PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/462
ze dne 19. března 2015,
kterým se stanoví prováděcí technické normy, pokud jde o postupy pro povolení orgánů dohledu ke zřízení zvláštních účelových jednotek, pro spolupráci a výměnu informací mezi orgány dohledu v souvislosti se zvláštními účelovými jednotkami, jakož i pro stanovení formátů a tabulek pro informace, které mají zvláštní účelové jednotky podávat v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2009/138/ES
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/138/ES ze dne 25. listopadu 2009 o přístupu k pojišťovací a zajišťovací činnosti a jejím výkonu (Solventnost II) (1), a zejména na čl. 211 odst. 2 písm. a) a b) uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Zvláštní účelové jednotky musí před převzetím rizika od pojišťoven nebo zajišťoven získat od orgánu dohledu povolení ke zřízení. Podmínky a postupy pro udělení a odnětí tohoto povolení, včetně požadavků na dokumentaci, jsou upraveny směrnicí 2009/138/ES a toto nařízení by je mělo doplnit.
(2)
Pokud zvláštní účelová jednotka přebírá riziko od více než jedné pojišťovny nebo zajišťovny, měla by udržovat objem aktiv na úrovni nebo nad úrovní své souhrnné maximální expozice rizikům s ohledem na každý jednotlivý smluvní závazek. Při udělení povolení by orgán dohledu měl posoudit, zda je tato povinnost splněna, a vzít v úvahu každé jednotlivé smluvní ujednání a přenos rizika.
(3)
Je důležité stanovit postupy pro spolupráci a výměnu informací mezi orgány dohledu v případě, že je zvláštní účelová jednotka zřízena v členském státě, který není členským státem, v němž je zřízena pojišťovna nebo zajišťovna, od níž zvláštní účelová jednotka přebírá riziko. Spolupráce a výměna informací mezi orgány dohledu je důležitá zejména během procesu povolení zvláštní účelové jednotky. Je nezbytná k zajištění účinného a efektivního dohledu rovněž v případech, kdy dojde k podstatným změnám, jež mohou mít potenciálně vliv na to, zda zvláštní účelová jednotka splňuje požadavky článku 211 směrnice 2009/138/ES, a v případech, kdy je povolení odňato nebo zanikne.
(4)
Požadavky na oznamování orgánům dohledu, které jsou stanoveny v článku 325 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/35 (2), by měly orgánům dohledu umožnit posoudit, zda zvláštní účelové jednotky průběžně plní příslušné požadavky. Tyto požadavky by měly být doplněny tabulkami a formáty stanovenými v tomto nařízení.
(5)
Pro lepší pochopení příslušných technických pravidel, která mají být stanovena, je nezbytné definovat pojem „zvláštní účelová jednotka s více ujednáními“.
(6)
Toto nařízení vychází z návrhu prováděcích technických norem předložených Komisi Evropským orgánem pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění (EIOPA).
(7)
Orgán EIOPA uskutečnil o návrzích prováděcích technických norem, z nichž toto nařízení vychází, otevřené veřejné konzultace, analyzoval potenciální související náklady a přínosy a vyžádal si stanovisko skupiny subjektů působících v oblasti pojištění a zajištění zřízené podle článku 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1094/2010 (3).
(8)
V zájmu posílení právní jistoty ohledně režimu dohledu během zaváděcího období stanoveného v článku 308a směrnice 2009/138/ES, které započne dne 1. dubna 2015, je třeba, aby toto nařízení vstoupilo v platnost co nejdříve, a to prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví:
a)
postupy, které mají být dodrženy při udělení a odnětí povolení orgánů dohledu ke zřízení zvláštních účelových jednotek;
b)
postupy, které mají být dodrženy při spolupráci a výměně informací mezi orgánem dohledu členského státu, v němž je zvláštní účelová jednotka usazena, a orgánem dohledu členského státu, v němž je usazena pojišťovna nebo zajišťovna přenášející riziko;
c)
formáty a tabulky, které mají být používány pro každoroční podávání informací zvláštní účelovou jednotkou.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se „zvláštní účelovou jednotkou s více ujednáními“ rozumí zvláštní účelová jednotka, která přebírá rizika na základě více než jednoho samostatného smluvního ujednání od jedné nebo více pojišťoven nebo zajišťoven.
Článek 3
Povolení orgánů dohledu ke zřízení zvláštních účelových jednotek
Za účelem zřízení sídla na území členského státu požádá zvláštní účelová jednotka o povolení orgán dohledu daného členského státu.
Článek 4
Rozhodnutí orgánu dohledu
1. Orgán dohledu členského státu, v němž je zvláštní účelová jednotka usazena nebo má být usazena, rozhodne o žádosti o povolení do šesti měsíců ode dne jejího obdržení.
2. Ve svém rozhodnutí o udělení povolení uvede orgán dohledu činnosti, pro které zvláštní účelová jednotka obdržela povolení, a případně podmínky týkající se těchto činností.
3. Zamítavé rozhodnutí musí být orgánem dohledu plně odůvodněno a oznámeno žadateli.
Článek 5
Požadavky na prokázání a doložení skutečností
Při podání žádosti o povolení orgánem dohledu musí zvláštní účelová jednotka doložením příslušných dokumentů prokázat, že splňuje požadavky stanovené v článcích 318 až 324, 326 a 327 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/35 a že je schopna splnit požadavky článku 325 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/35. Při podání žádosti o povolení musí žadatel předložit přinejmenším dokumenty stanovené v příloze I. Dokumenty musí popisovat strukturu zvláštní účelové jednotky, přebírané riziko a financování zvláštní účelové jednotky.
Článek 6
Odnětí povolení
1. Orgán dohledu, který udělil povolení ke zřízení zvláštní účelové jednotky, může povolení této zvláštní účelové jednotky odejmout, pokud:
a)
zvláštní účelová jednotka již nesplňuje původní podmínky, za nichž jí bylo povolení uděleno;
b)
zvláštní účelová jednotka závažným způsobem neplní povinnosti stanovené předpisy, jež se na ni vztahují.
2. V případě uvedeném v odst. 1 písm. b) má orgán dohledu za to, že zvláštní účelová jednotka závažným způsobem neplní povinnosti, tehdy, pokud nesplňuje požadavek plného finančního pokrytí a podle názoru orgánu dohledu není schopna v přiměřené lhůtě tento požadavek opětovně splnit.
3. Rozhodnutí o odnětí povolení musí být plně odůvodněno a zvláštní účelové jednotce neprodleně oznámeno.
Článek 7
Zvláštní účelová jednotka s více ujednáními
1. Při podání žádosti o povolení orgánu dohledu ke zřízení zvláštní účelové jednotky s více ujednáními musí žadatel navíc prokázat ke spokojenosti orgánu dohledu, že její solventnost nemůže být nepříznivě ovlivněna likvidačním řízením kterékoli pojišťovny nebo zajišťovny, jež na ni přenášejí rizika, a že je vždy schopna dodržet solventnostní požadavek.
2. Při prokazování, že solventnost zvláštní účelové jednotky s více ujednáními nemůže být nepříznivě ovlivněna likvidačním řízením kterékoli pojišťovny nebo zajišťovny, jež na ni přenášejí rizika, musí zvláštní účelová jednotka s více ujednáními předložit dostatečné doklady, které jejímu orgánu dohledu umožní posoudit její celkovou souhrnnou maximální expozici rizikům a souhrnnou maximální expozici rizikům ve vztahu ke každému samostatnému smluvnímu ujednání týkajícímu se přenesení rizika z pojišťovny nebo zajišťovny.
3. Při podání žádosti o povolení orgánu dohledu ke zřízení zvláštní účelové jednotky s více ujednáními musí žadatel předložit dostatečné doklady o tom, že splňuje podmínky stanovené v článcích 319 až 321 a 326 prováděcího nařízení s ohledem na každé samostatné smluvní ujednání, aby bylo možné určit, zda tato zvláštní účelová jednotka s více ujednáními splňuje solventnostní požadavky.
4. Pokud žadatel není schopen předložit dostatečné doklady v souladu s ustanoveními odstavců 1 až 3, orgán dohledu žádost o povolení ke zřízení zvláštní účelové jednotky s více ujednáními zamítne.
Článek 8
Průběžná spolupráce mezi orgány dohledu
1. Pokud je zvláštní účelová jednotka, která přebírá riziko od pojišťovny či zajišťovny, zřízena v členském státě jiném než členský stát, v němž je povolena pojišťovna nebo zajišťovna, musí příslušné orgány dohledu průběžně spolupracovat.
2. Orgány dohledu si vyměňují informace důležité pro výkon úkolů dohledu, včetně informací o veškerých plánovaných opatřeních v oblasti dohledu ve vztahu ke zvláštní účelové jednotce nebo pojišťovně či zajišťovně přenášející riziko, pokud to může ovlivnit dohled nad touto zvláštní účelovou jednotkou nebo pojišťovnou či zajišťovnou přenášející riziko. Za těchto okolností spolu orgány dohledu komunikují bez zbytečného odkladu.
Článek 9
Předchozí konzultace před udělením povolení
Orgán dohledu, od něhož je požadováno povolení ke zřízení zvláštní účelové jednotky, před udělením povolení konzultuje orgán dohledu členského státu, ve kterém je zřízena pojišťovna nebo zajišťovna přenášející riziko.
Článek 10
Sdělení změn
Orgán dohledu nad zvláštní účelovou jednotkou bez zbytečného odkladu sdělí veškeré relevantní informace, které obdržel od zvláštní účelové jednotky podle čl. 325 odst. 5 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/35 a které se týkají změn, jež by mohly ovlivnit to, zda zvláštní účelová jednotka splňuje požadavky stanovené v článcích 318 až 324, 326 a 327 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/35, orgánu dohledu nad pojišťovnou nebo zajišťovnou přenášející riziko na tuto zvláštní účelovou jednotku. Orgán dohledu bez zbytečného odkladu informuje o tom, že zvláštní účelová jednotka porušila solventnostní požadavky.
Článek 11
Sdělení odnětí povolení
V případě odnětí povolení zvláštní účelové jednotky orgán dohledu nad touto zvláštní účelovou jednotkou bez zbytečného odkladu informuje orgán dohledu nad pojišťovnou nebo zajišťovnou přenášející riziko na tuto zvláštní účelovou jednotku.
Článek 12
Předání roční zprávy
Orgán dohledu nad zvláštní účelovou jednotkou bez zbytečného odkladu předá orgánu dohledu nad pojišťovnou nebo zajišťovnou přenášející riziko na tuto zvláštní účelovou jednotku roční zprávu, kterou mu zvláštní účelová jednotka předložila podle čl. 325 odst. 3 a 4 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/35. V případě zvláštní účelové jednotky s více ujednáními předá její orgán dohledu ostatním orgánům dohledu pouze ty části zprávy, jež se týkají pojišťovny nebo zajišťovny zřízené v členském státě jednotlivých orgánů dohledu.
Článek 13
Kvantitativní obsah roční zprávy
V souladu s článkem 325 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/35 předkládá zvláštní účelová jednotka svému orgánu dohledu každoročně kvantitativní informace ve formátech a tabulkách stanovených v příloze II a v souladu s pokyny uvedenými v příloze III, přičemž tyto informace zahrnují:
a)
obsah zprávy podle tabulky SPV.01.01 v příloze II v souladu s pokyny uvedenými v příloze III pod odkazem SPV.01.01;
b)
základní informace o zvláštní účelové jednotce podle tabulky SPV.01.02 v příloze II v souladu s pokyny uvedenými v příloze III pod odkazem SPV.01.02;
c)
údaje z rozvahy zvláštní účelové jednotky se zvlášť uvedenými podstatnými třídami aktiv, závazků a položkami vlastního kapitálu, včetně dluhových nebo jiných mechanismů financování, podle tabulky SPV.02.01 v příloze II v souladu s pokyny uvedenými v příloze III pod odkazem SPV.02.01;
d)
údaje z podrozvahy zvláštní účelové jednotky podle tabulky SPV.02.02 v příloze II v souladu s pokyny uvedenými v příloze III pod odkazem SPV.02.02;
e)
rizika převzatá na základě každého samostatného smluvního ujednání týkajícího se přenesení rizika z pojišťovny nebo zajišťovny podle tabulky SPV.03.01 v příloze II v souladu s pokyny uvedenými v příloze III pod odkazem SPV.03.01;
f)
výčet dluhových cenných papírů nebo jiných mechanismů financování emitovaných ve vztahu ke každému samostatnému smluvnímu ujednání týkajícímu se přenesení rizika z pojišťovny nebo zajišťovny podle tabulky SPV.03.02 v příloze II v souladu s pokyny uvedenými v příloze III pod odkazem SPV.03.02.
Článek 14
Kvalitativní obsah roční zprávy
V souladu s článkem 325 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/35 předkládá zvláštní účelová jednotka svému orgánu dohledu každoročně kvalitativní informace obsahující tyto údaje:
a)
přiměřený popis základny, metod a předpokladů používaných při oceňování aktiv;
b)
přiměřený popis základny, metod a předpokladů používaných při stanovení souhrnné maximální expozice rizikům;
c)
podrobnosti o jakémkoli střetu zájmů mezi zvláštní účelovou jednotkou, pojišťovnami nebo zajišťovnami a věřiteli z dluhových nástrojů či jiných mechanismů financování;
d)
podrobnosti o všech významných transakcích uzavřených zvláštní účelovou jednotkou během posledního období, o němž se podává zpráva;
e)
informace prokazující, že zvláštní účelová jednotka je stále plně finančně kryta, a to včetně:
i)
popisu rizik, která zvláštní účelová jednotka přebírá, včetně rizika likvidity a kvantifikovatelných rizik,
ii)
informací o emitovaných dluhových nástrojích nebo jiných mechanismech financování, které zvláštní účelová jednotka sjednala;
f)
pokud zvláštní účelová jednotka nesplňovala požadavek plného finančního pokrytí nepřetržitě po celé období, o němž se podává zpráva, oznámí příslušné informace o neplnění požadavku a jeho nápravě podle článku 326 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/35 během daného období;
g)
kvalitativní informace o všech změnách, jež by mohly ovlivnit to, zda zvláštní účelová jednotka splňuje požadavky stanovené v článcích 318 až 324, 326 a 327 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/35.
Článek 15
Popis rizik, která zvláštní účelová jednotka přebírá
Při popisu přebíraných rizik v roční zprávě, jak vyžaduje článek 14, uvede zvláštní účelová jednotka tyto informace:
a)
zda se jedná především o rizika životní, nebo neživotní;
b)
jaké druhy rozhodných událostí se na uvedená rizika vztahují;
c)
zda v období, o němž se podává zpráva, nastala rozhodná skutečnost, která vyvolala vznesení nároku vůči aktivům zvláštní účelové jednotky;
d)
zda byly během období, o němž se podává zpráva, na základě vzneseného nároku vyplaceny nějaké částky a pokud ano, jaká částka byla dosud vyplacena a zda rozhodná událost nepříznivě ovlivnila likviditu zvláštní účelové jednotky;
e)
zda se rizikový profil zvláštní účelové jednotky podstatně změnil v porovnání s předchozím obdobím nebo s původními podmínkami, které byly oznámeny orgánu dohledu při povolení zvláštní účelové jednotky.
Článek 16
Informace o emitovaných dluhových nástrojích nebo jiných mechanismech financování, které zvláštní účelová jednotka sjednala
Při sdělení informací o emitovaných dluhových nástrojích nebo jiných mechanismech financování, které zvláštní účelová jednotka sjednala, jak vyžaduje článek 14, uvede zvláštní účelová jednotka tyto informace:
a)
výtěžek z emise dluhových nástrojů nebo z jiného mechanismu financování a zda byly nástroje plně splaceny ve vztahu ke každému samostatnému smluvnímu ujednání týkajícímu se přenesení rizika z pojišťovny nebo zajišťovny;
b)
rozdělení mechanismu financování podle druhů tiers, specifikace tranší nebo tiers, včetně informací o použitém externím nebo interním ratingu pro emitované dluhové nástroje a případně které ratingové agentury byly využity;
c)
důvody, proč jsou finanční ujednání považována za dostatečně spolehlivá, aby zajistila trvalou ochranu možných nároků pojišťovny nebo zajišťovny přenášející riziko na zvláštní účelovou jednotku, aby zachovala schopnost zvláštní účelové jednotky poskytnout plnění, k němuž je v okamžiku splatnosti částek povinna, a aby zajistila strukturu vyplácení dluhových nebo jiných mechanismů financování;
d)
dluhové nástroje, které byly částečně nebo úplně anulovány, zpětně odkoupeny nebo vyplaceny v době od jejich emise a zvlášť v současném období, o němž se podává zpráva.
Článek 17
Způsob podávání zpráv
Zvláštní účelové jednotky předkládají orgánu dohledu kvantitativní informace podle článku 13 elektronicky a kvalitativní informace podle článku 15 v elektronicky čitelném formátu.
Článek 18
Měna a jednotky
1. Zvláštní účelové jednotky předkládají veškeré peněžní údaje ze zprávy uvedené v článku 13 v měně, ve které zvláštní účelová jednotka připravuje výkazy. Pro tento účel se ostatní měny převedou na měnu vykazování pomocí platného směnného kurzu ke konci období, o němž se podává zpráva.
2. Zvláštní účelové jednotky předkládají číselné hodnoty podle následujících formátů:
a)
datová pole s údaji typu „měna“ se vyplňují s minimální přesností na jednotky;
b)
datová pole s údaji typu „celé číslo“ se vyplňují s přesností na jednotky bez desetinných míst.
Článek 19
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 19. března 2015.
KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2015/462
2015 m. kovo 19 d.
kuriuo nustatomi techniniai įgyvendinimo standartai, susiję su priežiūros institucijos leidimo steigti specialiosios paskirties įmones, priežiūros institucijų tarpusavio bendradarbiavimo ir keitimosi informacija apie specialiosios paskirties įmones procedūromis ir informacijos, kurią specialiosios paskirties įmonės turi teikti pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/138/EB, formatais ir formomis
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/138/EB dėl draudimo ir perdraudimo veiklos pradėjimo ir jos vykdymo (Mokumas II) (1), ypač į jos 211 straipsnio 2 dalies a ir b punktus,
kadangi:
(1)
prieš prisiimant draudimo arba perdraudimo įmonių riziką, iš specialiosios paskirties įmonių reikalaujama gauti priežiūros institucijos leidimą steigtis. Šio leidimo išdavimo ir panaikinimo sąlygos ir procedūros, įskaitant dokumentų reikalavimus, reglamentuojamos Direktyva 2009/138/EB ir turėtų būti papildomos šiuo reglamentu;
(2)
jeigu specialiosios paskirties įmonė prisiima daugiau nei vienos draudimo arba perdraudimo įmonės riziką, specialiosios paskirties įmonės turtas turėtų būti lygus jos bendrai didžiausiai rizikos pozicijai arba ją viršyti, atsižvelgiant į kiekvieną atskirą sutartinį įsipareigojimą. Prieš patvirtindama priežiūros institucija turėtų įvertinti, ar šio įsipareigojimo laikomasi, ir atsižvelgti į kiekvieną atskirą susitarimą ir rizikos perleidimą;
(3)
svarbu nustatyti priežiūros institucijų tarpusavio bendradarbiavimo ir keitimosi informacija apie specialiosios paskirties įmones procedūras, kai specialiosios paskirties įmonė įsteigta kitoje valstybėje narėje nei įsteigta draudimo arba perdraudimo įmonė, kurios rizika prisiimama. Priežiūros institucijų tarpusavio bendradarbiavimas ir keitimasis informacija labai svarbus vykstant procesui, kurio metu priežiūros institucija patvirtina specialiosios paskirties įmonę. Be to, jeigu įvyksta reikšmingų pokyčių, kurie gali turėti įtakos tam, kaip specialiosios paskirties įmonė laikosi Direktyvos 2009/138/EB 211 straipsnio reikalavimų, ir kai leidimas panaikinamas arba baigiasi jo galiojimas, priežiūros institucijų tarpusavio bendradarbiavimas ir keitimasis informacija yra būtinas siekiant užtikrinti efektyvią ir veiksmingą priežiūrą;
(4)
ataskaitų teikimo priežiūros institucijoms reikalavimai, nustatyti Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2015/35 (2) 325 straipsnyje, turėtų padėti specialiosios paskirties įmonių priežiūros institucijoms vertinti, ar nuolat laikomasi atitinkamų reikalavimų. Šiuos reikalavimus turėtų papildyti šiame reglamente nustatytos formos ir formatai;
(5)
siekiant aiškiau suprasti nustatytinas atitinkamas technines taisykles, būtina apibrėžti daug susitarimų turinčios specialiosios paskirties įmonės terminą;
(6)
šis reglamentas grindžiamas Europos draudimo ir profesinių pensijų institucijos (EDPPI) Komisijai pateiktais techninių įgyvendinimo standartų projektais;
(7)
EDPPI dėl techninių įgyvendinimo standartų projektų, kuriais pagrįstas šis reglamentas, surengė atviras viešas konsultacijas, išnagrinėjo galimas susijusias sąnaudas ir naudą ir paprašė Draudimo ir perdraudimo suinteresuotųjų subjektų grupės, įsteigtos pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1094/2010 (3) 37 straipsnį, pateikti savo nuomonę;
(8)
siekiant padidinti teisinį tikrumą dėl priežiūros tvarkos Direktyvos 2009/138/EB 308a straipsnyje numatytu laipsniško įgyvendinimo laikotarpiu, kuris prasidės 2015 m. balandžio 1 d., svarbu užtikrinti, kad šis reglamentas įsigaliotų kuo greičiau - kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Dalykas
Šiuo reglamentu nustatoma:
a)
procedūros, taikytinos išduodant ir panaikinant priežiūros institucijos leidimą steigti specialiosios paskirties įmones;
b)
procedūros, taikytinos valstybės narės, kurioje įsteigta specialiosios paskirties įmonė, priežiūros institucijai bendradarbiaujant ir keičiantis informacija su valstybės narės, kurioje įsteigta draudimo arba perdraudimo įmonė, kurios rizika perleidžiama, priežiūros institucija;
c)
formatai ir formos, kuriuos specialiosios paskirties įmonė turi naudoti teikdama informaciją metinėse ataskaitose.
2 straipsnis
Apibrėžtis
Šiame reglamente „daug susitarimų turinti specialiosios paskirties įmonė“ - specialiosios paskirties įmonė, kuri prisiima vienos ar daugiau draudimo arba perdraudimo įmonių riziką pagal daugiau negu vieną susitarimą.
3 straipsnis
Priežiūros institucijos leidimas steigti specialiosios paskirties įmones
Specialiosios paskirties įmonė į valstybės narės priežiūros instituciją kreipiasi leidimo steigti savo pagrindinę buveinę tos valstybės narės teritorijoje.
4 straipsnis
Priežiūros institucijos sprendimas
1. Valstybės narės, kurioje steigiama arba bus steigiama specialiosios paskirties įmonė, priežiūros institucija per šešis mėnesius nuo prašymo suteikti leidimą gavimo dienos priima sprendimą.
2. Priežiūros institucija savo patvirtinimo sprendime nurodo veiklą, kurią specialiosios paskirties įmonei leidžiama vykdyti, ir prireikus visas su ta veikla susijusias sąlygas.
3. Bet kokiame sprendime nesuteikti leidimo priežiūros institucija nurodo visas priežastis ir jį perduoda prašymo teikėjui.
5 straipsnis
Įrodymo ir dokumentų reikalavimai
Priežiūros institucijai teikdama prašymą leisti steigtis, specialiosios paskirties įmonė įrodo, kad laikosi Deleguotojo reglamento (ES) 2015/35 318-324, 326 ir 327 straipsniuose nustatytų reikalavimų ir kad specialiosios paskirties įmonė pajėgi laikytis Deleguotojo reglamento (ES) 2015/35 325 straipsnio reikalavimų, savo prašyme pateikdama patvirtinamųjų dokumentų. Teikdamas prašymą dėl leidimo, prašymo teikėjas pateikia bet jau I priede nurodytus patvirtinamuosius dokumentus. Dokumentuose pateikiama informacija apie specialiosios paskirties įmonės struktūrą, prisiimtiną riziką ir tos specialiosios paskirties įmonės finansavimą.
6 straipsnis
Leidimo panaikinimas
1. Priežiūros institucija, teikianti leidimą steigti specialiosios paskirties įmonę, gali panaikinti tos specialiosios paskirties įmonės leidimą, jeigu:
a)
specialiosios paskirties įmonė daugiau nebeatitinka pradinių sąlygų, pagal kurias buvo suteiktas leidimas steigti tą specialiosios paskirties įmonę;
b)
specialiosios paskirties įmonė sunkiai pažeidžia savo įsipareigojimus pagal jai taikomus teisės aktus.
2. Priežiūros institucija 1b dalyje nurodytu atveju mano, kad specialiosios paskirties įmonė padarė sunkų pažeidimą, jeigu ji nesilaiko reikalavimo išlikti visiškai finansuota ir jeigu priežiūros institucija mano, kad specialiosios paskirties įmonė per pagrįstą laikotarpį negali vėl pradėti laikytis reikalavimų.
3. Be kokiame sprendime panaikinti leidimą nurodomos visos priežastys ir jis nedelsiant perduodamas specialiosios paskirties įmonei.
7 straipsnis
Daug susitarimų turinti specialiosios paskirties įmonė
1. Teikdamas prašymą priežiūros institucijai leisti steigti daug susitarimų turinčią specialiosios paskirties įmonę, prašymo teikėjas savo priežiūros institucijai patenkinamu būdu papildomai įrodo, kad bet kokių draudimo arba perdraudimo įmonių, kurių rizika perleidžiama, likvidavimo procedūros nedaro neigiamo poveikio jos mokumui ir kad daug susitarimų turinti specialiosios paskirties įmonė gali visada laikytis mokumo reikalavimo.
2. Įrodydama, kad daug susitarimų turinčios specialiosios paskirties įmonės mokumui bet kokių draudimo arba perdraudimo įmonių, kurių rizika perleidžiama, likvidavimo procedūros nedaro neigiamo poveikio, daug susitarimų turinti specialiosios paskirties įmonė pateikia pakankamai patvirtinamųjų dokumentų, kurie leistų jos priežiūros institucijai įvertinti daug susitarimų turinčios specialiosios paskirties įmonės susumuotą bendrą didžiausią rizikos poziciją ir kiekvieno atskiro susitarimo, susijusio su draudimo arba perdraudimo įmonės rizikos perleidimu, bendrą didžiausią rizikos poziciją.
3. Teikdamas prašymą priežiūros institucijai leisti steigti daug susitarimų turinčią specialiosios paskirties įmonę, prašymo teikėjas pateikia pakankamai patvirtinamųjų dokumentų, kad jis atitinka įgyvendinimo priemonių 319-321 ir 326 straipsnius, atsižvelgiant į kiekvieną atskirą susitarimą, kad būtų galima nustatyti, ar daug susitarimų turinti specialiosios paskirties įmonė laikosi mokumo reikalavimų.
4. Kai prašymo teikėjas negali pateikti pakankamai patvirtinamųjų dokumentų pagal 1-3 dalis, priežiūros institucija atmeta prašymą leisti steigti daug susitarimų turinčią specialiosios paskirties įmonę.
8 straipsnis
Nuolatinis priežiūros institucijų tarpusavio bendradarbiavimas
1. Kai specialiosios paskirties įmonė, kuri prisiima draudimo ar perdraudimo įmonės riziką, yra įsteigta ne toje pačioje valstybėje narėje, kurioje draudimo ar perdraudimo įmonei suteiktas leidimas, atitinkamos priežiūros institucijos nuolatos tarpusavyje bendradarbiauja.
2. Priežiūros institucijos keičiasi priežiūros užduotims vykdyti svarbia informacija, įskaitant informaciją apie bet kokius planuojamus priežiūros veiksmus, nukreiptus prieš specialiosios paskirties įmonę arba draudimo arba perdraudimo įmones, kurių rizika perleidžiama, kai tai gali paveikti tos specialiosios paskirties įmonės arba draudimo arba perdraudimo įmonių, kurių rizika perleidžiama, priežiūrą. Tokiomis aplinkybėmis priežiūros institucijos informaciją perduoda nedelsdamos.
9 straipsnis
Išankstinės konsultacijos prieš išduodant leidimą
Prieš išduodama leidimą, priežiūros institucija, kurios prašoma priežiūros institucijos leidimo steigti specialiosios paskirties įmonę, konsultuojasi su valstybės narės, kurioje įsteigta draudimo arba perdraudimo įmonė, kurios rizika perleidžiama, priežiūros institucija.
10 straipsnis
Pranešimas apie pokyčius
Specialiosios paskirties įmonės priežiūros institucija visą svarbią iš specialiosios paskirties įmonės gautą informaciją pagal Deleguotojo reglamento (ES) 2015/35 325 straipsnio 5 dalį, susijusią su visais pokyčiais, kurie galėtų turėti įtakos tam, kaip specialiosios paskirties įmonė laikosi Deleguotojo reglamento (ES) 2015/35 318-324, 326 ir 327 straipsnių reikalavimų, nedelsdama perduoda draudimo arba perdraudimo įmonės, kurios rizika perleidžiama tai specialiosios paskirties įmonei, priežiūros institucijai. Priežiūros institucija nedelsdama praneša apie specialiosios paskirties įmonės mokumo reikalavimų pažeidimą.
11 straipsnis
Pranešimas apie leidimo panaikinimą
Jeigu panaikinamas specialiosios paskirties įmonės leidimas, tos specialiosios paskirties įmonės priežiūros institucija apie tai nedelsdama praneša draudimo arba perdraudimo įmonės, kurios rizika perleidžiama tai specialiosios paskirties įmonei, priežiūros institucijai.
12 straipsnis
Supažindinimas su metine ataskaita
Specialiosios paskirties įmonės priežiūros institucija su tos specialiosios paskirties įmonės metine ataskaita, pateikta pagal Deleguotojo reglamento (ES) 2015/35 325 straipsnio 3 ir 4 dalis, nedelsdama supažindina draudimo arba perdraudimo įmonės, kurios rizika perleidžiama tai specialiosios paskirties įmonei, priežiūros instituciją. Daug susitarimų turinčios specialiosios paskirties įmonės atveju daug susitarimų turinčios specialiosios paskirties įmonės priežiūros institucija gali priežiūros institucijas supažindini tik su tomis ataskaitos dalimis, kurios susijusios su tų priežiūros institucijų valstybėje narėje įsteigta draudimo arba perdraudimo įmone.
13 straipsnis
Metinės ataskaitos kiekybinis turinys
Pagal Deleguotojo reglamento (ES) 2015/35 325 straipsnį specialiosios paskirties įmonė kasmet savo priežiūros institucijai perduoda kiekybinę informaciją naudodama II priede nustatytus formatus ir formas pagal III priede pateiktus nurodymus, įskaitant:
a)
pateiktos informacijos turinį, kaip nurodyta II priedo SPV.01.01 (angl. special purpose vehicle, SPV) formoje, pagal III priede pateiktus nurodymus su nuoroda SPV.01.01;
b)
pagrindinę informaciją apie specialiosios paskirties įmonę, kaip nurodyta II priedo SPV.01.02 formoje, pagal III priede pateiktus nurodymus su nuoroda SPV.01.02;
c)
specialiosios paskirties įmonės balanso, kuriame išskiriamos turto, įsipareigojimų ir nuosavybės straipsnių reikšmingos klasės, duomenis, įskaitant išleistas skolos arba kitas finansavimo priemones, kaip nurodyta II priedo SPV.02.01 formoje, pagal III priede pateiktus nurodymus su nuoroda SPV.02.01;
d)
specialiosios paskirties įmonės nebalansinius duomenis, kaip nurodyta II priedo SPV.02.02 formoje, pagal III priede pateiktus nurodymus su nuoroda SPV.02.02;
e)
riziką, prisiimtą dėl kiekvieno atskiro susitarimo, susijusio su draudimo arba perdraudimo įmonės rizikos perleidimu, kaip nurodyta II priedo SPV.03.01 formoje, pagal III priede pateiktus nurodymus su nuoroda SPV.03.01;
f)
skolos vertybinių popierių arba kitų finansavimo priemonių, išleistų dėl kiekvieno atskiro susitarimo, susijusio su draudimo arba perdraudimo įmonės rizikos perleidimu, sąrašą, kaip nurodyta II priedo SPV.03.02 formoje, pagal III priede pateiktus nurodymus su nuoroda SPV.03.02.
14 straipsnis
Metinės ataskaitos kokybinis turinys
Pagal Deleguotojo reglamento (ES) 2015/35 325 straipsnį specialiosios paskirties įmonė kasmet savo priežiūros institucijai perduoda šią kokybinę informaciją:
a)
atliekant turto vertinimą taikyto pagrindo, metodų ir prielaidų tinkamą aprašymą;
b)
bendrai didžiausiai rizikos pozicijai nustatyti taikyto pagrindo, metodų ir prielaidų tinkamą aprašymą;
c)
išsamią informaciją apie specialiosios paskirties įmonės, draudimo arba perdraudimo įmonių ir skolintojų arba finansavimo teikėjų tarpusavio interesų konfliktus;
d)
išsamią informaciją apie per paskutinį ataskaitinį laikotarpį specialiosios paskirties įmonės sudarytus didelius sandorius;
e)
informaciją, kuria įrodoma, kad specialiosios paskirties įmonė ir toliau visiškai finansuota, įskaitant:
i)
rizikos, įskaitant likvidumo rizikos ir kiekybiškai įvertinamos rizikos, kurią prisiima specialiosios paskirties įmonė, aprašymą;
ii)
informaciją apie išleistas skolos priemones arba kitas finansavimo priemones, kuriose dalyvaujama;
f)
jeigu specialiosios paskirties įmonė nuolatos nesilaikė reikalavimo būti visiškai finansuota ataskaitiniu laikotarpiu, specialiosios paskirties įmonė praneša visą svarbią informaciją apie šį nesilaikymą ir kaip šią padėtį ištaisė pagal Deleguotojo reglamento (ES) 2015/35 326 straipsnį per ataskaitinį laikotarpį;
g)
kokybinę informaciją apie visus pokyčius, kurie galėtų turėti įtakos tam, kaip specialiosios paskirties įmonė laikosi Deleguotojo reglamento (ES) 2015/35 318-324, 326 ir 327 straipsnių reikalavimų.
15 straipsnis
Rizikos, kurią prisiima specialiosios paskirties įmonė, aprašymas
Aprašydama prisiimamą riziką, kaip reikalaujama pagal 14 straipsnį, specialiosios paskirties įmonė metinėje ataskaitoje pateikia šią informaciją:
a)
ar prisiimama rizika yra daugiausiai gyvybės ar ne gyvybės draudimo rizika;
b)
kokių rūšių tam tikri įvykiai susiję su ta rizika;
c)
ar per ataskaitinį laikotarpį įvyko tam tikras įvykis, dėl kurio pateiktas į specialiosios paskirties įmonės turtą nukreiptas reikalavimas;
d)
ar bet kokios sumos, susijusios su reikalavimu, buvo išmokėtos per ataskaitinį laikotarpį ir, jeigu buvo išmokėtos, kokia suma išmokėta iki šios dienos ir ar tam tikras įvykis turėjo neigiamo poveikio tos specialiosios paskirties įmonės likvidumui;
e)
ar specialiosios paskirties įmonės rizikos pobūdis reikšmingai pasikeitė nuo praėjusio ataskaitinio laikotarpio arba nuo pradinių sąlygų, apie kurias pranešta jos priežiūros institucijai leidimo suteikimo metu.
16 straipsnis
Informaciją apie išleistas skolos priemones arba kitas finansavimo priemones, kuriose dalyvaujama
Kai teikiama informacija apie išleistas skolos priemones arba kitas finansavimo priemones, kuriose dalyvaujama, kaip reikalaujama pagal 14 straipsnį, specialiosios paskirties įmonė praneša informaciją apie:
a)
pajamas iš skolos vertybinių popierių emisijos arba kitos finansavimo priemonės ir ar jos buvo visiškai apmokėtos, kiek tai susiję su kiekvienu atskiru susitarimu, susijusiu su draudimo arba perdraudimo įmonės rizikos perleidimu;
b)
finansavimo priemonių lygių rūšis, nurodant dalis arba lygius, įskaitant informaciją apie išleistoms skolos priemonėms suteiktus išorės reitingus arba naudojamus vidinius reitingus ir, jeigu yra, kokiomis kredito reitingų agentūromis buvo naudotasi;
c)
priežastis, dėl kurių finansinės priemonės laikomos pakankamai tvirtomis, kad būtų užtikrinta nuolatinė draudimo arba perdraudimo įmonės, kurios rizika perleidžiama specialiosios paskirties įmonei, galimų reikalavimų apsauga, išsaugotas jos gebėjimas apmokėti mokėtinas sumas suėjus jų terminui, ir užtikrinta skolos arba finansavimo priemonių išmokėjimo struktūra;
d)
visas skolos priemones, kurios buvo anuliuotos, atpirktos arba išpirktos (iš dalies arba visiškai) nuo tų priemonių išleidimo ir atskirai apie dabartinį ataskaitinį laikotarpį.
17 straipsnis
Ataskaitų teikimo priemonės
Specialiosios paskirties įmonės priežiūros institucijai teikia 13 straipsnyje nurodytos ataskaitos kiekybinį turinį elektroniniu būdu, o 15 straipsnyje nurodytos ataskaitos kokybinį turinį elektroniniu skaitomu formatu.
18 straipsnis
Valiuta ir vienetai
1. Specialiosios paskirties įmonės teikia visus pinigų duomenis iš 13 straipsnyje nurodytos ataskaitos specialiosios paskirties įmonės ataskaitoje naudojama valiuta. Tuo tikslu kitos valiutos perskaičiuojamos į ataskaitoje naudojamą valiutą naudojant taikytiną keitimo kursą ataskaitinio laikotarpio pabaigoje.
2. Specialiosios paskirties įmonės skaitmenines vertes pateikia kaip faktus šiais formatais:
a)
duomenų vienetai, kurių duomenų rūšis yra „piniginė vertė“, nurodomi mažiausiai vienetų tikslumu;
b)
duomenų vienetai, kurių duomenų rūšis yra „sveikasis skaičius“, nurodomi nenaudojant dešimtainių skaičių, vienetų tikslumu.
19 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2015 m. kovo 19 d.