NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 604/2014
ze dne 4. března 2014,
kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU, pokud jde o regulační technické normy týkající se kvalitativních a vhodných kvantitativních kritérií k určení kategorií zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU ze dne 26. června 2013 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o obezřetnostním dohledu nad úvěrovými institucemi a investičními podniky, o změně směrnice 2002/87/ES a zrušení směrnic 2006/48/ES a 2006/49/ES (1), a zejména na čl. 94 odst. 2 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Směrnice 2013/36/EU, a zejména její článek 74 vyžaduje, aby instituce měly spolehlivé systémy správy a řízení a účinné postupy pro identifikaci, řízení, sledování a hlášení rizik, kterým jsou nebo by mohly být vystaveny. Tyto systémy a postupy musí být komplexní a úměrné povaze, rozsahu a složitosti rizik spojených s modelem podnikání a činnostmi instituce. Musí mimo jiné zohledňovat specifická rizika uvedená v článcích 79 až 87 směrnice. Systémy a postupy jsou hodnoceny příslušnými orgány v rámci procesu dohledu a hodnocení podle článku 97 směrnice. Zjištěná rizika jsou institucemi zohledňována při posuzování dostatečnosti vnitřně stanoveného kapitálu podle článku 73 směrnice.
(2)
Rámec pro obezřetnostní dohled ustavený směrnicí 2013/36/EU vyžaduje, aby všechny instituce určily všechny zaměstnance, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce. Kritéria, která se použijí pro posouzení významnosti dopadu pracovních činností zaměstnanců na rizikový profil instituce, by měla vzít v úvahu potenciální vliv zaměstnanců na rizikový profil instituce na základě jejich pravomoci a odpovědnosti a ukazatelů rizika a výkonnosti, které má instituce stanoveny. Při posouzení je třeba vzít v úvahu vnitřní organizaci instituce a povahu, rozsah a složitost jejích činností. Kritéria by měla plně odrážet všechna rizika, kterým daná instituce nebo skupina je nebo může být vystavena. To by rovněž mělo institucím umožnit stanovit vhodné pobídky v rámci politiky odměňování v zájmu obezřetného chování zaměstnanců a současně zajistit, aby určení zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce, odráželo úroveň rizika různých činností v rámci instituce.
(3)
V roce 2012 zveřejnil Evropský orgán pro bankovnictví (EBA) výsledky průzkumu o vnitrostátním provedení a praktickém uplatňování pokynů Evropského výboru orgánů bankovního dohledu obsahujících zásady a způsoby odměňování (dále jen „pokyny CEBS“), jež zahrnovaly obecná kritéria pro posouzení významnosti vlivu zaměstnanců na rizikový profil instituce. Průzkum ukázal, že provádění ustanovení o odměňování směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/48/ES (2) institucemi a příslušnými orgány nedosáhlo dostatečné úrovně harmonizace. Rozsah způsobů odměňování zůstal příliš široký, a zejména kritéria používaná k určení kategorií zaměstnanců ne vždy dostatečně zohledňovala vliv jejich pracovních činností na rizikový profil instituce. V přístupech různých institucí a členských států k určení kategorií zaměstnanců zůstaly výrazné rozdíly. Tyto regulační technické normy by proto měly navázat na zkušenosti s uplatňováním směrnice 2006/48/ES a pokynů CEBS a pokusit se dosáhnout vyšší úrovně harmonizace. Orgán EBA v souladu s čl. 75 odst. 2 směrnice 2013/36/EU vydá nové pokyny pro správné zásady odměňování, které jsou v souladu s principy stanovenými v uvedené směrnici.
(4)
Měl by být stanoven soubor jednoznačných kvalitativních a vhodných kvantitativních kritérií k určení hlavních kategorií zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce, který by zajistil harmonizovaný přístup v celé Unii a pokrýval společný okruh nejvýznamnějších rizik. V souladu s čl. 94 odst. 2 směrnice 2013/36/EU musí všechny kategorie zaměstnanců určené podle uvedených kritérii zohledňovat pouze zaměstnance, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce. Instituce by měly také vzít v úvahu výsledky vlastního posouzení rizik v rámci svých vnitřních postupů. Příslušné orgány by měly zajistit, že určení všech zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce, bude úplné.
(5)
Členové vedoucího orgánu nesou konečnou odpovědnost za instituci, její strategii a činnosti, a proto mohou mít vždy podstatný vliv na její rizikový profil. To platí jak pro členy vedoucího orgánu v řídící funkci, kteří přijímají rozhodnutí, tak pro členy s dozorčí funkcí, kteří dohlížejí na rozhodovací proces a vznášejí připomínky k přijatým rozhodnutím.
(6)
Vrcholné vedení a vedoucí pracovníci odpovědní za významné obchodní jednotky, za řízení specifických kategorií rizik, jako je riziko likvidity, operační riziko nebo úrokové riziko, a za kontrolní funkce v rámci instituce jsou odpovědní za každodenní řízení podniku, související rizika a kontrolní funkce. To zahrnuje odpovědnost za přijímání strategických nebo jiných zásadních rozhodnutí o činnostech podniku nebo použitém rámci pro provádění kontrol. Rizika, která podnik podstupuje, a způsob jejich řízení jsou nejdůležitějšími faktory pro rizikový profil instituce.
(7)
Kromě zaměstnanců odpovědných za vytváření dalších obchodních příležitostí vystavují instituci významnému operačnímu riziku a dalším rizikům pracovníci odpovědní za poskytování vnitřní podpory, jejichž funkce má zásadní význam pro provoz podniku a již mají pravomoc přijímat rozhodnutí v daných oblastech. Proto má pracovní činnost zaměstnanců v těchto funkcích také podstatný vliv na rizikový profil instituce.
(8)
Úvěrové a tržní riziko je obvykle podstupováno s cílem uzavírat obchody, proto lze dopad činností vyvolávajících tato rizika na rizikový profil posoudit pomocí kritérií založených na limitech odpovědnosti, které se vypočítávají alespoň jednou ročně na základě kapitálových ukazatelů a postupů používaných pro regulační účely, přičemž současně platí prahová hodnota de minimis k úvěrovému riziku, kterou je zajištěna úměrnost uplatňování kritérií pro malé instituce.
(9)
Kritéria k určení zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce, by měla zohledňovat skutečnost, že některé instituce mohou být osvobozeny od plnění požadavků týkajících se obchodního portfolia podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (3) a že způsoby stanovení limitů se mezi institucemi používajícími různé postupy výpočtu kapitálových požadavků liší.
(10)
Vzhledem k tomu, že výsledek rozhodnutí je často ovlivněn zaměstnanci, od nichž požadavek na přijetí rozhodnutí vychází, zatímco formální rozhodovací pravomoc je v rukou pracovníků ve vyšším vedení nebo ve výborech, měla by kritéria přihlížet k podstatným prvkům takových rozhodovacích procesů.
(11)
Zaměstnanci ve vedoucí pozici odpovídají za činnosti podniku v oblasti spadající do jejich pravomoci. Proto by vhodná kritéria měla zajistit, aby jako zaměstnanci s podstatným vlivem na rizikový profil instituce byli určeni i zaměstnanci, kteří odpovídají za skupiny pracovníků, jejichž činnosti by mohly mít podstatný vliv na rizikový profil instituce. To zahrnuje situace, kdy činnosti jednotlivých pracovníků podléhajících jejich vedení samostatně nemají podstatný vliv na rizikový profil instituce, ale celkový rozsah jejich činností by takový vliv mohl mít.
(12)
Kromě kvalitativních kritérií by k určení kategorií zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce, měla být stanovena vhodná kvantitativní kritéria. Celková přiznaná odměna závisí zejména na tom, jak zaměstnanci přispívají k úspěšnému dosažení obchodních cílů instituce, tedy na jejich odpovědnosti, povinnostech, schopnostech a dovednostech, jakož i na jejich výkonnosti a na výsledcích instituce. Pokud je zaměstnanci přiznána celková odměna přesahující příslušný limit, lze předpokládat, že se odvíjí od jeho přispění k realizaci cílů instituce a vlivu jeho pracovních činností na rizikový profil instituce. Je proto vhodné založit kvantitativní kritéria na celkové odměně zaměstnance, a to jak v absolutním vyjádření, tak relativně ve vztahu k ostatním zaměstnancům téže instituce. Při uplatňování uvedených kvantitativních kritérií by měla být případně zohledněna skutečnost, že úroveň platů se v jednotlivých jurisdikcích liší. K určení zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce, by měly být stanoveny jasné a vhodné limity, a to s přihlédnutím k údajům shromážděným orgánem EBA a příslušnými orgány. Lze oprávněně předpokládat, že kvantitativní kritéria dokládají podstatný vliv zaměstnanců na rizikový profil dané instituce. Tyto předpoklady založené na kvantitativních kritériích se nicméně nepoužijí v případě, kdy instituce stanoví na základě dodatečných objektivních podmínek a s přihlédnutím ke všem rizikům, kterým je nebo může být vystavena, že zaměstnanci ve skutečnosti nemají podstatný vliv na její rizikový profil. Vyloučení zaměstnanců s nejvyšším příjmem, kteří byli podle těchto kritérií určeni, by mělo podléhat schválení příslušným orgánem, aby bylo zajištěno účinné a jednotné uplatňování kritérií. U zaměstnanců s odměnou vyšší než 1 000 000 EUR (osoby s vysokými příjmy) by příslušné orgány měly před schválením vyloučení informovat orgán EBA, aby bylo zajištěno jednotné uplatňování kritérií, zejména za takových výjimečných okolností. Postup určení zaměstnanců včetně uplatnění možnosti vyloučení by však měly vždy podléhat přezkumu orgány dohledu v souladu s čl. 92 odst. 2 směrnice 2013/36/EU.
(13)
Také skutečnost, že se zaměstnanec řadí do stejné příjmové skupiny jako vrcholné vedení nebo zaměstnanci odpovědní za činnosti spojené s podstupováním rizik, může být ukazatelem, že jeho pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce. Při stanovení příjmové skupiny by se neměla brát v úvahu odměna vyplácená zaměstnancům v kontrolních a podpůrných funkcích a členům vedoucího orgánu s dozorčí funkcí. Při uplatňování tohoto kritéria by měla být zohledněna skutečnost, že úroveň platů se v jednotlivých jurisdikcích liší. Instituce by měly mít možnost prokázat, že zaměstnanci, kteří spadají do dané příjmové skupiny, avšak nesplňují žádné kvalitativní nebo jiné kvantitativní kritérium, nemají podstatný vliv na rizikový profil instituce, s přihlédnutím ke všem rizikům, kterým instituce je nebo může být vystavena. Vyloučení zaměstnanců s vysokou celkovou odměnou z použití tohoto kritéria by mělo podléhat oznámení, aby byl umožněn včasný přezkum orgánem dohledu a zajištěno jednotné uplatňování tohoto kritéria.
(14)
Příslušné orgány by měly zajistit, aby instituce vedly záznamy o provedeném posouzení a zaměstnancích, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil, aby příslušné orgány a auditoři mohli posouzení přezkoumat. V dokumentaci by měli být uvedeni též zaměstnanci, kteří byli určeni podle kritérií na základě své odměny, ale jejichž pracovní činnosti nejsou považovány za činnosti s podstatným vlivem na rizikový profil instituce.
(15)
Toto nařízení vychází z návrhů regulačních technických norem předložených Komisi orgánem EBA.
(16)
Orgán EBA uskutečnil otevřené veřejné konzultace o návrzích regulačních technických norem, z nichž toto nařízení vychází, analyzoval potenciální související náklady a přínosy a požádal o stanovisko skupinu subjektů působících v bankovnictví zřízenou podle článku 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (4),
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
Toto nařízení stanoví regulační technické normy týkající se kvalitativních a vhodných kvantitativních kritérií k určení kategorií zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce, jak uvádí čl. 92 odst. 2 směrnice 2013/36/EU, na úrovni skupiny, mateřské společnosti a dceřiných společností, včetně institucí, které jsou zřízeny v offshore finančních centrech.
Článek 2
Použití kritérií
Aniž je dotčena povinnost příslušných orgánů zajistit, aby instituce dodržovaly zásady uvedené v článcích 92, 93 a 94 směrnice 2013/36/EU u všech kategorií zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce, jak stanoví čl. 92 odst. 2 uvedené směrnice, považují se zaměstnanci, kteří splňují jakékoli kvalitativní kritérium uvedené v článku 3 tohoto nařízení nebo jakékoli kvantitativní kritérium uvedené v článku 4 tohoto nařízení, za zaměstnance s podstatným vlivem na rizikový profil instituce.
Článek 3
Kvalitativní kritéria
Zaměstnanec je považován za zaměstnance s podstatným vlivem na rizikový profil instituce, pokud je splněno jakékoli z těchto kvalitativních kritérií:
1)
zaměstnanec je členem vedoucího orgánu v řídící funkci,
2)
zaměstnanec je členem vedoucího orgánu v dozorčí funkci,
3)
zaměstnanec je členem vrcholného vedení,
4)
zaměstnanec je odpovědný vedoucímu orgánu za činnosti nezávislého řízení rizik, zajišťování shody s předpisy nebo interního auditu,
5)
zaměstnanec nese celkovou odpovědnost za řízení rizik v rámci obchodní jednotky, jak ji definuje čl. 142 odst. 1 bod 3 nařízení (EU) č. 575/2013, které byl přidělen vnitřně stanovený kapitál v souladu s článkem 73 směrnice 2013/36/EU, jenž představuje nejméně 2 % vnitřně stanoveného kapitálu instituce („významná obchodní jednotka“),
6)
zaměstnanec vede významnou obchodní jednotku,
7)
zaměstnanec má vedoucí odpovědnost v rámci jedné z funkcí uvedených v bodě 4 nebo ve významné obchodní jednotce a je přímo podřízen zaměstnanci určenému podle bodu 4 nebo 5,
8)
zaměstnanec má vedoucí odpovědnost ve významné obchodní jednotce a je přímo podřízen zaměstnanci, který tuto jednotku vede,
9)
zaměstnanec vede útvar zodpovědný za právní záležitosti, finance včetně zdanění a sestavování rozpočtu, lidské zdroje, odměňování, informační technologie nebo ekonomickou analýzu,
10)
zaměstnanec je odpovědný za výbor, který odpovídá za řízení kategorie rizika uvedené v článcích 79 až 87 směrnice 2013/36/EU, s výjimkou úvěrového a tržního rizika, nebo je členem takového výboru,
11)
ve vztahu k expozicím úvěrovému riziku o nominální hodnotě na transakci představující 0,5 % kmenového kapitálu tier 1 instituce a činící nejméně 5 milionů EUR zaměstnanec:
a)
odpovídá za iniciování úvěrových návrhů nebo strukturování úvěrových produktů, což může vést ke vzniku uvedených expozic úvěrovému riziku, nebo
b)
má pravomoc přijmout, schválit nebo zamítnout rozhodnutí o takové expozici úvěrovému riziku, nebo
c)
je členem výboru, který má pravomoc přijímat rozhodnutí podle písmene a) nebo b),
12)
ve vztahu k instituci, na niž se nevztahuje výjimka pro malá obchodní portfolia podle čl. 94 nařízení (EU) č. 575/2013, zaměstnanec:
a)
má pravomoc přijmout, schválit nebo zamítnout rozhodnutí o transakcích v obchodním portfoliu, které v souhrnu splňují jeden z následujících limitů:
i)
používá-li se standardizovaný přístup, kapitálový požadavek k tržním rizikům, který představuje 0,5 % či více kmenového kapitálu tier 1 instituce, nebo
ii)
je-li pro regulatorní účely schválena metoda interního modelu, 5 % či více interního limitu instituce pro hodnotu v riziku pro expozice obchodního portfolia na hladině spolehlivosti 99 % (jednostranný interval spolehlivosti), nebo
b)
je členem výboru, který má pravomoc přijímat rozhodnutí podle písmene a),
13)
zaměstnanec má vedoucí odpovědnost za skupinu zaměstnanců, kteří jsou samostatně oprávněni zavazovat instituci v rámci transakcí, a jsou splněny obě tyto podmínky:
a)
tato oprávnění ve svém součtu dosahují nebo přesahují limit stanovený v bodě 11 písm. a), v bodě 11 písm. b) nebo v bodě 12 písm. a) podbodě i),
b)
je-li pro regulatorní účely schválena metoda interního modelu, tato oprávnění dosahují 5 % či více interního limitu instituce pro hodnotu v riziku pro expozice obchodního portfolia na hladině spolehlivosti 99 % (jednostranný interval spolehlivosti). Pokud instituce nevypočítává hodnotu v riziku na úrovni tohoto zaměstnance, sečtou se limity hodnoty v riziku jemu podřízených zaměstnanců,
14)
pokud jde o rozhodnutí schválit nebo zamítnout zavádění nových produktů, zaměstnanec:
a)
má pravomoc přijímat takováto rozhodnutí, nebo
b)
je členem výboru, který má pravomoc přijímat taková rozhodnutí,
15)
zaměstnanec má vedoucí odpovědnost za zaměstnance, který splňuje některé z kritérií stanovených v bodech 1 až 14.
Článek 4
Kvantitativní kritéria
1. S výhradou odstavců 2 až 5 je zaměstnanec považován za zaměstnance s podstatným vlivem na rizikový profil instituce, pokud je splněno jakékoli z těchto kvantitativních kritérií:
a)
zaměstnanci byla v předchozím účetním období přiznána celková odměna ve výši 500 000 EUR nebo více,
b)
zaměstnanec patří mezi 0,3 % počtu zaměstnanců, zaokrouhleno nahoru na nejbližší celé číslo, kterým byla v předchozím účetním období přiznána nejvyšší celková odměna,
c)
zaměstnanci byla v předchozím účetním období přiznána celková odměna, která se rovná nejnižší celkové odměně přiznané v témže účetním období členu vrcholného vedení nebo je vyšší, nebo zaměstnanec splňuje jakékoli kritérium uvedené v čl. 3 bodech 1, 3, 5, 6, 8, 11, 12, 13 nebo 14.
2. Kritérium stanovené v odstavci 1 se nepovažuje za splněné, pokud instituce stanovila, že pracovní činnosti zaměstnance nemají podstatný vliv na rizikový profil instituce, protože zaměstnanec nebo kategorie zaměstnanců, do níž zaměstnanec patří:
a)
vykonává pracovní činnosti a má pravomoci pouze v obchodní jednotce, jež není významnou obchodní jednotkou, nebo
b)
nemá v rámci výkonu pracovních činností podstatný vliv na rizikový profil významné obchodní jednotky.
3. Podmínka uvedená v odst. 2 písm. b) se hodnotí na základě objektivních kritérií, která zohledňují veškerá relevantní rizika a ukazatele výkonnosti, jež instituce používá k identifikaci, řízení a sledování rizik v souladu s článkem 74 směrnice 2013/36/EU, a na základě povinností a pravomocí zaměstnance nebo kategorie zaměstnanců a jejich vlivu na rizikový profil instituce v porovnání s vlivem pracovních činností zaměstnanců určených podle kritérií stanovených v článku 3 tohoto nařízení.
4. Instituce oznámí příslušnému orgánu odpovědnému za obezřetnostní dohled nad institucí, že ve vztahu ke kritériu v odst. 1 písm. a) uplatňuje odstavec 2. V oznámení instituce uvede, na jakém základě stanovila, že dotyčný zaměstnanec nebo kategorie zaměstnanců, do níž zaměstnanec patří, splňuje některou z podmínek stanovených v odstavci 2, a popřípadě přiloží posouzení, jež provedla podle odstavce 3.
5. Uplatnění odstavce 2 ve vztahu k zaměstnanci, kterému byla v předchozím účetním období přiznána celková odměna ve výši 750 000 EUR nebo více, nebo ve vztahu ke kritériu v odst. 1 písm. b) podléhá předchozímu schválení příslušným orgánem odpovídajícím za obezřetnostní dohled nad institucí.
Příslušný orgán vydá předchozí souhlas, pouze je-li instituce schopna prokázat, že je splněna některá z podmínek stanovených v odstavci 2, a ve vztahu k podmínce v odst. 2 písm. b) s přihlédnutím ke kritériím pro posouzení stanoveným v odstavci 3.
Pokud byla zaměstnanci v předchozím účetním období přiznána celková odměna ve výši 1 000 000 EUR nebo více, vydá příslušný orgán předchozí souhlas pouze za výjimečných okolností. Aby bylo zajištěno jednotné uplatňování tohoto článku, informuje příslušný orgán před vydáním svého souhlasu pro takového zaměstnance Evropský orgán pro bankovnictví.
Článek 5
Výpočet přiznané odměny
1. Pro účely tohoto nařízení se výše odměny, jež byla přiznána, ale zatím nevyplacena, stanoví podle hodnoty ke dni přiznání bez ohledu na použití diskontní sazby uvedené v čl. 94 odst. 1 písm. g) bodu iii) směrnice 2013/36/EU nebo na snížení při vyplacení, ať již z důvodu zpětného vyžádání, malusu či jinak. Všechny částky se počítají v hrubé výši a v přepočtu na plné pracovní úvazky.
2. Pro účely čl. 4 odst. 1 písm. b) a c) lze přiznanou odměnu posuzovat odděleně za každý členský stát a třetí zemi, kde má instituce pobočku, a zaměstnanci jsou přiděleni zemi, v níž vykonávají převážnou část svých činností.
Článek 6
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 4. března 2014.
KOMISIJOS DELEGUOTASIS REGLAMENTAS (ES) Nr. 604/2014
2014 m. kovo 4 d.
kuriuo papildomos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/36/ES nuostatos dėl techninių reguliavimo standartų, susijusių su kokybiniais ir atitinkamais kiekybiniais kriterijais, pagal kuriuos nustatomos darbuotojų, kurių profesinė veikla turi reikšmingą poveikį įstaigos rizikos pobūdžiui, kategorijos
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/36/ES dėl galimybės verstis kredito įstaigų veikla ir dėl riziką ribojančios kredito įstaigų ir investicinių įmonių priežiūros, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2002/87/EB ir panaikinamos direktyvos 2006/48/EB bei 2006/49/EB (1), visų pirma jos 94 straipsnio 2 dalį,
kadangi:
(1)
Direktyvoje 2013/36/ES, visų pirma jos 74 straipsnyje, reikalaujama, kad įstaigose būtų nustatytos patikimos valdymo priemonės ir veiksmingi rizikos, su kuria kredito įstaiga susiduria arba gali susidurti, nustatymo, valdymo, stebėsenos ir pranešimo apie tokią riziką procesai. Ši tvarka ir procesai turi būti išsamūs ir proporcingi verslo modeliui ir įstaigos veiklai būdingos rizikos pobūdžiui, mastui bei sudėtingumui. Jais turi būti atsižvelgta į, be kita ko, Direktyvos 79-87 straipsniuose nustatytą specifinę riziką. Tvarką ir procesus kompetentingos institucijos vertina per priežiūrinio tikrinimo ir vertinimo procesą pagal Direktyvos 97 straipsnį. Nustatytą riziką įstaigos svarsto per vidaus kapitalo pakankamumo vertinimo procesą pagal Direktyvos 73 straipsnį;
(2)
pagal Direktyva 2013/36/ES nustatytą riziką ribojančią priežiūros sistemą reikalaujama, kad visos įstaigos nustatytų visus darbuotojus, kurių profesinė veikla turi reikšmingą poveikį įstaigos rizikos pobūdžiui. Taikant darbuotojų profesinės veiklos poveikio rizikos pobūdžiui reikšmingumo vertinimo kriterijus, galimas darbuotojų poveikis įstaigos rizikos pobūdžiui turėtų būti nustatomas remiantis jų įgaliojimais ir atsakomybe ir įstaigos rizikos ir veiklos rodikliais. Vertinant reikėtų atsižvelgti į įstaigos vidaus organizacinę struktūrą ir veiklos pobūdį, mastą bei sudėtingumą. Nustatant kriterijus, turėtų būti visapusiškai atsižvelgta į visų kategorijų riziką, su kuria įstaiga ar grupė susiduria arba gali susidurti. Taip įstaigoms taip pat suteikiama galimybė nustatyti tinkamas paskatas atlygio politikoje, kad užtikrintų riziką ribojantį darbuotojų elgesį; tai taip pat turėtų užtikrinti, kad darbuotojai, kurių profesinė veikla turi reikšmingą poveikį įstaigos rizikos pobūdžiui, būtų nustatomi atsižvelgiant į įstaigos skirtingų rūšių veiklos rizikos lygį;
(3)
2012 m. Europos bankininkystės institucija (EBI) paskelbė Europos bankininkystės priežiūros institucijų komiteto (EBPIK) gairių dėl atlygio politikos ir praktikos (toliau - EBPIK gairės), kuriose nustatyti bendrieji darbuotojų įtakos reikšmingumo vertinimo kriterijai, nacionalinio įgyvendinimo ir praktinio taikymo tyrimo rezultatus. Tyrimas parodė, kad įstaigoms ir kompetentingoms institucijoms įgyvendinant atlygio nuostatas, nustatytas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2006/48/EB (2), nebuvo pasiektas pakankamas suderinamumo lygis. Atlygio praktika išliko pernelyg įvairialypė, o svarbiausia taikant darbuotojų nustatymo kriterijus ne visada buvo pakankamai atsižvelgiama į darbuotojų profesinės veiklos poveikį įstaigos rizikos pobūdžiui. Skirtingos įstaigos ir valstybės narės, nustatydamos tokius darbuotojus, laikėsi labai skirtingo požiūrio. Todėl šie techniniai reguliavimo standartai turėtų būti pagrįsti patirtimi, sukaupta taikant Direktyvą 2006/48/EB ir EBPIK gaires, ir jais siekiama didesnio suderinamumo. EBI paskelbs naujas patikimos atlygio politikos, atitinkančios Direktyvoje 2013/36/ES nustatytus principus, gaires pagal Direktyvos 75 straipsnio 2 dalį;
(4)
reikėtų nustatyti aiškius kokybinius ir atitinkamus kiekybinius kriterijus, pagal kuriuos nustatomos darbuotojų, kurių profesinė veikla turi reikšmingą poveikį įstaigos rizikos pobūdžiui, kategorijos, užtikrinant suderintą požiūrį visoje Sąjungoje ir įtraukiant bendras svarbiausias rizikos kategorijas. Pagal Direktyvos 2013/36/ES 94 straipsnio 2 dalį visos darbuotojų kategorijos, nustatytos pagal tuos kriterijus, turi apimti darbuotojus, kurių profesinė veikla turi reikšmingą poveikį įstaigos rizikos pobūdžiui. Įstaigos taip pat turėtų atsižvelgti į savo rizikos vertinimų, atliktų pagal vidines procedūras, rezultatus. Kompetentingos institucijos turėtų užtikrinti, kad tikrai būtų nustatyti visi darbuotojai, kurių profesinė veikla turi reikšmingą poveikį įstaigos rizikos pobūdžiui;
(5)
valdymo organo nariams tenka pagrindinė atsakomybė už įstaigą, jos strategiją ir veiklą, todėl jie visada gali turėti reikšmingą poveikį įstaigos rizikos pobūdžiui. Tai pasakytina tiek apie valdymo funkciją atliekančio valdymo organo narius, kurie priima sprendimus, tiek apie priežiūros funkciją atliekančio valdymo organo narius, kurie prižiūri sprendimų priėmimo procesą ir ginčija priimtus sprendimus;
(6)
vyresnioji vadovybė ir vyresnieji darbuotojai, atsakingi už reikšmingus verslo padalinius, už konkrečių kategorijų rizikos, pvz., susijusios su likvidumu, veikla ar palūkanų normomis, valdymą, už įstaigos kontrolės funkcijas, yra atsakingi už kasdieninį verslo, jo rizikos arba jo kontrolės funkcijų valdymą. Tai apima atsakomybę už strateginių ar kitų svarbių sprendimų dėl verslo veiklos ar taikomos kontrolės sistemos priėmimą. Verslo prisiimama rizika ir jos valdymas yra patys svarbiausi įstaigos rizikos pobūdžio veiksniai;
(7)
reikšmingą veiklos ir kitokią riziką įstaigai gali sukelti ne tik darbuotojai, atsakingi už papildomo verslo kūrimą, bet ir darbuotojai, atsakingi už vidaus paramos teikimą, kuriems tenka esminis vaidmuo valdant verslą ir kurie yra įgalioti priimti sprendimus tose srityse. Todėl tokias funkcijas vykdančių darbuotojų profesinė veikla taip pat turi reikšmingą poveikį rizikos pobūdžiui;
(8)
kredito rizika ir rinkos rizika paprastai prisiimama siekiant plėtoti verslą, todėl tą riziką keliančios veiklos poveikis rizikos pobūdžiui gali būti vertinamas naudojant kriterijus, pagrįstus įgaliojimų ribomis, kurios apskaičiuojamos bent kartą per metus remiantis kapitalo duomenimis ir metodais, naudojamais reguliavimo tikslais, taikant de minimis ribą kredito rizikai, kad būtų užtikrintas proporcingas kriterijų taikymas mažose įstaigose;
(9)
nustatant kriterijus, pagal kuriuos nustatomi darbuotojai, kurių profesinė veikla turi reikšmingą poveikį įstaigos rizikos pobūdžiui, turėtų būti atsižvelgiama į tai, kad kai kurioms įstaigoms gali būti leista netaikyti su prekybos knyga susijusių reikalavimų pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 575/2013 (3) ir kad ribos atskirose įstaigose yra nustatomos skirtingai, taikant skirtingus kapitalo reikalavimų skaičiavimo metodus;
(10)
atsižvelgiant į tai, kad sprendimų rezultatams dažnai turi įtakos sprendimą inicijuojantys darbuotojai, o formali sprendimų priėmimo galia tenka vyresniesiems darbuotojams ar komitetams, nustatant kriterijus, turėtų būti atsižvelgiama į reikšmingus tokio sprendimų priėmimo proceso elementus;
(11)
vadovaujamas pareigas einantys darbuotojai yra atsakingi už jų valdomos verslo srities veiklą. Todėl atitinkamais kriterijais turėtų būti užtikrinta, kad reikšmingą poveikį įstaigos rizikos poveikiui turinčiais darbuotojais būtų laikomi darbuotojai, atsakingi už darbuotojų, kurių veikla gali turėti reikšmingą poveikį įstaigos rizikos pobūdžiui, grupes. Tai apima atvejus, kai jiems pavaldžių atskirų darbuotojų veikla atskirai neturi reikšmingo poveikio įstaigos rizikos pobūdžiui, tačiau bendra jų veikla galėtų turėti tokį poveikį;
(12)
be kokybinių kriterijų, reikėtų nustatyti atitinkamus kiekybinius kriterijus, pagal kuriuos nustatomos darbuotojų, kurių profesinė veikla turi reikšmingą poveikį įstaigos rizikos pobūdžiui, kategorijos. Skiriamas bendras atlygis visų pirma priklauso nuo darbuotojų indėlio sėkmingai siekiant įstaigos verslo tikslų, taigi nuo darbuotojų atsakomybės, pareigų, gebėjimų ir įgūdžių, taip pat nuo darbuotojų ir įstaigos veiklos rezultatų. Jeigu darbuotojui skiriamas atitinkamą ribą viršijantis bendras atlygis, galima pagrįstai manyti, kad tai yra susiję su darbuotojo indėliu siekiant įstaigos verslo tikslų ir jo profesinės veiklos poveikiu įstaigos rizikos pobūdžiui. Atitinkamai tikslinga pagrįsti tuos kiekybinius kriterijus bendru darbuotojui skiriamu atlygiu, tiek absoliučiąja verte, tiek lyginant su kitais tos pačios įstaigos darbuotojais. Taikant tuos kiekybinius kriterijus, prireikus reikėtų atsižvelgti į tai, kad užmokesčio lygis skirtingose jurisdikcijose yra skirtingas. Reikėtų nustatyti aiškias ir tinkamas ribas, kuriomis remiantis nustatomi darbuotojai, kurių profesinė veikla turi reikšmingą poveikį įstaigos rizikos pobūdžiui, atsižvelgiant į EBI ir kompetentingų institucijų surinktus duomenis. Remiantis šiais kiekybiniais kriterijais daroma tvirta prielaida, kad darbuotojas turi reikšmingą poveikį įstaigos rizikos pobūdžiui. Tačiau tokios kiekybiniais kriterijais pagrįstos prielaidos neturėtų būti taikomos tais atvejais, kai įstaigos, remdamosi papildomomis objektyviomis sąlygomis, nustato, kad darbuotojas iš tiesų neturi reikšmingo poveikio įstaigos rizikos pobūdžiui, atsižvelgiant į visą riziką, su kuria įstaiga susiduria ar gali susidurti. Kad būtų užtikrintas veiksmingas ir nuoseklus tų kriterijų taikymas, pagal šiuos kriterijus nustatytiems didžiausią atlygį gaunantiems darbuotojams išimtis turėtų būti taikoma tik gavus kompetentingos institucijos patvirtinimą. Jeigu darbuotojai uždirba daugiau kaip 1 000 000 EUR (didelį atlygį gaunantys darbuotojai), kompetentingos institucijos, prieš patvirtindamos išimtį, turėtų informuoti EBI, kad būtų užtikrintas darnus tų kriterijų taikymas, visų pirma tokiomis išskirtinėmis aplinkybėmis. Nustatymo procesui, įskaitant išimčių taikymą, bet kuriuo atveju turėtų būti visada taikomas priežiūrinis tikrinimas pagal Direktyvos 2013/36/ES 92 straipsnio 2 dalį;
(13)
jeigu darbuotojas priskiriamas tai pačiai atlygių grupei kaip vyresnioji vadovybė bei riziką prisiimantys darbuotojai, gali būti, kad darbuotojo profesinė veikla turi reikšmingą poveikį įstaigos rizikos pobūdžiui. Nustatant grupę, neturėtų būti atsižvelgiama į atlygį, mokamą kontrolės ir pagalbines funkcijas atliekantiems darbuotojams, taip pat priežiūros funkciją atliekančio valdymo organo nariams. Taikant šį kriterijų, reikėtų atsižvelgti į tai, kad užmokesčio lygis skirtingose jurisdikcijose yra skirtingas. Įstaigos turėtų turėti galimybę įrodyti, kad darbuotojas, priskiriamas tai atlygio grupei, tačiau neatitinkantis jokių kokybinių ar kitų kiekybinių kriterijų, neturi reikšmingo poveikio įstaigos rizikos pobūdžiui, atsižvelgiant į visą riziką, su kuria įstaiga susiduria ar gali susidurti. Jeigu šis kriterijus netaikomas didelį bendrą atlygį gaunantiems darbuotojams, turėtų būti vykdoma pranešimo procedūra, kad būtų galima laiku atlikti priežiūrinį tikrinimą ir taip užtikrinti nuoseklų šio kriterijaus taikymą;
(14)
kompetentingos institucijos turėtų užtikrinti, kad įstaigos saugotų atlikto vertinimo dokumentus ir darbuotojų, kurių profesinė veikla laikoma turinčia reikšmingą poveikį jų rizikos pobūdžiui, dokumentus, kad kompetentinga institucija ir auditoriai galėtų patikrinti vertinimą. Taip pat reikėtų saugoti dokumentus, susijusius su darbuotojais, kurie buvo nustatyti pagal atlygiu pagrįstus kriterijus, tačiau kurių profesinė veikla įvertinta neturinčia reikšmingo poveikio įstaigos rizikos pobūdžiui;
(15)
šis reglamentas grindžiamas EBI Komisijai pateiktais techninių reguliavimo standartų projektais;
(16)
EBI dėl techninių reguliavimo standartų projektų, kuriais pagrįstas šis reglamentas, surengė atviras viešas konsultacijas, išnagrinėjo galimas susijusias sąnaudas ir naudą ir paprašė Bankininkystės suinteresuotųjų subjektų grupės, įsteigtos pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1093/2010 (4) 37 straipsnį, pateikti nuomonę,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Dalykas ir sąvokų apibrėžtys
Šiuo reglamentu nustatomi techniniai reguliavimo standartai, susiję su kokybiniais ir atitinkamais kiekybiniais kriterijais, pagal kuriuos nustatomos darbuotojų, kurių profesinė veikla turi reikšmingą poveikį įstaigos rizikos pobūdžiui, kategorijos, kaip nurodyta Direktyvos 2013/36/ES 92 straipsnio 2 dalyje, grupės, patronuojančiosios bendrovės ir patronuojamosios įmonės lygiais, įskaitant įstaigas, įsteigtas finansų centruose lengvatinių mokesčių zonose.
2 straipsnis
Kriterijų taikymas
Nedarant poveikio kompetentingai institucijai nustatytam įpareigojimui užtikrinti, kad įstaigos laikytųsi Direktyvos 2013/36/ES 92, 93 ir 94 straipsniuose nustatytų principų, taikomų visų kategorijų darbuotojams, kurių profesinė veikla turi reikšmingą poveikį įstaigos rizikos pobūdžiui pagal tos direktyvos 92 straipsnio 2 dalį, darbuotojai, atitinkantys bet kurį iš šio reglamento 3 straipsnyje nustatytų kokybinių kriterijų arba bet kurį iš šio reglamento 4 straipsnyje nustatytų kiekybinių kriterijų, yra laikomi turinčiais reikšmingą poveikį įstaigos rizikos pobūdžiui.
3 straipsnis
Kokybiniai kriterijai
Darbuotojas laikomas turinčiu reikšmingą poveikį įstaigos rizikos pobūdžiui, jeigu tenkinamas bet kuris iš šių kokybinių kriterijų:
1)
darbuotojas yra valdymo funkciją vykdančio valdymo organo narys;
2)
darbuotojas yra priežiūros funkciją atliekančio valdymo organo narys;
3)
darbuotojas yra vyresniosios vadovybės narys;
4)
darbuotojas yra atsakingas ir atskaitingas valdymo organui už veiklą, vykdomą atliekant nepriklausomo rizikos valdymo funkciją, atitikties kontrolės funkciją ar vidaus audito funkciją;
5)
darbuotojui tenka bendra atsakomybė už rizikos valdymą verslo padalinyje, kaip apibrėžta Reglamento Nr. 575/2013 142 straipsnio 1 dalies 3 punkte, kuriam pagal Direktyvos 2013/36/ES 73 straipsnį paskirtas vidaus kapitalas, sudarantis bent 2 % įstaigos vidaus kapitalo (toliau - reikšmingas verslo padalinys);
6)
darbuotojas vadovauja reikšmingam verslo padaliniui;
7)
darbuotojas eina vadovaujamas pareigas vienoje iš 4 punkte nurodytų funkcijų arba reikšmingame verslo padalinyje ir yra tiesiogiai atskaitingas pagal 4 ar 5 punktą nustatytam darbuotojui;
8)
darbuotojas eina vadovaujamas pareigas reikšmingame verslo padalinyje ir yra tiesiogiai atskaitingas darbuotojui, kuris vadovauja tam padaliniui;
9)
darbuotojas vadovauja tarnybai, atsakingai už teisės reikalus, finansus, įskaitant mokesčius ir biudžetą, žmogiškuosius išteklius, atlygio politiką, informacines technologijas ar ekonominę analizę;
10)
darbuotojas yra atsakingas už komitetą, kuris yra atsakingas už Direktyvos 2013/36/ES 79-87 straipsniuose nustatytų kategorijų rizikos, išskyrus kredito riziką ir rinkos riziką, valdymą, arba yra tokio komiteto narys;
11)
kiek tai susiję su vieno sandorio, kuris atitinka 0,5 % įstaigos bendro 1 lygio nuosavo kapitalo ir yra bent 5 mln. EUR, kredito rizikos pozicijomis, darbuotojas:
a)
yra atsakingas už kredito pasiūlymų inicijavimą arba kredito produktų struktūrą, kuri gali nulemti tokias kredito rizikos pozicijas; arba
b)
turi įgaliojimus priimti, tvirtinti arba vetuoti sprendimus dėl tokių kredito rizikos pozicijų; arba
c)
yra komiteto, kuris turi įgaliojimus priimti a arba b punktuose nurodytus sprendimus, narys;
12)
kiek tai susiję su įstaiga, kuriai netaikoma Reglamento (ES) Nr. 575/2013 94 straipsnyje nustatyta smulkiai prekybos knygoje apskaitomai veiklai taikoma išlyga, darbuotojas:
a)
turi įgaliojimus priimti, tvirtinti arba vetuoti sprendimus dėl sandorių prekybos knygoje, kurių bendra vertė siekia vieną iš šių ribų:
i)
jei taikomas standartizuotas metodas, nuosavų lėšų reikalavimas rinkos rizikai, kuri atitinka 0,5 % ar daugiau įstaigos bendro 1 lygio nuosavo kapitalo; arba
ii)
jeigu reguliavimo tikslais patvirtintas vidinis modeliu pagrįstas metodas, 5 % arba daugiau įstaigos vidinės rizikos vertės ribos pagal 99 % kvantilio vienpusį pasikliautinąjį intervalą prekybos knygos pozicijoms; arba
b)
yra komiteto, kuris turi įgaliojimus priimti a punkte nurodytus sprendimus, narys;
13)
darbuotojas vadovauja grupei darbuotojų, kurie turi atskirus įgaliojimus sudaryti įstaigos sandorius, jeigu įvykdoma bet kuri iš šių sąlygų:
a)
tų įgaliojimų suma yra lygi 11 punkto a ir b papunkčiuose arba 12 punkto a papunkčio i dalyje nustatytai ribai arba ją viršija;
b)
jeigu reguliavimo tikslais patvirtintas vidinis modeliu pagrįstas metodas, tie įgaliojimai sudaro 5 % arba daugiau įstaigos vidinės rizikos vertės ribos pagal 99 % kvantilio vienpusį pasikliautinąjį intervalą prekybos knygos pozicijoms. Jeigu įstaiga neskaičiuoja rizikos vertės to darbuotojo lygiu, sumuojamos šiam darbuotojui pavaldžių darbuotojų rizikos vertės ribos;
14)
kiek tai susiję su sprendimais tvirtinti arba vetuoti naujų produktų siūlymą, darbuotojas:
a)
turi įgaliojimus priimti tokius sprendimus; arba
b)
yra komiteto, kuris turi įgaliojimus priimti tokius sprendimus, narys;
15)
darbuotojas vadovauja darbuotojui, kuris atitinka vieną iš 1-14 punktuose nustatytų kriterijų.
4 straipsnis
Kiekybiniai kriterijai
1. Pagal 2-5 dalis darbuotojas laikomas turinčiu reikšmingą poveikį įstaigos rizikos pobūdžiui, jeigu tenkinamas bet kuris iš šių kiekybinių kriterijų:
a)
praėjusiais finansiniais metais darbuotojui skirtas 500 000 EUR ar didesnis atlygis;
b)
darbuotojas patenka 0,3 % (suapvalinant iki kito sveikojo skaičiaus) darbuotojų, kuriems praėjusiais finansiniais metais skirtas didžiausias bendras atlygis, grupę;
c)
praėjusiais finansiniais metais darbuotojui skirtas bendras atlygis, kuris yra lygus vyresniosios vadovybės nariui tais finansiniais metais skirtam mažiausiam bendram atlygiui arba yra už jį didesnis, arba tenkinamas bet kuris 3 straipsnio 1, 3, 5, 6, 8, 11, 12, 13 arba 14 punktuose nustatytas kriterijus.
2. 1 dalyje nustatytas kriterijus nėra tenkinamas, jeigu įstaiga nustato, kad darbuotojo profesinė veikla neturi reikšmingo poveikio įstaigos rizikos pobūdžiui, nes darbuotojas arba tos kategorijos darbuotojai, kuriems jis priklauso:
a)
vykdo profesinę veiklą ir įgaliojimus tik tame verslo padalinyje, kuris nėra laikomas reikšmingu verslo padaliniu; arba
b)
vykdo profesinę veiklą, kuri neturi reikšmingo poveikio reikšmingo verslo padalinio rizikos pobūdžiui.
3. 2 dalies b punkte nustatyta sąlyga vertinama remiantis objektyviais kriterijais, kuriuos taikant atsižvelgiama į susijusius rizikos ir veiklos rodiklius, kuriuos įstaiga naudoja siekdama nustatyti, valdyti ir stebėti riziką pagal Direktyvos 2013/36/ES 74 straipsnį, taip pat remiantis darbuotojo ar tos kategorijos darbuotojų pareigomis bei įgaliojimais ir jų poveikiu įstaigos rizikos pobūdžiui, palyginti su darbuotojų, nustatytų pagal šio reglamento 3 straipsnyje nurodytus kriterijus, profesinės veiklos poveikiu.
4. Įstaiga praneša kompetentingai institucijai, atsakingai už jos riziką ribojančią priežiūrą, apie 2 dalies taikymą 1 dalies a punkte nustatyto kriterijaus atžvilgiu. Pranešime nurodoma, kuo remdamasi įstaiga nustatė, kad atitinkamas darbuotojas arba darbuotojų kategorija, kuriai jis priklauso, atitinka vieną iš 2 dalyje nustatytų sąlygų ir, jei taikoma, prideda vertinimą, kurį įstaiga atliko pagal 3 dalį.
5. Darbuotojo, kuriam praėjusiais finansiniais metais skirtas 750 000 EUR ar didesnis bendras atlygis, arba 1 dalies b punkte nustatyto kriterijaus atžvilgiu 2 dalis gali būti taikoma tik gavus išankstinį kompetentingos institucijos, atsakingos už tos įstaigos riziką ribojančią priežiūrą, patvirtinimą.
Kompetentinga institucija išankstinį patvirtinimą suteikia tik jeigu įstaiga gali įrodyti, kad tenkinama viena iš 2 dalyje nustatytų sąlygų, ir 2 dalies b punkto sąlygos atveju atsižvelgdama į 3 dalyje nustatytus vertinimo kriterijus.
Jeigu praėjusiais finansiniais metais darbuotojui skirtas 1 000 000 EUR ar didesnis bendras atlygis, kompetentinga institucija išankstinį patvirtinimą suteikia tik išskirtinėmis aplinkybėmis. Kad šis straipsnis būtų taikomas nuosekliai, kompetentinga institucija, prieš suteikdama patvirtinimą dėl tokio darbuotojo, informuoja Europos bankininkystės instituciją.
5 straipsnis
Skirto atlygio apskaičiavimas
1. Taikant šį reglamentą, paskirtas, bet dar neišmokėtas atlygis atitinka jo vertę paskyrimo dieną, neatsižvelgiant į diskonto normos taikymą, nurodytą Direktyvos 2013/36/ES 94 straipsnio 1 dalies g punkto iii papunktyje, arba išmokų sumažinimą, nesvarbu, ar taikant susigrąžinimo, sumažinimo ar kitas priemones. Visos sumos skaičiuojamos bendrąja verte ir visos darbo dienos ekvivalentais.
2. Taikant 4 straipsnio 1 dalies b ir c punktus, skirtas atlygis gali būti vertinamas atskirai kiekvienoje valstybėje narėje ir trečiojoje šalyje, kurioje įstaiga turi buveinę, ir darbuotojai priskiriami tai šaliai, kurioje jie vykdo didesnę dalį veiklos.
6 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2014 m. kovo 4 d.