NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU, EURATOM) č. 1141/2014
ze dne 22. října 2014
o statusu a financování evropských politických stran a evropských politických nadací
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 224 této smlouvy,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 106a této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
s ohledem na stanovisko Účetního dvora (3),
v souladu s řádným legislativním postupem (4),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V čl. 10 odst. 4 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“) a v čl. 12 odst. 2 Listiny základních práv Evropské unie (dále jen „Listina“) se stanoví, že politické strany na evropské úrovni přispívají k utváření evropského politického vědomí a k vyjadřování vůle občanů Unie.
(2)
V článcích 11 a 12 Listiny se stanoví, že právo na svobodu sdružování na všech úrovních, například v politických a občanských otázkách, a právo na svobodu projevu, které zahrnuje svobodu zastávat názory a přijímat a rozšiřovat informace nebo myšlenky bez zasahování veřejné moci a bez ohledu na hranice, jsou základními právy každého občana Unie.
(3)
Evropští občané by měli mít možnost využít těchto práv k plnohodnotné účasti na demokratickém životě Unie.
(4)
Skutečně nadnárodní evropské politické strany a k nim přidružené evropské politické nadace hrají rozhodující úlohu při formulování hlasu občanů na evropské úrovni tím, že propojí politiku na vnitrostátní a unijní úrovni.
(5)
Evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace by měly být povzbuzovány a mělo by se jim napomáhat ve snahách o zajišťování silné vazby mezi evropskou občanskou společností a orgány Unie, zejména Evropským parlamentem.
(6)
Zkušenosti evropských politických stran a jejich přidružených evropských politických nadací z uplatňování nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2004/2003 (5), společně s usnesením Evropského parlamentu ze dne 6. dubna 2011 o uplatňování nařízení (ES) č. 2004/2003 (6), svědčí o nutnosti zlepšit právní a finanční rámec pro evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace a umožnit jim tak, aby se více zviditelnily a aby se z nich stali efektivně fungující aktéři mnohoúrovňového politického systému Unie.
(7)
Jako výraz uznání poslání, které vyplývá pro evropské politické strany ze Smlouvy o EU, a s cílem usnadnit jejich práci by měl být pro evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace zaveden zvláštní evropský právní status.
(8)
Za účelem registrace a kontroly evropských politických stran a evropských politických nadací a za účelem ukládání sankcí těmto stranám a nadacím by měl být zřízen Úřad pro evropské politické strany a evropské politické nadace (dále jen „úřad“). Pro získání evropského právního statusu, z nějž vyplývá řada práv a povinností, by měla být nezbytná registrace. Úřad by měl být nezávislý, aby se předešlo jakémukoli možnému střetu zájmů.
(9)
Mělo by být stanoveno, jak mají evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace postupovat, aby získaly evropský právní status podle tohoto nařízení, a stejně tak by měly být stanoveny postupy a kritéria pro rozhodování o tom, zda tento evropský právní status přiznat. Je rovněž nezbytné stanovit postupy pro případ, že evropská politická strana nebo evropská politická nadace pozbude evropského právního statusu nebo jej ztratí či se ho vzdá.
(10)
Za účelem umožnění dohledu nad právními subjekty podléhajícími unijnímu i vnitrostátnímu právu by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) v souvislosti s fungováním rejstříku pro evropské politické strany a evropské politické nadace spravovaného úřadem (dále jen „rejstřík“), zejména pokud jde o údaje a podklady, které jsou v tomto rejstříku uchovávány. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a tvorbě aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(11)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o ustanovení o systému registračních čísel a zpřístupňování standardních výpisů z rejstříků úřadem třetím stranám na jejich žádost. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (7).
(12)
Evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace, které si přejí získat uznání jako takové na úrovni Unie na základě evropského právního statusu a obdržet veřejné finanční prostředky ze souhrnného rozpočtu Evropské unie, by měly dodržovat určité zásady a splňovat určité podmínky. Zejména je nezbytné, aby evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace respektovaly hodnoty, na nichž je založena Evropská unie a které jsou uvedeny v článku 2 Smlouvy o EU.
(13)
Rozhodnutí o zrušení registrace evropské politické strany nebo evropské politické nadace z důvodu nerespektování hodnot, na nichž je Evropská unie založena a které jsou uvedeny v článku 2 Smlouvy o EU, by se mělo přijmout pouze v případě, že tyto hodnoty budou porušeny zjevným a závažným způsobem. Při přijetí rozhodnutí o zrušení registrace by měl úřad postupovat v plném souladu s Listinou.
(14)
Stanovy evropské politické strany nebo evropské politické nadace by měly obsahovat několik základních ustanovení. Členské státy by měly být oprávněny stanovit, že stanovy evropských politických stran a evropských politických nadací, které zřídily své sídlo na jejich území, musí splňovat další požadavky za předpokladu, že tyto dodatečné požadavky nebudou v rozporu s tímto nařízením.
(15)
Úřad by měl pravidelně ověřovat, zda jsou podmínky a požadavky týkající se registrace evropských politických stran a evropských politických nadací dodržovány. Rozhodnutí o tom, zda jsou respektovány hodnoty, na nichž je Evropská unie založena a které jsou uvedeny v článku 2 Smlouvy o EU, by se měla přijímat zvláštním postupem a po konzultaci s výborem nezávislých osobností.
(16)
Úřad je subjektem Unie ve smyslu článku 263 Smlouvy o fungování EU.
(17)
Nezávislost a transparentnost výboru nezávislých osobností by měla být zaručena.
(18)
Evropský právní status přiznaný evropským politickým stranám a jejich přidruženým nadacím by jim měl zajišťovat právní způsobilost a uznání ve všech členských státech. Tato právní způsobilost a uznání je ovšem neopravňuje k tomu, aby nominovaly kandidáty do vnitrostátních voleb či do voleb do Evropského parlamentu, ani aby se účastnily kampaní k referendům. Udělení takového či podobného oprávnění zůstává v pravomoci členských států.
(19)
Činnost evropských politických stran a evropských politických nadací by se měla řídit tímto nařízením, přičemž v záležitostech, které nejsou tímto nařízením upraveny, by se měla jejich činnost řídit příslušnými ustanoveními vnitrostátního práva členských států. Právní status evropské politické strany nebo evropské politické nadace by měl být upraven tímto nařízením a příslušnými ustanoveními vnitrostátního práva členského státu, v němž má tato strana nebo nadace své sídlo (dále jen „členský stát sídla“). Členský stát sídla by měl mít možnost předem určit, které právní předpisy jsou příslušné, nebo může těmto stranám a nadacím ponechat možnost volby. Členský stát sídla by měl mít rovněž možnost stanovit další či dodatečné požadavky nad rámec požadavků stanovených v tomto nařízení, včetně ustanovení o registraci a začlenění evropských politických stran a nadací jako takových do vnitrostátního správního a kontrolního systému a o uspořádání evropských politických stran a nadací a jejich stanovách, včetně otázky odpovědnosti, za předpokladu, že tyto dodatečné požadavky nejsou v rozporu s tímto nařízením.
(20)
Jako klíčový prvek evropského právního statusu by měla být evropským politickým stranám a evropským politickým nadacím přiznána evropská právní subjektivita. Získání evropské právní subjektivity by mělo podléhat požadavkům a postupům na ochranu zájmů členského státu sídla, zájmů žadatelů o evropský právní status (dále jen „žadatel“) a dotčených třetích stran. Zejména by jakákoli původní vnitrostátní právní subjektivita měla být přeměněna na evropskou právní subjektivitu, přičemž veškerá práva a povinnosti, jichž dřívější vnitrostátní právní subjekt nabyl, by měly být převedeny na nový evropský právní subjekt. Má-li být těmto subjektům usnadněno pokračování v jejich činnosti, je dále třeba, aby existovaly záruky, které zamezí tomu, aby dotčené členské státy takovou přeměnu podmiňovaly omezujícími podmínkami. Členský stát sídla by měl mít možnost určit typy vnitrostátních právnických osob, jejichž právní subjektivita podle vnitrostátního práva se může přeměnit na evropskou právní subjektivitu, přičemž svůj souhlas s tím, aby tyto subjekty právní subjektivitu podle tohoto nařízení získaly, může udělit až poté, co budou poskytnuty přiměřené záruky, zejména pokud jde o legálnost stanov žadatele s ohledem na právní předpisy tohoto členského státu nebo o ochranu věřitelů či držitelů jiných práv ve vztahu k původní vnitrostátní právní subjektivitě.
(21)
Zánik evropské právní subjektivity by měl podléhat požadavkům a postupům na ochranu zájmů Evropské unie, členského státu, v němž mají evropské politické strany nebo evropské politické nadace své sídlo, zájmů jich samotných a zájmů jakýchkoliv dotčených třetích stran. Zejména pokud evropská politická strana nebo evropská politická nadace získá právní subjektivitu v souladu s právními předpisy členského státu sídla, mělo by to být považováno za přeměnu evropské právní subjektivity, přičemž veškerá práva a povinnosti, které dřívější evropský právní subjekt nabyl, by měly být převedeny na nový vnitrostátní právní subjekt. Má-li být těmto subjektům usnadněno pokračování v jejich činnosti, je třeba, aby existovaly záruky, které zamezí tomu, aby dotčené členské státy takovou přeměnu podmiňovaly omezujícími podmínkami. Pokud evropská politická strana nebo evropská politická nadace právní subjektivitu v členském státě sídla nezíská, měla by svou činnost ukončit v souladu s právem tohoto členského státu a v souladu s podmínkou vyžadující, že jejím cílem nebude zisk. Úřad a schvalující osoba Evropského parlamentu by měly mít možnost s příslušným členským státem sjednat podmínky zániku evropské právní subjektivity, zejména v zájmu zajištění vrácení finančních prostředků získaných ze souhrnného rozpočtu Evropské unie a úhrady případných finančních sankcí.
(22)
Pokud evropská politická strana nebo evropská politická nadace vážným způsobem nedodržuje příslušná ustanovení vnitrostátního práva a pokud se toto porušení bude týkat záležitostí spojených s respektováním hodnot uvedených v článku 2 Smlouvy o EU, na nichž je založena Evropská unie, měl by úřad na žádost dotčeného členského státu rozhodnout o uplatnění postupů stanovených tímto nařízením. Úřad by měl rovněž na žádost členského státu sídla rozhodnout o výmazu evropské politické strany nebo evropské politické nadace z rejstříku, pokud vážným způsobem nedodržuje příslušná ustanovení vnitrostátního práva v jakékoli jiné záležitosti.
(23)
Způsobilost pro financování ze souhrnného rozpočtu Evropské unie by se měla omezit na evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace, které byly za takové uznány a získaly evropský právní status. Je nezbytné nejen zajistit, aby podmínky pro vytvoření evropské politické strany nebyly nepřiměřené, nýbrž aby tyto podmínky mohla snadno splnit i organizovaná, seriózní spojenectví politických stran či spojenectví fyzických osob nebo spojenectví politických stran a fyzických osob působící na nadnárodní úrovni. Zároveň je nezbytné stanovit přiměřená kritéria pro přidělování omezených prostředků ze souhrnného rozpočtu Evropské unie, která objektivně prokáží evropské ambice evropských politických stran a skutečnou volební podporu těchto stran. Při stanovení těchto kritérií je nejvhodnější vycházet z výsledku voleb do Evropského parlamentu, jichž se evropské politické strany nebo jejich členové musí podle tohoto nařízení účastnit a které jsou přesným ukazatelem úspěchu evropské politické strany u voličů. Kritéria by měla zohledňovat úlohu Evropského parlamentu spočívající v přímém zastupování občanů Unie a přisouzenou mu čl. 10 odst. 2 Smlouvy o EU, jakož i cíl evropských politických stran, jímž je účastnit se plnohodnotně na demokratickém životě Unie a stát se aktivními účastníky evropské zastupitelské demokracie, aby mohly účinně vyjadřovat názory, stanoviska a politickou vůli občanů Unie. Způsobilost k financování ze souhrnného rozpočtu Evropské unie by se proto měla omezit jen na evropské politické strany, které jsou zastoupeny v Evropském parlamentu nejméně jedním ze svých členů, a na evropské politické nadace, které se o financování ucházejí prostřednictvím evropské politické strany, která je zastoupena v Evropském parlamentu alespoň jedním ze svých členů.
(24)
Pro zvýšení transparentnosti financování evropských politických stran a s cílem předejít možnému zneužívání pravidel financování by se na člena Evropského parlamentu, a to pouze pro účely financování, mělo pohlížet jako na člena pouze jedné evropské politické strany, která by měla být tou stranou, k níž je přidružena jeho národní nebo regionální politická strana k poslednímu dni lhůty pro podání žádostí o financování.
(25)
Je třeba stanovit postupy, jimiž by se měly řídit evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace při podávání žádosti o finanční prostředky ze souhrnného rozpočtu Evropské unie, jakož i postupy, kritéria a pravidla, které musí být dodržovány při rozhodování o přiznání takového financování.
(26)
Některé druhy darů a příspěvků evropským politickým stranám a nadacím z jiných zdrojů, než je souhrnný rozpočet Evropské unie, by měly být zakázány nebo by se na ně měla vztahovat omezení, aby se zvýšila nezávislost, odpovědnost a kontrola evropských politických stran a nadací z jiných zdrojů. Jakékoli omezení volného pohybu kapitálu, které by z takových omezení mohlo vyplývat, je odůvodněno veřejným zájmem a je pro dosažení výše uvedených cílů nezbytně nutné.
(27)
Evropské politické strany by měly mít možnost financovat kampaně vedené v souvislosti s volbami do Evropského parlamentu, zatímco financování a omezení volebních výdajů stran a kandidátů v těchto volbách by mělo být upraveno předpisy jednotlivých členských států.
(28)
Evropské politické strany by neměly přímo ani nepřímo financovat jiné politické strany a zejména ne vnitrostátní politické strany či kandidáty. Evropské politické nadace by neměly přímo ani nepřímo financovat evropské ani vnitrostátní politické strany či kandidáty. Kromě toho by evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace neměly financovat kampaně k referendům. V těchto zásadách se odráží prohlášení č. 11 k článku 191 Smlouvy o založení Evropského společenství, připojené k závěrečnému aktu Smlouvy z Nice.
(29)
Pro rozdělování rozpočtových prostředků, které jsou každý rok k dispozici ze souhrnného rozpočtu Evropské unie, by se měla stanovit zvláštní pravidla a postupy, a to jednak s ohledem na počet příjemců, a jednak s ohledem na podíl zvolených členů jednotlivých evropských politických stran, které jsou příjemci, a v širším pojetí i jejich přidružených evropských politických nadací, v Evropském parlamentu. Tato pravidla by měla zajišťovat plnou transparentnost, vedení účetnictví, audit a finanční kontrolu evropských politických stran a jejich přidružených evropských politických nadací a ukládání přiměřených sankcí, a to i pro případ, že evropská politická strana nebo evropská politická nadace poruší hodnoty, na nichž je Unie založena a které jsou uvedeny v článku 2 Smlouvy o EU.
(30)
K zajištění dodržování závazků stanovených v tomto nařízení v souvislosti s financováním a s výdaji evropských politických stran a evropských politických nadací a v souvislosti s jinými záležitostmi je nezbytné zřídit účinné kontrolní mechanismy. Úřad, schvalující osoba Evropského parlamentu a členské státy by proto měly spolupracovat a vyměňovat si všechny nezbytné informace. Podporovat je třeba i vzájemnou spolupráci orgánů členských států, aby se zajistila účinná a účelná kontrola dodržování závazků vyplývajících z příslušných vnitrostátních předpisů.
(31)
Má-li se zajistit účinné, přiměřené a jednotné dodržování povinností souvisejících s činností evropských politických stran a evropských politických nadací, je nezbytné stanovit jasný, silný a odrazující systém sankcí. Tento systém by měl rovněž respektovat zásadu ne bis in idem, podle níž nelze totéž protiprávní jednání trestat dvakrát. Dále je nezbytné vymezit úlohu úřadu a schvalující osoby Evropského parlamentu, pokud jde o kontrolu a ověřování dodržování tohoto nařízení orgány členských států, jakož i mechanismy pro spolupráci mezi nimi.
(32)
Za účelem zvýšení evropského politického povědomí občanů a prosazování transparentnosti evropského volebního procesu mohou evropské politické strany během voleb do Evropského parlamentu informovat občany o vazbách mezi nimi a jejich přidruženými vnitrostátními politickými stranami a kandidáty.
(33)
Z důvodů transparentnosti a s cílem posílit kontrolu a demokratické skládání účtů evropských politických stran a evropských politických nadací by měly být zveřejňovány informace, které jsou považovány za závažný veřejný zájem, zejména informace o jejich stanovách, členství, účetních závěrkách, dárcích a darech, příspěvcích a grantech ze souhrnného rozpočtu Evropské unie, jakož i informace týkající se rozhodnutí úřadu a schvalující osoby Evropského parlamentu o registraci, financování a sankcích. Vytvoření právního rámce pro zajištění veřejné dostupnosti těchto informací je nejúčinnějším prostředkem k vytvoření rovných podmínek a spravedlivé soutěže politických sil a k udržení otevřeného, transparentního a demokratického legislativního a volebního procesu, a tím k posílení důvěry občanů a voličů v evropskou zastupitelskou demokracii a v širším pojetí k předcházení korupci a zneužívání moci.
(34)
V souladu se zásadou proporcionality by se povinnost zveřejňovat totožnost fyzických osob neměla vztahovat na dary nepřesahující svou hodnotou 1 500 EUR za rok od jednoho dárce. Mimoto by se povinnost zveřejňovat totožnost fyzických osob bez předchozího písemného souhlasu dárce neměla vztahovat ani na dary v hodnotě od 1 500 EUR do 3 000 EUR za rok. Tyto limity představují přiměřenou rovnováhu mezi základním právem na ochranu osobních údajů na jedné straně a legitimním zájmem veřejnosti na transparentnosti financování evropských politických stran a nadací, která je z hlediska předcházení korupce ve vztahu k financování politických stran a nadací uváděna v mezinárodních doporučeních, na straně druhé. Zveřejňování darů přesahujících svou hodnotou 3 000 EUR za rok od jednoho dárce by mělo umožňovat účinnou veřejnou kontrolu a dohled nad vztahy mezi dárci a evropskými politickými stranami. Stejně tak by v souladu se zásadou proporcionality měly být informace o darech zveřejňovány jednou ročně, s výjimkou období předvolebních kampaní do Evropského parlamentu nebo darů přesahujících svou hodnotou 12 000 EUR, u nichž by ke zveřejnění mělo dojít neprodleně.
(35)
Toto nařízení dodržuje základní práva a respektuje zásady zakotvené v Listině, zejména v článcích 7 a 8, v nichž je stanoveno, že každý má právo na respektování svého soukromého života a na ochranu osobních údajů, které se ho týkají, a musí být prováděno při plném respektování těchto práv a zásad.
(36)
Na zpracovávání osobních údajů úřadem, Evropským parlamentem a výborem složeným z nezávislých významných osobností se při uplatňování tohoto nařízení použije nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (8).
(37)
Na zpracování osobních údajů se při uplatňování tohoto nařízení použije směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (9).
(38)
V zájmu právní jistoty je vhodné vysvětlit, že úřad, Evropský parlament, evropské politické strany a evropské politické nadace, vnitrostátní orgány příslušné k provádění kontroly aspektů financování evropských politických stran a evropských politických nadací, a další dotčené třetí strany, o nichž se zmiňuje nebo které stanoví toto nařízení, jsou správci údajů ve smyslu nařízení (ES) č. 45/2001 nebo směrnice 95/46/ES. Rovněž je nezbytné upřesnit maximální lhůtu, po kterou mohou uchovávat osobní údaje shromážděné pro účely zajištění zákonnosti, řádnosti a transparentnosti financování evropských politických stran a evropských politických nadací a členství v evropských politických stranách. Jakožto správci údajů mají úřad, Evropský parlament, evropské politické strany a evropské politické nadace, příslušné vnitrostátní orgány a příslušné třetí strany přijmout všechna odpovídající opatření ke splnění povinností stanovených nařízením (ES) č. 45/2001 a směrnice 95/46/ES, zejména povinností týkajících se zákonnosti zpracování osobních údajů, bezpečnosti zpracování, poskytování informací a práv subjektů údajů na přístup ke svým osobním údajům a na opravu a výmaz těchto údajů.
(39)
Na zpracování údajů podle tohoto nařízení se použijí ustanovení kapitoly III směrnice 95/46/ES o soudním přezkumu, odpovědnosti a sankcích. Příslušné vnitrostátní orgány nebo příslušné třetí strany by měly v souladu s příslušnými ustanoveními vnitrostátního práva odpovídat za škody, které způsobí. Členské státy by kromě toho měly zajistit, aby se na příslušné vnitrostátní orgány nebo příslušné třetí strany vztahovaly odpovídající sankce za porušení tohoto nařízení.
(40)
Technická podpora poskytovaná Evropským parlamentem evropským politickým stranám by se měla řídit zásadou rovného zacházení, měla by být odpovídající a poskytována za úhradu a měly by se o ní podávat pravidelné veřejně přístupné zprávy.
(41)
Hlavní informace o uplatňování tohoto nařízení by měly být veřejnosti dostupné na zvláštní internetové stránce.
(42)
Soudní kontrola, k níž je příslušný Soudní dvůr Evropské unie, pomůže zajistit správné uplatňování tohoto nařízení. Rovněž by měla být přijata ustanovení, která evropským politickým stranám a evropským politickým nadacím umožní, aby byly vyslechnuty a aby přijaly nápravná opatření, dříve než jim bude uložena sankce.
(43)
Členské státy by měly zajistit zavedení vnitrostátních opatření, která podpoří účinné uplatňování tohoto nařízení.
(44)
Členské státy by měly mít dostatek času na přijetí opatření zajišťujících hladké a účinné uplatňování tohoto nařízení. Mělo by být stanoveno přechodné období mezi vstupem tohoto nařízení v platnost a začátkem jeho uplatňování.
(45)
Byl konzultován Evropský inspektor ochrany údajů, který k dané problematice vydal stanovisko (10).
(46)
Nařízení (ES) č. 2004/2003 by mělo být zrušeno vzhledem k potřebě významných změn a doplnění v pravidlech a postupech, které se v současnosti používají na politické strany a nadace na úrovni Unie,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Tímto nařízením se stanoví podmínky, jimiž se řídí status a financování politických stran na evropské úrovni (dále jen „evropské politické strany“) a politických nadací na evropské úrovni (dále jen „evropské politické nadace“).
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„politickou stranou“ sdružení občanů:
-
které sleduje politické cíle a
-
které je buď uznáno, nebo zřízeno v souladu s právním řádem alespoň jednoho členského státu;
2)
„politickým spojenectvím“ strukturovaná spolupráce mezi politickými stranami nebo občany;
3)
„evropskou politickou stranou“ politické spojenectví, které sleduje politické cíle a je zaregistrováno v souladu s podmínkami a postupy stanovenými v tomto nařízení u Úřadu pro evropské politické strany a evropské politické nadace zřízeného článkem 6;
4)
„evropskou politickou nadací“ subjekt, který je formálně přidružen k některé evropské politické straně, je zaregistrován u úřadu v souladu s podmínkami a postupy stanovenými v tomto nařízení, a svou činností, kterou vyvíjí v rámci cílů a hodnot, jež sleduje Unie, podporuje a doplňuje cíle své evropské politické strany plněním jednoho nebo více těchto úkolů:
a)
sleduje diskusi o otázkách evropské veřejné politiky a procesu evropské integrace, analyzuje ji a přispívání k ní;
b)
vyvíjí činnost související s otázkami evropské veřejné politiky, jako je pořádání a podpora seminářů, školení, konferencí a studií této problematiky mezi příslušnými zúčastněnými stranami, včetně organizací mládeže a dalších zástupců občanské společnosti;
c)
rozvíjí spolupráci za účelem podpory demokracie, a to i ve třetích zemích;
d)
slouží jako rámec, v němž mohou na evropské úrovni společně pracovat vnitrostátní politické nadace, členové akademické obce a další příslušní účastníci;
5)
„regionálním parlamentem“ nebo „regionálním shromážděním“ subjekt, jehož členové buď mají volební mandát v některém regionu, nebo se politicky zodpovídají volenému shromáždění;
6)
„financováním ze souhrnného rozpočtu Evropské unie“ grant udělený podle hlavy VI části první nebo příspěvek udělený v souladu s hlavou VIII části druhé nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (11) („finanční nařízení“);
7)
„darem“ nabídka hotovosti, nabídka nepeněžních darů, poskytnutí zboží či služeb (včetně zápůjček) nebo provedení činností nebo jiných transakcí, které představují hospodářskou výhodu pro dotyčnou evropskou politickou stranu nebo evropskou politickou nadaci, za cenu nižší než tržní, s výjimkou členských příspěvků a běžných politických činností, které jednotlivci vykonávají na dobrovolném základě;
8)
„členským příspěvkem“ platba v hotovosti, včetně členských poplatků, nebo nepeněžní příspěvky či poskytnutí zboží či služeb (včetně zápůjček) nebo provedení činností či jiných transakcí, které představují hospodářskou výhodu pro dotčenou evropskou politickou stranu nebo evropskou politickou nadaci, za cenu nižší, než je tržní, jsou-li evropské politické straně nebo evropské politické nadaci poskytnuty jedním z jejích členů, s výjimkou běžných politických činností, které jednotliví členové vykonávají na dobrovolném základě;
9)
„ročním rozpočtem“ pro účely článku 20 a 27 celková výše výdajů v daném roce vykázaná v ročních účetních závěrkách dotčené evropské politické strany nebo evropské politické nadace;
10)
„vnitrostátním kontaktním místem“ jedno z kontaktních míst zřízených pro vyřizování záležitostí spojených s ústřední databází vyloučených zájemců a uchazečů uvedenou v článku 108 finančního nařízení a článku 144 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (12), nebo jakékoli jiné osoby, které příslušné orgány členských států určí, aby zajišťovaly výměnu informací o uplatňování tohoto nařízení;
11)
„sídlem“ místo, v němž se nachází ústředí příslušné evropské politické strany nebo evropské politické nadace;
12)
„souběžnými protiprávními jednáními“ dvě nebo více protiprávních jednání, k nimž došlo v rámci téhož protizákonného činu;
13)
„opakovaným protiprávním jednáním“ protiprávní jednání, kterého se dopustila osoba, jíž byl v posledních pěti letech uložen trest za stejný typ protiprávního jednání.
KAPITOLA II
STATUS EVROPSKÝCH POLITICKÝCH STRAN A EVROPSKÝCH POLITICKÝCH NADACÍ
Článek 3
Podmínky registrace
1. Politické spojenectví může žádat o registraci jako evropská politická strana za těchto podmínek:
a)
musí mít sídlo v některém členském státě, jež je uvedeno v jeho stanovách;
b)
spojenectví nebo jeho členové musí být alespoň v jedné čtvrtině členských států zastoupeno členy Evropského parlamentu, vnitrostátních parlamentů, regionálních parlamentů nebo regionálních shromáždění, nebo
spojenectví nebo jeho členové obdrželi alespoň v jedné čtvrtině členských států nejméně tři procenta hlasů odevzdaných v každém z nich při posledních volbách do Evropského parlamentu;
c)
musí respektovat, zejména ve svém programu a ve své činnosti, hodnoty uvedené v článku 2 Smlouvy o EU, na kterých je založena Unie, a sice úctu k lidské důstojnosti, svobodu, demokracii, rovnost, právní stát a dodržování lidských práv, včetně práv příslušníků menšin;
d)
spojenectví nebo jeho členové se zúčastnili voleb do Evropského parlamentu nebo veřejně vyjádřili úmysl zúčastnit se příštích voleb do Evropského parlamentu; a
e)
jeho cílem nesmí být zisk.
2. Žadatel je oprávněn podat žádost o registraci jako evropská politická nadace za těchto podmínek:
a)
musí být přidružen k evropské politické straně registrované v souladu s podmínkami a postupy stanovenými v tomto nařízení;
b)
musí mít sídlo v některém členském státě, jež je uvedeno v jeho stanovách;
c)
musí respektovat, zejména ve svém programu a ve své činnosti, hodnoty, na kterých je založena Evropská unie a které jsou uvedeny v článku 2 Smlouvy o EU, a sice úctu k lidské důstojnosti, svobodu, demokracii, rovnost, právní stát a dodržování lidských práv, včetně práv příslušníků menšin;
d)
jeho cíle musí doplňovat cíle té evropské politické strany, k níž je oficiálně přidružen;
e)
členové jeho řídícího orgánu musí pocházet nejméně z jedné čtvrtiny členských států; a
f)
jeho cílem nesmí být zisk.
3. Evropská politická strana může mít pouze jednu formálně přidruženou evropskou politickou nadaci. Každá evropská politická strana a přidružená evropská politická nadace musí zajistit, aby bylo provedeno oddělení jejich struktur běžného řízení, řídících struktur a finančního účetnictví.
Článek 4
Řízení evropských politických stran
1. Stanovy evropské politické strany musí být v souladu s příslušnými právními předpisy členského státu, v němž má tato strana své sídlo, a musí obsahovat ustanovení upravující alespoň:
a)
její název a logo, které musí být jasně odlišitelné od kterékoli jiné existující evropské politické strany nebo evropské politické nadace;
b)
adresu jejího sídla;
c)
politický program, který stanoví její účel a cíle;
d)
prohlášení v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. e) o tom, že jejím cílem není zisk;
e)
případně název přidružené politické nadace a popis formálního vztahu mezi nimi;
f)
její administrativní a finanční uspořádání a postupy, uvádějící zejména orgány a funkce s pravomocí zastupování v administrativních, finančních a právních záležitostech a pravidla vypracovávání, schvalování a ověřování ročních účetních závěrek; a
g)
vnitřní postupy použitelné v případě jejího dobrovolného rozpuštění jako evropské politické strany.
2. Stanovy evropské politické strany musí obsahovat ustanovení týkající se vnitrostranického uspořádání a upravující alespoň:
a)
podmínky pro přijímání, odstoupení a vyloučení jejích členů, přičemž seznam členských stran je připojen ke stanovám;
b)
práva a povinnosti spojené se všemi druhy členství a příslušná hlasovací práva;
c)
pravomoci, povinnosti a složení jejích řídících orgánů a kritéria pro výběr kandidátů do každého z nich, včetně podmínek pro jejich jmenování a odvolání;
d)
její vnitřní rozhodovací procesy, zejména postup při hlasování a požadavky na usnášeníschopnost;
e)
její přístup k transparentnosti, zejména ve vztahu k účetnictví, závěrkám a darům, důvěrnosti a ochraně osobních údajů; a
f)
vnitřní postup pro změny jejích stanov.
3. Členský stát sídla může v souvislosti se stanovami stanovit další požadavky za předpokladu, že nejsou v rozporu s tímto nařízením.
Článek 5
Řízení evropských politických nadací
1. Stanovy evropské politické nadace musí být v souladu s příslušnými právními předpisy členského státu, v němž má tato strana své sídlo, a musí obsahovat ustanovení upravující alespoň:
a)
její název a logo, které musí být jasně odlišitelné od kterékoli jiné existující evropské politické strany nebo evropské politické nadace;
b)
adresu jejího sídla;
c)
popis jejího účelu a cílů, které musí být slučitelné s úkoly uvedenými v čl. 2 bodu 4;
d)
prohlášení v souladu s čl. 3 odst. 2 písm. f) o tom, že jejím cílem není zisk;
e)
název evropské politické strany, k níž je přímo přidružena, a popis formálního vztahu mezi nimi;
f)
seznam jejích orgánů, v němž jsou uvedeny pravomoci, povinnosti a složení těchto orgánů, včetně způsobu jmenování a odvolávání členů a vedoucích činitelů těchto orgánů;
g)
její administrativní a finanční uspořádání a postupy, uvádějící zejména orgány a funkce s pravomocí zastupování v administrativních, finančních a právních záležitostech a pravidla o vypracovávání, schvalování a ověřování ročních účetních závěrek;
h)
vnitřní postup, jímž se mění její stanovy; a
i)
vnitřní postupy použitelné v případě jejího dobrovolného rozpuštění jako evropské politické nadace.
2. Členský stát sídla může v souvislosti se stanovami stanovit další požadavky za předpokladu, že nejsou v rozporu s tímto nařízením.
Článek 6
Úřad pro evropské politické strany a evropské politické nadace
1. Zřizuje se Úřad pro evropské politické strany a evropské politické nadace (dále jen „úřad“) pro účely registrace a kontroly evropských politických stran a evropských politických nadací a pro účely ukládání sankcí těmto stranám a nadacím podle tohoto nařízení.
2. Úřad má právní subjektivitu. Je nezávislý a své úkoly vykonává v plném souladu s tímto nařízením.
Úřad rozhoduje o registraci a zrušení registrace evropské politické strany či evropské politické nadace v souladu s postupy a podmínkami stanovenými v tomto nařízení. Úřad mimoto pravidelně ověřuje, zda registrované evropské politické strany a evropské politické nadace nadále splňují podmínky pro registraci stanovené v článku 3 a ustanovení týkající se jejich řízení podle čl. 4 odst. 1 písm. a), b) a d) až f) a v čl. 5 odst. 1 písm. a) až e) a písm. g).
Ve svých rozhodnutích úřad plně zohledňuje základní právo - svobodu sdružování a potřebu zajistit pluralismus politických stran v Evropě.
Úřad je zastupován ředitelem, který přijímá veškerá rozhodnutí jménem úřadu.
3. Ředitele úřadu jmenují na období pěti let bez možnosti opětovného jmenování Evropský parlament, Rada a Komise (společně dále jen „orgán oprávněný ke jmenování“) společnou dohodou na základě návrhů, které po otevřené výzvě k přihlášení kandidátů předloží výběrová komise složená z generálních tajemníků těchto tří orgánů.
Ředitel Úřadu je vybrán na základě svých osobních a odborných kvalit. Nesmí být členem Evropského parlamentu, vykonávat jakýkoliv volený mandát ani být současným či bývalým zaměstnancem evropské politické strany nebo evropské politické nadace. Vybraný ředitel nesmí být ve střetu zájmů mezi povinnostmi ředitele úřadu a jeho dalšími úředními povinnostmi, zejména ve vztahu k uplatňování tohoto nařízení.
Ředitel, který odstoupil, odešel do důchodu, byl odvolán nebo zemřel, je nahrazen novým ředitelem, jehož jmenování proběhne stejným postupem.
V případě pravidelné obměny nebo dobrovolného odstoupení zůstává ředitel ve funkci, dokud se jeho nástupce neujme funkce.
Pokud ředitel úřadu již nesplňuje podmínky nezbytné pro výkon svých povinností, může být odvolán společnou dohodou nejméně dvou ze tří orgánů uvedených v prvním pododstavci a na základě zprávy, kterou vypracuje výběrová komise uvedená v prvním pododstavci z vlastního podnětu nebo na žádost kteréhokoli z uvedených tří orgánů.
Ředitel úřadu vykonává své pracovní povinnosti nezávisle. Při jednání jménem úřadu ředitel nevyžaduje ani nepřijímá pokyny od žádného orgánu nebo vlády ani od jiné instituce či subjektu. Ředitel úřadu se zdrží jednání, které je neslučitelné s povahou jeho povinností.
Evropský parlament, Rada a Komise vykonávají společně ve vztahu k řediteli pravomoci, které služební řád úředníků Unie (a pracovní řád ostatních zaměstnanců Unie), stanovený v nařízení Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 (13), svěřuje orgánu oprávněnému ke jmenování. Aniž jsou dotčena rozhodnutí o jmenování či odvolání, uvedené tři orgány se mohou dohodnout na tom, že některé nebo všechny zbývající pravomoci svěřené orgánu oprávněnému ke jmenování může vykonávat jeden z těchto tří orgánů.
Orgán oprávněný ke jmenování může ředitele pověřit i jinými úkoly, a to za předpokladu, že jsou tyto úkoly slučitelné s pracovní náplní vyplývající z plnění povinností ředitele úřadu a nepovedou ke střetu zájmů ani neohrozí plnou nezávislost ředitele.
4. Úřad se fyzicky nachází v Evropském parlamentu, což mu umožňuje využívat potřebné kancelářské prostory a zařízení administrativní podpory.
5. Řediteli úřadu jsou nápomocni zaměstnanci jednoho či více orgánů Unie. Při pracovní činnosti vykonávané pro úřad se tito zaměstnanci řídí výhradně pokyny ředitele úřadu.
Výběr zaměstnanců nesmí vést ke střetu zájmů mezi povinnostmi, jež vyplývají z jejich práce vykonávané pro úřad, a jinými úředními povinnostmi. Tito zaměstnanci se zdržují jednání, které je neslučitelné s povahou jejich povinností.
6. Úřad uzavírá s Evropským parlamentem a v případě potřeby i s dalšími orgány správní dohody o opatřeních nezbytných pro plnění jeho úkolů, zejména dohody týkající se poskytování zaměstnanců, služeb a podpory podle odstavců 4, 5 a 8.
7. Prostředky na financování výdajů úřadu jsou v souhrnném rozpočtu Evropské unie uvedeny v samostatné hlavě oddílu Evropský parlament. Prostředky jsou vyčleněny ve výši, která zajistí řádné a nezávislé fungování úřadu. Návrh rozpočtového plánu úřadu předloží ředitel Evropskému parlamentu a zveřejní jej. Evropský parlament pověří těmito povinnostmi schvalující osoby ve věci těchto prostředků ředitele úřadu.
8. Na úřad se vztahuje nařízení Rady č. 1 (14).
Překladatelské služby potřebné pro fungování úřadu a rejstříku zajišťuje Překladatelské středisko pro instituce Evropské unie.
9. Úřad a schvalující osoba Evropského parlamentu sdílejí veškeré informace nezbytné pro plnění svých povinností podle tohoto nařízení.
10. Ředitel předkládá každý rok Evropskému parlamentu, Radě a Komisi zprávu o činnosti úřadu.
11. Soudní dvůr Evropské unie provádí v souladu s článkem 263 Smlouvy o fungování EU přezkum legality rozhodnutí úřadu a v souladu s články 268 a 340 Smlouvy o fungování EU má pravomoc rozhodovat spory o náhradu škody způsobené úřadem. Pokud úřad v rozporu s tímto nařízením rozhodnutí nepřijme, může být u Soudního dvora Evropské unie podána žaloba na nečinnost v souladu s článkem 265 Smlouvy o fungování EU.
Článek 7
Rejstřík evropských politických stran a evropských politických nadací
1. Úřad zřídí a spravuje rejstřík evropských politických stran a evropských politických nadací. Informace uvedené v rejstříku musí být v souladu s článkem 32 dostupné na internetu.
2. K zajištění řádného fungování rejstříku je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 a v rámci příslušných ustanovení tohoto nařízení, pokud jde o:
a)
údaje a podklady v držení úřadu, uchovávané v rejstříku, které zahrnují stanovy evropských politických stran či evropských politických nadací, jakékoli další dokumenty, jež byly přiloženy k žádosti o registraci podle čl. 8 odst. 2, dokumenty přijaté v souladu s čl. 15 odst. 2 od členského státu sídla, a informace o totožnosti osob působících v orgánech nebo vykonávajících funkce s pravomocí zastupování v administrativních, finančních a právních záležitostech, jak je uvedeno v čl. 4 odst. 1 písm. f) a čl. 5 odst. 1 písm. g);
b)
dokumenty z rejstříku uvedené v písmenu a) tohoto odstavce, v jejichž případě je rejstřík příslušný k osvědčování zákonnosti určované úřadem v souladu s jeho pravomocemi podle tohoto nařízení. Úřad není příslušný k ověřování toho, zda evropská politická strana či evropská politická nadace dodržuje povinnosti či požadavky, které těmto stranám či nadacím v souladu s články 4 a 5 a čl. 14 odst. 2 ukládá členský stát sídla, a které jsou nad rámec povinností a požadavků stanovených tímto nařízením.
3. Komise prostřednictvím prováděcích aktů upřesní systém registračních čísel, který bude v rejstříku uplatňován, a standardní podobu výpisu z rejstříku, který bude na žádost poskytován třetím osobám, včetně obsahu dopisů a dokumentů. Tyto výpisy nesmí zahrnovat žádné osobní údaje kromě totožnosti osob působících v orgánech nebo vykonávajících funkce s pravomocí zastupování v administrativních, finančních a právních záležitostech, jak je uvedeno v čl. 4 odst. 1 písm. f) a čl. 5 odst. 1 písm. g). Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 37.
Článek 8
Žádost o registraci
1. Žádost se podává u úřadu. Žádost o registraci evropské politické nadace se podává pouze prostřednictvím evropské politické strany, k níž je žadatel formálně přidružen.
2. K žádosti se přiloží:
a)
doklady o tom, že žadatel splňuje podmínky stanovené v článku 3, včetně standardního formálního prohlášení v podobě uvedené v příloze;
b)
stanovy strany nebo nadace obsahující ustanovení požadovaná podle článků 4 a 5, včetně příslušných příloh a případně prohlášení členského státu sídla podle čl. 15 odst. 2.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 a v rámci příslušných ustanovení tohoto nařízení za účelem:
a)
stanovení doplňujících údajů nebo podkladů ve vztahu k odstavci 2, které jsou nezbytné pro to, aby mohl úřad v plném rozsahu plnit své úkoly podle tohoto nařízení spojené se správou rejstříku;
b)
pozměnění standardního formálního prohlášení uvedeného v příloze tohoto nařízení, pokud jde o konkrétní údaje, které v případě potřeby vyplní žadatel, s cílem zajistit shromáždění dostatečných údajů o signatáři, jeho mandátu a evropské politické straně nebo evropské politické nadaci, kterou na základě svého pověření zastupuje pro účely tohoto prohlášení.
4. Dokumentace předložená úřadu jako součást žádosti se bezodkladně zveřejní na internetových stránkách podle článku 32.
Článek 9
Posouzení žádosti a rozhodnutí úřadu
1. Úřad žádost posoudí a určí, zda žadatel splňuje podmínky pro registraci stanovené v článku 3 a zda stanovy obsahují ustanovení požadovaná podle článků 4 a 5.
2. Úřad přijme rozhodnutí o registraci žadatele, ledaže žadatel nesplní podmínky pro registraci stanovené v článku 3 nebo že stanovy neobsahují ustanovení požadovaná podle článků 4 a 5.
Úřad své rozhodnutí o registraci žadatele zveřejní do jednoho měsíce od obdržení žádosti o registraci nebo, pokud se použijí postupy podle čl. 15 odst. 4, do čtyř měsíců od obdržení žádosti o registraci.
Je-li žádost neúplná, úřad žadatele neprodleně vyzve, aby doplnil požadované informace. Lhůta stanovená ve druhém pododstavci začíná běžet až ode dne, kdy úřad obdrží úplnou žádost.
3. Standardní formální prohlášení uvedené v čl. 8 odst. 2 písm. a) se považuje za dostatečné pro to, aby se úřad ujistil, že žadatel splňuje podmínky stanovené v čl. 3 odst. 1 písm. c) nebo případně podmínky stanovené v čl. 3 odst. 2 písm. c).
4. Rozhodnutí úřadu o registraci žadatele je zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie společně se stanovami dotčené strany či nadace. Rozhodnutí úřadu o zamítnutí registrace žadatele se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie společně s podrobným odůvodněním tohoto zamítnutí.
5. Veškeré změny dokumentů nebo stanov předložených jako součást žádosti o registraci v souladu s čl. 8 odst. 2 se oznámí úřadu, který postupem podle čl. 15 odst. 2 a 4 registraci obdobně aktualizuje.
6. Aktualizovaný seznam členských stran evropské politické strany, připojený ke stanovám strany v souladu s čl. 4 odst. 2, se každoročně zasílá úřadu. Změny, které mohou mít za následek, že evropská politická strana již nesplňuje podmínku stanovenou v čl. 3 odst. 1 písm. b), musí být úřadu oznámeny do čtyř týdnů od jejich provedení.
Článek 10
Ověřování a plnění podmínek a požadavků pro registraci
1. Aniž je dotčen postup stanovený v odstavci 3, úřad pravidelně ověřuje, zda registrované evropské politické strany a evropské politické nadace nadále splňují podmínky pro registraci stanovené v článku 3 a ustanovení týkající se řízení uvedená v čl. 4 odst. 1 písm. a), b) a d) až f) a v čl. 5 odst. písm. a) až e) a písm. g).
2. Pokud úřad shledá, že již není splněna některá z podmínek pro registraci nebo některé ustanovení týkající se řízení podle odstavce 1, s výjimkou podmínek stanovených v čl. 3 odst. 1 písm. c) a v čl. 3 odst. 2 písm. c), uvědomí o této skutečnosti dotčenou evropskou politickou stranu nebo nadaci.
3. Evropský parlament, Rada nebo Komise může úřad požádat, aby ověřil, zda určitá evropská politická strana nebo evropská politická nadace splňuje podmínky stanovené v čl. 3 odst. 1 písm. c) a v čl. 3 odst. 2 písm. c). V tom případě a v případě uvedeném v čl. 16 odst. 3 písm. a) úřad požádá výbor nezávislých významných osobností zřízený článkem 11 o stanovisko k dané věci. Výbor vydá stanovisko do dvou měsíců.
Zjistí-li úřad skutečnosti, které mohou vyvolat pochybnosti o tom, zda určitá evropská politická strana nebo evropská politická nadace splňuje podmínky stanovené v čl. 3 odst. 1 písm. c) a v čl. 3 odst. 2 písm. c), informuje Evropský parlament, Radu a Komisi, aby kterýkoli z těchto orgánů mohl podat žádost o ověření uvedenou v prvním pododstavci. Aniž je dotčen první pododstavec, Evropský parlament, Rada a Komise oznámí, zda tak hodlají učinit, do dvou měsíců od obdržení této informace.
Postupy podle prvního a druhého pododstavce se nezahajují v období do dvou měsíců před volbami do Evropského parlamentu.
S ohledem na stanovisko výboru úřad rozhodne o zrušení registrace dotčené evropské politické strany nebo evropské politické nadace. Rozhodnutí úřadu musí být řádně odůvodněno.
Rozhodnutí o zrušení registrace z důvodu neplnění podmínek stanovených v čl. 3 odst. 1 písm. c) nebo v čl. 3 odst. 2 písm. c) může úřad přijmout pouze v případě zjevného a závažného porušení těchto podmínek. Použije se na něj postup uvedený v odstavci 4.
4. Rozhodnutí o zrušení registrace evropské politické strany nebo nadace z důvodu zjevného a závažného porušení podmínek stanovených v čl. 3 odst. 1 písm. c) nebo v čl. 3 odst. 2 písm. c) úřad oznámí Evropskému parlamentu a Radě. Rozhodnutí vstoupí v platnost pouze tehdy, pokud Evropský parlament a Rada nevznesou ve lhůtě tří měsíců od oznámení rozhodnutí Evropskému parlamentu a Radě námitky nebo pokud před uplynutím této lhůty Evropský parlament i Rada úřad uvědomí, že nevznesou námitky. Pokud Evropský parlament a Rada námitky vznesou, zůstane evropská politická strana či nadace registrovaná.
Evropský parlament a Rada mohou vznést námitky proti rozhodnutí pouze z důvodů souvisejících s posouzením plnění podmínek pro registraci stanovených v čl. 3 odst. 1 písm. c) a v čl. 3 odst. 2 písm. c).
Dotčená evropská politická strana nebo evropská politická nadace musí být informována o tom, že proti rozhodnutí úřadu o zrušení registrace byly vzneseny námitky.
Evropský parlament a Rada přijmou stanovisko podle svých pravidel pro rozhodování stanovených v souladu se Smlouvami. Námitky musí být řádně odůvodněny a zveřejněny.
5. Rozhodnutí úřadu o zrušení registrace evropské politické strany či evropské politické nadace, proti němuž nebyly vzneseny námitky postupem podle odstavce 4, se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie společně s podrobným odůvodněním zrušení registrace a vstupuje v platnost tři měsíce od tohoto zveřejnění.
6. Evropská politická nadace automaticky pozbývá svého statusu evropské politické nadace, jestliže je evropská politická strana, k níž je přidružena, vymazána z rejstříku
Článek 11
Výbor nezávislých významných osobností
1. Zřizuje se výbor nezávislých významných osobností (dále jen „výbor“). Výbor se skládá z šesti členů, přičemž Evropský parlament, Rada a Komise jmenují po dvou členech. Členové výboru jsou vybráni na základě svých osobních a odborných kvalit. Nesmějí být členy Evropského parlamentu, Rady ani Komise, vykonávat jakýkoliv volený mandát, být úředníky nebo zaměstnanci Evropské unie ani současnými či bývalými zaměstnanci evropské politické strany nebo evropské politické nadace.
Členové výboru vykonávají své povinnosti nezávisle. Nevyžadují ani nepřijímají pokyny od žádného orgánu nebo vlády ani od jiné instituce či subjektu. Zdržují se jednání, které je neslučitelné s povahou jejich povinností.
Výbor se obměňuje po každých volbách do Evropského parlamentu, a to do šesti měsíců od jeho prvního zasedání. Mandát členů nelze obnovit.
2. Výbor přijme svůj jednací řád. Členové výboru si v souladu se svým jednacím řádem zvolí ze svého středu předsedu. Sekretariát a finanční prostředky pro výbor poskytuje Evropský parlament. Sekretariát výboru se řídí výhradně pokyny výboru.
3. Výbor na žádost úřadu vydává stanovisko ve věci možného zjevného a závažného porušení hodnot, uvedených v čl. 3 odst. 1 písm. c) a v čl. 3 odst. 2 písm. c), na kterých je Unie založena, ze strany evropské politické strany nebo evropské politické nadace. Za tímto účelem může výbor požádat úřad, oddělení Evropského parlamentu, dotčenou evropskou politickou stranu či evropskou politickou nadaci, jiné politické strany, politické nadace a další zúčastněné strany o jakýkoli příslušný dokument či doklad a může požádat o vyslechnutí jejich zástupců.
Ve svých stanoviscích výbor plně zohledňuje základní právo - svobodu sdružování a potřebu zajistit pluralismus politických stran v Evropě.
Stanoviska výboru se neprodleně zveřejní.
KAPITOLA III
PRÁVNÍ STATUS EVROPSKÝCH POLITICKÝCH STRAN A EVROPSKÝCH POLITICKÝCH NADACÍ
Článek 12
Právní subjektivita
Evropské politické strany a evropské politické nadace mají evropskou právní subjektivitu.
Článek 13
Právní uznání a způsobilost k právním úkonům
Evropské politické strany a evropské politické nadace jsou právně uznány a mají způsobilost k právním úkonům ve všech členských státech.
Článek 14
Použitelné právo
1. Evropské politické strany a evropské politické nadace se řídí tímto nařízením.
2. Pokud jde o záležitosti, jež jsou upraveny tímto nařízením pouze částečně, nebo záležitosti, které tímto nařízením upraveny nejsou, řídí se evropské politické strany a evropské politické nadace v případě aspektů, které v něm nejsou upraveny, příslušnými ustanoveními vnitrostátního práva členského státu, v němž mají sídlo.
Činnosti, které vykonávají evropské politické strany a evropské politické nadace v jiných členských státech, se řídí příslušnými vnitrostátními právními předpisy těchto členských států.
3. Pokud jde o záležitosti, které nejsou upraveny tímto nařízením nebo příslušnými ustanoveními podle odstavce 2, nebo o záležitosti, které jsou jimi upraveny pouze částečně, řídí se evropská politická strana a evropská politická nadace v případě aspektů, které v nich nejsou upraveny, svými stanovami.
Článek 15
Nabytí evropské právní subjektivity
1. Evropská politická strana nebo evropská politická nadace nabývá evropské právní subjektivity ke dni, kdy je rozhodnutí úřadu o její registraci zveřejněno v souladu s článkem 9 v Úředním věstníku Evropské unie.
2. Pokud tak žádá členský stát, v němž má žadatel o registraci evropské politické strany nebo evropské politické nadace sídlo, je k žádosti předložené v souladu s článkem 8 přiloženo prohlášení vydané tímto členským státem osvědčující, že žadatel splňuje veškeré příslušné vnitrostátní požadavky týkající se žádosti a že jeho stanovy jsou v souladu s použitelným právem podle čl. 14 odst. 2 prvního pododstavce.
3. Pokud má žadatel právní subjektivitu podle právních předpisů členského státu, nabytí evropské právní subjektivity tento členský stát považuje za přeměnu vnitrostátní právní subjektivity na evropskou právní subjektivitu. Evropská právní subjektivita zachovává v plném rozsahu dřívější práva a povinnosti spojené s předchozí vnitrostátní právní subjektivitou, která jako taková zaniká. Dotčený členský stát neuplatňuje v souvislosti s touto přeměnou žádné omezující podmínky. Žadatel má nadále své sídlo v dotčeném členském státě, dokud není zveřejněno rozhodnutí podle článku 9.
4. Vyžaduje-li to členský stát, v němž má žadatel své sídlo, stanoví úřad den zveřejnění podle odstavce 1 až po konzultaci s tímto členským státem.
Článek 16
Zánik evropské právní subjektivity
1. Evropská politická strana nebo evropská politická nadace pozbývá své evropské právní subjektivity dnem, kdy vstupuje v platnost rozhodnutí úřadu o výmazu této strany či nadace z rejstříku, zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie. Rozhodnutí vstupuje v platnost tři měsíce od tohoto zveřejnění, pokud dotčená evropská politická strana nebo evropská politická nadace nepožádá o kratší lhůtu.
2. O výmaz evropské politické strany nebo evropské politické nadace z rejstříku rozhodne úřad, a to:
a)
přijetím rozhodnutí podle čl. 10 odst. 2 až 5;
b)
nastane-li situace uvedená v čl. 10 odst. 6;
c)
na žádost dotčené evropské politické strany nebo evropské politické nadace;
d)
v případech uvedených v odst. 3 prvním pododstavci písm. b) tohoto článku.
3. Pokud evropská politická strana nebo evropská politická nadace závažným způsobem neplní příslušné povinnosti vyplývající z vnitrostátního práva na základě čl. 14 odst. 2 prvního pododstavce, může se členský stát, v němž má sídlo, obrátit na úřad s řádně odůvodněnou žádostí o zrušení registrace této strany či nadace, v níž musí být přesným a vyčerpávajícím způsobem uvedeno, o jaké protiprávní jednání se jedná a které konkrétní vnitrostátní požadavky nebyly splněny. V takovém případě úřad:
a)
zahájí postup ověřování v souladu s čl. 10 odst. 3, jedná-li se o záležitosti týkající se výhradně nebo převážně záležitostí spojených s respektováním hodnot uvedených v článku 2 Smlouvy o EU, na nichž je založena Unie. Použije se rovněž čl. 10 odst. 4, 5 a 6;
b)
v ostatních záležitostech přijme rozhodnutí o výmazu dotčené evropské politické strany či evropské politické nadace z rejstříku, pokud odůvodněná žádost dotčeného členského státu potvrdí, že byly vyčerpány všechny vnitrostátní opravné prostředky.
Pokud evropská politická strana nebo evropská politická nadace závažným způsobem neplní příslušné povinnosti vyplývající z použitelného vnitrostátního práva podle čl. 14 odst. 2 druhého pododstavce, a pokud se daná záležitost týká výhradně nebo převážně záležitostí spojených s respektováním hodnot uvedených v článku 2 Smlouvy o EU, na nichž je Evropská unie založena, může se dotčený členský stát obrátit na Úřad s žádostí v souladu s ustanoveními prvního pododstavce tohoto odstavce. Úřad postupuje v souladu s prvním pododstavcem písm. a) tohoto odstavce.
Úřad postupuje ve všech případech bez zbytečného prodlení. Dotčený členský stát a dotčenou evropskou politickou stranu nebo nadaci úřad informuje o dalším postupu ve vztahu k odůvodněné žádosti o zrušení registrace.
4. Úřad stanoví den zveřejnění podle odstavce 1 po konzultaci s členským státem, v němž má evropská politická strana nebo evropská politická nadace své sídlo.
5. Pokud dotčená evropská politická strana nebo evropská politická nadace nabude právní subjektivity podle právních předpisů členského státu sídla, považuje dotčený členský stát nabytí této právní subjektivity za změnu evropské právní subjektivity na vnitrostátní právní subjektivitu, která zachovává práva a povinnosti, jež byly spojeny s předchozí evropskou právní subjektivitou. Dotyčný členský stát neuplatňuje v souvislosti s touto změnou žádné omezující podmínky.
6. Pokud evropská politická strana nebo evropská politická nadace nenabude právní subjektivity podle právních předpisů členského státu sídla, musí být zrušena v souladu s příslušnými ustanovení práva tohoto členského státu. Dotčený členský stát může požádat, aby ke zrušení došlo až po nabytí vnitrostátní právní subjektivity dotčenou stranou nebo nadací v souladu s odstavcem 5.
7. Ve všech případech uvedených v odstavcích 5 a 6 dotčený členský stát zajistí plné dodržování podmínky neziskovosti stanovené v článku 3. Úřad a schvalující osoba Evropského parlamentu mohou s dotčeným členským státem sjednat podmínky zániku evropské právní subjektivity, zejména v zájmu zajištění vrácení finančních prostředků získaných ze souhrnného rozpočtu Evropské unie a úhrady jakýchkoliv finančních sankcí uložených v souladu s článkem 27.
KAPITOLA IV
FINANCOVÁNÍ
Článek 17
Podmínky financování
1. Evropská politická strana, která je registrována v souladu s podmínkami a postupy stanovenými v tomto nařízení, která je zastoupena v Evropském parlamentu alespoň jedním svým členem a která se nenachází v žádné ze situací odůvodňujících její vyloučení podle čl. 106 odst. 1 finančního nařízení, může požádat o finanční prostředky ze souhrnného rozpočtu Evropské unie v souladu s podmínkami, které schvalující osoba Evropského parlamentu zveřejní v rámci výzvy k podávání žádostí o příspěvky.
2. Evropská politická nadace, která je přidružena k evropské politické straně způsobilé žádat o finanční prostředky podle odstavce 1 a zaregistrována v souladu s podmínkami a postupy stanovenými v tomto nařízení a která se nenachází v žádné ze situací odůvodňujících její vyloučení podle čl. 106 odst. 1 finančního nařízení, může požádat o finanční prostředky ze souhrnného rozpočtu Evropské unie v souladu s podmínkami, které schvalující osoba Evropského parlamentu zveřejnila v rámci výzvy k podávání návrhů.
3. Pro účely určení způsobilosti k financování ze souhrnného rozpočtu Evropské unie v souladu s odstavcem 1 a čl. 3 odst. 1 písm. b) a pro účely čl. 19 odst. 1 se na člena Evropského parlamentu pohlíží jako na člena pouze jedné evropské politické strany, která, je-li to relevantní, je tou stranou, k níž je přidružena jeho celostátní nebo regionální politická strana k poslednímu dni lhůty pro podání žádostí o financování.
4. Finanční příspěvky či granty ze souhrnného rozpočtu Evropské unie nesmí přesáhnout 85 % ročních nárokovatelných výdajů uvedených v rozpočtu evropské politické strany a 85 % způsobilých nákladů vzniklých evropské politické nadaci. Evropské politické strany smí využít nevyužitou část příspěvku z rozpočtu Unie, který jim byl přiznán, na nárokovatelné výdaje během následujícího rozpočtového roku po přiznání příspěvku. V souladu s finančním nařízením se nevyužité částky po uplynutí tohoto rozpočtového roku vrací.
5. V rámci omezení stanovených v článcích 21 a 22 se mezi výdaje, které lze proplatit z finančního příspěvku, řadí administrativní výdaje a výdaje spojené s technickou pomocí, schůzemi, výzkumem, přeshraničními akcemi, studiemi, informacemi a publikacemi, jakož i výdaje spojené s kampaněmi.
Článek 18
Žádost o finanční prostředky
1. Pro získání finančních prostředků ze souhrnného rozpočtu Evropské unie podá evropská politická strana nebo evropská politická nadace, která splňuje podmínky čl. 17 odst. 1 nebo 2, žádost k Evropskému parlamentu po výzvě k podání žádostí o příspěvky nebo návrhů.
2. Evropská politická strana a evropská politická nadace musí v době podání žádosti dodržovat povinnosti uvedené v článku 23 a ode dne podání žádosti do konce rozpočtového roku nebo akce, k nimž se vztahuje příspěvek nebo grant, musí být zapsaná v rejstříku a nesmí se na ni vztahovat žádné sankce stanovené v čl. 27 odst. 1 a čl. 27 odst. 2 písm. a) bodu v) a vi).
3. Evropská politická nadace přiloží ke své žádosti svůj roční pracovní program nebo akční plán.
4. Schvalující osoba Evropského parlamentu přijme rozhodnutí do tří měsíců od uzavření výzvy k podání žádostí o příspěvky nebo výzvy k podávání návrhů a povolí odpovídající prostředky a spravuje je v souladu s finančním nařízením.
5. Evropská politická nadace může požádat o finanční prostředky ze souhrnného rozpočtu Evropské unie pouze prostřednictvím evropské politické strany, k níž je přidružena.
Článek 19
Kritéria pro poskytnutí finančních prostředků a jejich rozdělení
1. Příslušné prostředky, které jsou k dispozici pro evropské politické strany a evropské politické nadace, jimž byly přiznány příspěvky nebo granty v souladu s článkem 18, se rozdělují každoročně na základě následujícího klíče:
-
15 % se rozdělí mezi evropské politické strany, které jsou příjemci, rovným dílem,
-
85 % se rozdělí mezi evropské politické strany, které jsou příjemci, poměrně podle jejich podílu zvolených členů Evropského parlamentu.
Stejný způsob rozdělování se použije pro přiznání financování evropským politickým nadacím na základě jejich přidružení k některé evropské politické straně.
2. Rozdělení uvedené v odstavci 1 vychází z počtu zvolených členů Evropského parlamentu, kteří jsou členy žádající evropské politické strany k poslednímu dni lhůty pro podání žádostí s přihlédnutím k čl. 17 odst. 3.
Po tomto dni nemají změny v počtu členů žádný vliv na příslušný podíl jednotlivých evropských politických stran nebo evropských politických nadací na financování. Tím není dotčen požadavek v čl. 17 odst. 1, aby evropská politická strana byla zastoupena v Evropském parlamentu alespoň jedním svým členem.
Článek 20
Dary a příspěvky
1. Evropské politické strany a evropské politické nadace mohou přijímat dary od fyzických nebo právnických osob nepřesahující svou hodnotou 18 000 EUR za rok od jednoho dárce.
2. Evropské politické strany a evropské politické nadace podávají současně s roční účetní závěrkou podle článku 23 také seznam všech dárců a jejich odpovídajících darů s uvedením povahy a hodnoty jednotlivých darů. Tento odstavec se rovněž vztahuje na příspěvky členských stran evropských politických stran a členských organizací evropských politických nadací.
U darů pocházejících od fyzických osob, které svou hodnotou přesahují 1 500 EUR a nepřesahují 3 000 EUR, dotčená evropská politická strana nebo evropská politická nadace uvede, zda příslušní dárci poskytli předchozí písemný souhlas ke zveřejnění v souladu s čl. 32 odst. 1 písm. e).
3. Dary, které obdrží evropské politické strany a evropské politické nadace do šesti měsíců před volbami do Evropského parlamentu, musí být písemně nahlášeny úřadu v souladu s odstavcem 2 jednou týdně.
4. Jednotlivé dary přesahující svou hodnotou 12 000 EUR, které přijaly evropské politické strany a evropské politické nadace, se bezodkladně písemně oznámí úřadu v souladu s odstavcem 2.
5. Evropské politické strany a evropské politické nadace nesmí přijmout:
a)
anonymní dary nebo příspěvky;
b)
dary z rozpočtů politických skupin v Evropském parlamentu;
c)
dary pocházející od jakéhokoliv orgánu veřejné moci členského státu či třetí země, nebo od podniků, v nichž tento orgán může na základě vlastnictví, na základě finanční účasti v nich nebo na základě předpisů, jimiž se podnik řídí, uplatňovat přímo či nepřímo dominantní postavení; nebo
d)
dary pocházející od jakýchkoli soukromých subjektů sídlících v třetí zemi nebo od jednotlivců z třetí země, kteří nemají právo hlasovat ve volbách do Evropského parlamentu.
6. Dar, který podle tohoto nařízení není povolen, musí být do 30 dnů ode dne, kdy ho evropská politická strana nebo evropská politická nadace obdržela:
a)
vrácen dárci nebo jakékoli osobě jednající jménem dárce, nebo
b)
není-li možné dar vrátit, nahlášen úřadu a Evropskému parlamentu. Schvalující osoba Evropského parlamentu přistoupí k vytvoření a schválení inkasního příkazu v souladu s ustanoveními článků 78 a 79 finančního nařízení. Finanční prostředky se zaúčtují jako obecné příjmy do rozpočtového oddílu Evropského parlamentu souhrnného rozpočtu Evropské unie.
7. Příspěvky evropské politické straně od jejich členů jsou přípustné. Hodnota těchto příspěvků nesmí překročit 40 % ročního rozpočtu evropské politické strany.
8. Příspěvky pro evropskou politickou nadaci od jejích členů a od evropské politické strany, k níž je přidružena, jsou přípustné. Hodnota těchto příspěvků nesmí přesáhnout 40 % ročního rozpočtu evropské politické nadace a nesmějí pocházet z prostředků získaných evropskou politickou stranou podle tohoto nařízení ze souhrnného rozpočtu Evropské unie.
Důkazní břemeno nese dotčená evropská politická strana, která ve svém účetnictví jednoznačně uvede původ prostředků použitých k financování své přidružené evropské politické nadace.
9. Aniž jsou dotčeny odstavce 7 a 8, mohou evropské politické strany a evropské politické nadace přijmout příspěvky od občanů, kteří jsou jejich členy, a to až do výše 18 000 EUR ročně od jednoho člena, jestliže tyto příspěvky dotčený člen poskytuje vlastním jménem.
Strop stanovený v prvním pododstavci se neuplatní v případě, že dotčený člen je rovněž voleným členem Evropského parlamentu, vnitrostátního parlamentu nebo regionálního parlamentu či shromáždění.
10. Příspěvky, které nejsou podle tohoto nařízení povoleny, musí být vráceny v souladu s odstavcem 6.
Článek 21
Financování kampaní v souvislosti s volbami do Evropského parlamentu
1. S výhradou druhého pododstavce mohou být prostředky na financování evropských politických stran ze souhrnného rozpočtu Evropské unie nebo z jiného zdroje použity k financování kampaní vedených evropskými politickými stranami v souvislosti s volbami do Evropského parlamentu, jichž se evropské politické strany nebo jejich členové účastní v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. d).
V souladu s článkem 8 Aktu o volbě členů Evropského parlamentu ve všeobecných a přímých volbách (15) se financování a možné omezení volebních nákladů pro všechny politické strany, kandidáty a třetí strany ve volbách do Evropského parlamentu a jejich účast v těchto volbách řídí vnitrostátními právními předpisy jednotlivých členských států.
2. Výdaje spojené s kampaněmi uvedenými v odstavci 1 musí být jako takové zřetelně označeny v ročních účetních závěrkách evropských politických stran.
Článek 22
Zákaz financování
1. Bez ohledu na čl. 21 odst. 1 nesmí být financování evropských politických stran ze souhrnného rozpočtu Evropské unie nebo z jiného zdroje použito pro přímé ani nepřímé financování jiných politických stran, a zejména ne vnitrostátních stran či kandidátů. Tyto vnitrostátní politické strany a kandidáti se i nadále řídí vnitrostátními předpisy.
2. Financování evropských politických nadací ze souhrnného rozpočtu Evropské unie nebo z jiného zdroje nesmí být použito na jiné účely než na financování jejich úkolů uvedených v čl. 2 bodu 4 a na výdaje, které jsou přímo spojené s cíli vytyčenými v jejich stanovách v souladu s článkem 5. Zejména nesmí být použito na přímé ani nepřímé financování voleb, politických stran nebo kandidátů či jiných nadací.
3. Financování evropských politických stran a evropských politických nadací ze souhrnného rozpočtu Evropské unie nebo z jiného zdroje nesmí být použito k financování kampaní k referendům.
KAPITOLA V
KONTROLA A SANKCE
Článek 23
Účetnictví a povinnost podávat zprávy a provádět audit
1. Nejpozději do šesti měsíců od konce rozpočtového roku předloží evropské politické strany a evropské politické nadace úřadu, v kopii schvalující osobě Evropského parlamentu, a příslušnému vnitrostátnímu kontaktnímu místu členského státu sídla:
a)
svou roční účetní závěrku a doprovodný komentář, které zahrnují příjmy a výdaje, aktiva a závazky na počátku a na konci rozpočtového roku v souladu s právem platným v členském státě jejich sídla, a svou roční účetní závěrku na základě mezinárodních účetních standardů vymezených v článku 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 (16);
b)
zprávu o nezávislém auditu roční účetní závěrky, který se týká spolehlivosti této účetní závěrky i legality a správnosti příjmů a výdajů; tento audit provedl nezávislý subjekt nebo znalec; a
c)
seznam dárců a přispěvatelů a jejich odpovídajících darů nebo příspěvků nahlášených v souladu s čl. 20 odst. 2, 3 a 4.
2. Pokud vznikl výdaj evropským politickým stranám společně s vnitrostátními politickými stranami nebo evropským politickým nadacím společně s vnitrostátními politickými nadacemi, musí se doklad o výdaji vzniklém přímo nebo prostřednictvím třetích stran vykázat v roční účetní závěrce uvedené v odstavci 1.
3. Nezávislé externí subjekty či znalce uvedené v odst. 1 písm. b) vybírá, pověřuje a platí Evropský parlament. Musí mít řádné oprávnění k provádění auditu účtů podle právních předpisů platných v členském státě, ve kterém mají své sídlo, nebo ve kterém jsou usazeny.
4. Evropské politické strany a evropské politické nadace poskytnou veškeré informace požadované nezávislými subjekty či znalci pro účely auditu.
5. Nezávislé subjekty či znalci informují úřad a schvalující osobu Evropského parlamentu o jakýchkoliv nezákonných činnostech, podvodech nebo korupci, na něž mají podezření a které mohou poškodit finanční zájmy Unie. Úřad a schvalující osoba Evropského parlamentu o nich informují dotčená vnitrostátní kontaktní místa.
Článek 24
Obecná pravidla týkající se kontroly
1. Kontrolu dodržování povinností podle tohoto nařízení evropskými politickými stranami a evropskými politickými nadacemi vykonává úřad ve spolupráci se schvalující osobou Evropského parlamentu a příslušnými členskými státy.
2. Úřad kontroluje, zda evropské politické strany a evropské politické nadace dodržují povinnosti podle tohoto nařízení, zejména v souvislosti s článkem 3, čl. 4 odst. 1 písm. a), b) a d) až f), čl. 5 odst. 1 písm. a) až e) a písm. g), čl. 9 odst. 5 a 6 a články 20, 21 a 22.
Schvalující osoba Evropského parlamentu kontroluje, zda evropské politické strany a evropské politické nadace dodržují povinnosti v souvislosti s financováním ze strany Unie podle tohoto nařízení v souladu s finančním nařízením. Při provádění této kontroly přijme Evropský parlament nezbytná opatření v oblasti předcházení a boje proti podvodům ohrožujícím finanční zájmy Unie.
3. Kontrola ze strany úřadu a schvalující osoby Evropského parlamentu uvedená v odstavci 2 se nevztahuje na to, zda evropské politické strany a evropské politické nadace dodržují povinnosti vyplývající z použitelného vnitrostátního práva podle článku 14.
4. Evropské politické strany a evropské politické nadace poskytnou veškeré informace požadované úřadem, schvalující osobou Evropského parlamentu, Účetním dvorem, Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) nebo členskými státy, které jsou nezbytné pro účely provádění kontrol, za něž nesou podle tohoto nařízení odpovědnost.
Na požádání a za účelem kontroly dodržování článku 20 poskytnou evropské politické strany a evropské politické nadace úřadu informace ohledně příspěvků poskytnutých jednotlivými členy a ohledně totožnosti těchto členů. V případě potřeby může úřad kromě toho požadovat, aby evropské politické strany poskytly podepsaná potvrzující prohlášení od členů, kteří mají volené mandáty, pro účely kontroly plnění podmínky stanovené v čl. 3 odst. 1 písm. b) prvním pododstavci.
Článek 25
Provádění a kontrola s ohledem na financování ze strany Unie
1. Prostředky pro financování evropských politických stran a evropských politických nadací se stanoví v rámci ročního rozpočtového procesu a čerpají se v souladu s tímto nařízením a finančním nařízením.
Podmínky pro příspěvky a granty stanoví schvalující osoba Evropského parlamentu ve výzvě k předkládání žádostí o příspěvky a ve výzvě k podávání návrhů.
2. Kontrola finančních prostředků obdržených ze souhrnného rozpočtu Evropské unie a jejich využívání se provádí v souladu s ustanoveními finančního nařízení.
Kontrola se rovněž provádí na základě ročního osvědčení auditu, který provádí externí a nezávislý auditor, jak je stanoveno v čl. 23 odst. 1.
3. Účetní dvůr vykonává své kontrolní pravomoci v souladu s článkem 287 Smlouvy o fungování EU.
4. Jakýkoli dokument nebo informace, které Účetní dvůr vyžaduje k plnění svých úkolů, mu musí dodat na jeho žádost evropské politické strany a evropské politické nadace, které získávají finanční prostředky v souladu s tímto nařízením.
5. Rozhodnutí o příspěvku nebo grantu nebo grantová dohoda musí výslovně stanovit, že má schvalující osoba Evropského parlamentu a Účetní dvůr provést na místě audit dokladů evropské politické strany, která obdržela příspěvek, nebo evropské politické nadace, která obdržela grant ze souhrnného rozpočtu Evropské unie.
6. Účetní dvůr a schvalující osoba Evropského parlamentu nebo jiný externí subjekt pověřený schvalující osobou Evropského parlamentu může vykonávat nezbytné kontroly a ověřování na místě za účelem ověření zákonnosti výdajů a řádného provádění rozhodnutí o příspěvku a rozhodnutí o grantu nebo grantové dohody, a v případě evropské politické nadace, řádného provádění pracovního programu nebo akce. Dotčená evropská politická strana nebo evropská politická nadace poskytne veškeré doklady nebo informace potřebné k provedení tohoto úkolu.
7. Úřad OLAF může provádět šetření, včetně kontrol a inspekcí na místě, a to v souladu s předpisy a postupy stanovenými nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (17) a nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (18) s cílem stanovit, zda došlo k podvodu, korupci nebo jiné nedovolené činnosti poškozující finanční zájmy Unie v souvislosti s příspěvky nebo granty financovanými podle tohoto nařízení. Je-li to vhodné, může schvalující osoba Evropského parlamentu na základě svých zjištění přijmout rozhodnutí o vymáhání.
Článek 26
Technická podpora
Veškerá technická podpora Evropského parlamentu poskytnutá evropským politickým stranám je založena na zásadě rovného zacházení. Poskytuje se za podmínek, které nejsou méně výhodné, než jsou podmínky poskytované jiným externím organizacím a sdružením, jimž může být poskytována podobná podpora, a dodává se na základě faktury a za úhradu.
Článek 27
Sankce
1. V souladu s článkem 16 úřad rozhodne o výmazu evropské politické strany nebo evropské politické nadace z rejstříku jakožto sankci v následujících situacích:
a)
pokud byla dotčená strana nebo nadace pravomocně odsouzena za protiprávní činnost poškozující finanční zájmy Unie ve smyslu čl. 106 odst. 1 finančního nařízení;
b)
pokud je v souladu s postupy uvedenými v čl. 10 odst. 2 až 5 zjištěno, že již nesplňuje jednu nebo více podmínek stanovených v čl. 3 odst. 1 písm. a), c) a e) a v čl. 3 odst. 2; nebo
c)
pokud žádost členského státu o zrušení registrace z důvodu závažného neplnění povinností podle vnitrostátních právních předpisů splňuje požadavky stanovené v čl. 16 odst. 3 písm. b).
2. V následujících případech uloží úřad finanční sankce:
a)
nekvantifikovatelné protiprávní jednání:
i)
v případě nedodržení požadavků uvedených v čl. 9 odst. 5 nebo 6,
ii)
v případě nedodržení závazků přijatých a nesouladu informací poskytnutých evropskou politickou stranou nebo evropskou politickou nadací podle čl. 4 odst. 1 písm. a), b) a d) až f) a podle čl. 5 odst. 1 písm. a), b), d) a e),
iii)
v případě nenahlášení dárců a jejich odpovídajících darů podle čl. 20 odst. 2 nebo nenahlášení darů podle čl. 20 odst. 3 a 4,
iv)
v případě, že evropská politická strana nebo evropská politická nadace porušila povinnosti stanovené v čl. 23 odst. 1 nebo čl. 24 odst. 4,
v)
v případě, že byla evropská politická strana nebo evropská politická nadace pravomocně odsouzena za protiprávní činnost poškozující finanční zájmy Unie ve smyslu v čl. 106 odst. 1 finančního nařízení,
vi)
v případě, že dotčená evropská politická strana nebo evropská politická nadace kdykoliv záměrně neuvedla některé informace nebo poskytla nesprávné či zavádějící informace, nebo v případě, že subjekty oprávněné tímto nařízením k provádění auditu či kontrol u příjemců finančních prostředků ze souhrnného rozpočtu Evropské unie odhalí nepřesnosti v roční účetní závěrce, které jsou považovány za trvající podstatné opomenutí či chybné uvedení položky v souladu s mezinárodními účetními standardy vymezenými v článku 2 nařízení (ES) č. 1606/2002;
b)
kvantifikovatelné protiprávní jednání:
i)
pokud evropská politická strana nebo evropská politická nadace přijala dary a příspěvky, které nejsou povoleny podle čl. 20 odst. 1 nebo 5, nejsou-li splněny požadavky stanovené v čl. 20 odst. 6,
ii)
v případě nedodržení požadavků stanovených v článcích 21 a 22.
3. Schvalující osoba Evropského parlamentu může vyloučit evropskou politickou stranu nebo evropskou politickou nadaci z budoucího financování Unií až na pět let nebo až na deset let v případě opakovaného protiprávního jednání během období pěti let, pokud byla shledána vinou z protiprávního jednání uvedeného v odst. 2 písm. a) bodech v) a vi). Tím nejsou dotčeny pravomoci schvalující osoby Evropského parlamentu stanovené v článku 204n finančního nařízení.
4. Pro účely odstavců 2 a 3 se evropské politické straně nebo evropské politické nadaci uloží tyto finanční sankce:
a)
v případě nekvantifikovatelného protiprávního jednání pevně stanovené procento ročního rozpočtu dotčené evropské politické strany nebo evropské politické nadace:
-
5 % nebo
-
7,5 % v případě, že se jedná o souběžná protiprávní jednání, nebo
-
20 % v případě, že je dotyčné protiprávní jednání opakovaným protiprávním jednáním, nebo
-
třetina výše uvedených procentních částek v případě, že evropská politická strana nebo evropská politická nadace dobrovolně oznámila dané protiprávní jednání předtím, než úřad oficiálně zahájil vyšetřování, a to i v případě souběžných protiprávních jednání nebo opakovaného protiprávního jednání, a přijala odpovídající nápravná opatření,
-
50 % ročního rozpočtu za předchozí rok dotčené evropské politické strany nebo evropské politické nadace v případě, že je pravomocně odsouzena za nezákonnou činnost poškozující finanční zájmy Unie ve smyslu čl. 106 odst. 1 finančního nařízení;
b)
v případě kvantifikovatelného protiprávního jednání pevně stanovené procento z nezákonně získaných nebo neoznámených částek v souladu s následující stupnicí, do maximální výše 10 % ročního rozpočtu dotčené evropské politické strany nebo evropské politické nadace:
-
100 % protiprávně získaných nebo neoznámených částek, pokud jejich výše nepřesáhne 50 000 EUR, nebo
-
150 % protiprávně získaných nebo neoznámených částek, pokud jejich výše přesáhne 50 000 EUR, ale nepřesáhne 100 000 EUR, nebo
-
200 % protiprávně získaných nebo neoznámených částek, pokud jejich výše přesáhne 100 000 EUR, ale nepřesáhne 150 000 EUR, nebo
-
250 % protiprávně získaných nebo neoznámených částek, pokud jejich výše přesáhne 150 000 EUR, ale nepřesáhne 200 000 EUR, nebo
-
300 % protiprávně získaných nebo neoznámených částek, pokud jejich výše přesáhne 200 000 EUR, nebo
-
třetina výše uvedených procentních částek v případě, že dotčená evropská politická strana nebo evropská politická nadace dobrovolně oznámila dané protiprávní jednání předtím, než úřad nebo schvalující osoba Evropského parlamentu oficiálně zahájily vyšetřování, a přijala odpovídající nápravná opatření.
Pro účely uplatňování výše uvedených procentních částek jsou jednotlivé dary či příspěvky posuzovány odděleně.
5. V případě, že se evropská politická strana nebo evropská politická nadace dopustí souběžných protiprávních jednání proti tomuto nařízení, uloží se pouze sankce stanovené za nejzávažnější z těchto jednání, není-li v odst. 4 písm. a) stanoveno jinak.
6. Sankce stanovené v tomto nařízení podléhají promlčecí lhůtě pěti let ode dne, kdy došlo k danému protiprávnímu jednání, nebo v případě trvajícího či opakovaného protiprávního jednání ode dne, kdy bylo takové jednání ukončeno.
Článek 28
Spolupráce mezi úřadem, schvalující osobou Evropského parlamentu a členskými státy
1. Úřad, schvalující osoba Evropského parlamentu a členské státy prostřednictvím vnitrostátních kontaktních míst sdílejí informace a pravidelně se vzájemně informují o otázkách souvisejících s financováním, kontrolami a sankcemi.
2. Rovněž se dohodnou na praktických postupech této výměny informací, včetně pravidel pro zveřejňování důvěrných informací nebo dokladů, a spolupráci mezi členskými státy.
3. Schvalující osoba Evropského parlamentu informuje úřad o jakýchkoliv zjištěních, která by mohla vést k uložení sankcí podle čl. 27 odst. 2 až 4, a to tak, aby měl úřad možnost přijmout příslušná opatření.
4. Úřad informuje schvalující osobu Evropského parlamentu o jakýchkoliv rozhodnutích, která přijal ohledně sankcí, aby jí tak umožnil vyvodit odpovídající důsledky podle finančního nařízení.
Článek 29
Nápravná opatření a zásady řádné správy
1. Před přijetím konečného rozhodnutí o případných sankcích uvedených v článku 27 poskytne úřad nebo schvalující osoba Evropského parlamentu dotčené evropské politické straně nebo evropské politické nadaci příležitost přijmout opatření potřebná pro nápravu situace v přiměřené lhůtě, která by obvykle neměla přesáhnout jeden měsíc. Úřad nebo schvalující osoba Evropského parlamentu zejména umožní opravu administrativních a početních chyb, v případě potřeby poskytnutí doplňujících dokumentů nebo informací nebo opravu drobných chyb.
2. V případě, že evropská politická strana nebo evropská politická nadace nepřijme nápravná opatření ve lhůtě uvedené v odstavci 1, bude přijato rozhodnutí o odpovídajících sankcích uvedených v článku 27.
3. Odstavce 1 a 2 se nevztahují na podmínky uvedené v čl. 3 odst. 1 písm. b) až d) a v čl. 3 odst. 2 písm. c).
Článek 30
Zpětné získávání prostředků
1. Schvalující osoba Evropského parlamentu na základě rozhodnutí úřadu o výmazu evropské politické strany nebo evropské politické nadace z rejstříku zruší jakékoliv stávající rozhodnutí nebo dohodu o financování ze strany Unie, kromě případu uvedeného v čl. 16 odst. 2 písm. c) a čl. 3 odst. 1 písm. b) a d). Rovněž získá zpět veškeré finanční prostředky poskytnuté ze strany Unie, včetně nevyužitých finančních prostředků Unie z předchozích let.
2. Evropská politická strana nebo evropská politická nadace, které je uložena sankce za některé z protiprávních jednání uvedených v čl. 27 odst. 1 a v čl. 27 odst. 2 písm. a) bodech v) a vi), již nesplňuje podmínky čl. 18 odst. 2. Schvalující osoba Evropského parlamentu proto ukončí dohodu o příspěvku či grantovou dohodu nebo zruší rozhodnutí o financování z prostředků Unie obdržených podle tohoto nařízení a získá zpět částky neoprávněně vyplacené podle grantové dohody nebo rozhodnutí či jako příspěvek, včetně veškerých nevyužitých prostředků Unie z předchozích let.
V případě takového ukončení nebo zrušení jsou platby ze strany schvalující osoby Evropského parlamentu omezeny na způsobilé výdaje, které evropské politické straně či evropské politické nadaci skutečně vznikly do dne, kdy rozhodnutí o zrušení financování nabylo účinku.
Tento odstavec se vztahuje rovněž na případy uvedené v čl. 16 odst. 2 písm. c) a čl. 3 odst. 1 písm. b) a d).
KAPITOLA VI
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 31
Poskytování informací občanům
S výhradou článků 21 a 22 a svých stanov a vnitřních postupů mohou evropské politické strany v souvislosti s volbami do Evropského parlamentu přijmout veškerá odpovídající opatření k tomu, aby informovaly občany Unie o vazbách mezi vnitrostátními politickými stranami a kandidáty a dotčenými evropskými politickými stranami.
Článek 32
Transparentnost
1. Na internetových stránkách, které byly vytvořeny pro tento účel, zveřejní schvalující osoba Evropského parlamentu pod dohledem úřadu nebo této schvalující osoby tyto informace:
a)
názvy a stanovy všech zaregistrovaných evropských politických stran a evropských politických nadací spolu s dokumenty předloženými jako součást žádosti o registraci v souladu s článkem 8, a to nejpozději čtyři týdny poté, co úřad přijal rozhodnutí; po tomto datu zveřejní veškeré změny oznámené úřadu podle čl. 9 odst. 5 a 6;
b)
seznam žádostí, které nebyly schváleny, spolu s dokumenty předloženými jako součást žádosti o registraci spolu s touto žádostí v souladu s článkem 8 a důvody zamítnutí nejpozději do čtyř týdnů po dni, kdy úřad přijal rozhodnutí;
c)
výroční zprávu s tabulkou uvádějící výši částek vyplacených jednotlivým evropským politickým stranám a evropským politickým nadacím v každém rozpočtovém roku, v němž dostaly příspěvky nebo jim byly vyplaceny granty ze souhrnného rozpočtu Evropské unie;
d)
roční účetní závěrku a zprávy o externím auditu podle čl. 23 odst. 1 a v případě evropských politických nadací závěrečné zprávy o provádění pracovních programů nebo akcí;
e)
jména dárců a jejich dary, které nahlásily evropské politické strany a evropské politické nadace v souladu s čl. 20 odst. 2, 3 a 4, s výjimkou darů od fyzických osob nepřesahujících svou hodnotou 1 500 EUR za rok od jednoho dárce, které se vykazují jako „menší dary“. Dary od fyzických osob, které svou hodnotou za rok přesahují částku 1 500 EUR, ale nepřesahují částku 3 000 EUR, se nezveřejní bez předchozího písemného souhlasu s jejich zveřejněním od dotčeného dárce. Pokud dárce předchozí souhlas neposkytl, vykáží se tyto dary jako „menší dary“. Rovněž se zveřejní celkový objem menších darů a počet dárců v každém kalendářním roce;
f)
příspěvky uvedené v čl. 20 odst. 7 a 8 a oznámené evropskými politickými stranami a evropskými politickými nadacemi podle čl. 20 odst. 2, včetně totožnosti členských stran či organizací, které zaplatily příspěvky;
g)
podrobnosti a zdůvodnění konečných rozhodnutí úřadu podle článku 27, včetně, tam, kde je to vhodné, jakýchkoliv stanovisek přijatých výborem nezávislých významných osobností v souladu s články 10 a 11 a s náležitým ohledem na nařízení (ES) č. 45/2001;
h)
podrobnosti a zdůvodnění konečných rozhodnutí schvalující osoby Evropského parlamentu podle článku 27;
i)
popis technické podpory poskytnuté evropským politickým stranám; a
j)
hodnotící zprávu Evropského parlamentu o uplatňování tohoto nařízení a financovaných činnostech v souladu s článkem 38.
2. Evropský parlament zveřejní seznam právnických osob, které jsou členy evropské politické strany, připojený ke stanovám strany v souladu s čl. 4 odst. 2 a aktualizovaný v souladu s čl. 9 odst. 6, jakož i celkový počet jednotlivých členů.
3. Osobní údaje se na internetových stránkách uvedených v odstavci 1 nezveřejňují, pokud tak není činěno v souladu s odst. 1 písm. a), e) nebo g).
4. Evropské politické strany a evropské politické nadace poskytnou potenciálním členům a dárcům ve veřejně dostupném prohlášení o ochraně osobních údajů informace požadované podle článku 10 směrnice 95/46/ES a informují je o skutečnosti, že jejich osobní údaje budou Evropským parlamentem, úřadem, úřadem OLAF, Účetním dvorem, členskými státy nebo externími subjekty či jimi pověřenými odborníky zpracovávány pro účely auditu a kontroly a že jejich osobní údaje budou zveřejněny na internetových stránkách uvedených v odstavci 1 za podmínek stanovených v tomto článku. Schvalující osoba Evropského parlamentu uvede při uplatňování článku 11 nařízení (ES) č. 45/2001 tytéž informace ve výzvách k podávání žádostí o příspěvky nebo návrhů podle čl. 18 odst. 1 tohoto nařízení.
Článek 33
Ochrana osobních údajů
1. Při zpracování osobních údajů podle tohoto nařízení musí úřad, Evropský parlament a výbor nezávislých významných osob zřízený článkem 11 postupovat v souladu s nařízením (ES) č. 45/2001. Pro účely zpracování osobních údajů jsou považovány za správce údajů v souladu s čl. 2 písm. d) uvedeného nařízení.
2. Při zpracování osobních údajů podle tohoto nařízení musí evropské politické strany a evropské politické nadace, členské státy při provádění kontroly aspektů týkajících se financování evropských politických stran a evropských politických nadací v souladu s článkem 24 a nezávislé subjekty či odborníci oprávnění k provádění auditu účtů podle čl. 23 odst. 1 dodržovat směrnici 95/46/ES a vnitrostátní právní předpisy přijaté na jejím základě. Pro účely zpracování osobních údajů jsou tyto subjekty považovány za správce údajů podle čl. 2 písm. d) uvedené směrnice.
3. Úřad, Evropský parlament a výbor nezávislých významných osobností zřízený článkem 11 zajistí, aby osobní údaje jimi shromážděné podle tohoto nařízení nebyly použity k žádnému jinému účelu, než pro zajištění legality, řádnosti a transparentnosti financování evropských politických stran a evropských politických nadací a členství evropských politických stran. Veškeré osobní údaje shromážděné za tímto účelem vymažou nejpozději 24 měsíců po zveřejnění příslušných informací v souladu s článkem 32.
4. Členské státy a nezávislé subjekty nebo odborníci oprávnění k provádění auditu účtů použijí získané osobní údaje pouze k výkonu kontroly financování evropských politických stran a evropských politických nadací. Tyto osobní údaje vymažou v souladu s příslušnými ustanoveními vnitrostátního práva po jejich předání podle článku 28.
5. Osobní údaje mohou být uchovávány i po uplynutí lhůt stanovených v odstavci 3 nebo v příslušných ustanoveních vnitrostátního práva uvedených v odstavci 4, pokud je to nezbytné pro účely právních nebo správních řízení vztahujících se k financování evropské politické strany nebo evropské politické nadace nebo členství v evropské politické straně. Všechny tyto osobní údaje se vymažou nejpozději jeden týden po skončení výše uvedených řízení vydáním konečného rozhodnutí nebo po ukončení veškerých auditů, odvolání, soudních sporů a žalob.
6. Správci údajů, na které odkazují odstavce 1 a 2, provedou vhodná technická a organizační opatření na ochranu osobních údajů proti náhodnému nebo protiprávnímu zničení, náhodné ztrátě, úpravám, neoprávněnému zveřejnění nebo přístupu, zejména pokud zpracování zahrnuje předávání údajů po síti, jakož i proti jakékoli jinému protiprávnímu zpracování.
7. Evropský inspektor ochrany údajů sleduje a zajišťuje, aby úřad, Evropský parlament a výbor nezávislých významných osobností zřízený článkem 11 respektovaly a chránily základní práva a svobody fyzických osob při zpracování osobních údajů podle tohoto nařízení. Aniž je dotčen soudní přezkum, může každý subjekt údajů podat stížnost evropskému inspektorovi ochrany údajů, má-li za to, že jeho právo na ochranu jeho osobních údajů bylo porušeno v důsledku zpracování těchto údajů úřadem, Evropským parlamentem nebo výborem.
8. Evropské politické strany a evropské politické nadace, členské státy a nezávislé subjekty či odborníci oprávnění k provádění auditu účtů podle tohoto nařízení odpovídají v souladu s použitelným vnitrostátním právem za škody, jež způsobí při zpracování osobních údajů podle tohoto nařízení. Členské státy zajistí, aby byly uplatňovány účinné, přiměřené a odrazující sankce za porušování tohoto nařízení, směrnice 95/46/ES a vnitrostátních předpisů přijatých na jejich základě, a zejména za podvodné použití osobních údajů.
Článek 34
Právo být slyšen
Předtím, než úřad nebo schvalující osoba Evropského parlamentu přijmou rozhodnutí, které by mohlo nepříznivě ovlivnit práva evropské politické strany, evropské politické nadace nebo žadatele uvedeného v článku 8, vyslechnou zástupce dotčené evropské politické strany, evropské politické nadace nebo žadatele. Úřad nebo Evropský parlament své rozhodnutí řádně odůvodní.
Článek 35
Právo na odvolání
Rozhodnutí přijatá na základě tohoto nařízení mohou být předmětem soudního řízení před Soudním dvorem Evropské unie v souladu s příslušnými ustanoveními Smlouvy o fungování EU.
Článek 36
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 7 odst. 2 a v čl. 8 odst. 3 se Komisi svěřuje na dobu pěti let od 24. listopadu 2014. Komise vyhotoví zprávu o přenesení pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 7 odst. 2 a čl. 8 odst. 3 kdykoliv zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 7 odst. 2 a čl. 8 odst. 3 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 37
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 38
Hodnocení
Evropský parlament po konzultaci s úřadem zveřejní do poloviny roku 2018 zprávu o uplatňování tohoto nařízení a o financovaných činnostech. Bude-li to vhodné, ve zprávě budou uvedeny případné změny statusu a systému financování.
Do konce roku 2018 předloží Komise zprávu o uplatňování tohoto nařízení doplněnou v případě potřeby legislativním návrhem na změnu tohoto nařízení.
Článek 39
Účinné uplatňování
Členské státy přijmou veškerá vhodná opatření k zajištění účinného uplatňování tohoto nařízení.
Článek 40
Zrušení
Nařízení (ES) č. 2004/2003 se zrušuje s účinkem ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost. Použije se však i nadále ve vztahu k aktům a závazkům týkajícím se financování politických stran a politických nadací na evropské úrovni pro rozpočtové roky 2014, 2015, 2016 a 2017.
Článek 41
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Komise přijme akty v přenesené pravomoci uvedené v čl. 7 odst. 2 a v čl. 8 odst. 3 písm. a) nejpozději 1. července 2015.
Toto nařízení se použije ode dne 1. ledna 2017. Úřad uvedený v článku 6 se však zřídí do 1. září 2016. Evropské politické strany a evropské politické nadace zaregistrované po 1. lednu 2017 mohou žádat pouze o financování činností zahajovaných v rozpočtovém roce 2018 nebo později.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 22. října 2014.
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES, EURATOMAS) Nr. 1141/2014
2014 m. spalio 22 d.
dėl Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų statuto ir finansavimo
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 224 straipsnį,
atsižvelgdami į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 106a straipsnį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),
atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),
atsižvelgdami į Audito Rūmų nuomonę (3),
laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (4),
kadangi:
(1)
Europos Sąjungos sutarties (toliau - ES sutartis) 10 straipsnio 4 dalyje ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos (toliau - Chartija) 12 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad politinės partijos Europos lygmeniu prisideda formuojant europinį politinį sąmoningumą ir reiškiant Sąjungos piliečių valią;
(2)
Chartijos 11 ir 12 straipsniuose nustatyta, kad teisė į asociacijų laisvę visais lygmenimis, pavyzdžiui, politinėje ir pilietinėje srityje, ir teisė į saviraiškos laisvę, kuri apima laisvę turėti savo įsitikinimus, gauti bei skleisti informaciją ir idėjas valdžios institucijoms nekliudant ir nepaisant valstybių sienų, yra pagrindinės kiekvieno Sąjungos piliečio teisės;
(3)
Europos piliečiams turėtų būti sudarytos sąlygos naudotis tomis teisėmis siekiant visapusiškai dalyvauti demokratiniame Sąjungos gyvenime;
(4)
tikrai tarpvalstybinės Europos politinės partijos ir su jomis susiję Europos politiniai fondai turi atlikti svarbų vaidmenį mažinant valstybių narių bei Sąjungos politikos atotrūkį ir taip užtikrinant, kad piliečių balsas būtų aiškiai girdimas Europos lygmeniu;
(5)
Europos politinės partijos ir su jomis susiję Europos politiniai fondai turėtų būti skatinami ir remiamos jų pastangos stipriai sieti Europos pilietinę visuomenę su Sąjungos institucijomis, visų pirma Europos Parlamentu;
(6)
kaip rodo Europos politinių partijų ir su jomis susijusių Europos politinių fondų patirtis taikant Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2004/2003 (5) kartu su 2011 m. balandžio 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Reglamento (EB) Nr. 2004/2003 taikymo (6), būtina tobulinti Europos politinių partijų ir su jomis susijusių Europos politinių fondų teisės ir finansavimo sistemą, kad jie galėtų tapti matomesniais ir veiksmingesniais Sąjungos daugiapakopės politinės sistemos veikėjais;
(7)
pripažįstant ES sutartimi Europos politinėms partijoms pavestą užduotį ir siekiant palengvinti jų darbą, turėtų būti nustatytas Europos politinių partijų ir su jomis susijusių Europos politinių fondų Europos teisinis statusas;
(8)
siekiant registruoti ir kontroliuoti Europos politines partijas ir Europos politinius fondus ir taikyti jiems sankcijas, turėtų būti įsteigta Europos politinių partijų ir fondų institucija (toliau - Institucija). Registracija turėtų būti privaloma norint įgyti Europos teisinį statusą, kuriuo numatomos įvairios teisės ir pareigos. Siekiant išvengti bet kokio galimo interesų konflikto Institucija turėtų būti nepriklausoma;
(9)
turėtų būti nustatytos procedūros, kurių Europos politinės partijos ir su jomis susiję Europos politiniai fondai turėtų laikytis norėdami pagal šį reglamentą įgyti Europos teisinį statusą, taip pat procedūros ir kriterijai, kurių reikėtų laikytis priimant sprendimą suteikti Europos teisinį statusą. Taip pat reikia nustatyti procedūras, kurios Europos politinei partijai arba Europos politiniam fondui būtų taikomos jiems netekus Europos teisinio statuso, jį praradus arba jo atsisakius;
(10)
siekiant palengvinti juridinių asmenų, kuriems bus taikomi ir Sąjungos, ir nacionaliniai teisės aktai, priežiūrą, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl Europos politinių partijų ir fondų Institucijos tvarkomo registro (toliau - registras) veikimo, ypač atsižvelgiant į registre saugomą informaciją ir patvirtinamuosius dokumentus. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai;
(11)
siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai dėl nuostatų dėl registracijos numerio sistemos ir dėl standartinių išrašų iš registro, kuriuos Institucija teikia trečiosioms šalims jų prašymu. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (7);
(12)
Europos politinės partijos ir su jomis susiję Europos politiniai fondai, norintys būti tokiais pripažinti Sąjungos lygmeniu įgydami Europos teisinį statusą ir gauti viešąjį finansavimą iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto, turėtų laikytis tam tikrų principų ir tenkinti tam tikras sąlygas. Visų pirma Europos politinės partijos ir su jomis susiję Europos politiniai fondai turi gerbti Sąjungos vertybes, nurodytas ES sutarties 2 straipsnyje;
(13)
sprendimai nutraukti Europos politinės partijos arba Europos politinio fondo registraciją dėl ES sutarties 2 straipsnyje nurodytų vertybių, kuriomis grindžiama Sąjunga, nesilaikymo, turėtų būti priimti tik tuomet, kai tos vertybės akivaizdžiai ir šiurkščiai pažeidžiamos. Priimdama sprendimą dėl registracijos nutraukimo, Institucija turėtų visapusiškai laikytis Chartijos;
(14)
Į Europos politinės partijos arba Europos politinio fondo statutą turėtų būti įtrauktos pagrindinės nuostatos. Valstybėms narėms turėtų būti suteikta teisė nustatyti papildomus jų atitinkamose teritorijose įsisteigusių Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų statutų reikalavimus, jeigu tie papildomi reikalavimai neprieštarauja šiam reglamentui;
(15)
Institucija turėtų reguliariai tikrinti, ar Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai tebesilaiko su jų registracija susijusių sąlygų ir reikalavimų. Sprendimai, susiję su pagarba ES sutarties 2 straipsnyje išdėstytoms vertybėms, kuriomis grindžiama Sąjunga, turėtų būti priimami laikantis specialiai tam nustatytos procedūros ir pasikonsultavus su nepriklausomų žymių asmenų komitetu;
(16)
Institucija - Sąjungos organas pagal SESV 263 straipsnį;
(17)
turėtų būti užtikrintas nepriklausomų žymių asmenų komiteto nepriklausomumas ir skaidrumas;
(18)
Europos politinėms partijoms ir su jomis susijusiems fondams suteikus Europos teisinį statusą, jiems turėtų būti užtikrintas veiksnumas ir pripažinimas visose valstybėse narėse. Tokiu veiksnumu ir pripažinimu jiems nesuteikiama teisė siūlyti kandidatų dalyvauti nacionaliniuose arba Europos Parlamento rinkimuose ar referendumų kampanijose. Tokia ar panaši teisė ir toliau priklauso valstybių narių kompetencijai;
(19)
Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų veikla turėtų būti reglamentuojama šiuo reglamentu, o klausimai, kuriems netaikomas šis reglamentas, reglamentuojami atitinkamomis valstybių narių teisės aktų nuostatomis. Europos politinės partijos ir Europos politinio fondo teisinis statusas turėtų būti reglamentuojamas šiuo reglamentu ir taikytinomis nacionalinėmis valstybės narės, kurioje partija arba fondas turi savo būstinę, nuostatomis (toliau -būstinės valstybė narė). Turėtų būti įmanoma būstinės valstybei narei ex ante apibrėžti taikytiną teisę arba palikti Europos politinėms partijoms ir Europos politiniams fondams galimybę rinktis šiuo klausimu. Būstinės valstybei narei turėtų būti taip pat įmanoma taikyti kitus arba papildomus reikalavimus nei nustatyti šiame reglamente, įskaitant nuostatas dėl registracijos ir Europos politinių partijų bei fondų įtraukimo į nacionalines administracines ir kontrolės sistemas, taip pat dėl jų organizavimo ir statuto bei atsakomybės su sąlyga, kad tokios nuostatos neprieštarauja šiam reglamentui;
(20)
pagrindinis Europos teisinio statuso turėjimo aspektas yra tai, kad Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai turėtų turėti Europos teisinį subjektiškumą. Europos teisinis subjektiškumas turėtų būti įgyjamas laikantis reikalavimų ir procedūrų, kuriais siekiama apsaugoti valstybės narės, kurioje yra Europos politinės partijos arba Europos politinio fondo būstinė, prašymo dėl Europos teisinio statuso pareiškėjo (toliau - pareiškėjas) ir atitinkamų bet kurių trečiųjų šalių interesus. Visų pirma, turėtas nacionalinis teisinis subjektiškumas turėtų būti pakeistas Europos teisiniu subjektiškumu ir visos ankstesniam nacionaliniam juridiniam asmeniui priklausiusios individualios teisės ir pareigos turėtų būti perduotos naujam Europos juridiniam asmeniui. Be to, norint sudaryti palankias sąlygas veiklos tęstinumui, turėtų būti numatytos apsaugos priemonės siekiant išvengti, kad atitinkama valstybė narė pradėtų taikyti tokio pakeitimo draudžiamąsias sąlygas. Būstinės valstybė narė turėtų galėti nurodyti nacionalinių juridinių asmenų, kurie gali tapti Europos juridiniais asmenimis, tipus ir nesutikti tokiu Europos juridinio asmens tapimu pagal šį reglamentą, kol bus pateiktos tinkamos garantijos, visų pirma dėl pareiškėjo statuto teisėtumo pagal tos valstybės narės teisę arba dėl kreditorių ar kitų teisių turėtojų apsaugos ankstesnio nacionalinio teisinio subjektiškumo požiūriu;
(21)
Europos teisinis subjektiškumas nutraukiamas laikantis reikalavimų ir procedūrų, kuriais siekiama apsaugoti Sąjungos, valstybės narės, kurioje yra Europos politinės partijos arba Europos politinio fondo būstinė, Europos politinės partijos ar Europos politinio fondo ir bet kurių atitinkamų trečiųjų šalių interesus. Ypač tuo atveju, jeigu Europos politinė partija arba Europos politinis fondas įgyja teisinį subjektiškumą pagal valstybės narės, kurioje yra jų būstinė, teisę, šis įgijimas turėtų būti laikomas Europos teisinio subjektiškumo pakeitimu, ir visos ankstesniojo Europos juridinio asmens atitinkamai įgytos ar jam priklaususios individualios teisės ir pareigos turėtų būti perduotos nacionaliniam juridiniam asmeniui. Be to, norint sudaryti palankias sąlygas veiklos tęstinumui, turėtų būti numatytos apsaugos priemonės siekiant išvengti, kad atitinkama valstybė narė taikytų tokio pakeitimo draudžiamąsias sąlygas. Jeigu Europos politinė partija arba Europos politinis fondas neįgyja teisinio subjektiškumo valstybėje narėje, kurioje yra jų būstinė, jie turėtų būti likviduojami laikantis tos valstybės narės teisės ir atsižvelgiant į sąlygą, pagal kurią reikalaujama nesiekti pelno. Institucija ir Europos Parlamento įgaliojimus suteikiantis pareigūnas turėtų galėti susitarti su atitinkama valstybe nare dėl Europos teisinio subjektiškumo galiojimo pabaigos sąlygų, visų pirma siekiant užtikrinti, kad būtų susigrąžintos Europos Sąjungos bendrojo biudžeto lėšos ir sumokėtos finansinės sankcijos;
(22)
jei Europos politinė partija ar Europos politinis fondas rimtai nesilaikė atitinkamų nacionalinės teisės nuostatų ir jei klausimas susijęs su aspektais, darančiais poveikį vertybėms, kuriomis grindžiama Europos Sąjunga, kaip išdėstyta ES sutarties 2 straipsnyje, Institucija, gavusi atitinkamos valstybės narės prašymą, turėtų priimti sprendimą taikyti šiame reglamente nustatytas procedūras. Be to, Institucija, gavusi valstybės narės, kurioje yra partijos arba fondo būstinė, prašymą, turėtų priimti sprendimą išbraukti iš registro tą Europos politinę partiją arba Europos politinį fondą, kurie rimtai nesilaikė atitinkamų nacionalinių teisės aktų bet kuriuo kitu klausimu;
(23)
teisė gauti finansavimą iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto turėtų būti suteikta tik Europos politinėms partijoms ir su jomis susijusiems Europos politiniams fondams, kurie buvo tokiais pripažinti ir įgijo Europos teisinį statusą. Nepaprastai svarbu ne tik užtikrinti, kad taikytinos sąlygos tapti Europos politine partija nebūtų pernelyg sudėtingos ir kad jas lengvai galėtų tenkinti organizuoti bei rimti tarpvalstybiniai politinių partijų arba fizinių asmenų aljansai, arba politinių partijų ir fizinių asmenų aljansai, bet ir nustatyti proporcingus ribotų išteklių skyrimo iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto kriterijus, kurie objektyviai rodytų tikrąjį Europos politinės partijos europinį užmojį ir realią rinkėjų paramą. Tokius kriterijus geriausia pagrįsti rinkimų į Europos Parlamentą, kuriuose pagal šį reglamentą Europos politinės partijos ar jų nariai privalo dalyvauti, rezultatais, iš kurių galima tiksliai spręsti apie tai, ar Europos politinę partiją pripažįsta rinkėjai. Kriterijus turėtų atspindėti ES sutarties 10 straipsnio 2 dalimi Europos Parlamentui pavestą užduotį tiesiogiai atstovauti Sąjungos piliečiams ir Europos politinių partijų tikslą visapusiškai dalyvauti demokratiniame Sąjungos gyvenime bei tapti aktyviomis Europos atstovaujamosios demokratijos dalyvėmis, siekiant veiksmingai išreikšti Sąjungos piliečių nuomones, pažiūras ir politinę valią. Todėl teisė gauti finansavimą iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto turėtų būti suteikta tik Europos politinėms partijoms, kurioms Europos Parlamente atstovauja bent vienas iš jų narių, ir Europos politiniams fondams, teikiantiems prašymą per Europos politinę partiją, kuriai Europos Parlamente atstovauja bent vienas iš jos narių;
(24)
siekiant padidinti Europos politinės partijos finansavimo skaidrumą ir išvengti galimo finansavimo taisyklių pažeidimo, turėtų būti laikoma, tačiau tik finansavimo tikslais, kad Europos Parlamento narys yra tik vienos Europos politinės partijos, su kuria jo nacionalinė ar regioninė politinė partija turėtų būti susijusi galutinę prašymų dėl finansavimo pateikimo dieną, jei toks ryšys yra, narys;
(25)
turėtų būti nustatytos procedūros, kurių Europos politinės partijos ir su jomis susiję Europos politiniai fondai turėtų laikytis prašydami finansavimo iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto, taip pat procedūros, kriterijai ir taisyklės, kurių reikėtų laikytis priimant sprendimą suteikti tokį finansavimą;
(26)
siekiant padidinti Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų nepriklausomumą, atskaitomybę ir atsakomybę, turėtų būti uždraustos kai kurių rūšių dovanos ir įnašai iš kitų nei Europos Sąjungos bendrasis biudžetas šaltinių, arba jiems taikomi apribojimai. Kiekvienas laisvo kapitalo judėjimo suvaržymas, kurį galėtų lemti tokie apribojimai, yra pagrįstas viešosios tvarkos sumetimais ir yra būtinas siekiant tų tikslų;
(27)
Europos politinėms partijoms turėtų būti sudarytos sąlygos finansuoti per rinkimus į Europos Parlamentą vykdomas kampanijas, o tokiuose rinkimuose dalyvaujančių partijų ir kandidatų rinkimų išlaidų finansavimas bei apribojimai turėtų būti reglamentuojami kiekvienoje valstybėje narėje taikomomis nuostatomis;
(28)
Europos politinės partijos neturėtų tiesiogiai ar netiesiogiai finansuoti kitų politinių partijų, ypač nacionalinių partijų arba kandidatų. Europos politiniai fondai neturėtų tiesiogiai ar netiesiogiai finansuoti Europos arba nacionalinių politinių partijų ar kandidatų. Be to, Europos politinės partijos ir su jomis susiję Europos politiniai fondai neturėtų finansuoti referendumo kampanijų. Šie principai atspindi Deklaraciją Nr. 11 dėl Europos bendrijos steigimo sutarties 191 straipsnio, pridėtą prie Nicos sutarties baigiamojo akto;
(29)
turėtų būti nustatytos kiekvienais metais iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto skiriamų asignavimų paskirstymo taisyklės ir procedūros, atsižvelgiant į jų gavėjų skaičių ir į kiekvienos asignavimus gavusios Europos politinės partijos bei, kalbant plačiau, su ja susijusio atitinkamo Europos politinio fondo narių, išrinktų į Europos Parlamentą, dalį. Tose taisyklėse turėtų būti numatytos Europos politinių partijų ir su jomis susijusių Europos politinių fondų griežtos skaidrumo, apskaitos, audito ir finansų kontrolės nuostatos, taip pat proporcingų sankcijų, įskaitant atvejus, kai Europos politinė partija arba Europos politinis fondas pažeidžia vertybes, kuriomis grindžiama Sąjunga ir kurios nurodytos ES sutarties 2 straipsnyje, skyrimas;
(30)
siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi šiame reglamente nustatytų nuostatų dėl Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų finansavimo ir išlaidų, taip pat dėl kitų klausimų, būtina sukurti veiksmingus kontrolės mechanizmus. Tuo tikslu Institucija, Europos Parlamento įgaliojimus suteikiantis pareigūnas ir valstybės narės turėtų bendradarbiauti ir keistis visa būtina informacija. Taip pat turėtų būti skatinamas valstybių narių institucijų tarpusavio bendradarbiavimas siekiant užtikrinti veiksmingą ir efektyvią pagal taikytiną nacionalinę teisę numatytų pareigų kontrolę;
(31)
būtina numatyti aiškią, griežtą ir atgrasomą sankcijų sistemą, kad būtų užtikrintas veiksmingas, proporcingas ir vienodas pareigų, susijusių su Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų veikla, vykdymas. Taikant tokią sistemą taip pat turėtų būti laikomasi ne bis in idem principo, pagal kurį sankcijos už tą patį pažeidimą negali būti taikomos du kartus. Taip pat būtina apibrėžti atitinkamus Institucijos ir Europos Parlamento įgaliojimus suteikiančio pareigūno vaidmenis kontroliuojant ir tikrinant, kaip laikomasi šio reglamento nuostatų, taip pat Institucijos ir įgaliojimus suteikiančio pareigūno bei valstybių narių institucijų bendradarbiavimo mechanizmus;
(32)
siekiant padidinti piliečių europinį politinį sąmoningumą ir rinkimų į Europos Parlamentą proceso skaidrumą, Europos politinės partijos gali per rinkimus į Europos Parlamentą informuoti piliečius apie savo ir su jomis susijusių nacionalinių politinių partijų bei kandidatų ryšius;
(33)
siekiant užtikrinti skaidrumą ir sustiprinti Europos politinių partijų bei Europos politinių fondų priežiūrą ir demokratinę atskaitomybę, turėtų būti skelbiama visuomenei itin svarbia laikoma informacija, visų pirma informacija apie jų statutą, narystę juose, finansines ataskaitas, rėmėjus, dovanas, įnašus ir dotacijas iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto, taip pat informacija apie Institucijos ir Europos Parlamento įgaliojimus suteikiančio pareigūno priimtus sprendimus dėl registracijos, finansavimo ir sankcijų. Reglamentavimo sistemos sukūrimas siekiant užtikrinti, kad ši informacija būtų vieša, yra veiksmingiausia priemonė sudaryti politinėms jėgoms vienodas sąžiningos konkurencijos sąlygas ir remti atvirus, skaidrius, demokratinius teisėkūros bei rinkimų procesus, taip didinant piliečių ir balsuotojų pasitikėjimą Europos atstovaujamąja demokratija ir apskritai užkertant kelią korupcijai bei piktnaudžiavimui valdžia;
(34)
laikantis proporcingumo principo, pareiga skelbti rėmėjų, kurie yra fiziniai asmenys, tapatybę neturėtų būti taikoma toms dovanoms, kurių vertė vienam rėmėjui per metus sudaro 1 500 EUR arba šios sumos nesiekia. Be to, tokia pareiga skelbti neturėtų būti taikoma dovanoms, kurių vertė viršija 1 500 EUR, tačiau yra mažesnė arba lygi 3 000 EUR per metus, išskyrus tuos atvejus, kai rėmėjas iš anksto raštu davė sutikimą skelbti tokią informaciją. Šios ribos atspindi, viena vertus, tinkamą pagrindinės teisės į asmens duomenų apsaugą ir, kita vertus, teisėto visuomenės siekio, kad Europos politinių partijų ir fondų finansavimas būtų skaidrus, pusiausvyrą, kaip nurodoma tarptautinėse korupcijos prevencijos rekomendacijose, susijusiose su politinių partijų ir fondų finansavimu. Skelbiant apie dovanas, kurių vertė vienam rėmėjui per metus viršija 3 000 EUR, turėtų būti sudarytos sąlygos veiksmingai viešajai rėmėjų ir Europos politinių partijų santykių priežiūrai ir kontrolei. Laikantis proporcingumo principo, informacija apie dovanas turėtų būti skelbiama kasmet, išskyrus rinkimų į Europos Parlamentą kampanijų laikotarpį arba 12 000 EUR viršijančias dovanas, apie kurias turėtų būti skelbiama nedelsiant;
(35)
šiuo reglamentu gerbiamos pagrindinės teisės ir atsižvelgiama į principus, įtvirtintus Chartijoje, ypač 7 ir 8 straipsniuose, kuriuose nustatyta, kad kiekvienam turi būti sudarytos sąlygos naudotis teise į privatų gyvenimą ir asmens duomenų apsaugą, visapusiškai gerbiant tas teises ir principus;
(36)
kai taikydami šį reglamentą Institucija, Europos Parlamentas ir nepriklausomų žymių asmenų komitetas tvarko asmens duomenis, taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 (8);
(37)
kai taikant šį reglamentą tvarkomi asmens duomenys, taikoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB (9);
(38)
teisinio tikrumo dėlei reikia patikslinti, kad duomenų valdytojai, kaip apibrėžta Reglamente (EB) Nr. 45/2001 arba Direktyvoje 95/46/EB, yra Institucija, Europos Parlamentas, Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai, nacionalinės institucijos, atsakingos už Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų finansavimo aspektų kontrolę, ir kitos šiame reglamente minėtos arba numatytos atitinkamos trečiosios šalys. Taip pat reikia nurodyti ilgiausią laikotarpį, kurį jie gali laikyti asmens duomenis, surinktus siekiant užtikrinti Europos politinių partijų bei Europos politinių fondų finansavimo ir narystės Europos politinėse partijose teisėtumą, tvarkingumą bei skaidrumą. Kaip duomenų valdytojai, Institucija, Europos Parlamentas, Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai, atsakingos nacionalinės institucijos ir atitinkamos trečiosios šalys turi imtis visų reikiamų priemonių, kad būtų vykdomos Reglamentu (EB) Nr. 45/2001 ir Direktyva 95/46/EB nustatytos pareigos, ypač tos, kurios susijusios su tvarkymo teisėtumu, tvarkymo veiklos saugumu, informacijos teikimu ir duomenų subjektų teisėmis susipažinti su savo asmens duomenimis ir juos taisyti bei ištrinti;
(39)
Direktyvos 95/46/EB III skyrus „Teisės gynimo būdai, turtinė atsakomybė ir sankcijos“ taikomas, kai taikant šį reglamentą tvarkomi duomenys. Atsakingos nacionalinės institucijos arba atitinkamos trečiosios šalys pagal taikytiną nacionalinę teisę turėtų atsakyti už jų padarytą žalą. Be to, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad atsakingoms nacionalinėms institucijoms arba atitinkamoms trečiosioms šalims už šio reglamento pažeidimus būtų skiriamos reikiamos sankcijos;
(40)
Europos politinėms partijoms skirtą techninę pagalbą Europos Parlamentas turėtų teikti vadovaudamasis vienodo požiūrio principu, atsižvelgdamas į pateiktas sąskaitas faktūras bei mokėjimus ir ji turėtų būti nagrinėjama reguliariose viešosiose ataskaitose;
(41)
pagrindinė informacija apie šio reglamento taikymą turėtų būti skelbiama visuomenei tam skirtoje interneto svetainėje;
(42)
Europos Sąjungos Teisingumo Teismo teisminė kontrolė padės užtikrinti teisingą šio reglamento taikymą. Taip pat turėtų būti numatytos nuostatos siekiant sudaryti sąlygas Europos politinėms partijoms ir Europos politiniams fondams būti išklausytiems ir imtis taisomųjų veiksmų prieš sankcijų paskyrimą;
(43)
valstybės narės turėtų užtikrinti, kad yra numatytos nacionalinės nuostatos, dėl kurių šio reglamento taikymas yra veiksmingas;
(44)
valstybėms narėms turėtų būti suteikta pakankamai laiko priimti nuostatas, kuriomis būtų užtikrintas sklandus ir veiksmingas šio reglamento taikymas. Turėtų būti numatyta nuostata dėl pereinamojo laikotarpio nuo šio reglamento įsigaliojimo iki jo taikymo;
(45)
buvo konsultuotasi su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu, ir jis pateikė nuomonę (10);
(46)
kadangi reikia iš esmės keisti ir papildyti šiuo metu politinėms partijoms bei politiniams fondams Sąjungos lygmeniu taikomas taisykles ir procedūras, Reglamentas (EB) Nr. 2004/2003 turėtų būti panaikintas,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
I SKYRIUS
BENDROSIOS NUOSTATOS
1 straipsnis
Dalykas
Šiuo reglamentu nustatomos sąlygos, kuriomis reglamentuojami politinių partijų Europos lygmeniu (Europos politinės partijos) ir politinių fondų Europos lygmeniu (Europos politiniai fondai) statutas ir finansavimas.
2 straipsnis
Apibrėžtys
Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:
1) politinė partija- piliečių asociacija, kuri:
-
siekia politinių tikslų ir
-
yra arba pripažinta pagal bent vienos valstybės narės įstatymus arba įsteigta jais remiantis;
2) politinis aljansas- organizuotas politinių partijų ir (arba) piliečių bendradarbiavimas;
3) Europos politinė partija- politinių tikslų siekiantis politinis aljansas, užregistruotas Institucijoje, įsteigtoje Europos politinėms partijoms ir Europos politiniams fondams pagal 6 straipsnį, laikantis šiame reglamente nustatytų sąlygų ir procedūrų;
4) Europos politinis fondas- subjektas, kuris yra oficialiai susijęs su Europos politine partija ir kuris užregistruotas Institucijoje laikantis šiame reglamente nustatytų sąlygų bei procedūrų ir, atsižvelgdamas į Sąjungos tikslus bei pagrindines vertybes, savo veikla remia ir papildo Europos politinės partijos tikslus, vykdydamas vieną arba kelias iš toliau išvardijamų užduočių:
a)
diskusijų Europos viešosios politikos ir Europos integracijos proceso klausimais stebėjimas, analizavimas ir indėlis į jas;
b)
su Europos viešosios politikos klausimais susijusios veiklos plėtojimas, pavyzdžiui, atitinkamų suinteresuotų subjektų, įskaitant jaunimo organizacijas ir kitus pilietinės visuomenės atstovus, seminarų, mokymo kursų, konferencijų ir studijų tokiais klausimais organizavimas ir rėmimas;
c)
bendradarbiavimo siekiant skatinti demokratiją, taip pat trečiosiose šalyse, plėtojimas;
d)
buvimas nacionalinių politinių fondų, mokslininkų ir kitų svarbių veikėjų bendradarbiavimo Europos lygmeniu pagrindu;
5) regioninis parlamentas arba regioninė asamblėja- įstaiga, kurios nariai turi regioninį rinkimų mandatą arba yra politiškai atskaitingi išrinktai asamblėjai;
6) finansavimas iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto- dotacija, skiriama pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 966/2012 (11) (Finansinis reglamentas) pirmosios dalies VI antraštinę dalį arba įnašas, skiriamas pagal Finansinio reglamento antrosios dalies VIII antraštinę dalį;
7) dovana- auka grynaisiais pinigais, bet kokia dovana natūra, bet kurių prekių mažesne negu rinkos kaina tiekimas, paslaugos (įskaitant paskolas) arba darbai, ir (arba) kiekviena kita operacija, dėl kurios atitinkama Europos politinė partija arba atitinkamas Europos politinis fondas gauna ekonominės naudos, išskyrus narių įnašus ir įprastą asmenų savanoriškai vykdomą politinę veiklą;
8) narių įnašas- kiekviena įmoka grynaisiais pinigais, įskaitant nario mokesčius arba nepiniginius įnašus, arba bet kurių prekių mažesne negu rinkos kaina tiekimas, paslaugos (įskaitant paskolas) arba darbai, ir (arba) kiekviena kita operacija, dėl kurios atitinkama Europos politinė partija arba atitinkamas Europos politinis fondas gauna ekonominės naudos, kai juos Europos politinės partijos arba Europos politinio fondo naudai atlieka vienas iš jų narių, išskyrus įprastą politinę veiklą, kurią savanoriškai vykdo atskiri nariai;
9) metinis biudžetas 20 ir 27 straipsnių tikslais- visa tam tikrais metais patirtų išlaidų suma, nurodoma atitinkamos Europos politinės partijos arba Europos politinio fondo metinėse finansinėse ataskaitose;
10) nacionalinis informacijos centras- vienas iš ryšių palaikymo centrų, skirtas klausimams, susijusiems su Finansinio reglamento 108 straipsnyje ir Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 1268/2012 (12) 144 straipsnyje nurodyta centrine draudimo dalyvauti viešųjų pirkimų procedūrose duomenų baze, spręsti, arba kiekvienas kitas asmuo ar asmenys specialiai atitinkamų valstybių narių institucijų paskirtas (-i) siekiant keistis informacija taikant šį reglamentą;
11) būstinė- vieta, kurioje įsikūrusi Europos politinės partijos arba Europos politinio fondo centrinė administracija;
12) vienu metu padaryti pažeidimai- du arba daugiau pažeidimų, padarytų vykdant tą pačią neteisėtą veiklą;
13) pakartotinis pažeidimas- padarytas pažeidimas, už kurį sankcija nusikaltėliui jau buvo skirta už tokios pačios rūšies pažeidimą ankstesnių penkerių metų laikotarpiu.
II SKYRIUS
EUROPOS POLITINIŲ PARTIJŲ IR EUROPOS POLITINIŲ FONDŲ STATUTAS
3 straipsnis
Registracijos sąlygos
1. Politinis aljansas turi teisę teikti prašymą užregistruoti jį kaip Europos politinę partiją, jei jis laikosi tokių sąlygų:
a)
jo būstinė turi būti vienoje iš valstybių narių, kaip nurodyta jo statute;
b)
bent viename ketvirtadalyje valstybių narių jam arba jo nariams turi atstovauti Europos Parlamento, nacionalinių parlamentų, regioninių parlamentų ar regioninių asamblėjų nariai arba
bent viename ketvirtadalyje valstybių narių jis arba jo partijos narės turi būti surinkę bent po tris procentus balsų kiekvienoje iš tų valstybių narių per paskutinius rinkimus į Europos Parlamentą;
c)
jis turi laikytis, visų pirma savo programoje ir veikloje, vertybių, kuriomis pagrįsta Sąjunga ir kurios išdėstytos ES sutarties 2 straipsnyje, t. y. žmogaus orumo, laisvės, demokratijos, lygybės, teisinės valstybės ir pagarbos žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises;
d)
jis arba jo nariai turi būti dalyvavę rinkimuose į Europos Parlamentą arba viešai pareiškę ketinimą dalyvauti kituose rinkimuose į Europos Parlamentą ir
e)
jis neturi siekti pelno.
2. Pareiškėjas turi teisę teikti prašymą užregistruoti jį kaip Europos politinį fondą, jei jis laikosi tokių sąlygų:
a)
jis turi būti susijęs su Europos politine partija, užregistruota laikantis šiame reglamente nustatytų sąlygų ir procedūrų;
b)
jo būstinė turi būti vienoje iš valstybių narių, kaip nurodyta jo statute;
c)
jis turi laikytis, visų pirma savo programoje ir veikloje, vertybių, kuriomis pagrįsta Sąjunga ir kurios išdėstytos ES sutarties 2 straipsnyje, t. y. žmogaus orumo, laisvės, demokratijos, lygybės, teisinės valstybės ir pagarbos žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises;
d)
jo tikslai turi papildyti Europos politinės partijos, su kuria jis oficialiai susijęs, tikslus;
e)
jo valdybą turi sudaryti nariai bent iš vieno ketvirtadalio valstybių narių ir
f)
jis neturi siekti pelno.
3. Europos politinė partija gali turėti tik vieną oficialiai su ja susijusį Europos politinį fondą. Kiekviena Europos politinė partija ir su ja susijęs Europos politinis fondas užtikrina, kad jų kasdienio administravimo bei valdymo struktūros ir finansinės sąskaitos būtų atskirtos.
4 straipsnis
Europos politinių partijų valdymas
1. Europos politinės partijos statutas atitinka valstybės narės, kurioje yra jos būstinė, taikytiną teisę ir į jį įtraukiamos nuostatos, apimančios bent:
a)
jos pavadinimą ir logotipą, kurie turi aiškiai skirtis nuo jau egzistuojančių Europos politinių partijų ar Europos politinių fondų pavadinimų bei logotipų;
b)
būstinės adresą;
c)
politinę programą, kurioje išdėstyti jos paskirtis ir tikslai;
d)
pareiškimą, laikantis 3 straipsnio 1 dalies e punkto, kad ji nesiekia pelno;
e)
jei reikia, su ja susijusio politinio fondo pavadinimą ir oficialaus ryšio tarp jų apibūdinimą;
f)
jos administracinį ir finansinį organizavimą bei procedūras, visų pirma nurodant organus ir biurus, kuriems suteikti administracinio, finansinio ir teisinio atstovavimo įgaliojimai, ir metinių finansinių ataskaitų rengimo, tvirtinimo ir tikrinimo taisykles, ir
g)
vidaus procedūrą, taikomą tuo atveju, kai Europos politinės partijos veikla savanoriškai nutraukiama.
2. Į Europos politinės partijos statutą įtraukiamos nuostatos dėl partijos vidaus organizavimo, apimančios bent:
a)
jos narių priėmimo, atsistatydinimo ir pašalinimo sąlygas, prie statuto pridėtą partijų narių sąrašą;
b)
su visų rūšių naryste susijusias teises ir pareigas ir atitinkamas balsavimo teises;
c)
jos valdymo organų įgaliojimus, atsakomybės sritis ir sudėtį, nurodant kiekvienam iš jų taikomus kandidatų atrankos kriterijus ir jų skyrimo bei atleidimo tvarką;
d)
sprendimų priėmimo partijos viduje procesus, visų pirma balsavimo procedūros ir kvorumo reikalavimus;
e)
jos požiūrį į skaidrumą, visų pirma į apskaitą, sąskaitas, dovanas, privatumą ir asmens duomenų apsaugą;
f)
jos statuto keitimo vidaus tvarką.
3. Valstybė narė, kurioje yra Europos politinės partijos būstinė, gali numatyti papildomus statuto reikalavimus, su sąlyga, kad tie papildomi reikalavimai atitinka šį reglamentą.
5 straipsnis
Europos politinių fondų valdymas
1. Europos politinio fondo statutas atitinka valstybės narės, kurioje yra jo būstinė, taikytiną teisę ir į jį įtraukiamos nuostatos, apimančios bent:
a)
jo pavadinimą ir logotipą, kurie turi aiškiai skirtis nuo jau egzistuojančių Europos politinių partijų ar Europos politinių fondų pavadinimų bei logotipų;
b)
būstinės adresą;
c)
jo paskirties ir tikslų, kurie turi atitikti 2 straipsnio 4 dalyje išvardytas užduotis, apibūdinimą;
d)
pareiškimą, laikantis 3 straipsnio 2 dalies f punkto, kad jis nesiekia pelno;
e)
Europos politinės partijos, su kuria jis tiesiogiai susijęs, pavadinimą ir oficialaus ryšio tarp jų apibūdinimą;
f)
jo organų sąrašą, nurodant kiekvieno iš jų įgaliojimus, atsakomybės sritis ir sudėtį, ir tokių organų narių bei vadovų skyrimo ir atleidimo tvarką;
g)
jo administracinį ir finansinį organizavimą bei procedūras, visų pirma nurodant organus ir tarnybas, kuriems suteikti administracinio, finansinio ir teisinio atstovavimo įgaliojimai, ir metinių finansinių ataskaitų rengimo, tvirtinimo ir tikrinimo taisykles;
h)
jo statuto keitimo vidaus tvarką ir
i)
vidaus procedūrą, taikomą tuo atveju, kai Europos politinio fondo veikla savanoriškai nutraukiama.
2. Būstinės valstybė narė gali numatyti papildomus statuto reikalavimus su sąlyga, kad tie papildomi reikalavimai atitinka šį reglamentą.
6 straipsnis
Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų institucija
1. Siekiant registruoti ir kontroliuoti Europos politines partijas bei Europos politinius fondus ir skirti jiems sankcijas pagal šį reglamentą, įsteigiama Europos politinių partijų ir fondų institucija (toliau - Institucija).
2. Institucija turi teisinį subjektiškumą. Ji yra nepriklausoma ir vykdo savo funkcijas visapusiškai laikydamasi šio reglamento.
Institucija priima sprendimus dėl Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų registravimo ir išregistravimo laikydamasi šiame reglamente nustatytos tvarkos ir sąlygų. Be to, Institucija reguliariai tikrina, ar užregistruotos Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai toliau laikosi 3 straipsnyje nustatytų registracijos sąlygų ir 4 straipsnio 1 dalies a, b ir d-f punktuose bei 5 straipsnio 1 dalies a-e ir g punktuose numatytų valdymo nuostatų.
Savo sprendimuose Institucija visapusiškai atsižvelgia į pagrindinę teisę į asociacijų laisvę ir į būtinybę užtikrinti politinių partijų pliuralizmą Europoje.
Institucijai atstovauja jos direktorius, kuris Institucijos vardu priima visus jos sprendimus.
3. Institucijos direktorių penkerių metų laikotarpiui, kuris nepratęsiamas, bendru sutarimu skiria Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija (toliau - kartu Paskyrimų tarnyba), remdamiesi atrankos komiteto, kurį sudaro tų institucijų generaliniai sekretoriai, pasiūlymais paskelbus atvirą kvietimą teikti kandidatūras.
Institucijos direktorius atrenkamas atsižvelgiant į jo asmenines ir profesines savybes. Direktorius nėra Europos Parlamento narys, neturi rinkimų mandato ir nėra esamas arba buvęs Europos politinės partijos arba Europos politinio fondo darbuotojas. Pasirenkant direktorių negali atsirasti interesų konflikto dėl jo kaip Institucijos direktoriaus ir bet kurių kitų tarnybinių pareigų, ypač susijusio su šio reglamento nuostatų taikymu.
Naujas direktorius į laisvą vietą, atsiradusią dėl atsistatydinimo, pasitraukimo iš pareigų, atleidimo iš darbo arba mirties, skiriamas laikantis tos pačios procedūros.
Pakeitimo įprasta tvarka arba savanoriško atsistatydinimo atveju direktorius eina savo pareigas tol, kol paskiriamas jį pakeičiantis asmuo.
Jeigu Institucijos direktorius daugiau nebetenkina jo veiklai arba pareigoms numatytų sąlygų, jis gali būti atleistas bent dviejų iš pirmoje pastraipoje nurodytų trijų institucijų bendru sutarimu ir remiantis pirmoje pastraipoje nurodyto atrankos komiteto savo iniciatyva parengta ataskaita arba vienos iš trijų institucijų prašymu.
Institucijos direktorius savo pareigas vykdo nepriklausomai. Veikdamas Institucijos vardu direktorius nesiekia gauti jokios institucijos ar vyriausybės arba jokios kitos įstaigos, biuro ar agentūros nurodymų ir jų nevykdo. Institucijos direktorius susilaiko nuo visų veiksmų, kurie nesuderinami su jo pareigomis.
Direktoriaus atžvilgiu Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija kartu naudojasi įgaliojimais, suteiktais paskyrimų tarnybai pagal Pareigūnų tarnybos nuostatus (ir Sąjungos kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygas), nustatytus Tarybos reglamente (EEB, Euratomas, EAPB) Nr. 259/68 (13). Nedarydamos poveikio sprendimams dėl skyrimo ir atleidimo, trys institucijos gali susitarti, kad bet kuriai iš jų būtų patikėta naudotis kai kuriais arba visais likusiais paskyrimų tarnybai suteiktais įgaliojimais.
Paskyrimų tarnyba gali skirti direktoriui kitas užduotis, jeigu šios užduotys suderinamos su darbo krūviu, susijusiu su jo, kaip Institucijos direktoriaus, pareigomis, ir jeigu dėl jų nekyla interesų konflikto arba neapribojamas visiškas direktoriaus nepriklausomumas.
4. Institucijos fizinė buvimo vieta - Europos Parlamentas, kuris suteikia Institucijai reikiamus biurus ir administracinę paramą.
5. Institucijos direktoriui padeda vienos ar daugiau Sąjungos institucijų darbuotojai. Dirbdami Institucijoje šie darbuotojai veikia laikydamiesi tik Institucijos direktoriaus nurodymų.
Atrenkant darbuotojus negali atsirasti interesų konflikto dėl jų pareigų Institucijoje ir kitų tarnybinių pareigų ir jie susilaiko nuo bet kokio veiksmo, kuris yra nesuderinamas su jų pareigų pobūdžiu.
6. Institucija sudaro susitarimus su Europos Parlamentu ir, jeigu reikia, kitomis institucijomis dėl administracinių nuostatų, būtinų jos užduotims vykdyti, ypač susitarimus dėl darbuotojų, paslaugų ir paramos pagal 4, 5 ir 8 dalis.
7. Institucijos išlaidoms skirti asignavimai numatomi pagal atskirą Europos Sąjungos bendrojo biudžeto Europos Parlamento skirsnio antraštinę dalį. Asignavimų suma turi būti pakankama, kad būtų užtikrinta visapusiška ir nepriklausoma Institucijos veikla. Direktorius Europos Parlamentui teikia Institucijos biudžeto plano projektą ir jis skelbiamas viešai. Europos Parlamentas perduoda įgaliojimus suteikiančio pareigūno pareigas, susijusias su tais asignavimais, Institucijos direktoriui.
8. Institucijai taikomas Tarybos reglamentas Nr. 1 (14).
Institucijos ir registro veikimui reikalingas vertimo raštu paslaugas teikia Europos Sąjungos įstaigų vertimo centras.
9. Institucija ir Europos Parlamento įgaliojimus suteikiantis pareigūnas keičiasi visa informacija, kurios reikia jų atitinkamoms pareigoms pagal šį reglamentą vykdyti.
10. Direktorius kasmet teikia Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai Institucijos veiklos ataskaitą.
11. Europos Sąjungos Teisingumo Teismas, laikydamasis SESV 263 straipsnio, tikrina Institucijos sprendimų teisėtumą ir ginčų dėl Institucijos padarytos žalos atlyginimo sprendimas pagal SESV 268 ir 340 straipsnius priklauso jo jurisdikcijai. Jei Institucija nepriima sprendimo, kai to reikalaujama pagal šį reglamentą, pagal SESV 265 straipsnį leidžiama iškelti ieškinį dėl neveikimo Europos Sąjungos Teisingumo Teisme.
7 straipsnis
Europos politinių partijų ir fondų registras
1. Institucija sukuria ir valdo Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų registrą. Su registre esama informacija galima susipažinti internetu laikantis 32 straipsnio.
2. Siekiant užtikrinti tinkamą registro veikimą, Komisijai pagal 36 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus atitinkamų šio reglamento nuostatų taikymo srityse dėl:
a)
Institucijos saugomos informacijos ir patvirtinamųjų dokumentų, kurių saugojimo kompetencija priskiriama Registrui ir į kuriuos įeina Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų statutai ir visi kiti dokumentai, pateikti kartu su prašymu užregistruoti laikantis 8 straipsnio 2 dalies, visi iš valstybės narės, kurioje yra jų būstinė, gauti dokumentai, nurodyti 15 straipsnio 2 dalyje, ir informacija apie asmenų, kurie yra nariai organų, kuriems suteikiama administracinio, finansinio ir teisinio atstovavimo įgaliojimai, arba asmenų, kurie eina pareigas, pagal kurias suteikiami tokie įgaliojimai, kaip nurodyta 4 straipsnio 1 dalies f punkte ir 5 straipsnio 1 dalies g punkte, tapatybę;
b)
šios dalies a punkte nurodytos medžiagos iš registro, kurios teisėtumą tvirtinti yra kompetentingas registras, kaip nustatyta Institucijos remiantis jos kompetencija pagal šį reglamentą. Institucija nėra kompetentinga tikrinti, ar Europos politinė partija arba Europos politinis fondas laikosi pareigų ar reikalavimų, nustatytų būstinės valstybės narės, pagal 4 ir 5 straipsnius ir 14 straipsnio 2 dalį ir papildančių šiame reglamente nustatytas pareigas ir reikalavimus.
3. Komisija įgyvendinimo aktais nustato išsamią registracijos numerių sistemą, kurią taiko registras, ir standartinius išrašus iš registro, kuriuos registras teikia trečiosioms šalims jų prašymu, įskaitant laiškų ir dokumentų turinį. Tokie išrašai neapima jokių kitų asmens duomenų, išskyrus asmenų, kurie yra nariai organų, kuriems suteikiama administracinio, finansinio ir teisinio atstovavimo įgaliojimai, arba asmenų, kurie eina pareigas, pagal kurias suteikiami tokie įgaliojimai, kaip nurodyta 4 straipsnio 1 dalies f punkte ir 5 straipsnio 1 dalies g punkte, tapatybę. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 37 straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.
8 straipsnis
Prašymas užregistruoti
1. Institucijai teikiamas prašymas užregistruoti. Prašymas užregistruoti Europos fondą teikiamas tik per Europos politinę partiją, su kuria pareiškėjas yra oficialiai susijęs.
2. Kartu su prašymu pateikiami:
a)
dokumentai, įrodantys, kad pareiškėjas tenkina 3 straipsnyje nustatytas sąlygas, įskaitant standartinę oficialią deklaraciją, pateikiamą naudojant priede nustatytą formą;
b)
partijos arba fondo statutas, į kurį įtraukiamos nuostatos, reikalaujamos 4 ir 5 straipsniuose, įskaitant atitinkamus priedus ir, kai taikytina, valstybės narės, kurioje yra būstinė, pažymą, nurodytą 15 straipsnio 2 dalyje.
3. Komisijai pagal 36 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus atitinkamų šio reglamento nuostatų taikymo srityse, kuriais:
a)
nustatoma bet kokia papildoma informacija ar patvirtinamieji dokumentai, susiję su 2 dalimi, kurių reikia, kad Institucija galėtų visapusiškai atlikti savo pareigas pagal šį reglamentą, susijusias su registro veikimu;
b)
iš dalies keičiama priede pateikiama standartinė oficiali deklaracija - keičiami duomenys, kuriuos turi užpildyti pareiškėjas, kai tai būtina siekiant užtikrinti, kad būtų turima pakankamai informacijos apie pasirašantį asmenį, jo įgaliojimus ir Europos politinę partiją ar Europos politinį fondą, kuriam atstovauti jis įgaliotas pateikiant šią deklaraciją.
4. Kartu su prašymu pateikti dokumentai nedelsiant skelbiami 32 straipsnyje nurodytoje interneto svetainėje.
9 straipsnis
Prašymo nagrinėjimas ir Institucijos sprendimas
1. Institucija išnagrinėja prašymą siekdama nustatyti, ar pareiškėjas tenkina 3 straipsnyje nustatytas registravimo sąlygas ir ar į statutą įtrauktos pagal 4 ir 5 straipsnius reikalaujamos nuostatos.
2. Institucija priima sprendimą užregistruoti pareiškėją, nebent ji nustato, kad pareiškėjas netenkina 3 straipsnyje nustatytų registravimo sąlygų arba kad į statutą neįtrauktos pagal 4 ir 5 straipsnius reikalaujamos nuostatos.
Institucija savo sprendimą užregistruoti pareiškėją paskelbia per vieną mėnesį nuo prašymo užregistruoti gavimo arba, jei taikomos 15 straipsnio 4 dalyje nustatytos procedūros, per keturis mėnesius nuo prašymo užregistruoti gavimo.
Jei prašymas neišsamus, Institucija nedelsdama pareiškėjo prašo pateikti reikiamą papildomą informaciją. Antroje pastraipoje nustatyto termino tikslais laikas pradedamas skaičiuoti tik nuo tada, kai Institucija gauna išsamų prašymą.
3. 8 straipsnio 2 dalies a punkte nurodyta standartinė oficiali deklaracija laikoma pakankama, kad Institucija įsitikintų, jog pareiškėjas tenkina sąlygas, nurodytas 3 straipsnio 1 dalies c punkte arba 3 straipsnio 2 dalies c punkte, atsižvelgiant į tai, kuris iš jų taikomas.
4. Institucijos sprendimas užregistruoti pareiškėją ir atitinkamos partijos arba fondo statutai skelbiami Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Sprendimas neužregistruoti pareiškėjo ir išsamūs atsisakymo užregistruoti pagrindimai skelbiami Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
5. Apie dokumentų ar statuto, pagal 8 straipsnio 2 dalį pateiktų teikiant prašymą užregistruoti, pakeitimus pranešama Institucijai, o ši mutatis mutandis atnaujina registraciją pagal 15 straipsnio 2 ir 4 dalyse nustatytas procedūras.
6. Atnaujintas partijų, kurios yra Europos politinės partijos narės, sąrašas, pridėtas prie partijos statuto pagal 4 straipsnio 2 dalį, Institucijai kiekvienais metais. Apie pakeitimus, po kurių Europos politinė partija gali nebetenkinti 3 straipsnio 1 dalies b punkte nustatytų sąlygų, pranešama Institucijai per keturias savaites nuo tokių pakeitimų padarymo.
10 straipsnis
Registracijos sąlygų ir reikalavimų laikymosi tikrinimas
1. Nedarant poveikio 3 dalyje nustatytai procedūrai, Institucija reguliariai tikrina, ar užregistruotos Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai toliau laikosi 3 straipsnyje nustatytų registracijos sąlygų ir 4 straipsnio 1 dalies a, b ir d-f punktuose ir 5 straipsnio pirmos dalies a-e ir g punktuose numatytų valdymo nuostatų.
2. Jei Institucija nustato, kad nebesilaikoma kurios nors iš 1 dalyje nurodytų registracijos sąlygų arba valdymo nuostatų, išskyrus sąlygas, nurodytas 3 straipsnio 1 dalies c punkte ir 3 straipsnio 2 dalies c punkte, apie tai ji praneša atitinkamai Europos politinei partijai arba atitinkamam fondui.
3. Europos Parlamentas, Taryba arba Komisija gali pateikti Institucijai prašymą patikrinti, ar konkreti Europos politinė partija ar konkretus Europos politinis fondas laikosi 3 straipsnio 1 dalies c punkte ir 3 straipsnio 2 dalies c punkte nustatytų sąlygų. Tokiais ir 16 straipsnio 3 dalies a punkte nurodytais atvejais Institucija paprašo pagal 11 straipsnį įsteigto nepriklausomų žymių asmenų komiteto šiuo klausimu pateikti nuomonę. Komitetas pateikia savo nuomonę per du mėnesius.
Jei Institucija sužino faktus, kuriuos įvertinus gali kilti abejonių dėl to, ar konkreti Europos politinė partija ar konkretus Europos politinis fondas laikosi 3 straipsnio 1 dalies c punkte ir 3 straipsnio 2 dalies c punkte nustatytų sąlygų, ji informuoja Europos Parlamentą, Tarybą ir Komisiją, kad bet kuri iš šių institucijų galėtų pateikti prašymą dėl patikrinimo, kaip nurodyta pirmoje pastraipoje. Nedarant poveikio pirmai pastraipai, Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija per du mėnesius nuo tos informacijos gavimo praneša apie savo ketinimus.
Pirmoje ir antroje pastraipoje nustatytos procedūros nepradedamos iki Europos Parlamento rinkimų likus dviem mėnesiams.
Institucija, atsižvelgusi į komiteto nuomonę, nusprendžia, ar nutraukti atitinkamos Europos politinės partijos ar Europos politinio fondo registraciją. Institucijos sprendimas tinkamai pagrindžiamas.
Instituciją sprendimą nutraukti subjekto registraciją dėl to, kad jis nesilaiko 3 straipsnio 1 dalies c punkte ar 3 straipsnio 2 dalies c punkte nustatytų sąlygų, gali priimti tik tuomet, jei tos sąlygos akivaizdžiai ir šiurkščiai pažeidžiamos. Taikoma 4 dalyje nustatyta procedūra.
4. Institucija apie sprendimą nutraukti Europos politinės partijos ar fondo registraciją dėl to, kad jie akivaizdžiai ir šiurkščiai pažeidė 3 straipsnio 1 dalies c punkte ar 3 straipsnio 2 dalies c punkte nustatytas sąlygas, praneša Europos Parlamentui ir Tarybai. Sprendimas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per tris mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį sprendimą nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Institucijai, kad prieštaravimų nereikš. Jei Europos Parlamentas ir Taryba pareiškia prieštaravimų, Europos politinė partija ar fondas iš registro neišbraukiami.
Prieštaravimus dėl sprendimo Europos Parlamentas ir Taryba gali reikšti tik vadovaudamiesi priežastimis, susijusiomis su 3 straipsnio 1 dalies c punkte ir 3 straipsnio 2 dalies c punkte nurodytų registracijos sąlygų vertinimu.
Atitinkama Europos politinė partija ar atitinkamas Europos politinis fondas informuojami apie tai, kad dėl Institucijos sprendimo nutraukti jų registraciją pareikšta prieštaravimų.
Europos Parlamentas ir Taryba priima poziciją vadovaudamiesi atitinkamu savo sprendimu dėl taisyklių, kaip nustatyta pagal Sutartis. Bet kokie prieštaravimai tinkamai pagrindžiami ir yra vieši.
5. Institucijos sprendimas nutraukti Europos politinės partijos ar Europos politinio fondo registraciją, dėl kurio nepareikšta prieštaravimų pagal 4 dalyje nustatytą procedūrą, skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje nurodant išsamias registracijos nutraukimo priežastis ir įsigalioja nuo tokio paskelbimo datos praėjus trims mėnesiams.
6. Europos politinis fondas automatiškai netenka savo statuso, jei Europos politinė partija, su kuria jis susijęs, išbraukiama iš registro.
11 straipsnis
Nepriklausomų žymių asmenų komitetas
1. Šiuo straipsniu įsteigiamas nepriklausomų žymių asmenų komitetas. Jį sudaro šeši nariai; Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija paskiria po du narius. Komiteto nariai atrenkami atsižvelgus į jų asmenines savybes ir profesinę kvalifikaciją. Jie nėra Europos Parlamento, Tarybos ar Komisijos nariai, neturi rinkimų mandato, nėra Europos Sąjungos pareigūnai ar kiti tarnautojai arba esami ar buvę Europos politinės partijos arba Europos politinio fondo darbuotojai.
Komiteto nariai, atlikdami savo pareigas, yra nepriklausomi. Jie nesiekia gauti jokios institucijos ar vyriausybės arba jokios kitos įstaigos, biuro ar agentūros nurodymų ir jų nevykdo ir susilaiko nuo visų veiksmų, kurie nesuderinami su jų pareigų pobūdžiu.
Komitetas atnaujinamas per šešis mėnesius po to, kai baigiasi pirmoji po kiekvienų rinkimų į Europos Parlamentą vykstanti Europos Parlamento sesija. Narių įgaliojimai nėra atnaujinami.
2. Komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles. Komiteto pirmininką iš savo tarpo išsirenka komiteto nariai, vadovaudamiesi tomis taisyklėmis. Komiteto sekretoriatu ir finansavimu pasirūpina Europos Parlamentas. Komiteto sekretoriatas veikia vadovaudamasis tik komiteto įgaliojimais.
3. Institucijai paprašius, komitetas pateikia nuomonę apie bet kokį galimą akivaizdų ir šiurkštų Europos politinės partijos ar Europos politinio fondo padarytą vertybių, kuriomis grindžiama Europos Sąjunga, pažeidimą, kaip nurodyta 3 straipsnio 1 dalies c punkte ir 3 straipsnio 2 dalies c punkte. Tuo tikslu komitetas gali prašyti Institucijos, Europos Parlamento, atitinkamos Europos politinės partijos ar Europos politinio fondo, kitų politinių partijų, politinių fondų ar kitų suinteresuotųjų šalių pateikti bet kurį reikiamą dokumentą arba įrodymą, jis taip pat gali prašyti išklausyti jų atstovus.
Savo nuomonėse komitetas visapusiškai atsižvelgia į pagrindinę teisę į asociacijų laisvę ir į būtinybę užtikrinti politinių partijų pliuralizmą Europoje.
Komiteto nuomonės nedelsiant paskelbiamos.
III SKYRIUS
EUROPOS POLITINIŲ PARTIJŲ IR EUROPOS POLITINIŲ FONDŲ TEISINIS STATUSAS
12 straipsnis
Teisinis subjektiškumas
Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai turi Europos teisinį subjektiškumą.
13 straipsnis
Teisinis pripažinimas ir veiksnumas
Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai turi teisinį pripažinimą ir veiksnumą visose valstybėse narėse.
14 straipsnis
Taikytina teisė
1. Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai reglamentuojami šiuo reglamentu.
2. Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų veikla, susijusi su klausimais, kurie nereglamentuojami šiuo reglamentu, arba, kai klausimai šiuo reglamentu reglamentuojami tik iš dalies, - su tais aspektais, kurie jame nenagrinėjami, - yra reglamentuojama taikytinomis valstybės narės, kurioje yra jų atitinkamos būstinės, nacionalinės teisės nuostatomis.
Kitose valstybėse narėse Europos politinių partijų arba Europos politinių fondų vykdoma veikla reglamentuojama atitinkamais tų valstybių narių teisės aktais.
3. Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų veikla, susijusi su klausimais, kurie nereglamentuojami šiuo reglamentu arba 2 dalyje nurodytomis taikytinomis nuostatomis, arba, kai klausimai šiuo reglamentu reglamentuojami tik iš dalies, - su tais aspektais, kurie jame nenagrinėjami, - yra reglamentuojama jų atitinkamų statutų nuostatomis.
15 straipsnis
Europos teisinio subjektiškumo įgijimas
1. Europos politinė partija ar Europos politinis fondas įgyja Europos teisinį subjektiškumą tą dieną, kai Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbiamas Institucijos sprendimas juos užregistruoti, kaip nustatyta 9 straipsnyje.
2. Jei valstybė narė, kurioje yra prašymą užregistruoti teikiančios Europos politinės partijos ar Europos politinio fondo būstinė, reikalauja, kartu su prašymu, teikiamu pagal 8 straipsnį, pateikiama tos valstybės narės išduota pažyma, kuria patvirtinama, kad pareiškėjas atitinka visus būtinus nacionalinius reikalavimus, keliamus norint pateikti prašymą, ir kad jo statutas atitinka 14 straipsnio 2 dalies pirmoje pastraipoje nurodytą taikytiną teisę.
3. Jei pareiškėjas teisiniu subjektiškumu naudojasi pagal valstybės narės teisę, Europos teisinio subjektiškumo įgijimą ta valstybė narė laiko perėjimu nuo nacionalinio teisinio subjektiškumo prie jį pakeitusio Europos teisinio subjektiškumo. Pagal pastarąjį visapusiškai išsaugomos bet kurios teisės ir pareigos, anksčiau turėtos buvusio nacionalinio juridinio asmens, kuris nustoja gyvuoti. Vykstant tokiam perėjimui atitinkama valstybė narė netaiko draudžiamųjų sąlygų. Pareiškėjas išsaugo savo būstinę atitinkamoje valstybėje narėje, kol paskelbiamas sprendimas, kaip nurodyta 9 straipsnyje.
4. Reikalaujant valstybei narei, kurioje yra pareiškėjo būstinė, 1 dalyje nurodytą paskelbimo datą Institucija nustato tik pasikonsultavusi su ta valstybe nare.
16 straipsnis
Europos teisinio subjektiškumo galiojimo pabaiga
1. Europos politinė partija ar Europos politinis fondas netenka savo Europos teisinio subjektiškumo įsigaliojus Institucijos sprendimui išbraukti juos iš registro ir jį paskelbus Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Sprendimas įsigalioja praėjus trims mėnesiams po šio paskelbimo, nebent atitinkama Europos politinė partija arba Europos politinis fondas paprašytų laikotarpį sutrumpinti.
2. Europos politinė partija arba Europos politinis fondas išbraukiami iš registro Institucijos sprendimu:
a)
priėmus sprendimą pagal 10 straipsnio 2-5 dalis;
b)
susidarius 10 straipsnio 6 dalyje numatytoms aplinkybėms;
c)
paprašius atitinkamai Europos politinei partijai ar Europos politiniam fondui ar
d)
šio straipsnio 3 dalies pirmos pastraipos b punkte nurodytais atvejais.
3. Jei Europos politinė partija ar Europos politinis fondas rimtai nevykdė atitinkamų pagal nacionalinę teisę numatytų pareigų, taikomų remiantis 14 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa, valstybė narė, kurioje yra jų būstinė, gali pateikti Institucijai tinkamai pagrįstą prašymą nutraukti registraciją ir jame tiksliai ir išsamiai nurodyti neteisėtus veiksmus ir konkrečius nacionalinius reikalavimus, kurių nebuvo laikomasi. Tokiais atvejais Institucija:
a)
kilus klausimams, išimtinai ar labiausiai susijusiems su vertybes, kuriomis grindžiama Sąjunga ir kurios išdėstytos ES sutarties 2 straipsnyje, veikiančiais elementais, inicijuoja patikrinimo procedūrą, kaip nurodyta 10 straipsnio 3 dalyje. Be to, taikomos 10 straipsnio 4, 5 ir 6 dalys;
b)
kilus bet kuriam kitam klausimui ir atitinkamos valstybės narės pagrįstame prašyme patvirtinus, kad buvo panaudotos visos nacionalinės priemonės, nusprendžia išbraukti atitinkamą Europos politinę partiją ar Europos politinį fondą iš registro.
Jei Europos politinė partija ar Europos politinis fondas rimtai nevykdė atitinkamų pagal nacionalinę teisę numatytų pareigų, taikomų remiantis 14 straipsnio 2 dalies antra pastraipa, ir jei klausimas išimtinai ar labiausiai susijęs su vertybes, kuriomis grindžiama Sąjunga ir kurios išdėstytos Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnyje, veikiančiais elementais, atitinkama valstybė narė, vadovaudamasi šios dalies pirmos pastraipos nuostatomis, gali pateikti Institucijai prašymą. Institucija imasi veiksmų remdamasi šios dalies pirmos pastraipos a punktu.
Visais atvejais Institucija veikia be reikalo nedelsdama. Institucija informuoja atitinkamą valstybę narę ir atitinkamą Europos politinę partiją ar Europos politinį fondą apie tolesnius su pagrįstu prašymu nutraukti registraciją susijusius veiksmus.
4. Institucija, pasikonsultavusi su valstybe nare, kurioje yra Europos politinės partijos ar Europos politinio fondo būstinė, nustato 1 dalyje minėto paskelbimo datą.
5. Jei atitinkama Europos politinė partija ar Europos politinis fondas įgyja teisinį subjektiškumą pagal valstybės narės, kurioje yra jų būstinė, teisę, ta valstybė narė tokį įgijimą laiko Europos teisinio subjektiškumo pakeitimu nacionaliniu teisiniu subjektiškumu, kurį turint visapusiškai išsaugomos ankstesnės buvusiam Europos juridiniam asmeniui numatytos teisės ir pareigos. Vykdant tokį pakeitimą, atitinkama valstybė narė netaiko draudžiamųjų sąlygų.
6. Jei Europos politinė partija ar Europos politinis fondas nėra įgiję teisinio subjektiškumo pagal valstybės narės, kurioje yra jų būstinė, teisę, jie paleidžiami vadovaujantis taikoma tos valstybės narės teise. Atitinkama valstybė narė gali pareikalauti, kad prieš tokį paleidimą atitinkama Europos politinė partija ar Europos politinis fondas įgytų nacionalinį teisinį subjektiškumą, kaip numatyta pagal 5 dalį.
7. Visais 5 ir 6 dalyje nurodytais atvejais atitinkama valstybė narė užtikrina, kad būtų visapusiškai paisoma 3 straipsnyje numatytos ne pelno sąlygos. Institucija ir Europos Parlamento įgaliojimus suteikiantis pareigūnas gali susitarti su atitinkama valstybe nare dėl Europos teisinio subjektiškumo galiojimo pabaigos sąlygų, pirmiausia siekiant užtikrinti, kad būtų susigrąžintos Europos Sąjungos bendrojo biudžeto lėšos ir kad būtų sumokėtos bet kurios pagal 27 straipsnį nustatytos finansinės sankcijos.
IV SKYRIUS
FINANSAVIMO NUOSTATOS
17 straipsnis
Finansavimo sąlygos
1. Europos politinė partija, kuri yra užregistruota laikantis šiame reglamente nustatytų sąlygų ir procedūrų, kuriai Europos Parlamente atstovauja bent vienas iš jos narių ir kuri nėra patekusi į vieną iš Finansinio reglamento 106 straipsnio 1 dalyje minėtų draudimo situacijų, gali prašyti finansavimo iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto kvietime mokėti įnašus Europos Parlamento įgaliojimus suteikiančio pareigūno paskelbtomis sąlygomis.
2. Europos politinis fondas, kuris yra susijęs su Europos politine partija, turinčia teisę prašyti finansavimo pagal 1 dalį, užregistruotas laikantis šiame reglamente nustatytų sąlygų bei procedūrų ir nepatekęs į vieną iš Finansinio reglamento 106 straipsnio 1 dalyje minėtų draudimo situacijų, gali prašyti finansavimo iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto kvietime teikti pasiūlymus Europos Parlamento įgaliojimus suteikiančio pareigūno paskelbtomis sąlygomis.
3. Siekiant nustatyti teisę gauti finansavimą iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto pagal šio straipsnio 1 dalį bei 3 straipsnio 1 dalies b punktą ir siekiant taikyti 19 straipsnio 1 dalį, laikoma, kad Europos Parlamento narys yra tik vienos Europos politinės partijos, su kuria galutinę prašymų gauti finansavimą pateikimo dieną yra susijusi jo nacionalinė arba regioninė politinė partija, jei toks ryšys yra, narys.
4. Finansiniai įnašai arba dotacijos iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto neviršija 85 % kompensuotinų išlaidų per metus, nurodytų Europos politinės partijos biudžete, ir 85 % tinkamų finansuoti sąnaudų per metus, su kuriomis susidūrė Europos politinis fondas. Europos politinės partijos nepanaudotą ES skirto įnašo dalį gali panaudoti kompensuotinoms išlaidoms padengti per kitus finansinius metus, einančius po jo skyrimo. Sumos, nepanaudotos po tų finansinių metų, susigrąžinamos pagal Finansinį reglamentą.
5. Laikantis 21 ir 22 straipsniuose nustatytų ribų, išlaidos, atlyginamos skiriant finansinį įnašą, apima administracines išlaidas ir išlaidas, susijusias su technine pagalba, posėdžiais, tyrimais, tarpvalstybiniais renginiais, informavimu ir publikacijomis, taip pat su išlaidomis kampanijoms.
18 straipsnis
Finansavimo prašymas
1. Siekdami gauti finansavimą iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto, Europos politinė partija ar Europos politinis fondas, tenkinantys 17 straipsnio 1 arba 2 dalyse nustatytas sąlygas, teikia prašymą Europos Parlamentui po kvietimo mokėti įnašus arba kvietimo teikti pasiūlymus paskelbimo.
2. Europos politinė partija ir Europos politinis fondas prašymo teikimo metu turi vykdyti 23 straipsnyje išvardytas pareigas, o nuo jų prašymo pateikimo dienos iki finansinių metų arba veiksmų, kuriems skirti įnašas arba dotacija, pabaigos - nebūti išbraukti iš registro ir negauti nė vienos iš 27 straipsnio 1 dalyje ir 27 straipsnio 2 dalies a-v ir vi punktuose numatytos sankcijos.
3. Europos politinis fondas kartu su prašymu pateikia metinę darbo programą arba veiksmų planą.
4. Europos Parlamento įgaliojimus suteikiantis pareigūnas priima sprendimą per tris mėnesius nuo kvietimo mokėti įnašus arba kvietimo teikti pasiūlymus procedūros pabaigos ir įgalioja skirti bei valdo atitinkamus asignavimus pagal Finansinį reglamentą.
5. Europos politinis fondas gali prašyti finansavimo iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto tik per Europos politinę partiją, su kuria jis susijęs.
19 straipsnis
Finansavimo skyrimo kriterijai ir paskirstymas
1. Atitinkami asignavimai, numatyti toms Europos politinėms partijoms ir tiems Europos politiniams fondams, kuriems skiriami įnašai arba dotacijos pagal 18 straipsnį, kasmet paskirstomi laikantis tokios taisyklės:
-
15 % paskirstoma lygiomis dalimis tarp finansavimą gaunančių Europos politinių partijų,
-
85 % paskirstoma proporcingai finansavimą gaunančių Europos politinių partijų narių, išrinktų į Europos Parlamentą, daliai.
Panaši paskirstymo taisyklė taikoma skiriant finansavimą Europos politiniams fondams, susijusiems su Europos politinėmis partijomis.
2. 1 dalyje minėtas paskirstymas grindžiamas į Europos Parlamentą išrinktų narių, kurie yra prašymą teikiančios Europos politinės partijos nariai paskutinę prašymų dėl finansavimo pateikimo dieną, skaičiumi, atsižvelgiant į 17 straipsnio 3 dalį.
Po tos datos įvykę skaičiaus pokyčiai nedaro poveikio tarp Europos politinių partijų arba Europos politinių fondų paskirstyto finansavimo atitinkamai daliai. Tai nedaro poveikio 17 straipsnio 1 dalyje Europos politinei partijai nustatytam reikalavimui būti atstovaujamai Europos Parlamente bent vieno iš jos narių.
20 straipsnis
Dovanos ir įnašai
1. Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai gali iš fizinių arba juridinių asmenų priimti dovanas, vienam rėmėjui neviršijančias 18 000 EUR per metus.
2. Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai, pagal 23 straipsnį teikdami savo metines finansines ataskaitas, taip pat perduoda visų rėmėjų ir jų dovanų sąrašą, kuriame nurodo kiekvienos dovanos pobūdį ir vertę. Ši dalis taip pat taikoma partijų, kurios yra Europos politinių partijų narės, ir organizacijų, kurios yra Europos politinių fondų narės, įnašams.
Kai fiziniai asmenys dovanoja dovanas, kurių vertė viršija 1 500 EUR ir nesiekia 3 000 EUR sumos arba jai prilygsta, atitinkama Europos politinė partija ar Europos politinis fondas nurodo, ar atitinkami rėmėjai pateikė išankstinį raštišką sutikimą paskelbti 32 straipsnio 1 dalies e punkte nurodytą informaciją.
3. Apie dovanas, gautas per šešis mėnesius iki rinkimų į Europos Parlamentą, Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai kas savaitę raštu praneša Institucijai pagal 2 dalį.
4. Apie priimtas vienkartines dovanas, kurių vertė viršija 12 000 EUR, Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai nedelsdami raštu praneša Institucijai pagal 2 dalį.
5. Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai nepriima:
a)
anoniminių dovanų arba įnašų;
b)
dovanų iš Europos Parlamento frakcijų biudžetų;
c)
dovanų iš bet kurios valstybės narės ar trečiosios šalies valdžios institucijų arba įmonės, kuriai tokia valdžios institucija gali daryti tiesioginę ar netiesioginę kontroliuojamą įtaką, nes yra jos savininkė ir finansiškai dalyvauja jos veikloje arba tai neįmanoma dėl taisyklių, kuriomis reglamentuojama jos veikla, ar
d)
dovanų iš trečiojoje šalyje veikiančių privačių subjektų arba trečiosios šalies asmenų, kurie negali balsuoti per rinkimus į Europos Parlamentą.
6. Dovaną, kurios pagal šį reglamentą neleidžiama priimti, per 30 dienų nuo jos gavimo dienos Europos politinė partija arba Europos politinis fondas:
a)
grąžina rėmėjui arba bet kuriam rėmėjo vardu veikiančiam asmeniui arba,
b)
kai jos neįmanoma grąžinti, praneša Institucijai ir Europos Parlamentui. Europos Parlamento įgaliojimus suteikiantis pareigūnas išduoda ir įgalioja įgyvendinti vykdomąjį raštą sumoms išieškoti pagal Finansinio reglamento 78 ir 79 straipsnių nuostatas. Lėšos į Europos Parlamentui skirtą Europos Sąjungos bendrojo biudžeto skirsnį įtraukiamos kaip bendrosios įplaukos.
7. Europos politinės partijos narių įnašai, skirti šios partijos veiklai, leistini. Tokių įnašų vertė neviršija 40 %. Europos politinės partijos metinio biudžeto.
8. Europos politinio fondo ir Europos politinės partijos, su kuria jis susijęs, narių įnašai į jo veiklą leistini. Tokių įnašų vertė neviršija 40 % Europos politinio fondo metinio biudžeto ir negali būti susijusi su finansavimu, kurį Europos politinė partija pagal šį reglamentą gavo iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto.
Įrodymų našta atitinkamai tenka Europos politinei partijai, kuri savo sąskaitose aiškiai nurodo su ja susijusiam Europos politiniam fondui finansuoti naudotų lėšų kilmę.
9. Nedarant poveikio 7 ir 8 dalims, Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai gali priimti piliečių, kurie yra jų nariai, įnašus: kai atitinkamas narys tokį įnašą skiria savo paties vardu, jo vertė vienam nariui neviršija 18 000 EUR per metus.
Pirmoje pastraipoje nustatyta riba netaikoma, kai atitinkamas narys yra ir išrinktas Europos Parlamento, nacionalinio parlamento arba regioninio parlamento ar regioninės asamblėjos narys.
10. Bet koks pagal šį reglamentą neleistinas įnašas grąžinamas vadovaujantis 6 dalimi.
21 straipsnis
Per rinkimus į Europos Parlamentą vykdomų kampanijų finansavimas
1. Atsižvelgiant į antrą pastraipą, Europos politinių partijų lėšos, gautos iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto arba iš kitų šaltinių, gali būti naudojamos finansuoti kampanijoms, Europos politinių partijų vykdomoms rengiantis rinkimams į Europos Parlamentą, kuriose jos ar jų nariai dalyvauja atsižvelgdamos į 3 straipsnio 1 dalies d punkto nuostatas.
Pagal Akto dėl atstovų į Europos Parlamentą rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 8 straipsnį (15) visų rinkimuose į Europos Parlamentą dalyvaujančių politinių partijų, kandidatų ir trečiųjų šalių rinkimų išlaidų finansavimas ir galimi apribojimai, kaip ir jų dalyvavimas šiuose rinkimuose, kiekvienoje valstybėje narėje reglamentuojami nacionalinėmis nuostatomis.
2. 1 dalyje nurodytų kampanijų išlaidas kaip tokias Europos politinės partijos aiškiai įvardija metinėse finansinėse ataskaitose.
22 straipsnis
Draudimas finansuoti
1. Nepaisant 21 straipsnio 1 dalies, Europos politinių partijų lėšos, gautos iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto ar bet kurio kito šaltinio, nenaudojamos kitoms politinėms partijoms, visų pirma nacionalinėms partijoms arba kandidatams, tiesiogiai ar netiesiogiai finansuoti. Toms nacionalinėms politinėms partijoms ir kandidatams toliau taikomos nacionalinės taisyklės.
2. Europos politinių fondų lėšos, gautos iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto arba iš kito šaltinio, nenaudojamos kitu tikslu nei jų užduotims, kaip išvardinta 2 straipsnio 4 punkte, finansuoti ir išlaidoms, tiesiogiai susijusioms su jų statute pagal 5 straipsnį išdėstytais tikslais, apmokėti. Minėtos lėšos visų pirma nenaudojamos rinkimams, politinėms partijoms ar kandidatams arba kitiems fondams tiesiogiai ar netiesiogiai finansuoti.
3. Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų lėšos, gautos iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto arba iš kito šaltinio, nenaudojamos referendumo kampanijoms finansuoti.
V SKYRIUS
KONTROLĖ IR SANKCIJOS
23 straipsnis
Pareigos, susijusios su sąskaitomis, atskaitomybe ir auditu
1. Ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo finansinių metų pabaigos Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai Institucijai (su kopija Europos Parlamento įgaliojimus suteikiančiam pareigūnui ir kompetentingam nacionaliniam valstybės narės, kurioje yra jų būstinė, informacijos centrui) pateikia:
a)
metines finansines ataskaitas ir lydimuosius raštus, kuriuose nurodo savo pajamas ir išlaidas ir informuoja apie turtą ir įsipareigojimus finansinių metų pradžioje ir pabaigoje, remdamiesi valstybėje narėje, kurioje yra jų būstinė, taikytina teise, ir savo finansines ataskaitas, pagrįstas tarptautiniais apskaitos standartais, apibrėžtais Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1606/2002 (16) 2 straipsnyje;
b)
metinių finansinių ataskaitų išorės audito ataskaitą, kurioje nurodytas tų finansinių ataskaitų patikimumas ir jų pajamų bei išlaidų teisėtumas ir tvarkingumas ir kurią parengė nepriklausoma įstaiga ar ekspertas, ir
c)
rėmėjų ir įnašais prisidėjusiųjų ir jų atitinkamų dovanų ar įnašų, apie kuriuos pranešta pagal 20 straipsnio 2, 3 ir 4 dalis, sąrašą.
2. Kai Europos politinės partijos išlaidas naudoja kartu su nacionalinėmis politinėmis partijomis arba Europos politinių fondai išlaidas naudoja kartu su nacionaliniais politiniais fondais ar su kitomis organizacijomis, Europos politinės partijos arba Europos politiniai fondai išlaidų, kurias tiesiogiai ar netiesiogiai patyrė per tas trečiąsias šalis, įrodymus nurodo 1 dalyje minėtose metinėse finansinėse ataskaitose.
3. 1 dalies b punkte nurodytas nepriklausomas išorės įstaigas ar ekspertus atrenka, įgalioja ir su jais atsiskaito Europos Parlamentas. Jie deramai įgaliojami atlikti sąskaitų auditą remiantis valstybės narės, kurioje yra jų būstinė arba įsisteigimo vieta, taikoma teise.
4. Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai pateikia visą informaciją, kurios savo auditui atlikti paprašo nepriklausomos įstaigos ar ekspertai.
5. Nepriklausomos įstaigos ar ekspertai informuoja Instituciją ir Europos Parlamento įgaliojimus suteikiantį pareigūną apie bet kokią įtariamą neteisėtą veiklą, sukčiavimą ar korupciją, dėl kurių gali būti pakenkta Sąjungos finansiniams interesams. Institucija ir Europos Parlamento įgaliojimus suteikiantis pareigūnas apie tai informuoja atitinkamus nacionalinius informacijos centrus.
24 straipsnis
Bendrosios kontrolės taisyklės
1. Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų pareigų, nustatytų šiuo reglamentu, vykdymo kontrolę bendradarbiaudami vykdo Institucija, Europos Parlamento įgaliojimus suteikiantis pareigūnas ir kompetentingos valstybės narės.
2. Institucija kontroliuoja, ar Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai vykdo su šiuo reglamentu, pirmiausia su 3 straipsniu, 4 straipsnio 1 dalies a, b ir d-f punktais, 5 straipsnio 1 dalies a-e ir g punktais, 9 straipsnio 5 ir 6 dalimis, 20, 21 ir 22 straipsniais, susijusias savo pareigas.
Europos Parlamento įgaliojimus suteikiantis pareigūnas tikrina, ar Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai vykdo šiuo reglamentu apibrėžtas savo pareigas, susijusias su Sąjungos finansavimu, kaip nustatyta pagal Finansinį reglamentą. Atlikdamas tokį patikrinimą, Europos Parlamentas imasi būtinų Sąjungos finansiniams interesams kenkiančio sukčiavimo prevencijos ir kovos su juo priemonių.
3. 2 dalyje nurodyta Institucijos ir Europos Parlamento įgaliojimus suteikiančio pareigūno vykdoma kontrolė neapima Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų pareigų, susijusių su taikoma nacionaline teise, kaip nurodyta 14 straipsnyje, vykdymo.
4. Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai pateikia bet kokią Institucijos, Europos Parlamento įgaliojimus suteikiančio pareigūno, Audito Rūmų, Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) ar valstybių narių prašomą informaciją, būtiną kontrolei, už kurią jie atsakingi pagal šį reglamentą, vykdyti.
Kai gaunamas prašymas ir siekiant, kad būtų vykdoma 20 straipsnio nuostatų laikymosi kontrolė, Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai pateikia Institucijai informaciją apie atskirų narių įnašus ir tokių narių tapatybę. Be to, prireikus Institucija gali pareikalauti, kad Europos politinės partijos pateiktų pasirašytas patvirtinamąsias narių, turinčių išrinkto nario mandatą, pažymas, siekdama patikrinti, ar laikomasi 3 straipsnio 1 dalies b punkto pirmoje pastraipoje nustatytos sąlygos.
25 straipsnis
Sąjungos finansavimo naudojimas ir kontrolė
1. Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų finansavimo asignavimai nustatomi pagal metinę biudžeto procedūrą ir naudojami remiantis šiuo reglamentu ir Finansiniu reglamentu.
Europos Parlamento įgaliojimus suteikiantis pareigūnas įnašų ir dotacijų sąlygas nustato kvietime mokėti įnašus ir kvietime teikti pasiūlymus.
2. Iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto gauto finansavimo kontrolė vykdoma ir jis naudojamas remiantis Finansiniu reglamentu.
Kontrolė taip pat vykdoma remiantis išorės ir nepriklausomo auditoriaus atliekamu metiniu tvirtinimu, kaip numatyta 23 straipsnio 1 dalyje.
3. Audito Rūmai savo audito įgaliojimus vykdo vadovaudamiesi SESV 287 straipsniu.
4. Audito Rūmų prašymu Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai, gaunantys finansavimą pagal šį reglamentą, jiems pateikia visus Audito Rūmų užduotims vykdyti reikalingus dokumentus ar informaciją.
5. Sprendime arba susitarime dėl įnašo ir dotacijos aiškiai numatoma, kad Europos Parlamentas ir Audito Rūmai atlieka Europos politinės partijos, gavusios įnašą, arba Europos politinio fondo, gavusio dotaciją iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto, dokumentų auditą ir auditą vietoje.
6. Audito Rūmai ir Europos Parlamento įgaliojimus suteikiantis pareigūnas arba kita įgaliojimus suteikiančio Europos Parlamento pareigūno įgaliota išorės įstaiga gali atlikti būtinus patikrinimus ir kontrolę vietoje, siekdami nustatyti, ar išlaidos teisėtos ir ar tinkamai įgyvendinamos sprendimo ar susitarimo dėl įnašo ir dotacijos nuostatos, o Europos politinių fondų atveju - ar tinkamai įgyvendinama darbo programa arba veiksmai. Atitinkamos Europos politinės partijos ar Europos politiniai fondai pateikia visus šiai užduočiai vykdyti reikalingus dokumentus ar informaciją.
7. OLAF gali atlikti tyrimus, įskaitant patikrinimus ir inspektavimus vietoje, remdamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 (17) ir Tarybos reglamento (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 (18) nuostatomis ir procedūromis, kad nustatytų galimus sukčiavimo, korupcijos arba kitos neteisėtos veiklos, kenkiančios Sąjungos finansiniams interesams, atvejus, susijusius su pagal šį reglamentą numatytais įnašais ar dotacijomis. Prireikus, remdamasis savo rezultatais, Europos Parlamento įgaliojimus suteikiantis pareigūnas gali priimti sprendimus dėl sumų išieškojimo.
26 straipsnis
Techninė pagalba
Visa Europos politinėms partijoms Europos Parlamento teikiama techninė pagalba grindžiama vienodo požiūrio principu. Ji teikiama tokiomis pat palankiomis sąlygomis, kokiomis pagalba teikiama kitoms išorės organizacijoms ir asociacijoms, kurioms gali būti teikiama panaši pagalba. Pagalba teikiama gavus sąskaitas faktūras ir mokėjimus.
27 straipsnis
Sankcijos
1. Vadovaudamasi 16 straipsniu, Institucija nusprendžia pritaikyti sankciją ir išbraukti Europos politinę partiją arba Europos politinį fondą iš registro bet kuriais šiais atvejais:
a)
kai atitinkamos partijos arba fondo atžvilgiu priimtas res judicata galią turintis teismo sprendimas dėl Sąjungos finansiniams interesams kenkiančios neteisėtos veiklos, apibrėžtos Finansinio reglamento 106 straipsnio 1 dalyje;
b)
kai pagal 10 straipsnio 2-5 dalyse nurodytas procedūras nustatoma, kad jie nebetenkina 3 straipsnio 1 dalies a, c ir e punktuose ar 3 straipsnio 2 dalyje išdėstytos vienos ar daugiau sąlygų, arba
c)
kai valstybės narės prašymas panaikinti registraciją remiantis tuo, kad rimtai nevykdomi nacionaliniais teisės aktais nustatyti įsipareigojimai, atitinka 16 straipsnio 3 dalies b punkte nurodytus reikalavimus.
2. Institucija skiria finansines sankcijas šiais atvejais:
a)
jei pažeidimai nekiekybiniai:
i)
kai nesilaikoma 9 straipsnio 5 ar 6 dalyse išdėstytų reikalavimų;
ii)
kai nevykdomi prisiimti įsipareigojimai ir reikalavimų neatitinka Europos politinės partijos arba Europos politinio fondo pateikta informacija, kaip nustatyta 4 straipsnio 1 dalies a, b ir d-f punktuose ir 5 straipsnio 1 dalies a, b, d ir e punktuose;
iii)
kai neperduotas rėmėjų ir jų atitinkamų dovanų sąrašas, kaip reikalaujama 20 straipsnio 2 dalimi, arba apie dovanas nepranešta, kaip reikalaujama 20 straipsnio 3 ir 4 dalimis;
iv)
kai Europos politinė partija ar Europos politinis fondas pažeidžia 23 straipsnio 1 dalyje arba 24 straipsnio 4 dalyje nustatytas pareigas;
v)
kai Europos politinės partijos ar Europos politinio fondo atžvilgiu priimtas res judicata galią turintis teismo sprendimas dėl Sąjungos finansiniams interesams kenkiančios neteisėtos veiklos, apibrėžtos Finansinio reglamento 106 straipsnio 1 dalyje;
vi)
kai atitinkama Europos politinė partija ar Europos politinis fondas bet kuriuo metu tyčia nepateikė informacijos arba tyčia pateikė neteisingą ar klaidinamą informaciją arba įstaigos, šiuo reglamentu įgaliotos atlikti auditą arba Europos Sąjungos bendrojo biudžeto finansavimo gavėjų patikrinimus, metinėse finansinėse ataskaitose aptinka netikslumų, kurie laikytini esminiu aplaidumu arba neteisingai nurodytais punktais, kaip nustatyta pagal tarptautinius apskaitos standartus, apibrėžtus Reglamento (EB) Nr. 1606/2002 2 straipsnyje;
b)
jei pažeidimai kiekybiniai:
i)
kai Europos politinė partija arba Europos politinis fondas priėmė dovanas ir įnašus, kurių pagal 20 straipsnio 1 arba 5 dalį neleidžiama priimti, nebent būtų tenkinamos 20 straipsnio 6 dalyje nustatytos sąlygos;
ii)
kai nesilaikoma 21 ir 22 straipsniuose nustatytų reikalavimų.
3. Europos Parlamento įgaliojimus suteikiantis pareigūnas gali atimti iš Europos politinės partijos ar Europos politinio fondo galimybę ateityje gauti Sąjungos finansavimą daugiausia penkeriems metams arba, pažeidimą penkerių metų laikotarpiu pakartojus, daugiausia 10 metų, kai jie pripažįstami padarę 2 dalies a punkto v ir vi papunkčiuose nurodytus pažeidimus. Tai nedaro poveikio Finansinio reglamento 204n straipsnyje išdėstytoms Europos Parlamento įgaliojimus suteikiančio pareigūno galioms.
4. 2 ir 3 dalių tikslais Europos politinei partijai ar Europos politiniam fondui taikomos šios finansinės sankcijos:
a)
nekiekybinių pažeidimų atvejais - fiksuota atitinkamos Europos politinės partijos ar Europos politinio fondo metinio biudžeto procentinė dalis:
-
5 % arba
-
7,5 %, jei vienu metu padaryta daugiau pažeidimų, arba
-
20 %, jei tai pakartotinis pažeidimas, arba
-
trečdalis pirmiau numatytų procentinių dalių, jei atitinkama Europos politinė partija ar Europos politinis fondas savanoriškai pranešė apie pažeidimą prieš Institucijai pradedant oficialų tyrimą, net jei tai keli vienu metu padaryti pažeidimai arba pakartotinis pažeidimas, ir atitinkama partija ar fondas ėmėsi reikiamų taisomųjų priemonių,
-
50 % atitinkamos Europos politinės partijos ar Europos politinio fondo metinio biudžeto, panaudoto ankstesniais metais, kai jų atžvilgiu priimtas res judicata galią turintis teismo sprendimas dėl Sąjungos finansiniams interesams kenkiančios neteisėtos veiklos, apibrėžtos Finansinio reglamento 106 straipsnio 1 dalyje;
b)
kiekybinių pažeidimų atvejais - fiksuota neteisėtų sumų, kurios buvo gautos arba apie kurias nepranešta, procentinė dalis vadovaujantis toliau pateikta skale, neviršijant 10 % atitinkamos Europos politinės partijos ar Europos politinio fondo metinio biudžeto:
-
100 % neteisėtų sumų, kurios buvo gautos arba apie kurias nepranešta, jei tos neteisėtos sumos neviršija 50 000 EUR, arba
-
150 % neteisėtų sumų, kurios buvo gautos arba apie kurias nepranešta, jei tos neteisėtos sumos viršija 50 000 EUR, bet nesiekia 100 000 EUR, arba
-
200 % neteisėtų sumų, kurios buvo gautos arba apie kurias nepranešta, jei tos neteisėtos sumos viršija 100 000 EUR, bet nesiekia 150 000 EUR, arba
-
250 % neteisėtų sumų, kurios buvo gautos arba apie kurias nepranešta, jei tos neteisėtos sumos viršija 150 000 EUR, bet nesiekia 200 000 EUR, arba
-
300 % neteisėtų sumų, kurios buvo gautos arba apie kurias nepranešta, jei tos neteisėtos sumos viršija 200 000 EUR, arba
-
trečdalis pirmiau nurodytų procentinių dalių, jei atitinkama Europos politinė partija ar Europos politinis fondas savanoriškai pranešė apie pažeidimą prieš Institucijai ir (arba) Europos Parlamento įgaliojimus suteikiančiam pareigūnui pradedant oficialų tyrimą ir atitinkama partija ar fondas ėmėsi reikiamų taisomųjų priemonių.
Taikant pirmiau nurodytas procentines dalis, kiekviena dovana ar įnašas vertinami atskirai.
5. Kaskart, kai Europos politinė partija arba Europos politinis fondas vienu metu būna padarę keletą šio reglamento pažeidimų, taikoma tik už rimčiausią pažeidimą numatyta sankcija, nebent 4 dalies a punkte būtų numatyta kitaip.
6. Šiuo reglamentu nustatytoms sankcijoms taikomas penkerių metų ribojamasis laikotarpis, skaičiuojamas nuo atitinkamo pažeidimo padarymo dienos, arba, jei pažeidimai nuolatiniai ar pakartotiniai, nuo dienos, kai tie pažeidimai liovėsi.
28 straipsnis
Institucijos, Europos Parlamento įgaliojimus suteikiančio pareigūno ir valstybių narių bendradarbiavimas
1. Institucija, Europos Parlamento įgaliojimus suteikiantis pareigūnas ir valstybės narės, naudodamosi nacionaliniais informacijos centrais, dalijasi informacija ir reguliariai vieni kitus informuoja apie klausimus, susijusius su finansavimo nuostatomis, kontrole ir sankcijomis.
2. Jie taip pat susitaria dėl praktinių tokių informacijos mainų procedūrų, įskaitant konfidencialios informacijos ar įrodymų atskleidimo ir valstybių narių bendradarbiavimo taisykles.
3. Europos Parlamento įgaliojimus suteikiantis pareigūnas informuoja Instituciją apie bet kokias išvadas, dėl kurių gali prireikti taikyti sankcijas remiantis 27 straipsnio 2-4 dalimis, kad Institucija galėtų imtis reikiamų priemonių.
4. Institucija informuoja Europos Parlamento įgaliojimus suteikiantį pareigūną apie kiekvieną savo priimtą sprendimą dėl sankcijų, kad pastarasis galėtų imtis tinkamų tolesnių veiksmų remdamasis Finansiniu reglamentu.
29 straipsnis
Taisomosios priemonės ir gero administravimo principai
1. Prieš priimdami galutinį sprendimą dėl 27 straipsnyje nustatytų sankcijų, Institucija arba Europos Parlamento įgaliojimus suteikiantis pareigūnas suteikia Europos politinei partijai ar Europos politiniam fondui galimybę imtis priemonių padėčiai ištaisyti per priimtiną laikotarpį, kuris paprastai neviršija vieno mėnesio. Visų pirma Institucija arba Europos Parlamento įgaliojimus suteikiantis pareigūnas sudaro galimybę ištaisyti kanceliarines ir aritmetines klaidas, pateikti papildomus dokumentus arba informaciją, jei tai būtina, arba ištaisyti smulkias klaidas.
2. Jei Europos politinė partija ar Europos politinis fondas per 1 dalyje nurodytą laikotarpį nesiima taisomųjų priemonių, priimamas sprendimas dėl tinkamų 27 straipsnyje nurodytų sankcijų skyrimo.
3. 1 ir 2 dalys netaikomos 3 straipsnio 1 dalies b-d punktuose ir 3 straipsnio 2 dalies c punkte nustatytoms sąlygoms.
30 straipsnis
Lėšų susigrąžinimas
1. Remiantis Institucijos sprendimu, kuriuo iš registro išbraukiama Europos politinė partija ar Europos politinis fondas, Europos Parlamento įgaliojimus suteikiantis pareigūnas atšaukia arba nutraukia bet kokį galiojantį sprendimą ar susitarimą dėl Sąjungos finansavimo, išskyrus 16 straipsnio 2 dalies c punkte ir 3 straipsnio 1 dalies b ir d punktuose numatytais atvejais. Jis taip pat susigrąžina bet kokį Sąjungos finansavimą, įskaitant ankstesniais metais nepanaudotas Sąjungos lėšas.
2. Europos politinė partija ar Europos politinis fondas, kuriems sankcija skirta už bet kurį į 27 straipsnio 1 dalyje ir 27 straipsnio 2 dalies a punkto v ir vi papunkčiuose išvardytą pažeidimą, dėl to nebeatitinka 18 straipsnio 2 dalies. Todėl Europos Parlamento įgaliojimus suteikiantis pareigūnas nutraukia susitarimo dėl įnašo ar dotacijos arba sprendimo dėl Sąjungos finansavimo, gauto pagal šį reglamentą, galiojimą ir susigrąžina pagal susitarimą dėl įnašo ar dotacijos ar sprendimą neteisingai išmokėtas sumas, įskaitant bet kokias ankstesniais metais nepanaudotas Sąjungos lėšas.
Jei toks galiojimas nutraukiamas, Europos Parlamento įgaliojimus suteikiančio pareigūno mokėjimai apribojami iki tinkamų finansuoti išlaidų, kurias iki dienos, kai įsigalioja sprendimas dėl galiojimo nutraukimo, faktiškai patyrė Europos politinė partija ar Europos politinis fondas.
Ši dalis taikoma ir 16 straipsnio 2 dalies c punkte ir 3 straipsnio 1 dalies b ir d punktuose nurodytais atvejais.
VI SKYRIUS
BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
31 straipsnis
Informacijos teikimas piliečiams
Atsižvelgdamos į 21 ir 22 straipsnius, taip pat į savo statutus ir vidaus procedūras, rengdamosi rinkimams į Europos Parlamentą, Europos politinės partijos gali imtis visų tinkamų priemonių, kad informuotų Sąjungos piliečius apie nacionalinių politinių partijų, kandidatų ir atitinkamų Europos politinių partijų tarpusavio sąsajas.
32 straipsnis
Skaidrumas
1. Europos Parlamentas, leidus savo įgaliojimus suteikiančiam pareigūnui arba Institucijai, tam skirtoje interneto svetainėje paskelbia:
a)
praėjus ne daugiau kaip keturioms savaitėms nuo tada, kai Institucija priima savo sprendimą, - visų užregistruotų Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų pavadinimus ir statutus, taip pat dokumentus, pateiktus teikiant prašymus užregistruoti pagal 8 straipsnį, o po šios datos - visus pakeitimus, apie kuriuos pagal 9 straipsnio 5 ir 6 dalis pranešta Institucijai;
b)
praėjus ne daugiau kaip keturioms savaitėms nuo tada, kai Institucija priima savo sprendimą, - nepatenkintų prašymų sąrašą kartu su dokumentais, pateiktais teikiant prašymą užregistruoti pagal 8 straipsnį, ir atmetimo priežastis;
c)
kiekvienų finansinių metų, kuriems gauti įnašai ar išmokėtos dotacijos, metinę ataskaitą, taip pat kiekvienai Europos politinei partijai ir kiekvienam Europos politiniam fondui iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto išmokėtų sumų lentelę;
d)
metines finansines ataskaitas ir išorės audito ataskaitas, minėtus 23 straipsnio 1 dalyje, ir - Europos politinių fondų atveju - galutines darbo programų ar veiksmų įgyvendinimo ataskaitas;
e)
rėmėjų pavardes, pavadinimus ir jų dovanas, apie kuriuos Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai praneša pagal 20 straipsnio 2, 3 ir 4 dalis, išskyrus fizinių asmenų dovanas, kurių vertė vienam rėmėjui per metus neviršija 1 500 EUR ir kurios ataskaitose vadinamos mažomis dovanomis. Apie fizinių asmenų dovanas, kurių metinė vertė viršija 1 500 EUR ir nesiekia 3 000 EUR sumos arba jai prilygsta, neskelbiama, jei negautas išankstinis raštiškas rėmėjų sutikimas apie jas paskelbti. Jei neduodama tokio išankstinio sutikimo, tokios dovanos vadinamos mažomis dovanomis. Kiekvienais kalendoriniais metais taip pat skelbiama visa mažų dovanų suma ir rėmėjų skaičius;
f)
20 straipsnio 7 ir 8 dalyse minėtus įnašus, apie kuriuos Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai praneša pagal 20 straipsnio 2 dalį, įskaitant įnašus sumokėjusių partijų ar organizacijų, kurios yra narės, tapatybę;
g)
išsamią informaciją apie Institucijos pagal 27 straipsnį priimtus galutinius sprendimus ir jų priežastis, įskaitant, kai tinka, nepriklausomų žymių asmenų komiteto pagal 10 ir 11 straipsnius priimtas nuomones, deramai atsižvelgiant į Reglamentą (EB) Nr. 45/2001;
h)
išsamią informaciją apie kiekvieną galutinį Europos Parlamento įgaliojimus suteikiančio pareigūno sprendimą ir jo priežastis, kaip nustatyta 27 straipsnyje;
i)
Europos politinėms partijoms suteiktos techninės pagalbos aprašymą ir
j)
Europos Parlamento parengtą šio reglamento taikymo ir finansuotos veiklos vertinimo ataskaitą, minimą 38 straipsnyje.
2. Europos Parlamentas paskelbia juridinių asmenų, kurie yra Europos politinės partijos nariai, sąrašą, pridedamą prie partijos statuto pagal 4 straipsnio 2 dalį ir atnaujinamą pagal 9 straipsnio 6 dalį, taip pat visą atskirų narių skaičių.
3. Asmens duomenys 1 dalyje nurodytoje interneto svetainėje neskelbiami, nebent šie asmens duomenys skelbiami pagal 1 dalies a, e ar g punktus.
4. Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai viešame pareiškime dėl privatumo galimiems nariams bei rėmėjams suteikia Direktyvos 95/46/EB 10 straipsniu reikalaujamą informaciją ir juos informuoja kad jų asmens duomenis audito ir kontrolės tikslais tvarkys Europos Parlamentas, Institucija, OLAF, Audito Rūmai, valstybės narės arba jų įgaliotos išorės įstaigos ar ekspertai, ir kad jų asmeniniai duomenys bus paskelbti viešai 1 dalyje nurodytoje svetainėje pagal šiame straipsnyje nustatytas sąlygas. Europos Parlamento įgaliojimus suteikiantis pareigūnas, taikydamas Reglamento (EB) Nr. 45/2001 11 straipsnį, tą pačią informaciją įtraukia į šio reglamento 18 straipsnio 1 dalyje minėtus kvietimus mokėti įnašus arba pasiūlymus.
33 straipsnis
Asmens duomenų apsauga
1. Tvarkydami asmens duomenis pagal šį reglamentą, Institucija, Europos Parlamentas ir nepriklausomų žymių asmenų komitetas, įsteigtas pagal 11 straipsnį, laikosi Reglamento (EB) Nr. 45/2001. Asmens duomenų tvarkymo tikslu jie laikomi duomenų valdytojais, kaip apibrėžta to reglamento 2 straipsnio d punkte.
2. Tvarkydami asmens duomenis pagal šį reglamentą, Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai, valstybės narės, vykdydamos su Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų finansavimu susijusių aspektų kontrolę pagal 24 straipsnį, ir nepriklausomos įstaigos ar ekspertai, įgalioti atlikti sąskaitų auditą pagal 23 straipsnio 1 dalį, laikosi Direktyvos 95/46/EB ir ja remiantis priimtų nacionalinių nuostatų. Asmens duomenų tvarkymo tikslu jie laikomi duomenų valdytojais, kaip apibrėžta tos direktyvos 2 straipsnio d punkte.
3. Institucija, Europos Parlamentas ir nepriklausomų žymių asmenų komitetas, įsteigtas pagal 11 straipsnį, užtikrina, kad pagal šį reglamentą jų surinkti asmens duomenys nebūtų naudojami kitu tikslu nei Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų finansavimo ir narystės Europos politinėse partijose teisėtumui, tvarkingumui ir skaidrumui užtikrinti. Jie ištrina visus tuo tikslu surinktus asmens duomenis praėjus ne daugiau kaip 24 mėnesiams nuo atitinkamų dalių paskelbimo pagal 32 straipsnį.
4. Valstybės narės ir nepriklausomos įstaigos ar ekspertai, įgalioti atlikti sąskaitų auditą, gaunamus asmens duomenis naudoja tik Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų finansavimo kontrolei vykdyti. Jie ištrina tuos asmens duomenis pagal taikytiną nacionalinę teisę po perdavimo pagal 28 straipsnį.
5. Asmens duomenys gali būti laikomi ilgesnį nei 3 dalyje nustatytą arba pagal 4 dalyje nurodytą taikytiną nacionalinę teisę numatytą laiką, jei toks laikymas būtinas teismo ar administracinio proceso, susijusio su Europos politinės partijos ar Europos politinio fondo finansavimu arba naryste Europos politinėje partijoje, tikslais. Visi tokie asmens duomenys ištrinami vėliausiai praėjus vienai savaitei po to, kai galutiniu sprendimu baigiamas minėtasis procesas arba bet kokia audito, apskundimo, bylinėjimosi ar ieškinio nagrinėjimo procedūra.
6. Duomenų valdytojai, nurodyti 1 ir 2 dalyse, imasi reikiamų techninių ir organizacinių priemonių, kad apsaugotų asmens duomenis nuo atsitiktinio ar neteisėto sunaikinimo arba nuo atsitiktinio praradimo, pakeitimo, nesankcionuoto atskleidimo ar prieigos prie jų, ypač kai tokie tvarkomi duomenys perduodami tinklu, ir nuo visų kitų neteisėtų tvarkymo būdų.
7. Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas yra atsakingas už stebėseną ir užtikrinimą, kad Institucija, Europos Parlamentas ir nepriklausomų žymių asmenų komitetas, įsteigtas pagal 11 straipsnį, gerbtų ir apsaugotų fizinių asmenų pagrindines teises bei laisves, tvarkydami asmens duomenis pagal šį reglamentą. Nedarant poveikio jokioms teisminėms teisių gynimo priemonėms, kiekvienas duomenų subjektas gali Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui teikti skundą, jeigu jis mano, kad tvarkydami jo asmens duomenis Institucija, Europos Parlamentas ar komitetas pažeidė jo teisę į asmens duomenų apsaugą.
8. Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai, valstybės narės ir nepriklausomos įstaigos ar ekspertai, šiuo reglamentu įgalioti atlikti sąskaitų auditą, pagal taikytiną nacionalinę teisę atsako už bet kokią žalą, padarytą tvarkant asmens duomenis šio reglamento pagrindu. Valstybės narės užtikrina, kad jiems būtų skirtos veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos sankcijos už šio reglamento, Direktyvos 95/46/EB ir pagal juos priimtų nacionalinių nuostatų pažeidimus ir visų pirma už neteisėtą asmens duomenų naudojimą.
34 straipsnis
Teisė būti išklausytam
Prieš Institucijai ar Europos Parlamento įgaliojimus suteikiančiam pareigūnui priimant sprendimą, kuriuo galėtų būti neigiamai paveiktos Europos politinės partijos, Europos politinio fondo ar 8 straipsnyje nurodyto pareiškėjo teisės, jie išklauso atitinkamos Europos politinės partijos, Europos politinio fondo atstovus ar pareiškėją. Institucija arba Europos Parlamentas tinkamai paaiškina savo sprendimo priežastis.
35 straipsnis
Teisė apskųsti
Dėl sprendimų, priimtų pagal šį reglamentą, gali būti keliamos bylos Europos Sąjungos Teisingumo Teisme, kaip numatyta atitinkamomis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo nuostatomis.
36 straipsnis
Įgaliojimų delegavimas
1. Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.
2. 7 straipsnio 2 dalyje ir 8 straipsnio 3 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2014 m. lapkričio 24 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.
3. Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 7 straipsnio 2 dalyje ir 8 straipsnio 3 dalyje e nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.
4. Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.
5. Pagal 7 straipsnio 2 dalyje ir 8 straipsnio 3 dalies a punktą priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.
37 straipsnis
Komiteto procedūra
1. Komisijai padeda komitetas. Tas komitetas - tai komitetas, apibrėžtas Reglamente (ES) Nr. 182./2011.
2. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.
38 straipsnis
Vertinimas
Europos Parlamentas po konsultacijos su Institucija iki 2018 m. vidurio paskelbia šio reglamento taikymo ir finansuotos veiklos ataskaitą. Tam tikrais atvejais ataskaitoje nurodoma, kaip būtų galima keisti statutą ir finansavimo sistemas.
Iki 2018 m. pabaigos Komisija pateikia šio reglamento taikymo ataskaitą ir prireikus pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto šiam reglamentui iš dalies pakeisti.
39 straipsnis
Veiksmingas taikymas
Prireikus valstybės narės priima tokią nuostatą, kuria būtų tinkamai užtikrintas veiksmingas šio reglamento taikymas.
40 straipsnis
Panaikinimas
Reglamentas (EB) Nr. 2004/2003 panaikinamas ir tai įsigalioja šio reglamento įsigaliojimo dieną. Nežiūrint į tai, jis toliau taikomas vykdant veiksmus ir įsipareigojimus, susijusius su politinių partijų ir politinių fondų finansavimu Europos lygmeniu 2014, 2015, 2016 ir 2017-aisiais biudžetiniais metais.
41 straipsnis
Įsigaliojimas ir taikymas
Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Komisija ne vėliau negu 2015 m. liepos 1 d. priima deleguotuosius aktus, kaip nurodyta 7 straipsnio 2 dalyje ir 8 straipsnio 3 dalies a punkte.
Šis reglamentas taikomas nuo 2017 m. sausio 1 d. Nežiūrint į tai, 6 straipsnyje nurodyta Institucija sukuriama iki 2016 m. rugsėjo 1 d. Po 2017 m. sausio 1 d. registruotos Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai gali kreiptis tik dėl 2018 m. biudžetiniais metais arba po to prasidėsiančios veiklos finansavimo pagal šį reglamentą.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Strasbūre 2014 m. spalio 22 d.