních opatření:
1)
nepřetržitá ochrana nebo kontrola ze strany prověřeného bezpečnostního nebo službu konajícího personálu,
2)
schválený systém detekce narušení v kombinaci s pohotovostním bezpečnostním personálem;
nebo
b)
informace se uchovávají v trezorové místnosti vybavené systémem detekce narušení v kombinaci s pohotovostním bezpečnostním personálem.
Článek 20
Správa klíčů a kódů používaných pro ochranu utajovaných informací EU
1. Postupy pro správu klíčů a nastavení kódů pro kanceláře, místnosti, trezorové místnosti a bezpečnostní úschovné objekty jsou stanoveny v prováděcích pravidlech podle článku 60. Cílem těchto postupů je zabránit neoprávněnému přístupu.
2. Nastavení kódů zná zpaměti co nejmenší možný počet osob, které je znát potřebují. Nastavení kódů pro bezpečnostní úschovné objekty a trezorové místnosti, v nichž se uchovávají utajované informace EU, je třeba změnit:
a)
při přijetí nového úschovného objektu;
b)
kdykoli se změní personál, který kód zná;
c)
kdykoli dojde k ohrožení informací nebo v případě podezření z ohrožení;
d)
pokud došlo k údržbě či opravě zámku a
e)
nejméně každých 12 měsíců.
KAPITOLA 4
SPRÁVA UTAJOVANÝCH INFORMACÍ EU
Článek 21
Základní zásady
1. Veškeré dokumenty s utajovanými informacemi EU by měly být spravovány v souladu s politikou Komise pro správu dokumentů, a proto by měly být zaevidovány, tříděny, uchovávány a nakonec odstraněny nebo zčásti či zcela převedeny do historických archivů v souladu se společným seznamem pro uchovávání spisů Evropské komise.
2. Informace stupně utajení CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL nebo vyššího je třeba po jejich obdržení a před jejich distribucí z bezpečnostních důvodů zaevidovat. Informace se stupněm utajení TRES SECRET UE/EU TOP SECRET musí být zaevidovány v určených registrech.
3. V rámci Komise se vytvoří systém evidence utajovaných informací EU v souladu s ustanoveními článku 27.
4. Útvary a prostory Komise, v nichž se nakládá s utajovanými informacemi EU nebo v nichž jsou takové informace uchovávány, podléhají pravidelné inspekci prováděné bezpečnostním orgánem Komise.
5. Mimo fyzicky chráněné oblasti se utajované informace EU mezi jednotlivými útvary a prostory přenášejí tímto způsobem:
a)
utajované informace EU se obecně přenášejí elektronicky při zajištění ochrany kryptografickými prostředky schválenými v souladu s kapitolou 5;
b)
pokud přenos není uskutečňován způsobem uvedeným v písmeni a), přenášejí se utajované informace EU:
i)
na elektronických nosičích informací (jako například USB paměti, kompaktní disky, pevné disky), které jsou chráněny kryptografickými prostředky schválenými v souladu s kapitolou 5, nebo
ii)
ve všech ostatních případech způsobem předepsaným v prováděcích pravidlech.
Článek 22
Stupně utajení a označení
1. Informace se utajují v případě, že vyžadují ochranu z důvodu své důvěrnosti v souladu s čl. 3 odst. 1.
2. Původce utajovaných informací EU odpovídá za stanovení stupně utajení podle příslušných prováděcích pravidel, standardů a pokynů pro utajování informací a za počáteční distribuci informací.
3. Stupeň utajení utajovaných informací EU se stanoví v souladu s čl. 3 odst. 2 a příslušnými prováděcími pravidly.
4. Stupeň utajení musí být jasně a správně označen bez ohledu na to, zda mají utajované informace EU tištěnou, ústní, elektronickou či jinou podobu.
5. Jednotlivé části daného dokumentu (tj. stránky, odstavce, oddíly, přílohy, dodatky a připojené části dokumentu) mohou vyžadovat různé stupně utajení a být podle toho označeny, a to i v případě, že jsou uloženy v elektronické podobě.
6. Stupeň utajení dokumentu nebo spisu jako celku musí být alespoň stejně vysoký jako u jeho části s nejvyšším stupněm utajení. Jestliže dokument vznikl sloučením informací z různých zdrojů, konečný produkt se přezkoumá za účelem stanovení celkového stupně utajení, neboť může vyžadovat vyšší stupeň utajení než jeho jednotlivé části.
7. Dokumenty obsahující části s různými stupni utajení musí být v co nejvyšší míře strukturovány tak, aby části s různým stupněm utajení mohly být v případě potřeby snadno rozpoznány a odděleny.
8. Stupeň utajení dopisu nebo průvodní poznámky k připojeným částem musí být stejně vysoký jako nejvyšší stupeň utajení těchto připojených částí. Původce jasně vyznačí jejich stupeň utajení, pokud budou odděleny od připojených částí, pomocí odpovídajícího označení, například:
CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL
Bez příloh(y) RESTREINT UE/EU RESTRICTED
Článek 23
Označení
Kromě jednoho z označení stupňů utajení uvedených v čl. 3 odst. 2 mohou utajované informace EU nést doplňující označení, například:
a)
označení určující původce;
b)
jakákoli upozornění, kódová slova nebo zkratky k upřesnění oblasti činnosti, k níž se daný dokument vztahuje, k označení zvláštního způsobu distribuce na základě potřeby znát utajované informace nebo k omezení použití;
c)
označení týkající se způsobilosti k předání;
d)
případně datum nebo určitou událost, po nichž lze stupeň utajení snížit nebo informace odtajnit.
Článek 24
Zkrácená označení stupňů utajení
1. Pro označení stupně utajení jednotlivých odstavců určitého textu lze použít standardizované zkratky. Tyto zkratky nenahrazují úplné označení stupňů utajení.
2. V utajovaných dokumentech EU je možné použít pro označení stupně utajení oddílů nebo částí textu kratších než jedna strana tyto standardní zkratky:
TRES SECRET UE/EU TOP SECRET
TS-UE/EU-TS
SECRET UE/EU SECRET
S-UE/EU-S
CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL
C-UE/EU-C
RESTREINT UE/EU RESTRICTED
R-UE/EU-R
Článek 25
Vyhotovování utajovaných dokumentů EU
1. Při vyhotovování utajovaného dokumentu EU:
a)
se na každé straně jasně vyznačí příslušný stupeň utajení;
b)
se každá strana očísluje;
c)
se na dokumentu uvede evidenční číslo a předmět, které samy o sobě nejsou utajovanými informacemi, pokud tak nejsou označeny;
d)
se na dokumentu uvede datum;
e)
se na dokumentech se stupněm utajení SECRET UE/EU SECRET nebo vyšším, které mají být distribuovány ve více výtiscích, na každé straně uvede číslo výtisku.
2. Nelze-li na utajované informace EU použít odstavec 1, přijmou se jiná patřičná opatření v souladu s prováděcími pravidly.
Článek 26
Snížení stupně utajení a odtajnění utajovaných informací EU
1. Je-li to možné, uvede původce v době vytvoření utajovaných informací EU, zda je k určitému datu nebo po určité události možné jejich stupeň utajení snížit nebo je odtajnit.
2. Každý útvar Komise pravidelně přezkoumává utajované informace EU, kterých je původcem, za účelem zjištění, zda je příslušný stupeň utajení stále odpovídající. Pomocí prováděcích pravidel se zavede systém, v rámci něhož budou stupně utajení evidovaných utajovaných informací EU, jež mají původ v Komisi, přezkoumávány nejméně jednou za pět let. Tento přezkum není třeba provést v případě, že původce na počátku uvedl, že u daných informací bude automaticky snížen stupeň utajení či budou odtajněny, a dané informace jsou odpovídajícím způsobem označeny.
3. Informace se stupněm utajení RESTREINT UE/EU RESTRICTED, jež mají původ v Komisi, se v souladu s nařízením Rady (EHS, Euratom) č. 354/83 ve znění nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1700/2003 (10) považují za automaticky odtajněné po třiceti letech.
Článek 27
Systém evidence utajovaných informací EU v Komisi
1. Aniž je dotčen čl. 52 odst. 5, v každém útvaru Komise, v němž se nakládá s utajovanými informacemi EU se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL a SECRET UE/EU SECRET nebo v němž jsou tyto informace uchovávány, se určí odpovědný místní registr utajovaných informací EU s cílem zajistit, aby se s utajovanými informacemi EU nakládalo v souladu s tímto rozhodnutím.
2. Centrálním registrem Komise pro utajované informace EU je registr utajovaných informací EU spravovaný generálním sekretariátem. Působí jako:
-
místní registr utajovaných informací EU pro generální sekretariát Komise,
-
registr utajovaných informací EU pro soukromé kanceláře členů Komise, nemají-li tito členové zvláštní místní registr utajovaných informací EU,
-
registr utajovaných informací EU pro generální ředitelství nebo služby, které nemají místní registr utajovaných informací EU,
-
hlavní vstupní a výstupní místo pro všechny informace se stupněm utajení RESTREINT UE/EU RESTRICTED a až do stupně utajení SECRET UE/EU SECRET včetně, které si mezi sebou vyměňují Komise a její útvary, třetí státy a mezinárodní organizace, a stanoví-li tak zvláštní ujednání, též jako hlavní vstupní a výstupní místo pro ostatní orgány, agentury a instituce Unie.
3. Bezpečnostní orgán Komise určí v Komisi registr, který bude působit jako ústřední orgán pro příjem a odesílání informací se stupněm utajení TRES SECRET UE/EU TOP SECRET. V případě potřeby mohou být určeny podřízené registry pro nakládání s těmito informacemi za účelem evidence.
4. Podřízené registry nesmějí bez výslovného písemného souhlasu ústředního registru pro dokumenty se stupněm utajení TRES SECRET UE/EU TOP SECRET poskytovat dokumenty se stupněm utajení TRES SECRET UE/EU TOP SECRET přímo jiným registrům podřízeným stejnému ústřednímu registru ani externím subjektům.
5. Registry utajovaných informací EU se zřizují jako zabezpečené oblasti podle kapitoly 3 a jsou akreditovány orgánem pro bezpečnostní akreditaci v Komisi.
Článek 28
Vedoucí registru
1. Každý registr utajovaných informací EU spravuje vedoucí registru.
2. Vedoucí registru musí mít náležitou bezpečnostní prověrku.
3. Vedoucí registru podléhá dohledu LSO v daném útvaru Komise, pokud jde o uplatňování ustanovení o nakládání s dokumenty obsahujícími utajované informace EU a o dodržování příslušných bezpečnostních pravidel, standardů a pokynů.
4. V rámci své odpovědnosti za správu registru utajovaných informací EU, ke kterému byl přidělen, má vedoucí registru v souladu s tímto rozhodnutím a příslušnými prováděcími pravidly, standardy a pokyny následující okruhy úkolů:
-
řídit operace, které se týkají evidence, uchovávání, reprodukce, překladu, přenosu, odesílání a ničení utajovaných informací EU či jejich převodu do oddělení historických archivů,
-
pravidelně ověřovat, zda je nadále třeba uchovávat informace v utajení;
-
zastávat další úkoly související s ochranou utajovaných informací EU vymezené v prováděcích pravidlech.
Článek 29
Evidence utajovaných informací EU z bezpečnostních důvodů
1. Pro účely tohoto rozhodnutí se evidencí z bezpečnostních důvodů (dále jen „evidence“) rozumí uplatňování postupů, kterými se zaznamenává životní cyklus utajovaných informací EU, včetně jejich distribuce.
2. Veškeré informace či materiál se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL a vyšším je třeba evidovat v určených registrech, kdykoli jsou přijaty v určité organizační složce nebo kdykoli jsou z ní odeslány.
3. Při nakládání s utajovanými informacemi EU nebo jejich uchovávání pomocí komunikačního a informačního systému, mohou být evidenční postupy provedeny přímo v rámci systému.
4. Podrobnější ustanovení týkající se evidence utajovaných informací EU z bezpečnostních důvodů se určí v prováděcích pravidlech.
Článek 30
Kopírování a překládání dokumentů s utajovanými informacemi EU
1. Dokumenty se stupněm utajení TRES SECRET UE/EU TOP SECRET se nesmí kopírovat ani překládat bez předchozího písemného souhlasu původce.
2. Pokud původce dokumentů se stupněm utajení SECRET UE/EU SECRET a nižším nevydal upozornění týkající se jejich kopírování nebo překladu, mohou být tyto dokumenty kopírovány či překládány podle pokynů držitele.
3. Na kopie a překlady dokumentů se použijí bezpečnostní opatření platná pro původní dokument.
Článek 31
Přenos utajovaných informací EU
1. Utajované informace EU se přenášejí takovým způsobem, aby byly během přenosu chráněny před neoprávněným vyzrazením.
2. Přenos utajovaných informací EU podléhá ochranným opatřením, jež:
-
jsou úměrná stupni utajení přenášených utajovaných informací EU a
-
jsou přizpůsobena konkrétním podmínkám jejich přenosu, zejména v závislosti na tom, zda jsou utajované informace EU přenášeny:
-
uvnitř budovy Komise nebo uzavřené skupiny budov Komise,
-
mezi budovami Komise nacházejícími se ve stejném členském státě,
-
v rámci Unie,
-
z Unie na území třetího státu a
-
jsou přizpůsobena povaze a formě utajovaných informací EU.
3. Ochranná opatření jsou podrobně stanovena v prováděcích pravidlech, nebo jsou v případě projektů a programů uvedených v článku 42 nedílnou součástí bezpečnostních pokynů k příslušnému programu nebo projektu.
4. Prováděcí pravidla či bezpečnostní pokyny k programu/projektu obsahují ustanovení úměrná stupni utajení utajovaných informací EU, pokud jde o:
-
druh přenosu, například ruční přenos, přepravu diplomatickým nebo vojenským kurýrem, poštovními službami či komerčními kurýrními službami,
-
balení utajovaných informací EU,
-
technická protiopatření pro utajované informace EU přenášené na elektronických nosičích,
-
jakékoli další procedurální, fyzické nebo elektronické opatření,
-
postup evidence,
-
využití personálu s bezpečnostním oprávněním.
5. V případech, kdy jsou utajované informace EU přenášeny na elektronických nosičích, a to bez ohledu na čl. 21 odst. 5, mohou být ochranná opatření uvedená v prováděcích pravidlech doplněna vhodnými technickými protiopatřeními schválenými bezpečnostním orgánem Komise s cílem minimalizovat riziko ztráty nebo ohrožení.
Článek 32
Ničení utajovaných informací EU
1. Utajované dokumenty EU, které již nejsou potřebné, mohou být zničeny, se zohledněním nařízení o archivech a pravidel a předpisů Komise týkajících se správy dokumentů a archivace, a zejména společného seznamu pro uchovávání spisů Komise.
2. Utajované informace EU se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL a vyšším zničí vedoucí příslušného registru utajovaných informací EU podle pokynů držitele nebo příslušného orgánu. Vedoucí registru odpovídajícím způsobem aktualizuje záznamy a jiné informace o evidenci.
3. Ničení dokumentů se stupněm utajení SECRET UE/EU SECRET nebo TRES SECRET UE/EU TOP SECRET provádí vedoucí registru za přítomnosti svědka, který je bezpečnostně prověřen alespoň pro stupeň utajení ničeného dokumentu.
4. Pracovník registru a svědek, pokud je přítomnost svědka vyžadována, podepíší zápis o zničení, který se uloží v registru. Vedoucí příslušného registru utajovaných informací EU uchovává zápisy o zničení dokumentů se stupněm utajení TRES SECRET UE/EU TOP SECRET alespoň po dobu deseti let a dokumentů se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL a SECRET UE/EU SECRET alespoň po dobu pěti let.
5. Ničení utajovaných dokumentů, včetně dokumentů se stupněm utajení RESTREINT UE/EU RESTRICTED, se provádí v souladu s postupy, které jsou vymezeny v prováděcích pravidlech a které splňují příslušné standardy EU či jim rovnocenné standardy.
6. Počítačová paměťová média používaná pro utajované informace EU se ničí v souladu s postupy stanovenými v prováděcích pravidlech.
Článek 33
Ničení utajovaných informací EU v mimořádných situacích
1. Útvary Komise, jež mají utajované informace EU v držení, vypracují s ohledem na místní podmínky plány pro zabezpečení utajovaných materiálů EU v případě krize včetně případných plánů na zničení a vyklizení v případech nouze. Vyhlásí pokyny, které považují za nezbytné pro zamezení tomu, aby se utajované informace EU dostaly do nepovolaných rukou.
2. Ustanovení přijatá pro zabezpečení a/nebo zničení materiálů se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL a SECRET UE/EU SECRET v případě krize nesmí za žádných okolností negativně ovlivnit zabezpečení nebo zničení materiálů se stupněm utajení TRES SECRET UE/EU TOP SECRET, včetně kódovacího zařízení, jejichž opatrování má přednost před všemi ostatními úkoly.
3. V mimořádné situaci, kdy hrozí bezprostřední riziko neoprávněného vyzrazení, zničí utajované informace EU jejich držitel tak, aby nebylo možné znovu sestavit celý dokument ani jeho část. O nouzovém zničení evidovaných utajovaných informací EU jsou informováni původce a příslušný registr.
4. Podrobnější ustanovení týkající se ničení utajovaných informací EU stanoví prováděcí pravidla.
KAPITOLA 5
OCHRANA UTAJOVANÝCH INFORMACÍ EU V KOMUNIKAČNÍCH A INFORMAČNÍCH SYSTÉMECH
Článek 34
Základní zásady zabezpečení informací
1. Zabezpečení informací v oblasti komunikačních a informačních systémů je jistota, že takové systémy ochrání informace, s nimiž nakládají, a že budou fungovat správně, když jsou zapotřebí, pod dohledem oprávněných uživatelů.
2. Účinné zabezpečení informací zajišťuje odpovídající úroveň:
autenticity
:
záruka, že informace jsou autentické a z důvěryhodných zdrojů;
dostupnosti
:
přístupnost a použitelnost informací na žádost oprávněného subjektu;
důvěrnosti
:
skutečnost, že informace se nezpřístupňují neoprávněným osobám a subjektům nebo pro nedovolené účely;
integrity
:
zajištění správnosti a úplnosti aktiv a informací;
nepopiratelnosti
:
schopnost prokázat zpětně jednání či událost tak, aby dané jednání či událost nemohly být následně popřeny.
3. Zabezpečení informací je založeno na procesu řízení rizik.
Článek 35
Definice
Pro účely této kapitoly se použijí tyto definice:
a)
„akreditací“ se rozumí formální povolení nebo schválení, které orgán pro bezpečnostní akreditaci udělil komunikačnímu a informačnímu systému, aby ve svém provozním prostředí mohl zpracovávat utajované informace EU, a které následuje po formálním schválení a správném provádění bezpečnostního plánu;
b)
„akreditačním řízením“ se rozumí nutné kroky a úkoly, jež je třeba provést předtím, než orgán pro bezpečnostní akreditaci udělí akreditaci. Tyto kroky a úkoly se upřesní ve standardu pro akreditační řízení;
c)
„komunikačním a informačním systémem“ se rozumí jakýkoli systém, který umožňuje nakládat s informacemi v elektronické podobě. Komunikační a informační systém zahrnuje všechna aktiva nezbytná k jeho fungování, včetně infrastruktury, organizace, personálu a informačních zdrojů;
d)
„zbytkovým rizikem“ se rozumí riziko, které přetrvává poté, co byla zavedena bezpečnostní opatření, neboť nelze čelit všem hrozbám a nelze odstranit všechna zranitelná místa;
e)
„rizikem“ se rozumí možnost, že pro účely určité hrozby budou zneužita vnitřní a vnější zranitelná místa organizace nebo kteréhokoli ze systémů, jichž využívá, a dojde tak k poškození organizace a jejích hmotných či nehmotných aktiv. Měří se jako kombinace pravděpodobnosti hrozeb a jejich dopadu;
f)
„přijetím rizika“ se rozumí rozhodnutí, kterým se vyjadřuje souhlas s tím, že po řešení rizika i nadále existuje zbytkové riziko;
g)
„hodnocení rizika“ spočívá v rozpoznání hrozeb a zranitelných míst a v provádění analýzy souvisejícího rizika, tj. analýzy pravděpodobnosti a dopadu;
h)
„sdělování rizika“ spočívá v rozvoji informovanosti o rizicích v rámci skupin uživatelů komunikačních a informačních systémů, v informování schvalovacích orgánů o těchto rizicích a podávání zpráv o těchto rizicích provozním orgánům;
i)
„řešení rizika“ spočívá ve zmírnění, odstranění a omezení rizika (prostřednictvím vhodné kombinace technických, fyzických, organizačních nebo procedurálních opatření), přenesení rizika nebo jeho monitorování.
Článek 36
Komunikační a informační systémy nakládající s utajovanými informacemi EU
1. V komunikačních a informačních systémech se nakládá s utajovanými informacemi EU v souladu s koncepcí zabezpečení informací.
2. Pro komunikační a informační systémy, které nakládají s utajovanými informacemi EU, znamená dodržování politiky bezpečnosti informačních systémů Komise, uvedené v rozhodnutí Komise K(2006) 3602 (11), že:
a)
během celého životního cyklu informačního systému se při provádění politiky bezpečnosti informačních systémů používá přístup „plánuj, udělej, zkontroluj, jednej“ (Plan-Do-Check-Act);
b)
potřeby v oblasti bezpečnosti musí být určeny prostřednictvím posouzení hospodářského dopadu;
c)
informační systém a údaje v něm obsažené musí projít formální klasifikací aktiv;
d)
všechna povinná bezpečnostní opatření, která jsou stanovena v politice bezpečnosti informačních systémů, musí být provedena;
e)
musí proběhnout proces řízení rizik, který se skládá z těchto kroků: identifikace hrozeb a zranitelných míst, hodnocení rizika, řešení rizika, přijetí rizika a sdělování rizika;
f)
je definován, prováděn, kontrolován a přezkoumáván bezpečnostní plán, včetně bezpečnostní politiky a bezpečnostních provozních postupů.
3. Všichni zaměstnanci, kteří se podílejí na návrhu, vývoji, zkoušení, provozu, řízení nebo používání komunikačních a informačních systémů nakládajících s utajovanými informacemi EU, oznámí orgánu pro bezpečnostní akreditaci všechny potenciální bezpečnostní nedostatky, incidenty, narušení bezpečnosti nebo ohrožení, které mohou mít dopad na ochranu daných systémů a/nebo utajovaných informací EU v nich obsažených.
4. Pokud je ochrana utajovaných informací EU zajišťována kryptografickými prostředky, tyto prostředky se schvalují tímto způsobem:
a)
na základě doporučení skupiny odborníků pro bezpečnost v Komisi je třeba dát přednost výrobkům, které byly schváleny Radou nebo generálním tajemníkem Rady jakožto schvalovacím orgánem pro kryptografickou ochranu v Radě;
b)
opravňují-li k tomu zvláštní provozní důvody, může schvalovací orgán pro kryptografickou ochranu v Komisi na základě doporučení skupiny odborníků pro bezpečnost v Komisi udělit výjimku z požadavků uvedených pod písmenem a) a udělit dočasné schválení na konkrétní období.
5. Během elektronického přenosu, zpracovávání a uchovávání utajovaných informací EU se použijí schválené kryptografické prostředky. Bez ohledu na tento požadavek se za mimořádných okolností nebo v případě zvláštních technických konfigurací mohou po schválení schvalovacím orgánem pro kryptografickou ochranu použít zvláštní postupy.
6. Komunikační a informační systémy nakládající s informacemi se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL nebo vyšším jsou chráněny bezpečnostními opatřeními proti ohrožení dotyčných informací kompromitujícím elektromagnetickým vyzařováním („bezpečnostní opatření TEMPEST“). Tato bezpečnostní opatření jsou přiměřená riziku zneužití a stupni utajení daných informací.
7. Bezpečnostní orgán Komise působí jako:
-
orgán pro zabezpečení informací,
-
orgán pro bezpečnostní akreditaci,
-
orgán TEMPEST,
-
schvalovací orgán pro kryptografickou ochranu,
-
orgán pro distribuci kryptografických materiálů.
8. Bezpečnostní orgán Komise jmenuje u každého systému provozní orgán pro zabezpečení informací.
9. Úkoly spojené s funkcemi popsanými v odstavcích 7 a 8 budou vymezeny v prováděcích pravidlech.
Článek 37
Akreditace komunikačních a informačních systémů nakládajících s utajovanými informacemi EU
1. Veškeré komunikační a informační systémy, které nakládají s utajovanými informacemi EU, podléhají akreditačnímu řízení, které vychází ze zásad zabezpečení informací a které musí být natolik podrobné, aby to odpovídalo požadované úrovni ochrany.
2. Akreditační řízení zahrnuje formální schválení bezpečnostního plánu komunikačního a informačního systému orgánem pro bezpečnostní akreditaci v Komisi, aby bylo zajištěno, že:
a)
proces řízení rizik, jak je uveden v čl. 36 odst. 2, byl řádně proveden;
b)
vlastník systému vědomě přijal zbytkové riziko a
c)
bylo dosaženo dostatečné úrovně ochrany komunikačního a informačního systému a utajovaných informací EU, s nimiž se v něm nakládá, v souladu s tímto rozhodnutím.
3. Orgán pro bezpečnostní akreditaci v Komisi vydá rozhodnutí o akreditaci, které stanoví nejvyšší stupeň utajení informací EU, s nimiž lze v daném systému nakládat, a příslušné podmínky pro provoz. Tím nejsou dotčeny úkoly, které byly svěřeny radě pro bezpečnostní akreditaci podle článku 11 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 512/2014 (12).
4. Za akreditaci komunikačních a informačních systémů Komise, na nichž se podílí několik stran, odpovídá společná rada pro bezpečnostní akreditaci. Tato rada se skládá z jednoho zástupce orgánu pro bezpečnostní akreditaci každé zúčastněné strany a předsedá jí zástupce orgánu pro bezpečnostní akreditaci v Komisi.
5. Akreditační řízení zahrnuje řadu úkolů, které mají vykonat zúčastněné strany. Odpovědnost za přípravu akreditačních spisů a dokumentace nese v plné míře vlastník systému.
6. Za akreditaci je odpovědný orgán pro bezpečnostní akreditaci v Komisi, jenž má kdykoli během životního cyklu komunikačního a informačního systému právo:
a)
požadovat, aby se použilo akreditační řízení;
b)
provést audit či kontrolu systému;
c)
tam, kde podmínky pro provoz již nejsou splněny, požadovat vypracování a účinné provádění plánu na zlepšení bezpečnosti v jasně vymezeném časovém horizontu, a případně odebrat povolení pro provoz systému do té doby, než budou podmínky pro provoz opět splněny.
7. Akreditační řízení se stanoví ve standardu pro akreditační řízení pro komunikační a informační systémy, které nakládají s utajovanými informacemi EU, jež bude přijat v souladu s čl. 10 odst. 3 rozhodnutí K(2006) 3602.
Článek 38
Mimořádné okolnosti
1. Bez ohledu na ustanovení této kapitoly mohou být za mimořádných okolností, například během hrozící nebo probíhající krize, konfliktu, války nebo za výjimečných provozních okolností, použity níže popsané zvláštní postupy.
2. Utajované informace EU mohou být přenášeny za použití kryptografických prostředků schválených pro nižší stupeň utajení nebo v nešifrované podobě se souhlasem příslušného orgánu, pokud by jakékoli zpoždění způsobilo škodu nepochybně převyšující škodu způsobenou případným vyzrazením utajovaných materiálů a pokud:
a)
odesílatel a příjemce nemají požadované šifrovací zařízení a
b)
utajované materiály nelze včas předat jiným způsobem.
3. Za okolností uvedených v odstavci 1 nenesou přenášené utajované informace žádná označení ani údaje, jež by je odlišovaly od informací, které nejsou utajované nebo které mohou být chráněny dostupným kryptografickým prostředkem. Příjemce informací je třeba neprodleně uvědomit o stupni utajení jiným způsobem.
4. Následně se podá zpráva příslušnému orgánu a skupině odborníků pro bezpečnost v Komisi.
KAPITOLA 6
PRŮMYSLOVÁ BEZPEČNOST
Článek 39
Základní zásady
1. Průmyslovou bezpečností se rozumí uplatňování opatření, s jejichž pomocí ochranu utajovaných informací EU zajišťují:
a)
v rámci utajovaných smluv:
i)
zájemci nebo uchazeči po dobu nabídkového a zadávacího řízení;
ii)
dodavatelé či subdodavatelé po celý životní cyklus utajovaných smluv;
b)
v rámci utajovaných grantových dohod:
i)
žadatelé během řízení o udělování grantů;
ii)
příjemci během celého životního cyklu utajovaných grantových dohod.
2. Tyto smlouvy či grantové dohody nesmí obsahovat informace se stupněm utajení TRES SECRET UE/EU TOP SECRET.
3. Není-li stanoveno jinak, ustanovení této kapitoly týkající se utajovaných smluv nebo dodavatelů se použijí také na utajované subdodavatelské smlouvy či subdodavatele.
Článek 40
Definice
Pro účely této kapitoly se rozumí:
a)
„utajovanou smlouvou“ rámcová smlouva nebo smlouva podle nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (13), kterou uzavírá Komise nebo jeden z jejích útvarů s určitým dodavatelem na dodání movitého nebo nemovitého majetku, provedení prací nebo poskytnutí služeb, jejichž plnění vyžaduje nebo zahrnuje vytváření a uchovávání utajovaných informací EU nebo nakládání s nimi;
b)
„utajovanou subdodavatelskou smlouvou“ smlouva mezi dodavatelem Komise nebo jednoho z jejích útvarů a jiným dodavatelem (tj. subdodavatelem) o dodání movitého nebo nemovitého majetku, provedení prací nebo poskytnutí služeb, jejichž plnění vyžaduje nebo zahrnuje vytváření a uchovávání utajovaných informací EU nebo nakládání s nimi;
c)
„utajovanou grantovou dohodou“ dohoda, na jejímž základě Komise udělí grant, jak je uvedeno v části I hlavě VI nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002, a jejíž plnění vyžaduje nebo zahrnuje vytváření a uchovávání utajovaných informací EU nebo nakládání s nimi;
d)
„určeným bezpečnostním orgánem“ orgán, který podléhá vnitrostátnímu bezpečnostnímu orgánu členského státu a který odpovídá za informování průmyslových nebo jiných subjektů o vnitrostátní politice ohledně všech otázek průmyslové bezpečnosti a za poskytování pokynů a pomoci při jejím provádění. Funkci určeného bezpečnostního orgánu může vykonávat vnitrostátní bezpečnostní orgán nebo kterýkoli jiný příslušný orgán.
Článek 41
Postup v případě utajovaných smluv nebo utajovaných grantových dohod
1. Každý útvar Komise jakožto veřejný zadavatel zajistí, aby smlouva odkazovala na minimální standardy průmyslové bezpečnosti, které jsou stanoveny v této kapitole, či je obsahovala a aby tyto standardy byly při zadávání zakázek na základě utajovaných smluv či udělování grantů na základě utajovaných grantových dohod dodržovány.
2. Pro účely odstavce 1 příslušné útvary v rámci Komise konzultují Generální ředitelství pro lidské zdroje a bezpečnost, a zejména ředitelství pro bezpečnost, a zajistí, aby vzorové smlouvy a subdodavatelské smlouvy a vzorové grantové dohody obsahovaly ustanovení odrážející základní zásady a minimální standardy pro ochranu utajovaných informací EU, jež musí splňovat dodavatelé, subdodavatelé a příjemci grantových dohod.
3. Komise úzce spolupracuje s vnitrostátním bezpečnostním orgánem, určeným bezpečnostním orgánem nebo kterýmkoli jiným příslušným orgánem dotyčného členského státu.
4. Pokud veřejný zadavatel hodlá zahájit řízení, jehož cílem je uzavření utajované smlouvy nebo grantové dohody, vyžádá si poradenství bezpečnostního orgánu Komise ohledně otázek týkajících se povahy utajení a utajovaných prvků řízení ve všech jeho fázích.
5. Šablony a vzory utajovaných smluv, subdodavatelských smluv a grantových dohod, oznámení o zahájení zadávacího řízení, pokyny ohledně okolností, za nichž je vyžadováno osvědčení o bezpečnostní prověrce zařízení, bezpečnostní pokyny k programu nebo projektu, seznamy bezpečnostních požadavků, pravidla pro návštěvy, přenos a přepravu utajovaných informací EU v rámci utajovaných smluv nebo utajovaných grantových dohod se po konzultaci se skupinou odborníků pro bezpečnost v Komisi stanoví v prováděcích pravidlech pro průmyslovou bezpečnost.
6. Komise může uzavřít utajované smlouvy nebo grantové dohody, ve kterých plněním úkolů, které zahrnují nebo vyžadují přístup k utajovaným informacím EU nebo nakládání s nimi či jejich uchovávání, pověří hospodářské subjekty registrované v členském státě nebo ve třetím státě, s nímž byla uzavřena dohoda nebo správní ujednání podle kapitoly 7 tohoto rozhodnutí.
Článek 42
Bezpečnostní prvky v utajované smlouvě nebo utajované grantové dohodě
1. Utajované smlouvy nebo grantové dohody obsahují následující bezpečnostní prvky:
Bezpečnostní pokyny k programu nebo projektu
a)
„Bezpečnostními pokyny k programu nebo projektu“ se rozumí seznam bezpečnostních postupů, které se uplatňují u konkrétního programu nebo projektu s cílem standardizovat bezpečnostní postupy. Tyto pokyny lze během celé doby trvání programu nebo projektu revidovat.
b)
Generální ředitelství pro lidské zdroje a bezpečnost vypracuje obecné bezpečnostní pokyny k programu nebo projektu; útvary Komise odpovědné za programy nebo projekty zahrnující nakládání s utajovanými informacemi EU nebo jejich uchovávání mohou případně vypracovat konkrétní bezpečnostní pokyny k programu nebo projektu, které budou z obecných bezpečnostních pokynů vycházet.
c)
Konkrétní bezpečnostní pokyny k programu nebo projektu se vypracují zejména pro programy a projekty, které se vyznačují značným rozsahem, měřítkem nebo složitostí nebo množstvím či rozmanitostí dodavatelů, příjemců a ostatních partnerů a zúčastněných stran, například pokud jde o jejich právní status. Konkrétní bezpečnostní pokyny k programu nebo projektu vypracuje útvar či útvary Komise, jež program nebo projekt řídí, v úzké spolupráci s Generálním ředitelstvím pro lidské zdroje a bezpečnost.
d)
Generální ředitelství pro lidské zdroje a bezpečnost předloží obecné i konkrétní bezpečnostní pokyny k programu nebo projektu ke konzultaci skupině odborníků pro bezpečnost v Komisi.
Seznam bezpečnostních požadavků
a)
„Seznamem bezpečnostních požadavků“ se rozumí soubor zvláštních smluvních podmínek vydaný veřejným zadavatelem, který je nedílnou součástí kterékoli utajované smlouvy, jejíž plnění vyžaduje přístup k utajovaným informacím EU nebo jejich vytváření, a který určí bezpečnostní požadavky a části smlouvy vyžadující bezpečnostní ochranu.
b)
V seznamu bezpečnostních požadavků jsou popsány bezpečnostní požadavky pro konkrétní smlouvu. Seznam případně zahrnuje příručku pro stanovování stupně utajení a je nedílnou částí utajované smlouvy, subdodavatelské smlouvy nebo grantové dohody.
c)
Seznam bezpečnostních požadavků obsahuje ustanovení, podle nichž musí dodavatel nebo příjemce dodržovat minimální standardy stanovené tímto rozhodnutím. Veřejný zadavatel zajistí, aby v seznamu bezpečnostních požadavků bylo uvedeno, že nedodržení těchto minimálních standardů může být dostatečným důvodem pro ukončení smlouvy nebo grantové dohody.
2. Jak bezpečnostní pokyny k programu nebo projektu, tak seznamy bezpečnostních požadavků obsahují jako povinný bezpečnostní prvek příručku pro stanovování stupně utajení:
a)
„Příručkou pro stanovování stupně utajení“ se rozumí dokument popisující prvky programu, projektu, smlouvy nebo grantové dohody, které jsou utajované, přičemž stanoví použitelné stupně utajení. Příručka pro stanovování stupně utajení může být v průběhu realizace programu, projektu, smlouvy nebo grantové dohody rozšířena a stupně utajení informací mohou být změněny nebo sníženy; pokud existuje příručka pro stanovování stupně utajení, je součástí seznamu bezpečnostních požadavků.
b)
Před zahájením nabídkového řízení na uzavření utajované smlouvy nebo před uzavřením takové smlouvy určí útvary Komise jakožto veřejný zadavatel stupeň utajení veškerých informací, které mají být poskytnuty zájemcům, uchazečům či dodavatelům, a rovněž stupeň utajení veškerých informací, které vytvoří dodavatel. Za tímto účelem připraví po konzultaci s bezpečnostním orgánem Komise příručku pro stanovování stupně utajení, jež se má používat pro provedení zakázky, podle tohoto rozhodnutí a jeho prováděcích pravidel.
c)
Pro stanovení stupně utajení jednotlivých částí utajované smlouvy se použijí tyto zásady:
i)
při přípravě příručky pro stanovování stupňů utajení bere útvar Komise jakožto veřejný zadavatel v úvahu veškeré důležité bezpečnostní aspekty, včetně stupně utajení, který poskytnutým informacím přidělil původce informací a který původce informací schválil pro danou smlouvu;
ii)
stupeň utajení smlouvy jako celku nesmí být nižší než nejvyšší stupeň utajení kterékoli části smlouvy a
iii)
dojde-li k jakýmkoli změnám ohledně stupně utajení informací vytvářených dodavateli nebo poskytovaných dodavatelům při plnění smlouvy a provádějí-li se jakékoli dodatečné změny v příručce pro stanovování stupňů utajení, veřejný zadavatel se případně prostřednictvím bezpečnostního orgánu Komise spojí s vnitrostátními bezpečnostními orgány, s určenými bezpečnostními orgány členských států nebo s jakýmkoli jiným příslušným bezpečnostním orgánem.
Článek 43
Přístup k utajovaným informacím EU pro zaměstnance dodavatelů a příjemců
Veřejný zadavatel či poskytovatel grantu zajistí, aby utajovaná smlouva nebo utajovaná grantová dohoda obsahovaly ustanovení o tom, že zaměstnanci dodavatele, subdodavatele nebo příjemce, kteří pro plnění utajované smlouvy, subdodavatelské smlouvy nebo grantové dohody potřebují přístup k utajovaným informacím EU, tento přístup získají, pouze pokud:
a)
mají bezpečnostní oprávnění pro odpovídající stupeň utajení nebo jsou jinak řádně oprávněni a bylo rozhodnuto, že informace potřebují znát;
b)
byli poučeni o příslušných bezpečnostních pravidlech pro ochranu utajovaných informací EU a vzali na vědomí své povinnosti ohledně ochrany těchto informací;
c)
jedná-li se o informace se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL nebo SECRET UE/EU SECRET, prošli bezpečnostní prověrkou pro odpovídající stupeň utajení, kterou provedl příslušný vnitrostátní bezpečnostní orgán, určený bezpečnostní orgán nebo kterýkoli jiný příslušný orgán.
Článek 44
Bezpečnostní prověrka zařízení
1. „Bezpečnostní prověrkou zařízení“ se rozumí správní rozhodnutí vnitrostátního bezpečnostního orgánu, určeného bezpečnostního orgánu nebo jiného příslušného bezpečnostního orgánu, že určité zařízení může z hlediska bezpečnosti zajistit odpovídající úroveň ochrany utajovaných informací EU s určitým stupněm utajení.
2. Dříve, než mohou být zájemci, uchazeči či dodavateli nebo žadateli o grant či příjemci grantu poskytnuty utajované informace EU nebo než je mu k utajovaným informacím EU umožněn přístup, musí bezpečnostnímu orgánu Komise předložit osvědčení o bezpečnostní prověrce zařízení udělené vnitrostátním bezpečnostním orgánem nebo určeným bezpečnostním orgánem nebo jakýmkoli jiným příslušným bezpečnostním orgánem členského státu, které v souladu s vnitrostátními právními předpisy potvrzuje, že hospodářský subjekt je ve svých zařízeních schopen zajistit ochranu utajovaných informací EU na odpovídajícím stupni utajení (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL nebo SECRET UE/EU SECRET), a bezpečnostní orgán Komise je předá útvaru Komise, jenž jedná jako veřejný zadavatel nebo poskytovatel grantu.
3. V příslušných případech veřejný zadavatel oznámí prostřednictvím bezpečnostního orgánu Komise příslušnému vnitrostátnímu bezpečnostnímu orgánu, určenému bezpečnostnímu orgánu nebo kterémukoli jinému příslušnému bezpečnostnímu orgánu, že pro účely plnění smlouvy je vyžadováno osvědčení o bezpečnostní prověrce zařízení. Osvědčení o bezpečnostní prověrce zařízení nebo osvědčení o bezpečnostní prověrce personálu je vyžadováno v případě, že je během zadávacího řízení či řízení o udělení grantu třeba poskytovat utajované informace EU se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL nebo SECRET UE/EU SECRET.
4. Veřejný zadavatel či poskytovatel grantu neuzavře utajovanou smlouvu či grantovou dohodu s upřednostňovaným uchazečem či účastníkem, dokud neobdrží od vnitrostátního bezpečnostního orgánu, určeného bezpečnostního orgánu nebo kteréhokoli jiného příslušného bezpečnostního orgánu členského státu, v němž je dotyčný dodavatel nebo subdodavatel registrován, potvrzení o tom, že bylo v případě, kdy je to vyžadováno, vydáno příslušné osvědčení o bezpečnostní prověrce zařízení.
5. Pokud vnitrostátní bezpečnostní orgán, určený bezpečnostní orgán nebo kterýkoli jiný příslušný bezpečnostní orgán, který vydal osvědčení o bezpečnostní prověrce zařízení, uvědomí bezpečnostní orgán Komise o změnách ovlivňujících toto osvědčení, bezpečnostní orgán Komise o tom uvědomí útvar Komise, který jedná jako veřejný zadavatel nebo poskytovatel grantu. V případě subdodavatelské smlouvy je odpovídajícím způsobem informován vnitrostátní bezpečnostní orgán, určený bezpečnostní orgán nebo kterýkoli jiný příslušný bezpečnostní orgán.
6. Zrušení osvědčení o bezpečnostní prověrce zařízení příslušným vnitrostátním bezpečnostním orgánem, určeným bezpečnostním orgánem nebo kterýmkoli jiným příslušným bezpečnostním orgánem je dostatečným důvodem k tomu, aby veřejný zadavatel či poskytovatel grantu vypověděl utajovanou smlouvu nebo aby vyloučil určitého zájemce, uchazeče nebo žadatele z nabídkového řízení. Ve vzorových smlouvách a grantových dohodách, jež mají být vypracovány, musí být obsaženo příslušné ustanovení.
Článek 45
Ustanovení týkající se utajovaných smluv a utajovaných grantových dohod
1. Pokud jsou během zadávacího řízení zájemci, uchazeči nebo žadateli poskytovány utajované informace EU, musí výzva k podávání nabídek či výzva k předkládání návrhů obsahovat ustanovení o tom, že zájemce, uchazeč nebo žadatel, který nabídku či návrh nepředloží nebo jehož nabídka či návrh nebudou vybrány, je povinen všechny utajované dokumenty ve stanovené lhůtě vrátit.
2. Veřejný zadavatel či poskytovatel grantu oznámí prostřednictvím bezpečnostního orgánu Komise příslušnému vnitrostátnímu bezpečnostnímu orgánu, určenému bezpečnostnímu orgánu nebo kterémukoli jinému příslušnému bezpečnostnímu orgánu skutečnost, že utajovaná smlouva nebo grantová dohoda byla uzavřena, a rovněž oznámí příslušné údaje, jako je název dodavatelů nebo příjemců, doba trvání smlouvy a maximální stupeň utajení.
3. Jakmile je taková smlouva či grantová dohoda ukončena, veřejný zadavatel či poskytovatel grantu o tom neprodleně prostřednictvím bezpečnostního orgánu Komise uvědomí příslušný vnitrostátní bezpečnostní orgán, určený bezpečnostní orgán nebo kterýkoli jiný příslušný bezpečnostní orgán členského státu, v němž je dodavatel nebo příjemce grantu registrován.
4. Obecně platí, že při ukončení utajované smlouvy či grantové dohody nebo ukončení účasti příjemce grantu musí dodavatel nebo příjemce grantu vrátit veřejnému zadavateli či poskytovateli grantu veškeré utajované informace EU, které má v držení.
5. V seznamu bezpečnostních požadavků se stanoví zvláštní ustanovení týkající se nakládání s utajovanými informacemi EU během plnění utajované smlouvy či grantové dohody nebo při jejím ukončení.
6. Pokud je dodavatel nebo příjemce grantu oprávněn ponechat si utajované informace EU po ukončení smlouvy či grantové dohody, dodavatel nebo příjemce grantu nadále dodržuje minimální standardy obsažené v tomto rozhodnutí a chrání důvěrnost utajovaných informací EU.
Článek 46
Zvláštní ustanovení týkající se utajovaných smluv
1. Podmínky týkající se ochrany utajovaných informací EU, za nichž může dodavatel uzavřít subdodavatelskou smlouvu, jsou stanoveny ve výzvě k předkládání nabídek a v utajované smlouvě.
2. Předtím, než dodavatel zadá jakékoli části utajované smlouvy subdodavateli, musí získat povolení od veřejného zadavatele. Subdodavatelská smlouva, s níž souvisí přístup k utajovaným informacím EU, nemůže být zadána subdodavatelům se sídlem ve třetí zemi, pokud neexistuje právní rámec pro bezpečnost informací stanovený v kapitole 7.
3. Dodavatel je povinen zajistit, aby veškeré subdodavatelské činnosti byly prováděny v souladu s minimálními standardy stanovenými tímto rozhodnutím, a nesmí subdodavateli poskytovat utajované informace EU bez předchozího písemného souhlasu veřejného zadavatele.
4. Pokud jde o utajované informace EU, které vytvořil nebo s nimiž nakládá dodavatel, pak se za původce považuje Komise a práva náležející původci vykonává veřejný zadavatel.
Článek 47
Návštěvy v souvislosti s utajovanými smlouvami
1. Pokud zaměstnanci Komise, dodavatelů či příjemců grantu potřebují pro plnění utajované smlouvy nebo grantové dohody přístup k informacím se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL nebo SECRET UE/EU SECRET v prostorách druhé strany, sjednají se návštěvy ve spolupráci s příslušnými vnitrostátními bezpečnostními orgány, určenými bezpečnostními orgány nebo s kterýmkoli jiným příslušným bezpečnostním orgánem. O těchto návštěvách je vyrozuměn bezpečnostní orgán Komise. Vnitrostátní bezpečnostní orgány, určené bezpečnostní orgány nebo kterýkoli jiný příslušný bezpečnostní orgán se však mohou v rámci konkrétních programů nebo projektů dohodnout na postupu, podle kterého se mohou návštěvy sjednávat přímo.
2. Všechny navštěvující osoby musí být držiteli odpovídajícího osvědčení o bezpečnostní prověrce a musí mít potřebu znát utajované informace EU související s utajovanou smlouvou.
3. Navštěvujícím osobám je umožněn přístup pouze k utajovaným informacím EU souvisejícím s účelem návštěvy.
4. Podrobnější ustanovení se formulují v prováděcích pravidlech.
5. Dodržování ustanovení o návštěvách ve spojitosti s utajovanými smlouvami, stanovených v tomto rozhodnutí a v prováděcích pravidlech uvedených v odstavci 4, je povinné.
Článek 48
Přenos a přeprava utajovaných informací EU v rámci utajovaných smluv nebo utajovaných grantových dohod
1. Pokud jde o elektronický přenos utajovaných informací EU, použijí se příslušná ustanovení kapitoly 5 tohoto rozhodnutí.
2. Pokud jde o přepravu utajovaných informací EU, použijí se příslušná ustanovení kapitoly 4 tohoto rozhodnutí a jeho prováděcích pravidel v souladu s vnitrostátními právními předpisy.
3. V případě přepravy utajovaných materiálů jako nákladu se při určování bezpečnostních opatření uplatní tyto zásady:
a)
bezpečnost musí být zajištěna během všech fází přepravy z místa původu až po konečné místo určení;
b)
stupeň ochrany poskytovaný zásilce se stanoví podle nejvyššího stupně utajení materiálů, které jsou její součástí;
c)
před jakoukoli přeshraniční přepravou materiálů se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL nebo SECRET UE/EU SECRET musí odesílatel vypracovat přepravní plán, který schválí příslušný vnitrostátní bezpečnostní orgán, určený bezpečnostní orgán nebo kterýkoli jiný příslušný bezpečnostní orgán;
d)
materiály musí být převáženy v nejvyšší možné míře po přímé trase a přeprava musí být ukončena, jak nejrychleji to okolnosti umožní;
e)
je-li to možné, přepravní trasy by měly vést pouze přes území členských států. Přeprava přes jiné než členské státy by se měla uskutečnit pouze v případě, kdy byla povolena vnitrostátním bezpečnostním orgánem, určeným bezpečnostním orgánem nebo kterýmkoli jiným příslušným bezpečnostním orgánem států odesílatele i příjemce zásilky.
Článek 49
Poskytování utajovaných informací EU dodavatelům nebo příjemcům grantů se sídlem ve třetích státech
Utajované informace EU jsou dodavatelům nebo příjemcům grantu se sídlem v třetích státech poskytovány v souladu s bezpečnostními opatřeními dohodnutými mezi bezpečnostním orgánem Komise, útvarem Komise jakožto veřejným zadavatelem či poskytovatelem grantu a vnitrostátním bezpečnostním orgánem, určeným bezpečnostním orgánem nebo jiným příslušným bezpečnostním orgánem dotyčného třetího státu, v němž je dodavatel nebo příjemce grantu registrován.
Článek 50
Nakládání s informacemi se stupněm utajení RESTREINT UE/EU RESTRICTED v rámci utajovaných smluv nebo utajovaných grantových dohod
1. Ochrana informací se stupněm utajení RESTREINT UE/EU RESTRICTED, s nimiž se nakládá nebo jež jsou uchovávány v rámci utajovaných smluv nebo grantových dohod se zakládá na zásadách přiměřenosti a efektivnosti nákladů.
2. Osvědčení o bezpečnostní prověrce zařízení nebo bezpečnostní prověrce personálu se v rámci utajovaných smluv nebo utajovaných grantových dohod zahrnujících nakládání s informacemi se stupněm utajení RESTREINT UE/EU RESTRICTED nevyžaduje.
3. Pokud smlouva nebo grantová dohoda zahrnuje nakládání s informacemi se stupněm utajení RESTREINT UE/EU RESTRICTED v komunikačním a informačním systému provozovaném dodavatelem nebo příjemcem grantu, veřejný zadavatel či poskytovatel grantu po konzultaci s bezpečnostním orgánem Komise zajistí, aby ve smlouvě nebo grantové dohodě byly uvedeny nezbytné technické a správní požadavky týkající se akreditace či schválení komunikačního a informačního systému, které budou přiměřené posouzenému riziku a zohlední všechny příslušné faktory. Na rozsahu akreditace či schválení takového komunikačního a informačního systému se dohodnou bezpečnostní orgán Komise a příslušný vnitrostátní bezpečnostní orgán nebo určený bezpečnostní orgán.
KAPITOLA 7
VÝMĚNA UTAJOVANÝCH INFORMACÍ S DALŠÍMI ORGÁNY, INSTITUCEMI NEBO JINÝMI SUBJEKTY UNIE, S ČLENSKÝMI STÁTY A SE TŘETÍMI STÁTY A MEZINÁRODNÍMI ORGANIZACEMI
Článek 51
Základní zásady
1. Pokud Komise nebo jeden z jejích útvarů rozhodne, že je třeba přistoupit k výměně utajovaných informací EU s jiným orgánem, institucí nebo jiným subjektem Unie, se třetím státem nebo s mezinárodní organizací, podniknou se nezbytné kroky k tomu, aby byl pro tento účel zaveden vhodný právní nebo správní rámec, jenž může zahrnovat ujednání o bezpečnosti informací nebo správní ujednání uzavřená v souladu s příslušnými právními předpisy.
2. Aniž je dotčen článek 57, vyměňují se utajované informace EU s jiným orgánem, institucí nebo jiným subjektem Unie, se třetím státem nebo mezinárodní organizací, pouze pokud je takový vhodný právní nebo správní rámec zaveden a pokud existují dostatečné záruky, že daný orgán, instituce nebo jiný subjekt Unie nebo třetí stát nebo mezinárodní organizace uplatňuje rovnocenné základní zásady a minimální standardy pro ochranu utajovaných informací.
Článek 52
Výměna utajovaných informací EU s dalšími orgány, institucemi nebo jinými subjekty Unie
1. Před uzavřením správního ujednání pro výměnu utajovaných informací EU s jiným orgánem, institucí nebo jiným subjektem Unie si Komise vyžádá ujištění, že daný orgán, instituce nebo jiný subjekt Unie:
a)
má zaveden právní rámec pro ochranu utajovaných informací EU, který stanoví základní zásady a minimální standardy rovnocenné těm, které jsou stanoveny v tomto rozhodnutí a jeho prováděcích pravidlech;
b)
uplatňuje bezpečnostní standardy a pokyny týkající se personální bezpečnosti, fyzické bezpečnosti, správy utajovaných informací EU a bezpečnosti komunikačních a informačních systémů, které zaručují úroveň ochrany utajovaných informací EU rovnocennou ochraně v Komisi;
c)
označuje utajované informace, které vytváří, jako utajované informace EU.
2. Hlavním útvarem pro uzavírání správních ujednání o výměně utajovaných informací EU s dalšími orgány, institucemi nebo jinými subjekty Unie je v rámci Komise Generální ředitelství pro lidské zdroje a bezpečnost, které úzce spolupracuje s ostatními příslušnými útvary Komise.
3. Správní ujednání mají zpravidla formu výměny dopisů podepsaných jménem Komise generálním ředitelem pro lidské zdroje a bezpečnost.
4. Před uzavřením správního ujednání o výměně utajovaných informací EU provede bezpečnostní orgán Komise hodnoticí návštěvy s cílem posoudit regulační rámec pro ochranu utajovaných informací EU a ověřit účinnost opatření prováděných na ochranu utajovaných informací EU. Správní ujednání vstupuje v platnost a utajované informace EU se vyměňují, pouze pokud výsledky této hodnoticí návštěvy byly uspokojivé a bylo vyhověno doporučením učiněným v návaznosti na návštěvu. Pravidelně se provádějí následné hodnoticí návštěvy, jejichž účelem je ověřovat, zda je správní ujednání dodržováno a zda zavedená bezpečnostní opatření i nadále splňují dohodnuté základní zásady a minimální standardy.
5. Hlavním vstupním a výstupním místem všech utajovaných informací vyměňovaných s dalšími orgány, institucemi nebo jinými subjekty Unie je v rámci Komise zpravidla registr utajovaných informací EU spravovaný generálním sekretariátem. Pokud je to však pro ochranu utajovaných informací EU z bezpečnostních, organizačních či provozních důvodů vhodnější, fungují jako hlavní vstupní a výstupní místo všech utajovaných informací ohledně záležitostí, které spadají do pravomoci dotčených útvarů Komise, místní registry utajovaných informací EU zřízené v rámci útvarů Komise podle tohoto rozhodnutí a jeho prováděcích pravidel.
6. O procesu uzavírání správních ujednání podle odstavce 2 je informována skupina odborníků pro bezpečnost v Komisi.
Článek 53
Výměna utajovaných informací EU s členskými státy
1. Utajované informace EU mohou být předávány členským státům za předpokladu, že členské státy tyto informace chrání v souladu s požadavky použitelnými na utajované informace označené vnitrostátním stupněm utajení na rovnocenné úrovni podle srovnávací tabulky stupňů utajení uvedené v příloze I.
2. Pokud členské státy poskytnou do struktur či sítí Evropské unie utajované informace označené vnitrostátním stupněm utajení, Komise tyto informace chrání v souladu s požadavky na ochranu utajovaných informací EU na rovnocenné úrovni podle srovnávací tabulky stupňů utajení uvedené v příloze I.
Článek 54
Výměna utajovaných informací EU se třetími státy a mezinárodními organizacemi
1. Pokud Komise rozhodne, že je třeba dlouhodobě vyměňovat utajované informace se třetími státy nebo mezinárodními organizacemi, podniknou se nezbytné kroky k tomu, aby byl pro tento účel zaveden vhodný právní nebo správní rámec, jenž může zahrnovat ujednání o bezpečnosti informací nebo správní ujednání uzavřená v souladu s příslušnými právními předpisy.
2. Dohody o bezpečnosti informací a správní ujednání podle odstavce 1 musí obsahovat ustanovení, která zaručí, že třetí státy nebo mezinárodní organizace, obdrží-li utajované informace EU, zajistí ochranu těchto informací odpovídající jejich stupni utajení a v souladu s minimálními standardy, které jsou rovnocenné standardům stanoveným tímto rozhodnutím.
3. Komise může uzavřít správní ujednání v souladu s článkem 56, pokud stupeň utajení poskytovaných utajovaných informací EU není zpravidla vyšší než RESTREINT UE/EU RESTRICTED.
4. Správní ujednání o výměně utajovaných informací podle odstavce 3 musí obsahovat ustanovení, která zaručí, že třetí státy nebo mezinárodní organizace, obdrží-li utajované informace EU, zajistí ochranu těchto informací odpovídající jejich stupni utajení a v souladu s minimálními standardy, které jsou rovnocenné minimálním standardům stanoveným tímto rozhodnutím. Uzavření dohody o bezpečnosti informací nebo správního ujednání je třeba konzultovat se skupinou odborníků pro bezpečnost v Komisi.
5. Rozhodnutí o poskytnutí utajovaných informací EU, jejichž původcem je Komise, třetímu státu nebo mezinárodní organizaci přijímá příslušný útvar Komise (jakožto původce utajovaných informací EU v Komisi) případ od případu s ohledem na povahu a obsah těchto informací, na potřebu příjemce znát utajované informace a na míru prospěchu pro Unii. Není-li Komise původcem utajovaných informací, jejichž poskytnutí se požaduje, či zdrojového materiálu, jež mohou obsahovat, útvar Komise, jenž má tyto utajované informace v držení, nejdříve získá pro poskytnutí informací písemný souhlas původce. Nelze-li původce zjistit, převezme po konzultaci se skupinou odborníků pro bezpečnost v Komisi jeho odpovědnost útvar Komise, který má tyto utajované informace v držení.
Článek 55
Dohody o bezpečnosti informací
1. Dohody o bezpečnosti informací se třetími státy nebo mezinárodními organizacemi se uzavírají v souladu s článkem 218 SFEU.
2. Dohody o bezpečnosti informací:
a)
stanoví základní zásady a minimální standardy upravující výměnu utajovaných informací mezi Unií a třetím státem nebo mezinárodní organizací;
b)
stanoví, že se příslušné bezpečnostní orgány příslušných orgánů a institucí Unie a příslušný bezpečnostní orgán dotyčného třetího státu nebo mezinárodní organizace dohodnou na technických prováděcích pravidlech. Tato pravidla zohlední úroveň ochrany zajišťovanou zavedenými bezpečnostními předpisy, strukturami a postupy v dotyčném třetím státě nebo mezinárodní organizaci;
c)
stanoví, že před zahájením výměny utajovaných informací v rámci dotyčné dohody je třeba se ujistit, že přijímající strana je schopna jí poskytované utajované informace řádným způsobem chránit a zabezpečit.
3. Pokud je v souladu s čl. 51 odst. 1 rozhodnuto, že je třeba utajované informace EU vyměňovat, konzultuje Komise, je-li to vhodné, Evropskou službu pro vnější činnost, generální sekretariát Rady a jiné orgány a instituce Unie s cílem určit, zda by mělo být předloženo doporučení podle čl. 218 odst. 3 Smlouvy o fungování EU.
4. Utajované informace EU nesmí být vyměňovány elektronickými prostředky, pokud tak výslovně není stanoveno v dohodě o bezpečnosti informací nebo v technických prováděcích pravidlech.
5. Hlavním vstupním a výstupním místem všech utajovaných informací vyměňovaných se třetími státy a mezinárodními organizacemi je v rámci Komise zpravidla registr utajovaných informací EU spravovaný generálním sekretariátem. Pokud je to však pro ochranu utajovaných informací EU z bezpečnostních, organizačních či provozních důvodů vhodnější, fungují jako hlavní vstupní a výstupní místo všech utajovaných informací ohledně záležitostí, které spadají do pravomoci dotčených útvarů Komise, místní registry utajovaných skutečností EU zřízené v rámci útvarů Komise podle tohoto rozhodnutí a jeho prováděcích pravidel.
6. Za účelem posouzení účinnosti bezpečnostních předpisů, struktur a postupů v dotyčném třetím státě nebo mezinárodní organizaci se Komise ve spolupráci s ostatními orgány, institucemi či jinými subjekty Unie a na základě vzájemné dohody s dotyčným třetím státem nebo mezinárodní organizací účastní hodnoticích návštěv. Cílem hodnoticích návštěv je vyhodnotit:
a)
právní rámec použitelný pro ochranu utajovaných informací;
b)
veškeré zvláštnosti bezpečnostní politiky a způsobu organizace bezpečnosti v dotyčném třetím státě nebo mezinárodní organizaci, které mohou mít dopad na stupeň utajení informací, jež mohou být vyměňovány;
c)
již zavedená bezpečnostní opatření a postupy a
d)
bezpečnostní prověrky pro stupeň utajovaných informací EU, které mají být poskytovány.
Článek 56
Správní ujednání
1. Pokud je třeba v kontextu politického či právního rámce Unie dlouhodobě vyměňovat se třetím státem nebo mezinárodní organizací informace, jejichž stupeň utajení není zpravidla vyšší než RESTREINT UE/EU RESTRICTED, a pokud bezpečnostní orgán Komise po konzultaci se skupinou odborníků pro bezpečnost v Komisi zejména potvrdí, že dotyčná strana nemá dostatečně rozvinutý bezpečnostní systém, který by jí umožnil uzavřít dohodu o bezpečnosti informací, může Komise uzavřít s příslušnými orgány dotyčného třetího státu nebo mezinárodní organizace správní ujednání.
2. Taková správní ujednání mají zpravidla formu výměny dopisů.
3. Před uzavřením ujednání se provede hodnoticí návštěva. O výsledku hodnoticí návštěvy se uvědomí skupina odborníků pro bezpečnost v Komisi. Pokud existují výjimečné důvody pro naléhavou výměnu utajovaných informací, mohou být utajované informace EU poskytnuty pod podmínkou, že bude učiněno vše pro to, aby hodnoticí návštěva byla vykonána co nejdříve.
4. Utajované informace EU nesmí být vyměňovány elektronickými prostředky, pokud tak správní ujednání výslovně nestanoví.
Článek 57
Výjimečné ad hoc poskytování utajovaných informací EU
1. Není-li uzavřena dohoda o bezpečnosti informací ani správní ujednání a pokud Komise nebo některý z jejích útvarů rozhodne, že je v kontextu politického nebo právního rámce Unie výjimečně třeba předat utajované informace EU třetímu státu nebo mezinárodní organizaci, bezpečnostní orgán Komise u bezpečnostních orgánů dotyčného třetího státu nebo mezinárodní organizace v možném rozsahu ověří, zda jsou jejich bezpečnostní předpisy, struktury a postupy takové, že poskytnuté utajované informace EU budou chráněny na úrovni standardů, které nejsou méně přísné než standardy stanovené v tomto rozhodnutí.
2. Rozhodnutí o poskytnutí utajovaných informací EU předmětnému třetímu státu nebo mezinárodní organizaci učiní po konzultaci se skupinou odborníků pro bezpečnost v Komisi Komise na základě návrhu člena Komise odpovědného za bezpečnostní záležitosti.
3. Poté, co Komise vydá své rozhodnutí o poskytnutí utajovaných informací EU, a s výhradou předchozího písemného souhlasu původce, včetně původců zdrojového materiálu, který mohou obsahovat, předá příslušný útvar Komise dotčené informace, které ponesou označení týkající se způsobilosti k předání uvádějící třetí stát nebo mezinárodní organizaci, jíž byly informace poskytnuty. Před vlastním poskytnutím informací nebo při jejich poskytnutí se dotyčná třetí strana písemně zaváže k ochraně obdržených utajovaných informací EU v souladu se základními zásadami a minimálními standardy stanovenými tímto rozhodnutím.
KAPITOLA 8
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 58
Nahrazení předchozího rozhodnutí
Tímto rozhodnutím se zrušuje a nahrazuje rozhodnutí Komise 2001/844/ES, ESUO, Euratom (14).
Článek 59
Utajované informace vytvořené před vstupem tohoto rozhodnutí v platnost
1. Veškeré informace EU utajované podle rozhodnutí 2001/844/ES, ESUO, Euratom jsou nadále chráněny v souladu s příslušnými ustanoveními tohoto rozhodnutí.
2. Veškeré utajované informace v držení Komise ke dni, kdy rozhodnutí 2001/844/ES, ESUO, Euratom vstoupilo v platnost, s výjimkou utajovaných informací Euratom:
a)
pokud je vytvořila Komise, se nadále považují za automaticky přeřazené do stupně utajení RESTREINT UE, ledaže se jejich autor do 31. ledna 2002 rozhodl udělit jim jiný stupeň utajení a informoval všechny subjekty, jimž je dotčený dokument určen;
b)
pokud je vytvořily osoby mimo Komisi, si zachovávají svůj původní stupeň utajení, a považují se proto za utajované informace EU rovnocenného stupně, ledaže autor souhlasí s jejich odtajněním nebo se snížením stupně jejich utajení.
Článek 60
Prováděcí pravidla a bezpečnostní upozornění
1. Na přijetí prováděcích pravidel k tomuto rozhodnutí, je-li to zapotřebí, se v plném souladu s vnitřním jednacím řádem vztahuje zvláštní rozhodnutí Komise o zmocnění určené členovi Komise, který je odpovědný za bezpečnostní záležitosti.
2. Po svém zmocnění prostřednictvím výše uvedeného rozhodnutí Komise může člen Komise odpovědný za bezpečnostní záležitosti vypracovávat bezpečnostní upozornění, v nichž stanoví bezpečnostní pokyny a osvědčené postupy v oblasti působnosti tohoto rozhodnutí a jeho prováděcích pravidel.
3. Úkoly zmiňované v prvním a druhém odstavci tohoto článku může Komise plně v souladu s vnitřním jednacím řádem přenést na generálního ředitele pro lidské zdroje a bezpečnost prostřednictvím zvláštního rozhodnutí o přenesení pravomoci.
Článek 61
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 13. března 2015.
KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES, Euratomas) 2015/444
2015 m. kovo 13 d.
dėl ES įslaptintos informacijos apsaugai užtikrinti skirtų saugumo taisyklių
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 249 straipsnį,
atsižvelgdama į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 106 straipsnį,
atsižvelgdama į Protokolą Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų, pridėtą prie Sutarčių, ypač į jo 18 straipsnį,
kadangi:
(1)
atsižvelgiant į institucinius, organizacinius, veiklos ir technologinius pokyčius, reikia peržiūrėti ir atnaujinti Komisijos taikomas saugumo nuostatas, kurių tikslas - apsaugoti Europos Sąjungos įslaptintą informaciją (ESĮI);
(2)
Europos Komisija su Belgijos, Liuksemburgo ir Italijos Vyriausybėmis sudarė susitarimus (1) dėl pagrindinių jos darbo vietų saugumo;
(3)
Komisija, Taryba ir Europos išorės veiksmų tarnyba yra įsipareigojusios taikyti lygiaverčius ESĮI apsaugą užtikrinančius saugumo standartus;
(4)
svarbu, kad Europos Parlamentas ir kitos Sąjungos institucijos, agentūros, įstaigos ar organai atitinkamais atvejais prisidėtų prie įslaptintos informacijos apsaugos principų, standartų ir taisyklių, būtinų siekiant apsaugoti Sąjungos ir jos valstybių narių interesus, taikymo;
(5)
ESĮI kylančios rizikos valdymas yra procesas. Šio proceso tikslas - nustatyti žinomą saugumo riziką, apibrėžti saugumo priemones tokiai rizikai sumažinti iki priimtino lygio pagal šiame sprendime išdėstytus pagrindinius principus ir būtiniausius standartus ir taikyti šias priemones laikantis nuodugnios apsaugos sąvokos. Periodiškai atliekamas tokių priemonių efektyvumo vertinimas;
(6)
fizinis saugumas, skirtas įslaptintai informacijai apsaugoti Komisijoje - tai fizinių ir techninių apsaugos priemonių taikymas siekiant užkirsti kelią leidimo neturintiems asmenims susipažinti su ESĮI;
(7)
ESIĮ valdymas - administracinių ESĮI kontrolės visą jos gyvavimo ciklą priemonių taikymas siekiant papildyti šio sprendimo 2, 3 ir 5 skyriuose numatytas priemones ir tokiu būdu atgrasyti nuo sąmoningo ar atsitiktinio tokios informacijos neteisėto atskleidimo arba praradimo, nustatyti tokius atvejus ir pašalinti jų padarinius. Tokios priemonės visų pirma yra susijusios su ESĮI rengimu, saugojimu, registravimu, kopijavimu, vertimu, slaptumo mažinimu, išslaptinimu, gabenimu ir sunaikinimu ir papildo bendrąsias Komisijos dokumentų tvarkymo taisykles (Sprendimai 2002/47/EB, EAPB, Euratomas (2) ir 2004/563/EB, Euratomas (3));
(8)
šio sprendimo nuostatos nedaro poveikio:
a)
Reglamentui (Euratomas) Nr. 3 (4);
b)
Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (EB) Nr. 1049/2001 (5);
c)
Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (EB) Nr. 45/2001 (6);
d)
Tarybos reglamentui (EEB, Euratomas) Nr. 354/83 (7),
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 SKYRIUS
PAGRINDINIAI PRINCIPAI IR BŪTINIAUSI STANDARTAI
1 straipsnis
Apibrėžtys
Šiame sprendime vartojamų terminų apibrėžtys:
1) Komisijos padalinys- Komisijos generalinis direktoratas, tarnyba arba Komisijos nario kabinetas;
2) kriptografinė medžiaga- kriptografiniai algoritmai, techninės ir programinės kriptografinės įrangos moduliai, priemonės, apimančios vykdymo informaciją bei susijusius dokumentus ir raktų duomenis;
3) Išslaptinimas- bet kokios saugumo žymos panaikinimas;
4) nuodugni apsauga- saugumo priemonių, kurios grupuojamos į kelis apsaugos lygius, taikymas;
5) Dokumentas- bet kokios fizinės formos ir charakteristikų užregistruota informacija;
6) slaptumo mažinimas- aukštesnio slaptumo lygio keitimas žemesniu slaptumo lygiu;
7) ESĮI tvarkymas- visi galimi veiksmai, kurie gali būti atliekami su ESĮI per visą jos gyvavimo ciklą. Tai apima ESĮI rengimą, registravimą, apdorojimą, gabenimą, slaptumo mažinimą, išslaptinimą ir sunaikinimą. Ryšių ir informacinių sistemų (RIS) atžvilgiu tai taip pat apima ESĮI rinkimą, skelbimą, perdavimą ir saugojimą;
8) Turėtojas- tinkamą leidimą turintis asmuo, kuriam „būtina žinoti“ ir kuris turi ESĮI dalį bei yra atitinkamai atsakingas už jos apsaugą;
9) įgyvendinimo taisyklės- taisyklės arba saugumo pranešimai, priimti pagal Komisijos sprendimo (ES, Euratomas) 2015/443 (8) 5 skyrių;
10) Medžiaga- terpė, duomenų laikmena arba pagaminti ar gaminami įrenginiai ar įranga;
11) Rengėjas- Sąjungos institucija, agentūra ar įstaiga, valstybė narė, trečioji valstybė ar tarptautinė organizacija, kurios atsakomybe įslaptinta informacija buvo parengta ir (arba) pateikta naudoti Sąjungos struktūrose;
12) Patalpos- bet koks nekilnojamasis ar panašus Komisijos turtas ir nuosavybė;
13) saugumo rizikos valdymo procesas- visas nebūtinai galinčių įvykti įvykių, kurie gali paveikti organizacijos arba jos naudojamų sistemų saugumą, nustatymo, kontrolės ir padarinių mažinimo procesas. Jis apima visą su rizika susijusią veiklą, įskaitant jos įvertinimą, valdymą, pripažinimą ir informavimą apie ją;
14) Tarnybos nuostatai- Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatai ir kitų Europos Sąjungos tarnautojų įdarbinimo sąlygos, nustatyti Tarybos reglamentu (EEB, Euratomas, EAPB) Nr. 259/68 (9);
15) Grėsmė- galima nepageidaujamo incidento, dėl kurio gali būti padaryta žala organizacijai ar jos naudojamoms sistemoms, priežastis. Tokios grėsmės gali būti atsitiktinės arba tyčinės (piktybinės); jas apibūdina pavojingi elementai, galimi taikiniai ir puolimo būdai;
16) Pažeidžiamumas- bet kokio pobūdžio trūkumas, kuriuo gali būti naudojamasi vienos ar daugiau grėsmių atveju. Pažeidžiamumas gali atsirasti dėl neveikimo arba gali būti susijęs su negriežta, neišsamia arba nenuoseklia kontrole ir gali būti techninio, procedūrinio, fizinio, organizacinio ar veiklos pobūdžio.
2 straipsnis
Dalykas ir taikymo sritis
1. Šis sprendimas nustato pagrindinius ESĮI apsaugai užtikrinti skirtus saugumo principus ir būtiniausius standartus.
2. Šis sprendimas taikomas visiems Komisijos padaliniams ir visose Komisijos patalpose.
3. Nepaisant konkrečių nuorodų dėl tam tikrų darbuotojų grupių, šis sprendimas taikomas Komisijos nariams, Komisijos darbuotojams pagal Tarnybos nuostatus ir kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygas, į Komisiją deleguotiems nacionaliniams ekspertams (SNE), paslaugų teikėjams ir jų darbuotojams, stažuotojams ir bet kuriam asmeniui, galinčiam patekti į Komisijos pastatus ar naudotis kitu turtu, arba informacijai, kurią tvarko Komisija.
4. Šio sprendimo nuostatos nedaro poveikio Sprendimui 2002/47/EB, EAPB, Euratomas ir Sprendimui 2004/563/EB, Euratomas.
3 straipsnis
ESĮI, slaptumo žymų ir kitų žymų apibrėžtis
Europos Sąjungos įslaptinta informacija (ESĮI)- bet kuri informacija arba medžiaga, kuriai suteikta ES slaptumo žyma ir kurią neteisėtai atskleidus galėtų būti padaryta tam tikro dydžio žala Europos Sąjungos arba vienos ar kelių valstybių narių interesams.
2. ESĮI žymima viena iš šių slaptumo žymų:
a) TRES SECRET UE/ES TOP SECRET- informacija ir medžiaga, kurią neteisėtai atskleidus galėtų būti padaryta ypač didelė žala Europos Sąjungos arba vienos ar kelių valstybių narių esminiams interesams;
b) SECRET UE/ES SECRET- informacija ir medžiaga, kurią neteisėtai atskleidus galėtų būti rimtai pakenkta Europos Sąjungos arba vienos ar kelių valstybių narių esminiams interesams;
c) CONFIDENTIEL UE/ES CONFIDENTIAL- informacija ir medžiaga, kurią neteisėtai atskleidus galėtų būti pakenkta Europos Sąjungos arba vienos ar kelių valstybių narių esminiams interesams;
d) RESTREINT UE/ES RESTRICTED- informacija ir medžiaga, kurios neteisėtas atskleidimas galėtų būti nepalankus Europos Sąjungos arba vienos ar kelių valstybių narių interesams.
3. ESĮI žymima slaptumo žyma pagal 2 dalį. Ji gali būti žymima papildoma žyma, kuri yra ne slaptumo žyma, bet skirta veiklos sričiai, su kuria ji yra susijusi, nurodyti, įslaptintos informacijos rengėjui įvardyti, jos platinimui ir naudojimui apriboti ar suteikimui nurodyti.
4 straipsnis
Įslaptinimo valdymas
1. Kiekvienas Komisijos narys arba kiekviena Komisijos tarnyba užtikrina, kad jos parengta ESĮI būtų žymima tinkama slaptumo žyma, būtų aiškiai nurodoma, kad tai yra ESĮI, ir jai būtų suteikta slaptumo žyma tik tokiam laikotarpiui, kuris yra būtinas.
2. Nedarant poveikio 26 straipsniui, be išankstinio įslaptintos informacijos rengėjo raštiško sutikimo ESĮI slaptumas nemažinamas arba ji neišslaptinama, o 3 straipsnio 2 dalyje nurodytos žymos nekeičiamos arba nepanaikinamos.
3. Jei reikia, remiantis 60 straipsniu nustatomos ESĮI tvarkymo įgyvendinimo taisyklės, įskaitant praktinį slaptumo žymų vadovą.
5 straipsnis
Įslaptintos informacijos apsauga
1. ESĮI saugoma laikantis šio sprendimo ir jo įgyvendinimo taisyklių.
2. Bet kokios ESĮI turėtojas yra atsakingas už jos apsaugą pagal šį sprendimą ir jo įgyvendinimo taisykles, laikantis 4 skyriuje nustatytų taisyklių.
3. Valstybėms narėms nacionaline slaptumo žyma pažymėtą įslaptintą informaciją perdavus į Komisijos struktūras ar tinklus, Komisija tą informaciją saugo laikydamasi reikalavimų, taikomų lygiaverčio slaptumo žymos lygio ESĮI, kaip nustatyta I priede pateiktoje slaptumo žymų atitikmenų lentelėje.
4. ESĮI visumos atveju gali būti reikalaujama užtikrinti apsaugos lygį, atitinkantį aukštesnį slaptumo žymos lygį nei jos atskirų komponentų slaptumo žymos.
6 straipsnis
Saugumo rizikos valdymas
1. ESĮI apsaugai užtikrinti skirtos saugumo priemonės visą savo gyvavimo ciklą turi atitikti jos slaptumo žymos lygį, informacijos ar medžiagos formą ir kiekį, patalpų, kuriose laikoma ESĮI, vietos ir konstrukcijos reikalavimus ir turi būti parenkamos atsižvelgiant į vietos lygiu įvertintą piktavališkos ir (arba) nusikalstamos veiklos, įskaitant šnipinėjimą, sabotažą ar terorizmą, keliamą grėsmę.
2. Nenumatytų atvejų planuose turi būti atsižvelgiama į poreikį apsaugoti ESĮI ekstremaliosios padėties atvejais siekiant užkirsti kelią galimybei neteisėtai susipažinti su šia informacija, ją atskleisti ar prarasti jos vientisumą arba galimybę ja naudotis.
3. Visų tarnybų veiklos tęstinumo planuose numatomos prevencinės ir atstatymo priemonės siekiant sumažinti didelių klaidų ar incidentų poveikį ESĮI administravimui ir saugojimui.
7 straipsnis
Šio sprendimo įgyvendinimas
1. Jei reikia, remiantis 60 straipsniu nustatomos įgyvendinimo taisyklės, skirtos šiam sprendimui papildyti ar sustiprinti.
2. Komisijos tarnybos imasi visų būtinų jų atsakomybės sričiai priklausančių priemonių, siekdamos užtikrinti, kad tvarkant arba saugant ESĮI ar kitą įslaptintą informaciją būtų laikomasi šio sprendimo ir atitinkamų įgyvendinimo taisyklių.
3. Saugumo priemonės, kurių imamasi įgyvendinant šį sprendimą, turi atitikti Komisijos saugumo principus, nustatytus Sprendimo (ES, Euratomas) 2015/443 3 straipsnyje.
4. Žmogiškųjų išteklių ir saugumo generalinio direktorato generalinis direktorius Žmogiškųjų išteklių ir saugumo generaliniame direktorate įsteigia Komisijos saugumo instituciją. Komisijos saugumo institucija atlieka pareigas, jai paskirtas šiuo sprendimu ir jo įgyvendinimo taisyklėmis.
5. Kiekvieno Komisijos padalinio vietos saugumo pareigūnas (VSP), nurodytas Sprendimo (ES, Euratomas) 2015/443 20 straipsnyje, yra bendrai atsakingas už ESĮI apsaugą pagal šį sprendimą ir, glaudžiai bendradarbiaudamas su Žmogiškųjų išteklių ir saugumo generaliniu direktoratu, atlieka šias užduotis:
a)
administruoja prašymus darbuotojams išduoti saugumo leidimus;
b)
prisideda prie saugumo mokymų ir teikia informaciją;
c)
prižiūri padalinio registracijos kontrolės pareigūno (RKP) veiklą;
d)
praneša apie saugumo pažeidimus ir neteisėto ESĮI atskleidimo atvejus;
e)
saugo atsarginius raktus ir visų kodų sąrašą;
f)
atlieka kitas su ESĮI apsauga susijusias arba įgyvendinimo taisyklėse nustatytas užduotis.
8 straipsnis
ESĮI saugumo pažeidimai ir neteisėtas atskleidimas
1. Saugumo pažeidimu laikomas šiame sprendime ir jo įgyvendinimo taisyklėse nustatytoms saugumo taisyklėms priešingas asmens veikimas arba neveikimas.
2. Laikoma, kad ESĮI neteisėtai atskleista, jeigu pažeidus saugumo taisykles ji visa arba jos dalis yra atskleista susipažinti su ja leidimo neturintiems asmenims.
3. Apie visus saugumo pažeidimus arba įtariamus saugumo pažeidimus nedelsiant pranešama Komisijos saugumo institucijai.
4. Tais atvejais, kai žinoma arba yra pagrįstų priežasčių manyti, kad ESĮI buvo neteisėtai atskleista arba prarasta, remiantis Sprendimo (ES, Euratomas) 2015/443 13 straipsniu atliekamas saugumo tyrimas.
5. Imamasi visų tinkamų priemonių, siekiant:
a)
informuoti įslaptintos informacijos rengėją;
b)
užtikrinti, kad siekiant nustatyti faktus tokį atvejį nagrinėtų su pažeidimu tiesiogiai nesusijęs personalas;
c)
įvertinti galimą Sąjungos ar valstybių narių interesams padarytą žalą;
d)
imtis atitinkamų priemonių, kad būtų užkirstas kelias pažeidimui pasikartoti ir
e)
atitinkamas institucijas informuoti apie atliktus veiksmus.
6. Bet kuriam asmeniui, kuris pažeidė šiame sprendime nustatytas saugumo taisykles, gali būti taikomos drausminės priemonės vadovaujantis Tarnybos nuostatais. Asmeniui, kuris atsakingas už ESĮI neteisėtą atskleidimą ar praradimą, taikomos drausminės ir (arba) teisinės priemonės pagal taikomus įstatymus, taisykles ir kitus teisės aktus.
2 SKYRIUS
PERSONALO SAUGUMAS
9 straipsnis
Apibrėžtys
Šiame skyriuje vartojamų terminų apibrėžtys:
1) Leidimas susipažinti su ESĮI- remiantis valstybės narės kompetentingos institucijos patvirtinimu Komisijos priimtas saugumo institucijos sprendimas, kad Komisijos pareigūnui, kitam tarnautojui arba deleguotajam nacionaliniam ekspertui iki nustatytos datos gali būti leidžiama susipažinti su ESĮI, pažymėta nurodyto lygio slaptumo žyma (iki CONFIDENTIEL UE/ES CONFIDENTIAL arba aukštesnio lygio slaptumo žyma), jei nustatyta, kad asmeniui „būtina žinoti“ ir jis buvo tinkamai informuotas apie savo atsakomybę; laikoma, kad asmuo, kuriam taikoma ši apibrėžtis, yra asmuo, turintis leidimą susipažinti su įslaptinta informacija.
2) Darbuotojo saugumo leidimas- priemonių taikymas, siekiant užtikrinti, kad galimybė susipažinti su ESĮI būtų suteikta tik asmenims:
a)
kuriems „būtina žinoti“;
b)
kurie atitinkamais atvejais turi leidimus susipažinti su tam tikro lygio slaptumo žyma pažymėta įslaptinta informacija ir
c)
kurie yra informuoti apie savo pareigas.
3) Asmens patikimumo pažymėjimas (APT)- valstybės narės kompetentingos institucijos patvirtinimas, kuris pateikiamas valstybės narės kompetentingoms institucijoms baigus patikimumo patikrinimą ir kuriuo pažymima, kad atitinkamam asmeniui, nustačius, kad jam „būtina žinoti“ ir jis buvo tinkamai informuotas apie savo atsakomybę, gali būti suteikiamas leidimas iki nurodytos datos susipažinti su nurodyto lygio slaptumo žyma (iki CONFIDENTIEL UE/ES CONFIDENTIAL arba aukštesnio lygio slaptumo žyma) pažymėta ESĮI.
4) Asmens patikimumo pažymėjimą patvirtinanti pažyma (APPPP)- kompetentingos institucijos išduota pažyma, kurioje nurodoma, kad asmuo turi galiojantį patikimumo pažymėjimą arba Komisijos saugumo institucijos išduotą saugumo leidimą, ir nurodomas ESĮI, su kuria tam asmeniui gali būti leista susipažinti, slaptumo žymos lygis (CONFIDENTIEL UE/ES CONFIDENTIAL arba aukštesnis), atitinkamo asmens patikimumo pažymėjimo arba leidimo galiojimo laikas ir pačios pažymos galiojimo laikas;
5) Patikimumo patikrinimas- tyrimo procedūros, kurias, vadovaudamasi valstybėje narėje galiojančiais įstatymais ir kitais teisės aktais, atlieka kompetentinga institucija siekdama gauti užtikrinimą, kad nėra jokios nepalankios informacijos, kuri neleistų asmeniui išduoti jo patikimumo pažymėjimo, suteikiančio galimybę susipažinti su nurodyto lygio (iki CONFIDENTIEL UE/ES CONFIDENTIAL arba aukštesnio) ESĮI.
10 straipsnis
Pagrindiniai principai
1. Leidimas susipažinti su ESĮI asmeniui suteikiamas tik po to, kai:
1)
nustatoma, kad jam „būtina žinoti“;
2)
jis buvo informuotas apie ESĮI apsaugai užtikrinti skirtas saugumo taisykles bei atitinkamus saugumo standartus ir gaires ir patvirtino savo pareigą saugoti tokią informaciją;
3)
jam dėl jo atliekamų funkcijų išduotas atitinkamo lygio saugumo leidimas susipažinti su įslaptinta informacija, pažymėta CONFIDENTIEL UE/ES CONFIDENTIAL arba aukštesnio lygio slaptumo žyma, arba jam išduoti kiti tinkami leidimai pagal nacionalinius įstatymus ir kitus teisės aktus.
2. Visi asmenys, kuriems dėl jų pareigų gali reikėti susipažinti su CONFIDENTIEL UE/ES CONFIDENTIAL arba aukštesnio lygio slaptumo žyma pažymėta ESĮI, prieš susipažindami su tokia ESĮI gauna atitinkamo lygio saugumo leidimus. Atitinkamas asmuo raštu sutinka dalyvauti jo patikimumo pažymėjimo išdavimo procedūroje. To nepadaręs asmuo negali būti paskirtas į pareigas, jam negali būti patikėtos funkcijos arba užduotys, kurias vykdant reikėtų susipažinti su CONFIDENTIEL UE/ES CONFIDENTIAL arba aukštesnio lygio slaptumo žyma pažymėta įslaptinta informacija.
3. Asmens patikimumo pažymėjimo išdavimo procedūrų tikslas - nustatyti, ar asmeniui, atsižvelgiant į jo lojalumą ir patikimumą, gali būti leidžiama susipažinti su ESĮI.
4. Asmens lojalumas ir patikimumas, prieš suteikiant jam asmens patikimumo pažymėjimą, leisiantį susipažinti su CONFIDENTIEL UE/ES CONFIDENTIAL arba aukštesnio laipsnio slaptumo žyma pažymėta informacija, nustatomas vykdant patikimumo patikrinimą, kurį atlieka valstybės narės kompetentingos tarnybos, laikydamosi nacionalinių įstatymų ir kitų teisės aktų.
5. Komisijos saugumo institucija yra atsakinga tik už ryšių palaikymą su nacionalinėmis saugumo institucijomis (toliau - NSI) arba kitomis kompetentingomis nacionalinėmis institucijomis visais patikimumo tikrinimo klausimais. Visus Komisijos tarnybų ir jų darbuotojų ryšius su NSI ir kitomis kompetentingomis institucijomis palaiko Komisijos saugumo institucija.
11 straipsnis
Saugumo leidimų išdavimo tvarka
1. Kiekvienas Komisijos generalinis direktorius arba tarnybos vadovas nustato, kurias pareigybes užimantys jo padalinio darbuotojai atlikdami savo pareigas privalo susipažinti su įslaptinta informacija, pažymėta CONFIDENTIEL UE/ES CONFIDENTIAL arba aukštesnio lygio slaptumo žyma, ir kuriems reikia išduoti saugumo leidimą.
2. Kai žinoma, kad asmuo bus paskirtas į pareigas, kurias atliekant reikės turėti galimybę susipažinti su CONFIDENTIEL UE/ES CONFIDENTIAL arba aukštesnio lygio slaptumo žyma pažymėta įslaptinta informacija, atitinkamo Komisijos padalinio VSP praneša apie tai Komisijos saugumo institucijai, o ji tam asmeniui perduoda patikimumo pažymėjimo klausimyną, parengtą tos valstybės narės, kurios pilietis yra paskirtasis Europos Sąjungos institucijų darbuotojas, nacionalinės saugumo institucijos. Asmuo raštu sutinka dalyvauti patikimumo pažymėjimo išdavimo procedūroje ir kuo greičiau grąžinti užpildytą klausimyną Komisijos saugumo institucijai.
3. Komisijos saugumo institucija nusiunčia užpildytą asmens patikimumo pažymėjimo klausimyną valstybės narės, kurios pilietis yra paskirtasis Europos Sąjungos institucijų darbuotojas, NSI, prašydama atlikti patikimumo patikrinimą, skirtą gauti leidimui naudotis tam tikro slaptumo žymos lygio ESĮI, su kuria asmeniui reikės susipažinti.
4. Jei Komisijos saugumo institucija sužino patikimumui patikrinti svarbios informacijos apie asmenį, kuris pateikė prašymą išduoti patikimumo pažymėjimą, laikydamasi atitinkamų taisyklių ir teisės aktų, ji apie tai praneša atitinkamai NSI.
5. Užbaigusi patikimumo patikrinimą ir kaip įmanoma greičiau po to, kai gauna atitinkamos NSI patikimumo patikrinimo bendro vertinimo išvadas, Komisijos saugumo institucija:
a)
atitinkamam asmeniui gali suteikti leidimą susipažinti su ESĮI ir leisti susipažinti su iki atitinkamo lygio slaptumo žyma pažymėta ESĮI iki nustatytos datos, bet ne ilgiau kaip 5 metus, jei patikimumo patikrinimo rezultatai užtikrintai rodo, kad neturima jokios nepalankios informacijos, kuri leistų abejoti asmens lojalumu ir patikimumu;
b)
jei patikimumo patikrinimo rezultatai nėra tokie užtikrinantys, laikydamasi atitinkamų taisyklių ir teisės aktų apie tai praneša atitinkamam asmeniui, kuris gali prašyti, kad Komisijos saugumo institucija jį išklausytų; Komisijos saugumo institucija gali prašyti kompetentingos NSI pateikti daugiau paaiškinimų, kuriuos ji gali pateikti pagal savo nacionalinius įstatymus ir kitus teisės aktus. Jei patikimumo patikrinimo rezultatai pasitvirtina, leidimas susipažinti su ESĮI neišduodamas.
6. Patikimumo patikrinimui bei gautiems rezultatams taikomi atitinkamoje valstybėje narėje galiojantys įstatymai ir kiti teisės aktai, įskaitant su apskundimu susijusius įstatymus ir kitus teisės aktus. Komisijos saugumo institucijos sprendimai gali būti apskųsti pagal Tarnybos nuostatus.
7. Komisija pripažįsta kitos Sąjungos institucijos, įstaigos ar agentūros išduotą leidimą susipažinti su ESĮI, su sąlyga, kad jis tebegalioja. Leidimas galioja visoms užduotims, kurias tas asmuo vykdo Komisijoje Sąjungos institucija, įstaiga ar agentūra, kurioje asmuo pradeda dirbti, praneša atitinkamai NSI apie darbdavio pasikeitimą.
8. Jeigu asmens tarnyba neprasideda per 12 mėnesių nuo patikimumo patikrinimo rezultatų pranešimo Komisijos saugumo institucijai arba jeigu asmens tarnyboje daroma 12 mėnesių pertrauka ir tuo laikotarpiu jis nedirba Komisijoje arba kitoje Sąjungos institucijoje, įstaigoje ar agentūroje arba valstybės narės nacionalinėje administracinėje įstaigoje, Komisijos saugumo institucija apie tai praneša atitinkamai NSI ir prašo patvirtinti, kad patikimumo pažymėjimas tebegalioja ir yra tinkamas.
9. Jei Komisijos saugumo institucija sužino, kad galiojantį saugumo leidimą turintis asmuo kelia saugumo riziką, Saugumo institucija, laikydamasi atitinkamų taisyklių ir teisės aktų, apie tai praneša atitinkamai NSI.
10. Kai NSI informuoja Komisijos saugumo instituciją apie tai, kad pagal 5 dalies a punktą suteiktas užtikrinimas dėl asmens, turinčio leidimą susipažinti su ESĮI, panaikinamas, Komisijos saugumo institucija gali paprašyti pateikti paaiškinimą, kurį NSI gali pateikti pagal nacionalinius įstatymus ir kitus teisės aktus. Jei atitinkama NSI patvirtina nepalankią informaciją, saugumo leidimas panaikinamas, o asmeniui neleidžiama susipažinti su ESĮI ir užimti pareigų, kurias eidamas jis galėtų susipažinti su ta informacija arba sukelti pavojų saugumui.
11. Apie sprendimą panaikinti arba sustabdyti asmens, kuriam taikomas šis sprendimas, leidimą susipažinti su ESĮI ir atitinkamais atvejais tokio panaikinimo arba sustabdymo priežastis pranešama atitinkamam asmeniui, kuris gali prašyti, kad Komisijos saugumo institucija jį išklausytų. NSI teikiama informacija reglamentuojama atitinkamoje valstybėje narėje galiojančiais įstatymais ir kitais teisės aktais. Komisijos saugumo institucijos šiuo klausimu priimti sprendimai gali būti apskųsti pagal Tarnybos nuostatus.
12. Komisijos padaliniai užtikrina, kad į juos deleguoti nacionaliniai ekspertai, siekiantys eiti pareigas, kurioms reikia turėti saugumo leidimą susipažinti su ESĮI, prieš pradėdami tarnybą Komisijos saugumo institucijai pateiktų pagal nacionalinius įstatymus ir kitus teisės aktus galiojantį asmens patikimumo pažymėjimą (APP) arba asmens patikimumo pažymėjimą patvirtinančią pažymą (APPPP), kuria remdamasi Komisijos saugumo institucija išduoda saugumo leidimą susipažinti su tokio slaptumo laipsnio ESĮI, koks nurodytas nacionaliniame patikimumo pažymėjime; toks leidimas galioja ne ilgiau nei jų paskyrimo laikotarpis.
13. Komisijos nariai, kurie dėl savo atliekamų pareigų pagal Sutartį gali susipažinti su ESĮI, informuojami apie jų saugumo įsipareigojimus ESĮI apsaugos srityje.
14. Remiantis šiuo sprendimu, patikimumo pažymėjimų ir leidimų susipažinti su ESĮI registrai saugomi Komisijos saugumo institucijoje. Šiuose registruose nurodomas bent jau ESĮI, su kuria tam asmeniui gali būti leista susipažinti, slaptumo žymos lygis, patikimumo pažymėjimo išdavimo data ir jo galiojimo laikas.
15. Komisijos saugumo institucija gali išduoti APPPP, kurioje nurodomas ESĮI, su kuria tam asmeniui gali būti leista susipažinti, slaptumo žymos lygis (CONFIDENTIEL UE/ES CONFIDENTIAL arba aukštesnio lygio slaptumo žyma), atitinkamo leidimo susipažinti su ESĮI galiojimo laikas ir pačios pažymos galiojimo laikas.
16. Po to, kai patikimumo pažymėjimas suteiktas pirmą kartą, ir jeigu asmuo nuolat dirbo Europos Komisijoje arba kitoje Sąjungos institucijoje, įstaigoje ar agentūroje bei jam reikia nuolat dirbti su ESĮI, saugumo leidimas susipažinti su ESĮI peržiūrimas siekiant jį atnaujinti paprastai kas penkerius metus skaičiuojant nuo paskutinio patikimumo patikrinimo, kuriuo remiantis buvo išduotas pažymėjimas, rezultatų pranešimo datos.
17. Komisijos saugumo institucija gali pratęsti turimo saugumo leidimo galiojimo laikotarpį ne ilgiau kaip 12 mėnesių, jeigu per du mėnesius nuo prašymo atnaujinti leidimą ir su juo susijusio asmens patikimumo pažymėjimo klausimyno pateikimo dienos iš atitinkamos NSI ar kitos kompetentingos nacionalinės institucijos negauta nepalankios informacijos. Jeigu pasibaigus šiam 12 mėnesių laikotarpiui atitinkama NSI ar kita kompetentinga nacionalinė institucija Komisijos saugumo institucijai nepraneša apie savo nuomonę, asmeniui skiriamos tokios užduotys, kurioms atlikti saugumo leidimas nereikalingas.
12 straipsnis
Saugumo leidimo informaciniai susitikimai
1. Visi asmenys, kuriems išduoti leidimai susipažinti su įslaptinta informacija, dalyvauja Komisijos saugumo institucijos rengiamame saugumo leidimo informaciniame susitikime, po kurio raštu patvirtina suprantantys savo įsipareigojimus saugoti ESĮI ir ESĮI neteisėto atskleidimo pasekmes. Komisijos saugumo institucija užregistruoja tokius rašytinius patvirtinimus.
2. Visi asmenys, kuriems leidžiama susipažinti su ESĮI arba kurie turi dirbti su ESĮI, yra iš pat pradžių informuojami ir paskui reguliariai informuojami apie grėsmes saugumui; jie turi nedelsdami pranešti Komisijos saugumo institucijai apie bet kokius bandymus užmegzti kontaktą ar veiklą, kurie, jų nuomone, yra įtartini ar neįprasti.
3. Visi asmenys, nebeeinantys pareigų, kurias einant jiems reikia susipažinti su ESĮI, yra informuojami apie jų įsipareigojimus toliau saugoti ESĮI slaptumą ir atitinkamais atvejais jie tai patvirtina raštu.
13 straipsnis
Laikini saugumo leidimai
1. 1. Esant išskirtinėms aplinkybėms, kurios tinkamai pagrįstos tarnybos interesais, ir laukiant išsamaus patikimumo patikrinimo pabaigos, Komisijos saugumo institucija, pasikonsultavusi su valstybės narės, kurios pilietis yra atitinkamas asmuo, NSI ir atsižvelgusi į preliminaraus patikrinimo, ar nėra žinomos ir susijusios nepalankios informacijos apie asmenį, rezultatus, gali jam išduoti laikiną leidimą susipažinti su ESĮI konkrečiai funkcijai atlikti, nepažeisdama asmens patikimumo pažymėjimų pratęsimo nuostatų. Tokie laikini leidimai susipažinti su ESĮI galioja vieną ne ilgesnį kaip šešių mėnesių laikotarpį ir nesuteikia teisės susipažinti su slaptumo žyma TRES SECRET UE / EU TOP SECRET pažymėta informacija
2. Pagal 12 straipsnio 1 dalies nuostatas susipažinę su informacija, visi asmenys, kuriems išduotas laikinas leidimas, raštu patvirtina, kad jie supranta įsipareigojimus saugoti ESSĮ ir ESĮI neteisėto atskleidimo pasekmes. Komisijos saugumo institucija užregistruoja tokius rašytinius patvirtinimus.
14 straipsnis
Dalyvavimas Komisijos rengiamuose susitikimuose, kuriuose naudojama įslaptinta informacija
1. Komisijos padaliniai, atsakingi už susitikimų, kuriuose naudojama CONFIDENTIEL UE/ES CONFIDENTIAL ar aukštesnio lygio slaptumo žyma pažymėta įslaptinta informacija, rengimą, per savo VSP arba per susitikimo rengėją iš anksto praneša Komisijos saugumo institucijai apie tokių susitikimų datas, laiką, vietą ir dalyviams.
2. Laikantis 11 straipsnio 13 dalies nuostatų, asmenys, paskirti dalyvauti Komisijos rengiamuose susitikimuose, kuriuose naudojama CONFIDENTIEL UE/ES CONFIDENTIAL ar aukštesnio lygio slaptumo žyma pažymėta informacija, dalyvauti gali tik tuomet, jei patvirtinama, kad jų patikimumas patikrintas arba jie turi saugumo leidimą. Tokiuose susitikimuose, kuriuose naudojama įslaptinta informacija, neleidžiama dalyvauti asmenims, kurie Komisijos saugumo institucijai nepateikia APPPP arba kito patikimumo pažymėjimo įrodymo, taip pat saugumo leidimų neturintiems Komisijos darbuotojams.
3. Prieš rengdamas susitikimą, kuriame naudojama įslaptinta informacija, susitikimo rengėjas arba susitikimą rengiančio Komisijos padalinio VSP paprašo, kad išorės dalyviai Komisijos saugumo institucijai pateiktų APPPP ar kitą patikimumo pažymėjimo įrodymą. Komisijos saugumo institucija informuoja VSP arba susitikimo rengėją apie gautus APPPP ar kitus patikimumo pažymėjimų įrodymus. Jei taikoma, gali būti naudojamas suvestinis pavardžių sąrašas, kuriame pateikiami atitinkami įrodymai apie patikimumo pažymėjimą.
4. Jei kompetentingos institucijos praneša Komisijos saugumo institucijai, kad asmuo, kuris eidamas savo pareigas turi dalyvauti Komisijos rengiamuose susitikimuose, nebeturi asmens patikimumo pažymėjimo, Komisijos saugumo institucija apie tai praneša Komisijos padalinio, atsakingo už rengiamą susitikimą, VSP.
15 straipsnis
Galima prieiga prie ESĮI
Kurjeriams, apsaugos darbuotojams ir lydintiems asmenims išduodamas atitinkamo lygio saugumo leidimas arba jie yra kitaip deramai patikrinami vadovaujantis nacionaliniais įstatymais ir kitais teisės aktais, informuojami apie ESĮI apsaugai užtikrinti skirtas saugumo procedūras ir jiems išdėstomos jų pareigos, susijusios su jiems patikėtos tokios informacijos apsauga.
3 SKYRIUS
FIZINIS SAUGUMAS, SKIRTAS ĮSLAPTINTAI INFORMACIJAI APSAUGOTI
16 straipsnis
Pagrindiniai principai
1. Fizinio saugumo priemonės skirtos sutrukdyti įsibrauti slaptai arba įsiveržti jėga, atgrasyti nuo neteisėtų veiksmų, sutrukdyti jiems bei juos nustatyti ir sudaryti sąlygas suskirstyti personalą pagal tai, kas gali susipažinti su ESĮI, vadovaujantis principu „būtina žinoti“. Tokios priemonės nustatomos remiantis rizikos valdymo procesu ir laikantis šio sprendimo bei jo įgyvendinimo taisyklių.
2. Visų pirma fizinio saugumo priemonėmis siekiama užkirsti kelią leidimo neturintiems asmenims susipažinti su ESĮI:
a)
užtikrinant, kad ESĮI būtų tinkamai tvarkoma ir saugoma;
b)
sudarant sąlygas suskirstyti personalą pagal tai, kas gali susipažinti su ESĮI, remiantis principu „būtina žinoti“ ir atitinkamais atvejais - darbuotojų saugumo leidimais;
c)
atgrasant nuo neteisėtų veiksmų, sutrukdant jiems bei juos nustatant ir
d)
sutrukdant asmenims įsibrauti slaptai ar įsiveržti jėga arba juos užlaikant.
3. Fizinio saugumo priemonės taikomos visose patalpose, pastatuose, kabinetuose, salėse ir kitose zonose, kuriose tvarkoma arba saugoma ESĮI, įskaitant zonas, kuriose įrengtos 5 skyriuje nurodytos ryšių ir informacinės sistemos.
4. Zonos, kuriose saugoma CONFIDENTIEL UE/ES CONFIDENTIAL arba aukštesnio lygio slaptumo žyma pažymėta ESĮI, įrengiamos kaip saugumo zonos laikantis šio skyriaus nuostatų ir patvirtinamos Komisijos saugumo akreditavimo institucijos.
5. CONFIDENTIEL UE/ES CONFIDENTIAL arba aukštesnio lygio slaptumo žyma pažymėtos ESĮI apsaugai naudojama tik Komisijos saugumo institucijos patvirtinta įranga ar prietaisai.
17 straipsnis
Fizinio saugumo reikalavimai ir priemonės
1. Fizinio saugumo priemonės nustatomos remiantis grėsmių įvertinimu, kurį atlieka Komisijos saugumo institucija, prireikus konsultuodamasi su kitais Komisijos padaliniais, kitomis ES institucijomis, agentūromis arba įstaigomis ir (arba) kompetentingoms valstybių narių institucijoms. ESĮI apsaugai užtikrinti savo patalpose Komisija taiko rizikos valdymo procesą, kad užtikrintų, jog, atsižvelgiant į įvertintą riziką, būtų taikoma atitinkamo lygio fizinė apsauga. Rizikos valdymo procese atsižvelgiama į visus svarbius veiksnius, visų pirma:
a)
ESĮI slaptumo žymos lygį;
b)
ESĮI formą ir kiekį, atsižvelgiant į tai, kad dideliam ESĮI kiekiui ar rinkiniui apsaugoti gali reikėti taikyti griežtesnes apsaugos priemones;
c)
pastatus ar zonas, kuriose laikoma ESĮI, supančią aplinką ir jų struktūrą ir
d)
įvertintą žvalgybos tarnybų, kurių veikla nukreipta prieš Sąjungą, jos institucijas, įstaigas ar agentūras arba prieš valstybes nares, keliamą grėsmę ir grėsmę dėl sabotažo, terorizmo, ardomosios arba kitų rūšių nusikalstamos veikos.
2. Komisijos saugumo institucija, taikydama nuodugnios apsaugos sąvoką, nustato tinkamas įgyvendintinas fizinio saugumo priemones. Tuo tikslu Komisijos saugumo institucija parengia būtiniausius standartus, normas ir kriterijus, nustatytus įgyvendinimo taisyklėse.
3. Komisijos saugumo institucijai leidžiama apieškoti įeinančius ir išeinančius asmenis siekiant atgrasyti, kad į patalpas arba pastatus be leidimo nebūtų įnešama medžiaga arba iš jų be leidimo nebūtų išnešama ESĮI.
4. Iškilus pavojui, kad ESĮI bus pamatyta, netgi atsitiktinai, atitinkami Komisijos padaliniai imasi tinkamų Komisijos saugumo institucijos nustatytų priemonių siekiant išvengti šio pavojaus.
5. Naujos infrastruktūros atveju fizinio saugumo reikalavimai ir jos funkcinės specifikacijos apibrėžiami infrastruktūros planavimo ir projektavimo metu konsultuojantis su Komisijos saugumo institucija. Esamų infrastruktūrų fizinio saugumo reikalavimai įgyvendinami laikantis įgyvendinimo taisyklėse nustatytų būtiniausių standartų, normų ir kriterijų.
18 straipsnis
ESĮI fizinei apsaugai skirta įranga
1. ESĮI fizinės apsaugos tikslais nustatomos dviejų tipų fiziškai apsaugotos zonos:
a)
administracinės zonos ir
b)
saugios zonos (įskaitant techniniu požiūriu saugias zonas).
2. Komisijos saugumo akreditavimo institucija nustato, ar zona atitinka reikalavimus, kad būtų laikoma administracine zona, saugia zona ar techniniu požiūriu saugia zona.
3. Administracinių zonų atveju:
a)
nustatomas aiškiai apribotas plotas, kad būtų galima tikrinti asmenis ir, jei įmanoma, transporto priemones;
b)
į šias zonas įeiti nelydimiems leidžiama tik tiems asmenims, kuriems Komisijos saugumo institucija ar bet kuri kita kompetentinga institucija suteikė tinkamą leidimą, ir
c)
visi kiti asmenys visą laiką lydimi arba jiems turi būti taikomos lygiavertės kontrolės priemonės.
4. Saugių zonų atveju:
a)
nustatomas aiškiai apribotas ir saugomas plotas, per kurią kiekvienas įėjimas ir išėjimas yra kontroliuojamas naudojantis leidimų arba asmens atpažinimo sistema;
b)
į zoną įeiti nelydimiems leidžiama tik tiems asmenims, kurių patikimumas patikrintas ir kurie turi specialų leidimą įeiti į zoną, nes jiems „būtina žinoti“;
c)
visi kiti asmenys turi būti visą laiką lydimi arba jiems turi būti taikomos lygiavertės kontrolės priemonės.
5. Tais atvejais, kai įėjus į saugią zoną galima visais praktiniais tikslais tiesiogiai susipažinti su joje laikoma įslaptinta informacija, taikomi tokie papildomi reikalavimai:
a)
aiškiai nurodomas paprastai zonoje laikomos informacijos aukščiausio slaptumo žymos lygis;
b)
visi lankytojai privalo turėti specialų leidimą, suteikiantį teisę įeiti į zoną, turi būti visą laiką lydimi ir jų patikimumas turi būti tinkamai patikrinamas, nebent imtasi priemonių užtikrinti, kad nebūtų įmanoma susipažinti su ESĮI.
6. Nuo pasiklausymo apsaugotos saugios zonos klasifikuojamos kaip techniniu požiūriu saugios zonos. Taikomi šie papildomi reikalavimai:
a)
tokiose zonose įdiegiama įsibrovimo aptikimo sistema (ĮAS) ir, kai jose nedirbama, jos turi būti rakinamos, o kai dirbama - saugomos. Visi raktai valdomi vadovaujantis 20 straipsniu;
b)
visi į tokias zonas įeinantys asmenys ar įnešamos medžiagos kontroliuojami;
c)
tokios zonos reguliariai fiziškai ir (arba) techniškai tikrinamos Komisijos saugumo institucijos. Be to, tokie patikrinimai atliekami, kai į zoną buvo įeita be leidimo ar įtariama apie tokį įėjimą, ir
d)
tokiose zonose negali būti ryšių linijų, kurioms nesuteiktas leidimas, telefonų, kuriems nesuteiktas leidimas, ar kitų ryšių prietaisų bei elektros ar elektroninės įrangos, kuriems nesuteiktas leidimas.
7. Nepaisant 6 punkto d papunkčio, prieš naudojantis ryšių prietaisais ir elektros ar elektronine įranga zonose, kuriose rengiami susitikimai ar atliekamas darbas, susijęs su SECRET UE/ES SECRET arba aukštesnio laipsnio slaptumo žyma pažymėta informacija, taip pat kai grėsmė ESĮI vertinama kaip didelė, tokius prietaisus ir įrangą visų pirma ištiria Komisijos saugumo institucija, siekdama užtikrinti, kad naudojantis šia įranga nebūtų galima perduoti jokios suprantamos informacijos per neapdairumą ar neteisėtai už saugios zonos ploto.
8. Saugios zonos, kuriose nėra visą parą budinčio personalo, atitinkamais atvejais tikrinamos pasibaigus įprastoms darbo valandoms ir atsitiktiniais intervalais ne įprastomis darbo valandomis, išskyrus atvejus, kai įdiegta ĮAS.
9. Siekiant surengti susitikimą, kuriame naudojama įslaptinta informacija, arba bet kokiu kitu panašiu tikslu administracinėje zonoje gali būti laikinai įrengtos saugios zonos ir techniniu požiūriu saugios zonos.
10. Atitinkamo Komisijos padalinio VSP parengia kiekvienos saugios zonos, už kurią jis atsakingas, saugios eksploatacijos taisykles (SET), kuriose, laikantis šio sprendimo ir jo įgyvendinimo taisyklių, nurodoma:
a)
ESĮI, kuri gali būti tvarkoma ir saugoma toje zonoje, slaptumo žymos lygis;
b)
įdiegtinos stebėjimo ir apsaugos priemonės;
c)
kokiems asmenims leidžiama nelydimiems įeiti į zoną, vadovaujantis principu, kad jiems „būtina žinoti“, ir jų saugumo leidimais;
d)
atitinkamais atvejais palydos tvarka ir ESĮI apsaugos tvarka, kai kitiems asmenims leidžiama įeiti į zoną;
e)
bet kurios kitos atitinkamos priemonės ir procedūros.
11. Saugiose zonose įrengiamos saugyklos. Sienos, grindys, lubos, langai ir durys su užraktais patvirtinamos Komisijos saugumo institucijos ir užtikrina apsaugą, kurią užtikrina apsauginės talpyklos, patvirtintos to paties lygio slaptumo žymos ESĮI saugoti.
19 straipsnis
Fizinės apsaugos priemonės tvarkant ir saugant ESĮI
1. Slaptumo žyma RESTREINT UE/ES RESTRICTED pažymėta ESĮI gali būti tvarkoma:
a)
saugiose zonose;
b)
administracinėse zonose, jeigu ESĮI yra apsaugota taip, kad su ja negalėtų susipažinti leidimo neturintys asmenys, arba
c)
ne saugiose zonose ar administracinėse zonose, jeigu turėtojas gabena ESĮI pagal 31 straipsnį ir yra įsipareigojęs taikyti kompensacines priemones, nustatytas įgyvendinimo priemonėse, kad būtų užtikrinta, jog ESĮI yra apsaugota taip, kad su ja negalėtų susipažinti leidimo neturintys asmenys.
2. Slaptumo žyma RESTREINT UE/ES RESTRICTED pažymėta ESĮI saugoma tinkamuose rakinamuose biuro balduose administracinėse zonose arba saugiose zonose. Ji gali būti laikinai saugoma ne administracinėse zonose arba ne saugiose zonose, jeigu turėtojas yra įsipareigojęs taikyti kompensacines priemones, nustatytas įgyvendinimo priemonėse.
3. Slaptumo žyma CONFIDENTIEL UE/ES CONFIDENTIAL arba SECRET UE/ES SECRET pažymėta ESĮI gali būti tvarkoma:
a)
saugiose zonose;
b)
administracinėse zonose, jeigu ESĮI yra apsaugota taip, kad su ja negalėtų susipažinti leidimo neturintys asmenys, arba
c)
ne saugiose zonose ar administracinėse zonose, jeigu turėtojas:
i)
yra įsipareigojęs taikyti kompensacines priemones, nustatytas įgyvendinimo priemonėse, kad būtų užtikrinta, jog ESĮI yra apsaugota taip, kad su ja negalėtų susipažinti leidimo neturintys asmenys;
ii)
visą laiką asmeniškai kontroliuoja ESĮI ir
iii)
jei dokumentai yra popierinio pavidalo, apie tai pranešė atitinkamai registratūrai.
4. Slaptumo žyma CONFIDENTIEL UE/ES CONFIDENTIAL ir SECRET UE/ES SECRET pažymėta ESĮI saugoma saugiose zonose esančiose apsauginėse talpyklose arba saugyklose.
5. Slaptumo žyma TRES SECRET UE/ES TOP SECRET pažymėta ESĮI tvarkoma saugiose zonose, kurias sukuria ir tvarko Komisijos saugumo institucija ir kurias Komisijos saugumo akreditavimo institucija akredituoja kaip to saugias zonas.
6. Slaptumo žyma TRES SECRET UE/ES TOP SECRET pažymėta ESĮI saugoma Komisijos saugumo akreditavimo institucijos akredituotose tokio lygio saugiose zonose laikantis kurios nors iš toliau nurodytų sąlygų:
a)
apsauginėje talpykloje laikantis 18 straipsnio nuostatų, taikant vieną ar kelias iš toliau nurodytų kontrolės priemonių:
1)
nuolatinė apsauga arba tikrinimas, kurį vykdo apsaugos arba budintis personalas, kurio patikimumas patikrintas;
2)
patvirtinta ĮAS kartu veikiant apsaugos reagavimo personalui
arba
b)
saugykloje su įrengta ĮAS kartu veikiant apsaugos reagavimo personalui.
20 straipsnis
ESĮI apsaugai užtikrinti naudojamų raktų ir kodų kontrolė
1. Kabinetų, patalpų, saugyklų ir apsauginių talpyklų raktų bei kodų valdymo procedūros nustatomos įgyvendinimo taisyklėse remiantis 60 straipsniu. Tokių procedūrų tikslas - apsaugoti nuo susipažinimo su informacija neturint leidimo.
2. Kodus įsimena kuo mažesnis asmenų, kuriems būtina juos žinoti, skaičius. Apsauginių talpyklų ir saugyklų, kuriose saugoma ESĮI, kodai keičiami:
a)
gavus naują talpyklą;
b)
pasikeitus kodus žinančiam personalui;
c)
neteisėtai atskleidus kodus arba įtarus jų neteisėtą atskleidimą;
d)
po spynos techninio patikrinimo ar remonto ir
e)
bent kas 12 mėnesių.
4 SKYRIUS
ES ĮSLAPTINTOS INFORMACIJOS VALDYMAS
21 straipsnis
Pagrindiniai principai
1. Visi ESĮI dokumentai turėtų būti tvarkomi laikantis Komisijos politikos dėl dokumentų tvarkymo, todėl jie turėtų būti užregistruojami, kataloguojami, saugomi ir galiausiai sunaikinami, atrenkami arba perduodami istoriniams archyvams laikantis bendro Europos Komisijos bylų saugojimo sąrašo.
2. CONFIDENTIEL UE/ES CONFIDENTIAL arba aukštesnio laipsnio slaptumo žyma pažymėta informacija saugumo tikslais registruojama prieš ją platinant ir ją gavus. Slaptumo žyma TRES SECRET UE/ES TOP SECRET pažymėta informacija registruojama tam skirtose registratūrose.
3. Komisijos ESĮI registravimo sistema sukuriama remiantis 27 straipsnio nuostatomis.
4. Komisijos padalinius ir patalpas, kuriuose ESĮI tvarkoma arba saugoma, reguliariai tikrina Komisijos saugumo institucija.
5. Už fiziškai apsaugotų zonų ribų ESĮI iš vienos tarnybos į kitą ir iš vienų patalpų į kitas perduodama šiais būdais:
a)
paprastai ESĮI perduodama elektroninėmis priemonėmis apsaugant informaciją pagal 5 skyrių patvirtintomis kriptografinėmis priemonėmis;
b)
kai nenaudojamos a punkte nurodytos priemonės, ESĮI gabenama:
i)
elektroninėse laikmenose (pvz., USB atmintinėse, kompaktiniuose diskuose, kietuosiuose diskuose), informaciją apsaugant pagal 5 skyrių patvirtintomis kriptografinėmis priemonėmis, arba
ii)
visais kitais atvejais - kaip nurodyta įgyvendinimo taisyklėse.
22 straipsnis
Slaptumo ir kitos žymos
1. Informacija įslaptinama tuo atveju, jei dėl jos konfidencialumo reikia ją apsaugoti pagal 3 straipsnio 1 dalį.
2. ESĮI rengėjas atsako už slaptumo žymos lygio nustatymą pagal atitinkamas įgyvendinimo taisykles, įslaptinimo standartus ir gaires ir už pirminį informacijos platinimą.
3. ESĮI slaptumo žymos lygis nustatomas vadovaujantis 3 straipsnio 2 dalimi ir susijusiomis įgyvendinimo nuostatomis.
4. Slaptumo žyma nurodoma aiškiai ir teisingai, neatsižvelgiant į tai, ar ESĮI yra pateikiama popieriuje, žodžiu, elektronine ar bet kuria kita forma.
5. Atskiroms dokumento dalims (t. y. puslapiams, pastraipoms, skirsniams, priedams ir priedėliams) gali būti suteikiamos skirtingos slaptumo žymos ir jos atitinkamai pažymimos, taip pat tais atvejais, kai jos saugomos elektronine forma.
6. Dokumento ar dokumentų bylos bendras slaptumo žymos lygis nustatomas bent pagal aukščiausią slaptumo žymos lygį turinčią jų dalį. Kai renkama informacija iš įvairių šaltinių, galutinis dokumentas peržiūrimas siekiant nustatyti jo bendrą slaptumo žymos lygį, nes gali prireikti jam suteikti aukštesnį slaptumo žymos lygį nei jo dalims.
7. Kiek įmanoma, dokumentams, kurių dalys pažymėtos skirtingo lygio slaptumo žymomis, suteikiama tokia struktūra, kad skirtingo lygio slaptumo žymomis pažymėtas dalis būtų galima lengvai nustatyti ir prireikus atskirti.
8. Su priedais pateikiamų dokumentų slaptumo žymos laipsnis atitinka priedų aukščiausio laipsnio slaptumo žymas. Jei tokie dokumentai pateikiami atskirai nuo priedų, įslaptintos informacijos rengėjas aiškiai nurodo, koks slaptumo žymos lygis jiems suteikiamas, naudodamas atitinkamą žymą, pavyzdžiui:
CONFIDENTIEL UE/ES CONFIDENTIAL
Be priedo (-ų) RESTREINT UE/ES RESTRICTED
23 straipsnis
Žymos
Be vienos iš slaptumo žymų, nurodytų 3 straipsnio 2 dalyje, ESĮI gali būti pažymėta papildomomis žymomis, pavyzdžiui:
a)
identifikatoriumi, kuriuo nurodomas įslaptintos informacijos rengėjas;
b)
bet kuriomis žymomis, kodiniais žodžiais ar santrumpomis, kuriais nurodoma veiklos sritis, su kuria dokumentas yra susijęs, jo specialus platinimas vadovaujantis principu „būtina žinoti“ arba naudojimo apribojimai;
c)
paskirstymo žymomis;
d)
jei taikoma, nurodant datą ar konkretų įvykį, po kurio informacijos slaptumas gali būti sumažintas arba ji gali būti išslaptinta.
24 straipsnis
Žymų santrumpos
1. Nurodant atskirų teksto pastraipų slaptumo žymos lygį gali būti naudojamos standartinės slaptumo žymų santrumpos. Santrumpos nepakeičia visais žodžiais nurodytų slaptumo žymų.
2. ES įslaptintuose dokumentuose gali būti naudojamos šios standartinės santrumpos, kuriomis nurodomas skirsnių arba teksto dalių, užimančių mažiau nei vieną puslapį, slaptumo žymos lygis:
TRES SECRET UE/ES TOP SECRET
TS-UE/ES-TS
SECRET UE/ES SECRET
S-UE/ES-S
CONFIDENTIEL UE/ES CONFIDENTIAL
C-UE/ES-C
RESTREINT UE/ES RESTRICTED
R-UE/ES-R
25 straipsnis
ESĮI rengimas
1. Rengiant ES įslaptintą dokumentą:
a)
kiekvienas puslapis aiškiai pažymimas slaptumo žyma;
b)
kiekvienas puslapis numeruojamas;
c)
dokumente nurodomas jo registracijos numeris ir tema, kurie nėra įslaptinta informacija, išskyrus tuos atvejus, kai jie pažymėti kaip įslaptinta informacija;
d)
dokumente nurodoma data;
e)
jei platinamos kelios dokumentų, pažymėtų SECRET UE/ES SECRET ar aukštesnio lygio slaptumo žyma, kopijos, kiekvienos iš jų kiekviename puslapyje nurodomas kopijos numeris.
2. Kai rengiant ESĮI neįmanoma taikyti 1 dalyje išdėstytų reikalavimų, remiantis įgyvendinimo taisyklėmis taikomos kitos tinkamos priemonės.
26 straipsnis
ESĮI slaptumo mažinimas ir ESĮI išslaptinimas
1. Įslaptintos informacijos rengėjas, kai įmanoma, rengdamas ESĮI nurodo, ar tam tikrą dieną arba po tam tikro įvykio galima sumažinti ESĮI slaptumą arba ją išslaptinti.
2. Kiekviena Komisijos tarnyba reguliariai peržiūri savo parengtą ESĮI, siekdama įsitikinti, ar slaptumo žymos lygis vis dar taikomas. Įgyvendinimo taisyklėse nustatoma sistema, skirta Komisijos parengtos registruotos ESĮI slaptumo žymos lygiui peržiūrėti ne rečiau kaip kas penkerius metus. Tokia peržiūra nėra reikalinga, jeigu įslaptintos informacijos rengėjas iš pat pradžių nurodo, kad informacijos slaptumas bus sumažintas arba informacija išslaptinta automatiškai, o informacija buvo atitinkamai pažymėta.
3. Komisijos parengta informacija, pažymėta slaptumo žyma RESTREINT UE/ES RESTRICTED, remiantis Reglamentu (EEB, Euratomas) Nr. 354/83 su pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1700/2003 (10) automatiškai laikoma visiškai išslaptinta praėjus trisdešimčiai metų.
27 straipsnis
ESĮI registravimo sistema Komisijoje
1. Nedarant poveikio 52 straipsnio 5 daliai, kiekviename Komisijos padalinyje, kuriame tvarkoma arba saugoma ESĮI, pažymėta CONFIDENTIEL UE/ES CONFIDENTIAL ir SECRET UE/ES SECRET slaptumo žyma, nustatoma atsakinga vietinė ESĮI registratūra, siekiant užtikrinti, kad ESĮI būtų tvarkoma pagal šį sprendimą.
2. Generalinio sekretoriato valdoma ESĮI registratūra yra centrinė Komisijos ESĮI registratūra. Ji veikia kaip:
-
vietinė Komisijos Generalinio sekretoriato ESĮI registratūra,
-
privačių Komisijos narių kabinetų ESĮI registratūra, išskyrus atvejus, kai jiems paskirta vietinė ESĮI registratūra,
-
generalinių direktoratų arba tarnybų, kuriose nėra vietinės ESĮI registratūros, ESĮI registratūra,
-
pagrindinis visos informacijos, pažymėtos RESTREINT UE/ES RESTRICTED ir aukštesne, įskaitant SECRET UE/ES SECRET, slaptumo žyma, kuria keičiasi Komisija ir jos tarnybos su trečiosiomis valstybėmis bei tarptautinėmis organizacijomis, bei, kai tai numatyta specialia tvarka, kitos Sąjungos institucijos, agentūros ir įstaigos, gavimo ir išsiuntimo punktas.
3. Komisijos saugumo institucija Komisijoje įsteigia centrinę registratūrą, kuri veikia kaip centrinė slaptumo žyma TRES SECRET UE/ES TOP SECRET pažymėtą informaciją gaunanti ir siunčianti institucija. Prireikus gali būti paskirtos antrinės registratūros, kurios tvarko tokią informaciją jos registravimo tikslais.
4. Antrinės registratūros negali perduoti slaptumo žyma TRES SECRET UE/ES TOP SECRET pažymėtų dokumentų tiesiogiai kitoms tos pačios centrinės TRES SECRET UE/ES TOP SECRET registratūros antrinėms registratūroms arba į išorę be aiškaus rašytinio centrinės registratūros leidimo.
5. ESĮI registratūros įrengiamos kaip 3 skyriuje nurodytos saugios zonos ir akredituojamos Komisijos saugumo akreditavimo institucijos (SAI).
28 straipsnis
Registracijos kontrolės pareigūnas
1. Kiekvieną ESĮI registratūrą valdo registracijos kontrolės pareigūnas (RKP).
2. RKP turi tinkamą patikimumo pažymėjimą.
3. RKP veiklą Komisijos padalinyje, susijusią su ESĮI dokumentų tvarkymo nuostatų taikymu ir atitinkamų saugumo taisyklių laikymusi, prižiūri vietos saugumo pareigūnas (VSP).
4. ESĮI registratūros, į kurią paskirtas, valdymo užduotis vykdančiam RKP pagal šį sprendimą ir atitinkamas įgyvendinimo taisykles, standartus ir gaires tenka šios bendros užduotys:
-
valdyti veiksmus, susijusius su informacijos registravimu, saugojimu, kopijavimu, vertimu, perdavimu, siuntimu ir naikinimu arba perdavimu ESĮI istorinių archyvų tarnybai,
-
periodiškai tikrinti, ar būtina, kad informacija išliktų įslaptinta,
-
atlikti bet kokias kitas su ESĮI apsauga susijusias įgyvendinimo taisyklėse nustatytas užduotis.
29 straipsnis
ESĮI registravimas saugumo tikslais
1. Šiame sprendime registravimas saugumo tikslais (toliau - registravimas) - procedūrų, kuriomis užregistruojamas ESĮI gyvavimo ciklas, įskaitant jos platinimą, taikymas.
2. Organizacinis vienetas, gavęs CONFIDENTIEL UE/ES CONFIDENTIAL ir aukštesnio lygio slaptumo žyma pažymėtą informaciją ar medžiagą arba ją išsiuntęs, ją užregistruoja tam skirtose registratūrose.
3. Kai ESĮI tvarkoma arba saugoma naudojant ryšių ir informacinę sistemą (RIS), registravimo procedūros gali būti atliekamos vykdant procesus pačioje RIS.
4. Išsamesnės ESĮI registravimo saugumo tikslais nuostatos numatomos įgyvendinimo taisyklėse.
30 straipsnis
ES įslaptintų dokumentų kopijavimas ir vertimas
1. Slaptumo žyma TRES SECRET UE/ES TOP SECRET pažymėti dokumentai kopijuojami arba verčiami tik gavus išankstinį rašytinį įslaptintos informacijos rengėjo sutikimą.
2. Jeigu SECRET UE/ES SECRET arba žemesnio lygio slaptumo žyma pažymėtų dokumentų rengėjas nenustatė apribojimų dėl jų kopijavimo ar vertimo, dokumento turėtojo nurodymu tokius dokumentus galima kopijuoti arba versti.
3. Dokumento kopijoms ir vertimams taikomos tokios pat saugumo priemonės kaip ir dokumento originalui.
31 straipsnis
ESĮI gabenimas
1. ESĮI gabenama taip, kad pervežama būtų apsaugota nuo neteisėto atskleidimo.
2. Gabenant ESĮI taikomos apsaugos priemonės, kurios:
-
atitinka gabenamos ESĮI slaptumo žymos lygį ir
-
pritaikytos prie ypatingų jos gabenimo sąlygų, visų pirma atsižvelgiant į tai, ar ESĮI gabenama:
-
Komisijos pastate arba uždaroje Komisijos pastatų grupėje,
-
tarp Komisijos pastatų, esančių toje pačioje valstybėje narėje,
-
Sąjungoje,
-
iš Sąjungos į trečiosios valstybės teritoriją ir
-
pritaikytos prie ESĮI pobūdžio ir formos.
3. Šios apsaugos priemonės išsamiai nustatomos įgyvendinimo taisyklėse arba, kai įgyvendinami 42 straipsnyje nurodyti projektai ir programos, - yra neatsiejama atitinkamos programos ar projekto saugumo instrukcijų (PSI) dalis.
4. Į įgyvendinimo taisykles arba PSI įtraukiamos nuostatos, atitinkančios ESĮI slaptumo žymos lygį, susijusios su:
-
gabenimo rūšimis, kaip antai, ar informaciją gabena kurjeris, diplomatinis arba karinis kurjeris, ar ji gabenama pašto tarnybomis arba komercinėmis kurjerių pašto tarnybomis,
-
ESĮI pakuotėmis,
-
techninėmis apsaugos priemonėmis, kai ESĮI gabenama elektroninėje laikmenoje,
-
bet kokiomis kitomis procedūrinėmis, fizinėmis arba elektroninėmis priemonėmis,
-
registravimo procedūromis,
-
saugumo leidimus turinčių darbuotojų naudojimu.
5. Kai ESĮI gabenama elektroninėje laikmenoje ir nepaisant 21 straipsnio 5 dalies, atitinkamose įgyvendinimo taisyklėse nustatytos apsaugos priemonės gali būti papildytos Komisijos saugumo institucijos patvirtintomis techninėmis apsaugos priemonėmis, kad būtų sumažinta informacijos praradimo arba atskleidimo rizika.
32 straipsnis
ESĮI sunaikinimas
1. Nebereikalingi ES įslaptinti dokumentai gali būti sunaikinti, laikantis teisės aktų dėl archyvų ir Komisijos dokumentų tvarkymo ir archyvavimo taisyklių bei nuostatų, visų pirma bendrojo visos Komisijos informacijos saugojimo sąrašo.
2. Informacijos turėtojo arba kompetentingos institucijos nurodymu už ESĮI registratūrą atsakingas RKP sunaikina CONFIDENTIEL UE/ES CONFIDENTIAL ir aukštesnio lygio slaptumo žyma pažymėtą ESĮI. RKP atitinkamai atnaujina registrų knygos ir kitą registravimo informaciją.
3. Dokumentus, pažymėtus SECRET UE/ES SECRET arba TRES SECRET UE/ES TOP SECRET slaptumo žyma, RKP naikina dalyvaujant liudytojui, kuris turi leidimą susipažinti su ne žemesnio už naikinamo dokumento slaptumo žymos lygio įslaptinta informacija.
4. Už registrą atsakingas darbuotojas ir liudytojas, kai pastarojo dalyvavimas privalomas, pasirašo sunaikinimo aktą, kuris įtraukiamas į atitinkamą registrą. Už ESĮI registrą atsakingas RKP slaptumo žyma TRES SECRET UE/ES TOP SECRET pažymėtų dokumentų sunaikinimo aktus registre saugo ne trumpiau kaip dešimt metų, o CONFIDENTIEL UE/ES CONFIDENTIAL ir SECRET UE/ES SECRET slaptumo žyma pažymėtų dokumentų sunaikinimo aktus - ne trumpiau kaip penkerius metus.
5. Įslaptinti dokumentai, įskaitant pažymėtus RESTREINT UE/ES RESTRICTED slaptumo žyma, sunaikinami įgyvendinimo taisyklėse nustatytais būdais, atitinkančiais atitinkamus ES arba lygiaverčius standartus.
6. Įslaptintai informacijai saugoti naudotos kompiuterinių duomenų saugojimo laikmenos sunaikinamos laikantis įgyvendinimo taisyklėse nustatytų procedūrų.
33 straipsnis
ESĮI sunaikinimas ekstremaliosios padėties atveju
1. ESĮI tvarkantys Komisijos padaliniai, atsižvelgdami į vietos sąlygas, parengia ES įslaptintos medžiagos apsaugojimo kriziniais atvejais planus, kurie prireikus gali apimti ir sunaikinimo ar evakuacijos ekstremaliosios padėties atveju planus. Juose pateikiami nurodymai, kurių reikia laikytis norint apsaugoti ESĮI nuo patekimo į leidimo ja naudotis neturinčių asmenų rankas.
2. Priemonės, skirtos slaptumo žymomis CONFIDENTIEL UE/ES CONFIDENTIAL ir SECRET UE/ES SECRET pažymėtai medžiagai apsaugoti ir (arba) sunaikinti kriziniais atvejais, jokiomis aplinkybėmis neturi pakenkti medžiagos, pažymėtos slaptumo žyma TRES SECRET UE/ES TOP SECRET, apsaugai arba sutrukdyti ją, taip pat ir šifravimo įrangą sunaikinti - tai padaryti yra aukščiausio prioriteto užduotis.
3. Ekstremaliosios padėties atveju, jei gresia tiesioginis neteisėto atskleidimo pavojus, ESĮI turėtojas sunaikina ją taip, kad ji negalėtų būti atkurta visa arba iš dalies. Rengėjas ir pirminė registratūra informuojami apie registruotos ESĮI sunaikinimą dėl ekstremaliosios padėties.
4. Išsamesnės ESĮI naikinimo nuostatos numatomos įgyvendinimo taisyklėse.
5 SKYRIUS
ES ĮSLAPTINTOS INFORMACIJOS APSAUGA RYŠIŲ IR INFORMACINĖSE SISTEMOSE (RIS)
34 straipsnis
Pagrindiniai informacijos saugumo užtikrinimo principai
1. Informacijos saugumo užtikrinimas (ISU) ryšių ir informacinių sistemų srityje - užtikrinimas, kad tokiose sistemose tvarkoma informacija bus apsaugota ir kad, valdant teisėtiems naudotojams, jos veiks taip, kaip turi veikti, ir tada, kada turi veikti.
2. Veiksmingu informacijos saugumo užtikrinimu garantuojamas tinkamas lygis:
Autentiškumo
:
užtikrinimas, kad informacija yra tikra ir gauta iš bona fide šaltinių;
Prieinamumo
:
galimybė leidimą turinčiam subjektui pateikus prašymą gauti informaciją ir ja naudotis;
Konfidencialumo
:
savybė, kuri reiškia, kad informacija nėra atskleidžiama leidimo neturintiems asmenims ir subjektams arba panaudojama neteisėtiems procesams;
Vientisumo
:
savybė, kuri reiškia, kad apsaugomas turto ir informacijos tikslumas ir visuma;
Nepaneigiamumo
:
galimybė įrodyti, kad veiksmas buvo atliktas ar įvykis įvyko, kad šio įvykio ar veiksmo paskui to nebūtų galima užginčyti.
3. ISU grindžiamas rizikos valdymo procesu.
35 straipsnis
Apibrėžtys
Šiame skyriuje vartojamų terminų apibrėžtys:
a) akreditavimas- saugumo akreditavimo institucijos (SAI) suteiktas oficialus leidimas ir patvirtinimas, kad ryšių ir informacinės sistemos veiklos aplinkoje galima tvarkyti ESĮI; jis suteikiamas po oficialaus saugumo plano patvirtinimo ir tinkamo jo įgyvendinimo;
b) akreditavimo procesas- būtini veiksmai ir užduotys, kuriuos privaloma atlikti siekiant gauti saugumo akreditavimo institucijos akreditavimą. Šie veiksmai bei užduotys nurodomi akreditavimo proceso standartuose;
c) ryšių ir informacinė sistema (RIS)- sistema, sudaranti sąlygas tvarkyti informaciją elektroniniu būdu. Ryšių ir informacinė sistema apima visas sistemos dalis, kurių reikia jos veikimui užtikrinti, įskaitant infrastruktūrą, organizavimą, personalą ir informacijos išteklius;
d) likutinė rizika- rizika, kuri lieka po to, kai buvo įgyvendintos saugumo priemonės, atsižvelgiant į tai, kad ne nuo visų grėsmių apsisaugoma ir ne visi pažeidžiamumo aspektai gali būti pašalinti;
e) rizika- galimybė, kad tam tikros grėsmės atveju bus pasinaudota organizacijos ar sistemų vidiniu ir išoriniu pažeidžiamumu ir taip bus padaryta žala organizacijai ir jos materialiajam ar nematerialiajam turtui. Ji įvertinama atsižvelgiant į kylančios grėsmės tikimybę ir į jos poveikį;
f) rizikos pripažinimas- valdant riziką priimtas sprendimas pripažinti, kad vis dar yra likutinė rizika;
g) rizikos įvertinimas- grėsmių ir pažeidžiamų sričių nustatymas bei susijusios rizikos analizės, t. y. galimumo ir poveikio analizės, atlikimas;
h) informavimas apie riziką- RIS vartotojų bendruomenės informuotumo apie riziką didinimas, patvirtinimo institucijų informavimas apie tokią riziką ir pranešimų vykdančiosioms institucijoms teikimas;
i) rizikos valdymas- rizikos silpninimas, šalinimas, mažinimas (taikant tinkamas technines, fizines, organizacines arba procedūrines priemones), perkėlimas arba stebėjimas.
36 straipsnis
RIS, kuriose tvarkoma ESĮI
1. RIS sistemose ESĮI tvarkoma laikantis ISU principo.
2. RIS sistemoms, kuriose tvarkoma ESĮI, taikoma Komisijos informacinių sistemų saugumo politika, apibrėžta Komisijos sprendime C(2006) 3602 (11):
a)
įgyvendinant informacinių sistemų saugumo politiką visą informacinių sistemų gyvavimo ciklą taikomas principas „planuoti-daryti-tikrinti-veikti“;
b)
atliekant veiklos poveikio vertinimą turi būti nustatomi saugumo poreikiai;
c)
oficialiai klasifikuojamas informacinės sistemos inventorius ir joje kaupiami duomenys;
d)
privaloma taikyti visas privalomas saugumo priemones, nustatytas įgyvendinant informacinių sistemų saugumo politiką;
e)
privaloma taikyti rizikos valdymo procesą, kurį sudaro šie etapai: grėsmių ir pažeidžiamumo nustatymas, rizikos vertinimas, rizikos tvarkymas, rizikos pripažinimas ir informavimas apie riziką;
f)
rengiamas, įgyvendinamas, tikrinamas ir peržiūrimas saugumo planas, įskaitant saugumo politiką ir saugios eksploatacijos taisykles.
3. Visi darbuotojai, dalyvaujantys kuriant, plėtojant, bandant, eksploatuojant, valdant ar naudojant RIS, kuriose tvarkoma ESĮI, SAS praneša apie visus galimus saugumo trūkumus, incidentus, pažeidimus arba neteisėto atskleidimo atvejus, kurie gali daryti poveikį RIS ir (arba) joje tvarkomos ESĮI apsaugai.
4. Kai ESĮI apsauga užtikrinama kriptografinėmis priemonėmis, tokios priemonės patvirtinamos taip:
a)
pirmenybė teikiama priemonėms, kurias patvirtino Taryba arba Tarybos Generalinis sekretorius, vykdantis Tarybos kriptografijos patvirtinimo institucijos funkcijas, remdamiesi Komisijos saugumo ekspertų grupės rekomendacija;
b)
kai tai pateisinama konkrečiomis su veikla susijusiomis priežastimis, Komisijos kriptografijos patvirtinimo institucija (KPI) gali, remdamasi Komisijos saugumo ekspertų grupės rekomendacija, netaikyti a punkte nurodytų reikalavimų ir suteikti laikiną patvirtinimą tam tikram laikotarpiui.
5. ESĮI perduodant, tvarkant ir saugant elektroninėmis priemonėmis, naudojamos patvirtintos kriptografinės priemonės. Nepaisant šio reikalavimo, esant ekstremaliajai padėčiai arba specifinių techninių konfigūracijų atvejais gali būti taikomos KPI patvirtintos specialios procedūros.
6. Įgyvendinamos saugumo priemonės, siekiant apsaugoti RIS, kuriose tvarkoma CONFIDENTIEL UE/ES CONFIDENTIAL arba aukštesnio lygio slaptumo žyma pažymėta informacija, kad tokia informacija negalėtų būti neteisėtai atskleista dėl netyčinio elektromagnetinio spinduliavimo (TEMPEST apsaugos priemonės). Tokios apsaugos priemonės turi būti proporcingos neteisėto pasinaudojimo informacija rizikai ir informacijos slaptumo žymos lygiui.
7. Komisijos saugumo institucija vykdo šias funkcijas:
-
ISU institucijos (ISUI),
-
Saugumo akreditavimo institucijos (SAI),
-
TEMPEST institucijos (TEI),
-
Kriptografijos patvirtinimo institucijos (KPI),
-
Kriptografijos platinimo institucijos (KPLI).
8. Komisijos saugumo institucija paskiria kiekvienos sistemos ISU operacinę instituciją.
9. 7 ir 8 dalyse nurodytų funkcijų vykdymo pareigos bus nustatytos įgyvendinimo taisyklėse.
37 straipsnis
RIS, kuriose tvarkoma ESĮI, akreditavimas
1. Visų RIS, kuriose tvarkoma ESĮI, akreditavimo procesas vykdomas remiantis ISU principais, kurių išsamumo lygis turi atitikti reikiamą apsaugos lygį.
2. Akreditavimo procesas apima oficialų Komisijos SAS pateikiamą atitinkamos RIS saugumo plano patvirtinimą siekiant įsitikinti, kad:
a)
buvo tinkamai atliktas 36 straipsnio 2 dalyje nurodytas rizikos valdymo procesas;
b)
sistemos savininkas žino apie likutinės rizikos pavojų ir su tuo sutinka ir
c)
laikantis šio sprendimo pasiektas pakankamas RIS ir joje tvarkomos ESĮI apsaugos lygis.
3. Komisijos SAI išduoda akreditavimo pareiškimą, kuriame nurodytas aukščiausias ESĮI, kuri gali būti tvarkoma RIS, slaptumo žymos lygis ir atitinkami veiklos reikalavimai bei sąlygos. Tai nedaro poveikio Saugumo akreditavimo valdybos, apibrėžtos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 512/2014 (12) 11 straipsnyje, užduotims.
4. Jungtinė saugumo akreditavimo valdyba (SAV) atsakinga už Komisijos RIS, kuriose dalyvauja keletas šalių, akreditavimą. Valdybą sudaro po vieną kiekvienos dalyvaujančios šalies SAI atstovą, o jos posėdžiams pirmininkauja Komisijos SAI atstovas.
5. Akreditavimo procesą sudaro įvairios užduotys, kurias vykdo dalyvaujančios šalys. Už akreditavimo bylų ir dokumentų rengimą atsako tik sistemos RIS savininkas.
6. Už akreditavimą atsakinga Komisijos SAI, kuri bet kuriuo RIS gyvavimo ciklo etapu turi teisę:
a)
reikalauti, kad būtų taikomas akreditavimo procesas;
b)
atlikti RIS auditą arba patikrą;
c)
jei nebesilaikoma veikimo sąlygų, reikalauti, kad per aiškiai apibrėžtą laikotarpį būtų nustatytas ir veiksmingai įgyvendinamas saugumo gerinimo planas, o jei reikia, panaikinti RIS veiklos leidimą, kol vėl bus laikomasi veikimo sąlygų.
7. Akreditavimo procesas nustatomas RIS, kuriose tvarkoma ESĮI, akreditavimo proceso standarte, kuris patvirtinamas remiantis Komisijos sprendimo C(2006) 3602 10 straipsnio 3 dalimi.
38 straipsnis
Ekstremalioji padėtis
1. Nepaisant šio skyriaus nuostatų, toliau apibūdintos specialios procedūros gali būti taikomos esant ekstremaliajai padėčiai, pavyzdžiui, gresiant ar esant krizei, konfliktui ar karinei padėčiai arba susidarius išskirtinėms veiklos sąlygoms.
2. ESĮI gali būti perduodama naudojant kriptografines priemones, kurios buvo patvirtintos žemesnio įslaptinimo lygio informacijai, arba nešifruota kompetentingai institucijai pritarus, jei vėlavimas padarytų aiškiai didesnę žalą nei įslaptintos medžiagos atskleidimas ir jei:
a)
siuntėjas ir gavėjas neturi reikiamos šifravimo įrangos ir
b)
įslaptinta medžiaga negali būti laiku perduota kitomis priemonėmis.
3. 1 dalyje išdėstytomis aplinkybėmis perduodama įslaptinta informacija nėra žymima jokiomis žymomis arba nuorodomis, kurios sudarytų sąlygas ją atskirti nuo informacijos, kuri yra neįslaptinta arba kurią galima apsaugoti naudojant turimas kriptografines priemones. Gavėjams kitomis priemonėmis nedelsiant pranešama apie informacijos slaptumo lygį.
4. Vėliau pateikiama ataskaita kompetentingai institucijai ir Komisijos saugumo ekspertų grupei.
6 SKYRIUS
PRAMONINIS SAUGUMAS
39 straipsnis
Pagrindiniai principai
1. Pramoninis saugumas - priemonių taikymas, siekiant užtikrinti ESĮI apsaugą
a)
vykdant įslaptintas sutartis:
i)
kandidatų ar konkurso dalyvių užtikrinama apsauga pasiūlymų teikimo ir sutarčių sudarymo procedūros metu;
ii)
rangovų arba subrangovų užtikrinama apsauga per visą įslaptintų sutarčių gyvavimo ciklą;
b)
vykdant įslaptintus dotacijos susitarimus:
i)
pareiškėjų užtikrinama apsauga vykstant dotacijos skyrimo procedūroms;
ii)
dotacijos gavėjų užtikrinama apsauga per visą įslaptintų dotacijos susitarimų gyvavimo ciklą.
2. Tokiose sutartyse arba dotacijos susitarimuose nenumatoma galimybė susipažinti su slaptumo žyma TRES SECRET UE/ES TOP SECRET pažymėta informacija.
3. Išskyrus atvejus, kai nustatyta kitaip, šio skyriaus nuostatos, susijusios su įslaptintomis sutartimis ar rangovais, taip pat taikomos įslaptintoms subrangos sutartims ar subrangovams.
40 straipsnis
Apibrėžtys
Šiame skyriuje vartojamų terminų apibrėžtys:
a) įslaptinta sutartis- Komisijos arba jos padalinio su rangovu sudaryta Tarybos reglamente (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (13) nurodyta preliminarioji sutartis arba kilnojamojo arba nekilnojamojo turto tiekimo, darbų vykdymo arba paslaugų teikimo sutartis, kurią vykdant reikia rengti, tvarkyti arba saugoti ESĮI arba suteikiama galimybė ją rengti, tvarkyti arba saugoti;
b) įslaptinta subrangos sutartis- Komisijos arba jos padalinio rangovo ir kito rangovo (t. y. subrangovo) sudaryta kilnojamojo arba nekilnojamojo turto tiekimo, darbų vykdymo arba paslaugų teikimo sutartis, kurią vykdant reikia rengti, tvarkyti arba saugoti ESĮI arba suteikiama galimybė ją rengti, tvarkyti arba saugoti;
c) įslaptintas dotacijos susitarimas- susitarimas, kuriuo Komisija skiria dotaciją, kaip nurodyta Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 I dalies VI antraštinėje dalyje, kurią vykdant reikia rengti, tvarkyti arba saugoti ESĮI arba suteikiama galimybė ją rengti, tvarkyti arba saugoti;
d) paskirtoji saugumo institucija (PSI)- valstybės narės nacionalinei saugumo institucijai (NSI) atsakinga institucija, kuri atsako už pramonės ar kitų subjektų informavimą apie nacionalinę politiką visais pramoninio saugumo klausimais ir duoda nurodymus bei padeda ją įgyvendinti. PSI funkciją gali vykdyti NSI arba kita kompetentinga institucija.
41 straipsnis
Įslaptintoms sutartims arba dotacijos susitarimams taikoma procedūra
1. Kiekvienas Komisijos padalinys, kaip perkančioji organizacija, užtikrina, kad, sudarant įslaptintas sutartis arba dotacijos susitarimus, sutartyse būtų paminėti arba įjuos įtraukti šiame skyriuje nustatyti būtiniausi pramoninio saugumo standartai ir kad jų būtų laikomasi.
2. Taikant 1 dalį, kompetentingos Komisijos tarnybos konsultuojasi su Žmogiškųjų išteklių ir saugumo generaliniu direktoratu, visų pirma su Saugumo direktoratu, ir užtikrina, kad į pavyzdines sutartis ir subrangos sutartis bei pavyzdinius dotacijos susitarimus būtų įtraukiamos nuostatos dėl pagrindinių principų ir būtiniausių ESĮI apsaugos standartų, kurių turi laikytis rangovai ir subrangovai bei dotacijos gavėjai pagal susitarimus.
3. Komisija glaudžiai bendradarbiauja su NSI, PSI ar kitomis kompetentingomis atitinkamų valstybių narių institucijomis.
4. Kai perkančioji organizacija ketina pradėti procedūrą, kurios tikslas - sudaryti įslaptintą sutartį arba dotacijos susitarimą, visais procedūros etapais ji konsultuojasi su Komisijos saugumo institucija dėl klausimų, susijusių su įslaptintu procedūros pobūdžiu ir aspektais.
5. Įslaptintų sutarčių ir subrangos sutarčių ir įslaptintų dotacijos susitarimų formos ir pavyzdžiai, skelbimų apie pirkimą turinys, gairės dėl aplinkybių, kuriomis reikalaujama Įmonės patikimumą patvirtinančio pažymėjimo (ĮPPP), programos arba projekto saugumo instrukcijos (PSI), saugumo aspektų paaiškinimai (SAP), vizitų nuostatos, ESĮI perdavimo ir gabenimo vykdant įslaptintas sutartis arba įslaptintus dotacijos susitarimus nuostatos pasikonsultavus su Komisijos saugumo ekspertų grupe nustatomos pramoninio saugumo įgyvendinimo taisyklėse.
6. Komisija gali sudaryti įslaptintas sutartis arba dotacijos susitarimus, kuriuose ekonominės veiklos vykdytojams, registruotiems valstybėje narėje arba trečiojoje valstybėje, kuri yra sudariusi susitarimą arba administracinį susitarimą pagal šio sprendimo 7 skyrių, patikimos užduotys, kurioms atlikti reikia arba gali reikėti susipažinti su ESĮI arba ją tvarkyti ar saugoti.
42 straipsnis
Įslaptintos sutarties arba įslaptinto dotacijos susitarimo saugumo aspektai
1. Į įslaptintas sutartis arba dotacijos susitarimus įtraukiami tokie saugumo aspektai:
Programos arba projekto saugumo instrukcijos
a)
Programos arba projekto saugumo instrukcijos (PSI) - saugumo procedūrų, kurios yra taikomos konkrečiai programai arba projektui siekiant standartizuoti saugumo procedūras, sąrašas. Jos gali būti tikslinamos įgyvendinant programą arba projektą;
b)
Žmogiškųjų išteklių ir saugumo generalinis direktoratas parengia bendrąsias PSI, o už programas arba projektus, kuriuose tvarkoma arba saugoma ESĮI, atsakingi Komisijos padaliniai, jei reikia, remdamiesi bendrosiomis PSI gali parengti konkrečias PSI;
c)
Konkrečios PSI visų pirma rengiamos įgyvendinant didelės svarbos, apimties arba sudėtingumo programas ir projektus, arba kai juose dalyvauja daug ir (arba) įvairių rangovų, dotacijos gavėjų ir kitų partnerių bei suinteresuotųjų šalių, pavyzdžiui, ypač dėl skirtingo jų teisinio statuso. Glaudžiai bendradarbiaudamas (-i) su Žmogiškųjų išteklių ir saugumo generaliniu direktoratu, konkrečias PSI rengia Komisijos padalinys (-iai), kuris (-ie) valdo programą ar projektą.
d)
Žmogiškųjų išteklių ir saugumo generalinis direktoratas su Komisijos saugumo ekspertų grupe konsultuojasi ir dėl bendrųjų, ir dėl konkrečių PSI.
Saugumo aspektų paaiškinimas
a)
Saugumo aspektų paaiškinimas (SAP) - specialių sutartinių sąlygų rinkinys, kurį parengia perkančioji organizacija ir kuris yra įslaptintos sutarties, pagal kurią gali būti susipažįstama su ESĮI arba tokia informacija gali būti rengiama, sudėtinė dalis; jame nurodomi saugumo reikalavimai ir tos sutarties dalys, kurių saugumą būtina užtikrinti;
b)
SAP aprašomi konkrečioms sutartims skirti saugumo reikalavimai. Prireikus į SAP įtraukiamas slaptumo žymų vadovas (SŽV). SAP yra neatsiejama įslaptintos sutarties, subrangos sutarties ar dotacijos susitarimo dalis;
c)
SAP nustatomos nuostatos, pagal kurias reikalaujama, kad rangovas arba dotacijos gavėjas laikytųsi būtiniausių šiame sprendime nustatytų standartų. Perkančioji organizacija užtikrina, kad SAP būtų nurodyta, jog šių būtiniausių standartų nesilaikymas gali būti pakankamas pagrindas sutarčiai arba dotacijos susitarimui nutraukti.
2. Į PSI ir SAP įtraukiamas privalomas saugumo aspektas - SŽV:
a)
Slaptumo žymų vadovas (SŽV) - dokumentas, kuriame aprašomi programos, projekto, sutarties arba dotacijos susitarimo įslaptinti elementai, nurodant taikomus slaptumo žymų lygius. SŽV gali būti papildomas programos, projekto, sutarties arba dotacijos susitarimo vykdymo laikotarpiu, o informacijos dalims gali būti suteiktos naujos slaptumo žymos arba jų slaptumas gali būti sumažintas; tais atvejais, kai yra parengtas SŽV, jis yra SAP dalis.
b)
Prieš paskelbdamas kvietimą teikti pasiūlymus įslaptintai sutarčiai sudaryti arba prieš sudarydamas įslaptintą sutartį, Komisijos padalinys, kaip perkančioji institucija, nustato visos informacijos, kuri turi būti suteikta kandidatams ir konkurso dalyviams arba rangovams, slaptumo žymą, taip pat visos informacijos, kurią turi parengti rangovas, slaptumo žymą. Pasikonsultavęs su Komisijos saugumo institucija, tuo tikslu jis parengia SŽV, kuris turi būti naudojamas vykdant sutartį pagal šį sprendimą ir jo įgyvendinimo taisykles.
c)
Siekiant nustatyti skirtingų įslaptintos sutarties dalių slaptumo žymą, taikomi toliau nurodyti principai:
i)
rengdamas SŽV, Komisijos padalinys, kaip perkančioji institucija, atsižvelgia į visus svarbius saugumo aspektus, įskaitant slaptumo žymą, kurią informacijai priskyrė informacijos rengėjas ir kurią jis patvirtino kaip naudotiną tai sutarčiai;
ii)
bendras sutarties slaptumo žymos lygis negali būti žemesnis nei aukščiausia bet kurios jos dalies slaptumo žyma ir
iii)
atitinkamais atvejais, jei daromi pakeitimai, susiję su slaptumo žymų suteikimu informacijai, parengtai rangovų ar jiems suteiktai vykdant sutartį, ir jei daromi vėlesni SŽV pakeitimai, perkančioji institucija per Komisijos saugumo instituciją palaiko ryšius su valstybių narių NSI, PSI ar kitomis atitinkamomis kompetentingomis saugumo institucijomis.
43 straipsnis
Rangovų ir dotacijos gavėjų darbuotojų teisė susipažinti su ESĮI
Perkančioji institucija arba dotaciją skiriančioji institucija užtikrina, kad į įslaptintą sutartį arba įslaptintą dotacijos susitarimą būtų įtrauktos nuostatos, pagal kurias rangovo, subrangovo arba dotacijos gavėjo darbuotojai, kuriems vykdant įslaptintą sutartį, subrangos sutartį arba dotacijos susitarimą reikia susipažinti su ESĮI, turėtų galimybę susipažinti su tokia informacija, jei:
a)
jiems buvo išduotas atitinkamo lygio saugumo leidimas arba kitas tinkamas leidimas nustačius, kad jiems „būtina žinoti“;
b)
jie buvo informuoti apie ESĮI apsaugai užtikrinti taikomas saugumo taisykles ir patvirtino savo pareigą saugoti tokią informaciją;
c)
atitinkama NSI, PSI ar bet kuri kita kompetentinga institucija jiems išdavė atitinkamo lygmens asmens patikimumo pažymėjimus, suteikiančius teisę susipažinti su informacija, pažymėta CONFIDENTIEL UE/ES CONFIDENTIAL arba SECRET UE/ES SECRET slaptumo žyma.
44 straipsnis
Įmonės patikimumą patvirtinantis pažymėjimas
Įmonės patikimumą patvirtinantis pažymėjimas (ĮPPP)- NSI, PSI ar kitos kompetentingos saugumo institucijos išduotas administracinis patvirtinimas, kad saugumo požiūriu patalpose gali būti užtikrinta tinkama nurodyto slaptumo žymos lygio ESĮI apsauga.
2. NSI, PSI ar kita kompetentinga valstybės narės saugumo institucija, laikydamasi nacionalinių įstatymų ir kitų teisės aktų, išduoda ĮPPP, kuriuo nurodoma, kad ekonominės veiklos vykdytojas savo patalpose gali apsaugoti atitinkamo slaptumo žyma (CONFIDENTIEL UE/ES CONFIDENTIAL arba SECRET UE/ES SECRET) pažymėtą ESĮI. Šis ĮPPP pateikiamas Komisijos saugumo institucijai, o ši jį perduoda Komisijos padaliniui, veikiančiam kaip perkančioji arba dotaciją skiriančioji institucija, prieš suteikiant kandidatui, konkurso dalyviui ar rangovui arba dotacijos gavėjui ESĮI arba galimybę susipažinti su ESĮI.
3. Atitinkamais atvejais perkančioji institucija per Komisijos saugumo instituciją praneša atitinkamai NSI, PSI ar kitai kompetentingai saugumo institucijai, kad sutarčiai vykdyti reikalingas ĮPPP. ĮPPP arba APP reikalaujama turėti tais atvejais, kai viešųjų pirkimų arba dotacijos skyrimo procedūrų metu reikia suteikti ESĮI, pažymėtą CONFIDENTIEL UE/ES CONFIDENTIAL arba SECRET UE/ES SECRET slaptumo žyma.
4. Perkančioji institucija arba dotaciją skiriančioji institucija nesudaro įslaptintos sutarties arba dotacijos susitarimo su konkurso laimėtoju arba dalyviu prieš tai negavusi valstybės narės, kurioje yra registruotas atitinkamas rangovas ar subrangovas, NSI, PSI ar kitos kompetentingos saugumo institucijos patvirtinimo, kad reikiamais atvejais yra išduotas tinkamas ĮPPP.
5. Kai NSI, PSI ar kita kompetentinga ĮPPP išdavusi saugumo institucija Komisijos saugumo institucijai praneša apie pasikeitimus, turinčius įtakos ĮPPP, Komisijos saugumo institucija apie tai praneša Komisijos padaliniui, veikiančiam kaip perkančioji arba dotaciją skiriančioji institucija. Subrangos sutarties atveju apie tai atitinkamai informuojama NSI, PSI ar kita kompetentinga saugumo institucija.
6. Jeigu atitinkama NSI, PSI ar kita kompetentinga saugumo institucija panaikina ĮPPP, tai yra pakankamas pagrindas, kad perkančioji arba dotaciją skiriančioji institucija nutrauktų įslaptintą sutartį arba pašalintų kandidatą, konkurso dalyvį arba paraiškos teikėją iš konkurso. Tokia nuostata įtraukiama į rengiamas pavyzdines sutartis ir dotacijos susitarimus.
45 straipsnis
Įslaptintoms sutartims ir dotacijos susitarimams taikomos nuostatos
1. Tais atvejais, kai kandidatui, konkurso dalyviui arba paraiškos teikėjui ESĮI suteikiama vykstant viešųjų pirkimų, kvietimo pateikti pasiūlymus arba kvietimo teikti paraiškas procedūrai, numatoma nuostata, kuria pasiūlymo arba paraiškos nepateikęs arba neatrinktas kandidatas, konkurso dalyvis arba paraiškos teikėjas įpareigojamas per nurodytą laiką grąžinti visus įslaptintus dokumentus.
2. Perkančioji arba dotaciją skiriančioji institucija per Komisijos saugumo instituciją praneša NSI, PSI ar kitai kompetentingai saugumo institucijai, kad sudaryta įslaptinta sutartis arba dotacijos susitarimas, ir perduoda susijusius duomenis, kaip antai rangovo (-ų) arba dotacijos gavėjų pavadinimus, sutarties trukmę ir aukščiausią informacijos įslaptinimo lygį.
3. Kai tokia sutartis arba dotacijos susitarimas nutraukiami, perkančioji arba dotaciją skiriančioji institucija per Komisijos saugumo instituciją nedelsdamas praneša apie tai NSI, PSI ar kitai kompetentingai valstybės narės, kurioje yra įregistruotas rangovas arba dotacijos gavėjas, saugumo institucijai.
4. Paprastai reikalaujama, kad, nutraukus įslaptintą sutartį ar įslaptintą dotacijos susitarimą arba dotacijos gavėjui nebedalyvaujant įgyvendinant įslaptintą sutartį ar įslaptintą dotacijos susitarimą, rangovas arba dotacijos gavėjas perkančiajai arba dotaciją skiriančiajai institucijai grąžintų visą turimą ESĮI.
5. SAP nustatomos konkrečios nuostatos dėl ESĮI sunaikinimo vykdant įslaptintą sutartį arba įslaptintą dotacijos susitarimą arba juos nutraukus.
6. Tais atvejais, kai rangovui arba dotacijos gavėjui suteikiamas leidimas nutraukus įslaptintą sutartį arba įslaptintą dotacijos susitarimą negrąžinti ESĮI, rangovas arba dotacijos gavėjas toliau laikosi šiame sprendime nustatytų būtiniausių standartų ir užtikrina ESĮI konfidencialumą.
46 straipsnis
Įslaptintoms sutartims taikomos konkrečios nuostatos
1. ESĮI apsaugai svarbios sąlygos, kuriomis rangovas gali sudaryti subrangos sutartis, nurodomos kvietime teikti paraiškas ir įslaptintoje sutartyje.
2. Prieš sudarydamas subrangos sutartis dėl įslaptintos sutarties dalių, rangovas turi gauti perkančiosios institucijos leidimą. Su trečiojoje šalyje registruotais subrangovais negali būti sudaromos sutartys, kurias vykdant reikia susipažinti su ESĮI, išskyrus atvejus, kai nustatoma 7 skyriuje numatyta informacijos saugumo reglamentavimo sistema.
3. Rangovas atsako už tai, kad visa subrangos veikla būtų vykdoma laikantis šiame sprendime nustatytų būtiniausių standartų, ir negali suteikti subrangovui ESĮI be išankstinio rašytinio perkančiosios institucijos sutikimo.
4. Komisija laikoma ESĮI, kurią parengė ar tvarko rangovas, rengėja, o rengėjo teisėmis naudojasi perkančioji institucija.
47 straipsnis
Su įslaptintomis sutartimis susiję vizitai
1. Jei vykdant įslaptintą sutartį arba dotacijos susitarimą Komisijos darbuotojui arba rangovo ar dotacijos gavėjo personalui vienas kito patalpose reikia susipažinti su CONFIDENTIEL UE/ES CONFIDENTIAL arba SECRET UE/ES SECRET slaptumo žyma pažymėta informacija, dėl vizitų susitariama palaikant ryšius su NSI, PSI arba kita susijusia kompetentinga saugumo institucija. Apie tokius vizitus pranešama Komisijos saugumo institucijai. Tačiau įgyvendinant tam tikras programas arba projektus NSI, PSI arba kita kompetentinga saugumo institucija gali taip pat susitarti dėl tvarkos, pagal kurią dėl tokių vizitų gali būti susitariama tiesiogiai.
2. Tam, kad būtų leista susipažinti su ESĮI, kuri susijusi su įslaptinta sutartimi, visi lankytojai turi turėti atitinkamą patikimumo pažymėjimą ir jiems turi būti „būtina žinoti“.
3. Lankytojams leidžiama susipažinti tik su ta ESĮI, kuri yra susijusi su vizito tikslu.
4. Išsamesnės nuostatos nustatomos įgyvendinimo taisyklėse.
5. Privaloma laikytis šiame sprendime ir įgyvendinimo taisyklėse, nurodytose šio straipsnio 4 dalyje, numatytų vizitų, susijusių su įslaptintomis sutartimis, nuostatų.
48 straipsnis
ESĮI perdavimas ir gabenimas vykdant įslaptintas sutartis arba įslaptintus dotacijos susitarimus
1. Perduodant ESĮI elektroninėmis priemonėmis taikomos atitinkamos šio sprendimo 5 skyriaus nuostatos.
2. Gabenant ESĮI taikomos atitinkamos šio sprendimo 4 skyriaus nuostatos, laikantis nacionalinių įstatymų ir kitų teisės aktų.
3. Nustatant įslaptintos medžiagos kaip krovinio gabenimui taikomą saugumo tvarką taikomi toliau nurodyti principai:
a)
saugumas užtikrinamas visuose gabenimo etapuose nuo išgabenimo vietos iki galutinės paskirties vietos;
b)
siuntai suteikiamas apsaugos lygis nustatomas pagal joje esančios medžiagos aukščiausią slaptumo žymos lygį;
c)
prieš gabenant per valstybių sienas medžiagą, pažymėtą CONFIDENTIEL UE/ES CONFIDENTIAL arba SECRET UE/ES SECRET slaptumo žyma, siuntėjas parengia, o atitinkamos NSI, PSI ar kitos kompetentingos saugumo institucijos patvirtina gabenimo planą;
d)
stengiamasi, kad kelionės vyktų be sustojimo ir būtų užbaigtos kuo greičiau, atsižvelgiant į aplinkybes;
e)
kai galima, turėtų būti pasirenkami maršrutai tik per valstybes nares. Maršrutais per valstybes, kurios nėra valstybės narės, turėtų būti gabenama tik gavus siuntėjo ir gavėjo valstybių NSI, PSI ar kitos kompetentingos saugumo institucijos leidimą.
49 straipsnis
ESĮI perdavimas trečiosiose valstybėse įsikūrusiems rangovams arba dotacijos gavėjams
Trečiosiose valstybėse įsikūrusiems rangovams ir dotacijos gavėjams ESĮI perduodama laikantis saugumo priemonių, dėl kurių susitarė Komisijos saugumo institucija, Komisijos padalinys, kaip perkančioji arba dotaciją skiriančioji institucija, ir atitinkamos trečiosios valstybės, kurioje registruotas rangovas arba dotacijos gavėjas, NSI, PSI ar kita kompetentinga saugumo institucija.
50 straipsnis
Informacijos, pažymėtos RESTREINT UE/ES RESTRICTED žyma, tvarkymas vykdant įslaptintas sutartis arba įslaptintus dotacijos susitarimus
1. Įslaptintos informacijos, pažymėtos RESTREINT UE/ES RESTRICTED slaptumo žyma, tvarkomos ir saugomos pagal įslaptintas sutartis arba įslaptintus dotacijos susitarimus, apsauga grindžiama proporcingumo ir ekonominio efektyvumo principais.
2. Vykdant įslaptintas sutartis arba įslaptintus dotacijos susitarimus, kai tvarkoma RESTREINT UE/ES RESTRICTED slaptumo žyma pažymėta informacija, nereikalaujama turėti ĮPPP arba APP.
3. Kai pagal sutartį arba dotacijos susitarimą numatytas informacijos, pažymėtos RESTREINT UE/ES RESTRICTED slaptumo žyma, tvarkymas rangovo arba dotacijos gavėjo eksploatuojamoje RIS, perkančioji arba dotaciją skiriančioji institucija, pasikonsultavusi su Komisijos saugumo institucija, užtikrina, kad sutartyje arba dotacijos susitarime būtų nustatyti su RIS akreditavimu arba patvirtinimu susiję būtini techniniai ir administraciniai reikalavimai, kurie atitiktų įvertintą riziką, atsižvelgiant į visus svarbius veiksnius. Komisijos saugumo institucija ir atitinkama NSI ar PSI susitaria dėl tokio RIS akreditavimo arba patvirtinimo masto.
7 SKYRIUS
KEITIMASIS ĮSLAPTINTA INFORMACIJA SU KITOMIS SĄJUNGOS INSTITUCIJOMIS, AGENTŪROMIS, ĮSTAIGOMIS IR ORGANAIS, SU VALSTYBĖMIS NARĖMIS IR SU TREČIOSIOMIS VALSTYBĖMIS BEI TARPTAUTINĖMIS ORGANIZACIJOMIS
51 straipsnis
Pagrindiniai principai
1. Komisijai arba vienam iš jos padalinių nusprendus, kad reikia keistis ESĮI su kita Sąjungos institucija, agentūra, įstaiga ar organu arba su trečiąja valstybe ar tarptautine organizacija, imamasi reikalingų priemonių, kad būtų nustatyta tam skirta tinkama teisinė arba administracinė sistema, į kurią gali būti įtraukiami susitarimai dėl informacijos saugumo arba administraciniai susitarimai, sudaryti laikantis atitinkamų teisės aktų.
2. Nedarant poveikio 57 straipsniui, ESĮI su kita Sąjungos institucija, agentūra, įstaiga ar organu arba su trečiąja valstybe ar tarptautine organizacija gali būti keičiamasi tik jeigu nustatyta tokia tinkama teisinė arba administracinė sistema ir jeigu pateikta pakankamai garantijų, kad Sąjungos institucija, agentūra, įstaiga ar organas arba atitinkama trečioji valstybė ar tarptautinė organizacija taiko lygiaverčius pagrindinius įslaptintos informacijos apsaugos principus ir būtiniausius standartus.
52 straipsnis
Keitimasis ESĮI su kitomis Sąjungos institucijomis, agentūromis, įstaigomis ir organais
1. Prieš sudarydama administracinį susitarimą dėl keitimosi ESĮI su kita Sąjungos institucija, agentūra, įstaiga ar organu, Komisija įsitikina, kad ta Sąjungos institucija, agentūra, įstaiga ar organas:
a)
yra nustatę ESĮI apsaugos reguliavimo sistemą, kurioje išdėstyti pagrindiniai principai ir būtiniausi standartai, lygiaverčiai nustatytiesiems šiame sprendime ir jo įgyvendinimo taisyklėse;
b)
taiko saugumo standartus ir asmens patikimumo, fizinio saugumo, ESĮI valdymo ir ryšių ir informacinių sistemų (RIS) saugumo gaires, kuriais užtikrinamas Komisijos taikomam apsaugos lygiui lygiavertis ESĮI apsaugos lygis;
c)
savo parengtą ESĮI žymi įslaptintos informacijos žymomis.
2. Žmogiškųjų išteklių ir saugumo generalinis direktoratas, glaudžiai bendradarbiaudamas su kitais kompetentingais Komisijos padaliniais, vadovauja Komisijai sudarant administracinius susitarimus dėl keitimosi ESĮI su kitomis Sąjungos institucijomis, agentūromis, įstaigomis ar organais.
3. Administraciniai susitarimai paprastai sudaromi pasikeičiant laiškais, kuriuos Komisijos vardu pasirašo Žmogiškųjų išteklių ir saugumo generalinis direktorius.
4. Prieš sudarant administracinį susitarimą dėl keitimosi ESĮI, Komisijos saugumo institucija surengia įvertinimo vizitą, kurio tikslas - įvertinti ESĮI apsaugai skirtą reguliavimo sistemą ir įsitikinti, kad ESĮI apsaugos priemonės įgyvendinamos veiksmingai. Administracinis susitarimas įsigalioja ir ESĮI keičiamasi tik tuo atveju, jei šio įvertinimo vizito rezultatai yra patenkinami ir buvo laikomasi po vizito pateiktų rekomendacijų. Reguliariai rengiami tolesni įvertinimo vizitai, siekiant patikrinti, ar laikomasi administracinių susitarimų ir ar apsaugos priemonės vis dar atitinka nustatytus pagrindinius principus ir būtiniausius standartus.
5. Generalinio sekretoriato valdoma Komisijos ESĮI registratūra paprastai yra pagrindinis įslaptintos informacijos, kuria keičiamasi su kitomis Sąjungos institucijomis, agentūromis, įstaigomis ir organais, gavimo ir išsiuntimo punktas. Tačiau tais atvejais, kai dėl saugumo, organizacinių arba veiklos priežasčių ESĮI apsaugai labiau tiktų vietinės ESĮI registratūros, remiantis šiuo sprendimu ir jo įgyvendinimo taisyklėmis Komisijos padaliniuose įsteigiamos tokios registratūros, kurios veikia kaip įslaptintos informacijos, susijusios su atitinkamų Komisijos padalinių kompetencijos klausimais, gavimo ir išsiuntimo punktai.
6. Komisijos Saugumo ekspertų grupė informuojama apie administracinių susitarimų pagal 2 dalį sudarymo eigą.
53 straipsnis
Keitimasis ESĮI su valstybėmis narėmis
1. ESĮI gali būti keičiamasi su valstybėms narėms ir ta informacija gali būti joms teikiama su sąlyga, kad valstybės narės saugos įslaptintą informaciją laikydamosi reikalavimų, taikomų lygiaverčio nacionalinės slaptumo žymos lygio ESĮI, kaip nustatyta I priede pateiktoje slaptumo žymų atitikmenų lentelėje.
2. Valstybėms narėms nacionaline slaptumo žyma pažymėtą įslaptintą informaciją perdavus į Europos Sąjungos struktūras ar tinklus, Komisija tą informaciją saugo laikydamasi reikalavimų, taikomų lygiaverčio slaptumo žymos lygio ESĮI, kaip nustatyta I priede pateiktoje slaptumo žymų atitikmenų lentelėje.
54 straipsnis
Keitimasis ESĮI su trečiosiomis valstybėmis ir tarptautinėmis organizacijomis
1. Kai Komisija nustato, kad yra ilgalaikis poreikis keistis įslaptinta informacija su trečiosiomis valstybėmis arba tarptautinėmis organizacijomis, imamasi reikalingų priemonių, kad būtų nustatyta tam skirta tinkama teisinė arba administracinė sistema, į kurią gali būti įtraukiami susitarimai dėl informacijos saugumo arba administraciniai susitarimai, sudaryti laikantis atitinkamų teisės aktų.
2. Tokiuose 1 dalyje nurodytuose susitarimuose dėl informacijos saugumo ir administraciniuose susitarimuose numatomos nuostatos, kuriomis užtikrinama, kad trečiosioms valstybėms arba tarptautinėms organizacijoms gavus ESĮI ta informacija būtų saugoma atsižvelgiant į jos slaptumo žymos lygį, remiantis būtiniausiais standartais, kurie atitinka šiame sprendime nustatytus standartus.
3. Komisija gali pagal 56 straipsnį sudaryti administracinius susitarimus tuomet, kai ESĮI slaptumo žymos lygis paprastai nėra aukštesnis nei RESTREINT UE/ES RESTRICTED.
4. 3 dalyje nurodytuose administraciniuose susitarimuose dėl keitimosi įslaptinta informacija numatomos nuostatos, kuriomis užtikrinama, kad trečiosioms valstybėms arba tarptautinėms organizacijoms gavus ESĮI ta informacija būtų saugoma atsižvelgiant į jos slaptumo žymos lygį, remiantis būtiniausiais standartais, kurie atitinka šiame sprendime nustatytus standartus. Dėl susitarimų dėl informacijos saugumo arba administracinių susitarimų sudarymo konsultuojamasi su Komisijos saugumo ekspertų grupe.
5. Sprendimą suteikti Komisijos parengtą ESĮI trečiajai valstybei arba tarptautinei organizacijai priima tą ESĮI parengęs Komisijos padalinys, atskirai kiekvienu konkrečiu atveju atsižvelgdamas į tokios informacijos pobūdį ir turinį bei tai, ar gavėjui „būtina žinoti“, ir įvertinęs naudą Sąjungai. Jeigu Komisija nėra įslaptintos informacijos, kurią prašoma suteikti, arba pradinės medžiagos, kuri gali būti įtraukta į tą informaciją, rengėja, įslaptintą informaciją turintis Komisijos padalinys pirmiausia prašo jos rengėjo pateikti rašytinį sutikimą suteikti šią informaciją. Jei įslaptintos informacijos rengėjo neįmanoma nustatyti, įslaptintą informaciją turintis Komisijos padalinys, pasikonsultavęs su Komisijos saugumo ekspertų grupe, prisiima rengėjo atsakomybę.
55 straipsnis
Susitarimai dėl informacijos saugumo
1. Susitarimai dėl informacijos saugumo su trečiosiomis valstybėmis arba tarptautinėmis organizacijomis sudaromi remiantis SESV 218 straipsniu.
2. Susitarimuose dėl informacijos saugumo:
a)
nustatomi pagrindiniai principai ir būtiniausi standartai, reglamentuojantys Sąjungos ir trečiosios valstybės ar tarptautinės organizacijos keitimąsi įslaptinta informacija;
b)
numatomi techniniai įgyvendinimo susitarimai, dėl kurių turi susitarti atitinkamų Sąjungos institucijų ir įstaigų kompetentingos saugumo tarnybos ir kompetentinga atitinkamos trečiosios valstybės ar tarptautinės organizacijos saugumo institucija. Tokiuose susitarimuose atsižvelgiama į atitinkamoje trečiojoje valstybėje ar tarptautinėje organizacijoje galiojančiais saugumo nuostatais ir esamomis struktūromis bei procedūromis užtikrinamą apsaugos lygį;
c)
numatoma, kad prieš keičiantis įslaptinta informacija pagal susitarimą būtų užtikrinta, kad gaunančioji šalis atitinkamu būdu gali apsaugoti ir saugoti jai teikiamą įslaptintą informaciją.
3. Kai remiantis 51 straipsnio 1 dalimi nustatoma, kad yra poreikis keistis įslaptinta informacija, Komisija prireikus konsultuojasi su Europos išorės veiksmų tarnyba, Tarybos generaliniu sekretoriatu ir kitomis Sąjungos institucijomis bei įstaigomis, kad nustatytų, ar reikia pateikti rekomendaciją pagal SESV 218 straipsnio 3 dalį.
4. Keistis ESĮI elektroninėmis priemonėmis neleidžiama, jei tai nėra aiškiai numatyta susitarime dėl informacijos saugumo arba techniniuose įgyvendinimo susitarimuose.
5. Generalinio sekretoriato valdoma Komisijos ESĮI registratūra paprastai yra pagrindinis įslaptintos informacijos, kuria keičiamasi su trečiosiomis valstybėmis ir tarptautinėmis organizacijomis, gavimo ir išsiuntimo punktas. Tačiau tais atvejais, kai dėl saugumo, organizacinių arba veiklos priežasčių ESĮI apsaugai labiau tiktų vietinės ESĮI registratūros, remiantis šiuo sprendimu ir jo įgyvendinimo taisyklėmis Komisijos padaliniuose įsteigiamos tokios registratūros, kurios veikia kaip įslaptintos informacijos, susijusios su atitinkamų Komisijos padalinių kompetencijos klausimais, gavimo ir išsiuntimo punktai.
6. Siekiant įvertinti atitinkamos trečiosios valstybės ar tarptautinės organizacijos saugumo nuostatus, struktūras ir procedūras, Komisija, bendradarbiaudama su kitomis Sąjungos institucijomis, agentūromis arba įstaigomis, dalyvauja įvertinimo vizituose abipusiu susitarimu su atitinkama trečiąja valstybe ar tarptautine organizacija. Tokiuose įvertinimo vizituose įvertinama:
a)
įslaptintai informacijai apsaugoti taikoma reglamentavimo sistema;
b)
bet kurie konkretūs saugumo politikos ypatumai ir saugumo organizavimo tvarka trečiojoje valstybėje arba tarptautinėje organizacijoje, kurie galėtų daryti poveikį įslaptintos informacijos, kuria gali būti keičiamasi, slaptumo žymos lygiui;
c)
faktiškai taikomos saugumo priemonės ir procedūros ir
d)
patikimumo patikrinimo procedūros, susijusios su numatomos suteikti ESĮI slaptumo žymos lygiu.
56 straipsnis
Administraciniai susitarimai
1. Kai, taikant Sąjungos politinę arba teisinę sistemą, yra ilgalaikis poreikis su trečiąja valstybe arba tarptautine organizacija keistis įslaptinta informacija, kurios slaptumo žymos lygis paprastai nebūna aukštesnis nei RESTREINT UE/ES RESTRICTED, ir kai Komisijos saugumo institucija po konsultacijų su Komisijos saugumo ekspertų grupe visų pirma nustato, kad atitinkama šalis neturi pakankamai išplėtotos saugumo sistemos, kad galėtų sudaryti susitarimą dėl informacijos saugumo, Komisija gali nuspręsti su atitinkamos trečiosios valstybės ar tarptautinės organizacijos atitinkamomis institucijomis sudaryti administracinį susitarimą.
2. Tokie administraciniai susitarimai paprastai sudaromi pasikeičiant laiškais.
3. Prieš sudarant susitarimą surengiamas įvertinimo vizitas. Komisijos saugumo ekspertų grupė informuojama apie įvertinimo vizito rezultatus. Jei esama išskirtinių priežasčių skubiai pasikeisti įslaptinta informacija, ESĮI gali būti suteikta su sąlyga, kad dedamos visos pastangos įvertinimo vizitą surengti kuo greičiau.
4. Keistis ESĮI elektroninėmis priemonėmis neleidžiama, jei tai nėra aiškiai numatyta administraciniame susitarime.
57 straipsnis
ESĮI ad hoc suteikimas išimtine tvarka
1. Jei nėra sudarytas susitarimas dėl informacijos saugumo arba administracinis susitarimas ir jei Komisija arba kuris nors jos padalinys nustato, kad taikant Sąjungos politinę arba teisinę sistemą išimtiniu atveju trečiajai valstybei arba tarptautinei organizacijai reikia suteikti ESĮI, Komisijos saugumo institucija kreipiasi į atitinkamos trečiosios valstybės arba tarptautinės organizacijos saugumo institucijas ir kiek įmanoma patikrina, ar jų saugumo nuostatai, struktūros bei procedūros užtikrina, jog joms suteikta ESĮI būtų saugoma taikant ne mažiau griežtus nei šiame sprendime nustatytieji standartus.
2. Pasikonsultavusi su Komisijos saugumo ekspertų grupe, sprendimą suteikti ESĮI atitinkamai trečiajai valstybei arba tarptautinei organizacijai priima Komisija, remdamasi už saugumą klausimus atsakingo Komisijos nario pasiūlymu.
3. Komisijai priėmus sprendimą suteikti ESĮI ir gavus išankstinį rašytinį rengėjo, įskaitant pradinės medžiagos, kuri gali būti įtraukta į tą informaciją, rengėjus, sutikimą, kompetentingas Komisijos padalinys perduoda atitinkamą informaciją, pažymėtą leidimo suteikti informaciją žyma, kurioje nurodyta trečioji valstybė arba tarptautinė organizacija, kuriai informacija buvo suteikta. Prieš suteikiant tokią informaciją arba faktinio jos suteikimo metu atitinkama trečioji šalis raštu įsipareigoja apsaugoti ESĮI, kurią ji gauna, pagal šiame sprendime nustatytus pagrindinius principus ir būtiniausius standartus.
8 SKYRIUS
BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
58 straipsnis
Ankstesnio sprendimo pakeitimas
Šis sprendimas panaikina ir pakeičia Komisijos sprendimą 2001/844/EB, EAPB, Euratomas (14).
59 straipsnis
Įslaptinta informacija, parengta iki šio sprendimo įsigaliojimo
1. Visa ESĮI, įslaptinta pagal Sprendimą 2001/844/EB, EAPB, Euratomas, toliau saugoma pagal šio sprendimo atitinkamas nuostatas.
2. Visa įslaptinta informacija, Komisijos turėta Sprendimo 2001/844/EB, EAPB, Euratomas įsigaliojimo dieną, išskyrus Euratomo įslaptintą informaciją:
a)
jei ji buvo parengta Komisijos, jos slaptumo žyma ir toliau laikoma pakeista į žymą RESTREINT UE, jei iki 2002 m. sausio 31 d. jos autorius nenusprendė suteikti informacijai kitos slaptumo žymos ir apie tai nepranešė visiems atitinkamo dokumento gavėjams;
b)
jei ji buvo parengta ne Komisijos autorių, išlaiko savo pradinę slaptumo žymą ir todėl laikoma lygiaverčio slaptumo žymos ESĮI, jei jos autorius nesutinka, kad informacija būtų išslaptinta arba kad jos slaptumas būtų sumažintas.
60 straipsnis
Įgyvendinimo taisyklės ir saugumo pranešimai
1. Prireikus, visapusiškai laikantis vidaus darbo tvarkos taisyklių, šio sprendimo įgyvendinimo taisyklės priimamos atskiru Komisijos sprendimu dėl įgaliojimų suteikimo už saugumo reikalus atsakingam Komisijos nariui.
2. Gavęs įgaliojimus pagal pirmiau minėtą Komisijos sprendimą, už saugumo reikalus atsakingas Komisijos narys gali rengti saugumo pranešimus, kuriuose nustatomos saugumo gairės ir geriausios praktikos pavyzdžiai šio sprendimo ir jo įgyvendinimo taisyklių taikymo srityje.
3. Visapusiškai laikydamasi vidaus darbo tvarkos taisyklių, Komisija 1 ir 2 šio straipsnio dalyse minėtas užduotis atskiru sprendimu dėl įgaliojimų perdavimo gali pavesti Žmogiškųjų išteklių ir saugumo generalinio direktorato generaliniam direktoriui.
61 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Priimta Briuselyje 2015 m. kovo 13 d.