ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 573/2014/EU
ze dne 15. května 2014
o posílení spolupráce mezi veřejnými službami zaměstnanosti (VSZ)
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 149 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Evropská rada přijala v závěrech ze dne 17. června 2010 strategii Evropa 2020 pro zaměstnanost a inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění (dále jen „strategie Evropa 2020“). Vyslovila se pro mobilizaci veškerých nástrojů a politik Unie na podporu dosažení společných cílů a vyzvala členské státy k přijetí posílených koordinovaných opatření. Veřejné služby zaměstnanosti (VSZ) hrají ústřední úlohu z hlediska svého přínosu k dosažení hlavního cíle míry zaměstnanosti strategie Evropa 2020, kterým je dosažení 75 % zaměstnanosti žen a mužů ve věku od 20 do 64 let do roku 2020, zejména snížením nezaměstnanosti mladých lidí.
(2)
Článkem 45 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva“) se stanoví volný pohyb pracovníků v Unii a článek 46 Smlouvy stanoví opatření k zavedení tohoto volného pohybu, zejména zajištěním úzké spolupráce mezi veřejnými službami zaměstnanosti. Síť VSZ vytvořená tímto rozhodnutím (dále jen „síť“) by se kromě obecných aspektů geografické mobility měla věnovat široké škále cílů a iniciativ prostřednictvím stimulačních opatření, která mají zlepšit spolupráci mezi členskými státy v oblasti zaměstnanosti.
(3)
Cílem tohoto rozhodnutí by měla být podpora spolupráce mezi členskými státy v oblastech působnosti VSZ. Toto rozhodnutí formalizuje a posiluje neformální spolupráci mezi VSZ prostřednictvím stávající evropské sítě vedoucích představitelů VSZ, přičemž se zapojením do této sítě souhlasily všechny členské státy. Dosažení plného potenciálu této sítě závisí na pokračujícím zapojení všech členských států. Toto zapojení do sítě by mělo být oznámeno sekretariátu sítě.
(4)
Rada v souladu s čl. 148 odst. 4 Smlouvy přijala rozhodnutím 2010/707/EU (3) hlavní směry politik zaměstnanosti členských států, které byly zachovány pro roky 2011 až 2013. Tyto integrované hlavní směry poskytují členským státům vodítko pro vytyčení jejich národních programů reforem a pro provádění reforem. Integrované hlavní směry jsou základem pro doporučení pro jednotlivé země, která Rada členským státům podává podle uvedeného článku. V posledních letech tato doporučení obsahovala konkrétní doporučení k fungování a kapacitě VSZ a k účinnosti aktivních politik na trhu práce členských států.
(5)
Pro doporučení pro jednotlivé země by byla prospěšná posílená zpětná vazba o úspěšnosti provádění politik, založená na faktických poznatcích, a spolupráce mezi VSZ členských států. Síť by za tímto účelem měla provádět konkrétní iniciativy, jako jsou například společné systémy srovnávání na základě faktických poznatků, odpovídající činnosti vzájemného učení, vzájemná pomoc mezi členy sítě a provádění strategických postupů pro modernizaci VSZ. Specifické znalosti sítě a jejích jednotlivých členů by také měly sloužit jako podklady pro rozvoj politik zaměstnanosti, a to na žádost Evropského parlamentu, Rady, Komise nebo Výboru pro zaměstnanost.
(6)
Intenzivnější a cílenější spolupráce mezi VSZ by měla vést k lepšímu sdílení osvědčených postupů. Síť by měla propojit informace zjištěné na základě srovnávání a vzájemného učení tak, aby se mohl vyvinout systematický, dynamický a integrovaný proces učení na základě srovnávání.
(7)
Síť by měla fungovat v úzké spolupráci s Výborem pro zaměstnanost podle článku 150 Smlouvy a měla by přispívat k jeho práci poskytováním faktických poznatků a zpráv o politikách prováděných VSZ. Příspěvky sítě Evropskému parlamentu by měly být poskytovány prostřednictvím jejího sekretariátu a příspěvky Radě prostřednictvím Výboru pro zaměstnanost, bez jakýchkoli změn a případně s komentářem. Zejména společné znalosti sítě týkající se výsledků politik zaměstnanosti a komparativní analýzy VSZ by mohly tvůrcům politik na úrovni Unie i na vnitrostátní úrovni pomoci při posuzování a navrhování politik zaměstnanosti.
(8)
Síť by se v oblastech působnosti VSZ měla podílet na provádění politických iniciativ týkajících se zaměstnanosti, jako je například doporučení Rady ze dne 22. dubna 2013 o zavedení záruk pro mladé lidi (4). Síť by také měla podporovat iniciativy zaměřené na lepší sladění nabízených a požadovaných dovedností, vytváření důstojných pracovních podmínek a udržitelné zaměstnanosti, posílení dobrovolné mobility pracovní síly a usnadňování přechodu ze vzdělávání a odborné přípravy do pracovního procesu, například podporou poskytování poradenství a zlepšováním transparentnosti dovedností a kvalifikací. Tyto činnosti sítě by měly zahrnovat hodnocení a posuzování aktivních politik na trhu práce, včetně politik zaměřených na zranitelné sociální skupiny a sociální vyloučení.
(9)
Síť by měla posílit spolupráci mezi svými členy a rozvíjet společné iniciativy zaměřené na výměnu informací a osvědčených postupů ve všech oblastech, jež spadají do působnosti VSZ, na srovnávací analýzy a poskytování doporučení i na podporu inovativních přístupů při poskytování služeb zaměstnanosti. Díky vytvoření sítě bude možné provádět celkové srovnávání všech VSZ založené na faktických poznatcích a zaměřené na výsledky, což povede k určení osvědčených postupů v oblastech služeb poskytovaných VSZ. Tyto výstupy by měly přispět k lepšímu navrhování a poskytování služeb zaměstnanosti v rámci jejich konkrétních pravomocí. Iniciativy sítě by měly zlepšit účinnost VSZ a umožnit účelnější vynakládání veřejných prostředků. Síť by měla rovněž spolupracovat s dalšími poskytovateli služeb zaměstnanosti.
(10)
Síť by ve svém ročním pracovním programu měla stanovit technické podrobnosti srovnávání VSZ a souvisejícího vzájemného učení, zejména metodiku vzájemného učení na základě srovnávání podle ukazatelů srovnávání uvedených v příloze tohoto rozhodnutí pro hodnocení výkonnosti VSZ, kontextové proměnné, požadavky na poskytování údajů a vzdělávací nástroje integrovaného programu vzájemného učení. Oblasti srovnávání by měly být vymezeny v tomto rozhodnutí. Členské státy se mohou nadále rozhodnout, zda se dobrovolně zapojí do dalších procesů učení na základě srovnávání v jiných oblastech.
(11)
Na Komisi by měla být přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy, pokud jde o změny přílohy obsahující ukazatele srovnávání. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, zejména s odborníky z VSZ. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(12)
Vzhledem k různorodosti modelů VSZ, úkolů a forem poskytování služeb je na členských státech, aby z řad řídících pracovníků VSZ nominovaly do správní rady sítě (dále jen „správní rada“) jednoho člena a jednoho náhradníka. Tento člen nebo náhradník by měl ve správní radě případně zastupovat ostatní VSZ svého členského státu. Pokud členský stát nemůže z ústavních důvodů nominovat pouze jednu VSZ, je třeba určit příslušné VSZ, jejichž počet by měl být co nejnižší, aniž by došlo ke změně pravidla, že každý členský stát má ve správní radě jeden hlas. Členové správní rady by měli vynaložit veškeré úsilí s cílem zajistit, aby názory a zkušenosti místních a regionálních orgánů byly začleněny do činností sítě a aby tyto orgány byly o těchto činnostech průběžně informovány. Členové správní rady by měli mít pravomoc přijímat rozhodnutí jménem svých VSZ. Činnosti by měly být otevřeny účasti VSZ ze všech úrovní, aby se zajistilo zapojení všech VSZ do sítě.
(13)
Síť by měla mít k dispozici nejaktuálnější údaje o nezaměstnanosti na úrovni NUTS 3, aby bylo zajištěno, že společné úkoly VSZ co nejvíce odpovídají současné situaci na trhu práce.
(14)
Síť by měla vycházet ze zkušeností stávající neformální poradní skupiny evropské sítě vedoucích představitelů VSZ, kterou Komise podporuje od roku 1997 a k jejímž názorům bylo v tomto rozhodnutí přihlédnuto, a tuto skupinu by měla nahradit. Klíčové oblasti činnosti, které uvedená poradní skupina vymezila ve svém dokumentu „Strategie VSZ 2020“, by měly přispět k modernizaci a posílení VSZ.
(15)
Síť by měla zprostředkovat vzájemnou pomoc ve prospěch svých členů a pomáhat svým členům při poskytování vzájemné podpory při modernizaci organizačních struktur a poskytování služeb, a to posílením spolupráce zejména v oblasti předávání poznatků, studijních návštěv a výměny pracovníků.
(16)
Financování sítě a jejích iniciativ by mělo být zajišťováno prostřednictvím oddílu Progress/zaměstnanost programu Evropské unie pro zaměstnanost a sociální inovace („EaSI“), zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1296/2013 (5), do výše rozpočtových prostředků stanovených Evropským parlamentem a Radou.
(17)
U projektů navržených sítí nebo identifikovaných v rámci činností vzájemného učení a následně prováděných v jednotlivých VSZ by členské státy měly mít přístup k financování z Evropského sociálního fondu (ESF), Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR) a programu Horizont 2020 - rámcového programu Unie pro výzkum a inovace (2014-2020), zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 (6).
(18)
Síť by měla zajistit, aby doplňovala, a nikoli nahrazovala nebo zdvojovala činnosti prováděné v rámci evropské strategie zaměstnanosti ve smyslu hlavy IX Smlouvy, zejména činnost Výboru pro zaměstnanost a jeho nástroje, jako je společný hodnotící rámec, jakož i program vzájemného učení. Komise by dále měla zajistit, aby v zájmu součinnosti spolu úzce spolupracovaly sekretariát sítě a sekretariát Výboru pro zaměstnanost.
(19)
Toto rozhodnutí ctí základní práva a dodržuje zásady uznané Listinou základních práv Evropské unie (dále jen „Listina“). Cílem tohoto rozhodnutí je především zajistit plné dodržování práva na přístup k bezplatným službám zaměstnanosti a podpořit uplatňování článku 29 Listiny,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Zřízení sítě
Na období od 17. června 2014 do 31. prosince 2020 se tímto zřizuje celounijní síť veřejných služeb zaměstnanosti (VSZ) (dále jen „síť“). Síť provádí iniciativy stanovené v článku 4.
Síť tvoří:
a)
VSZ nominované členskými státy;
b)
Komise.
Výbor pro zaměstnanost má status pozorovatele.
Členské státy, v nichž působí nezávislé VSZ na nižší než celostátní úrovni, zajistí jejich odpovídající zastoupení v konkrétních iniciativách sítě.
Článek 2
Definice učení na základě srovnávání
Pro účely tohoto rozhodnutí a činností sítě se „učením na základě srovnávání“ rozumí proces vytváření systematického a integrovaného propojení mezi činnostmi srovnávání a vzájemného učení, jež spočívá v identifikaci dobrých výsledků pomocí systémů srovnávání vycházejících z ukazatelů, včetně shromažďování údajů, jejich validace, konsolidace a posuzování, v souladu s příslušnou metodikou, a ve využívání takto zjištěných informací k vzájemnému učení, jež bude konkrétní a podložené faktickými poznatky, včetně modelů osvědčených postupů.
Článek 3
Cíle
Cílem tohoto rozhodnutí je prostřednictvím sítě podpořit spolupráci mezi členskými státy na poli zaměstnanosti, v oblastech působnosti VSZ, s cílem přispět ke strategii Evropa 2020 a k provádění příslušných politik Unie, a podpořit tak:
a)
nejzranitelnějším sociální skupiny s vysokými mírami nezaměstnanosti, obzvláště starší pracovníky a mladé lidi, kteří nejsou zaměstnáni ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy;
b)
vytváření důstojných pracovních podmínek a udržitelné zaměstnanosti;
c)
lepší fungování trhů práce v EU;
d)
identifikaci nedostatků v oblasti dovedností a poskytování informací o jejich rozsahu a lokalitě, jakož i lepší sladění dovedností uchazečů o zaměstnání s potřebami zaměstnavatelů;
e)
lepší integraci trhů práce;
f)
větší dobrovolnou geografickou a profesní mobilitu na spravedlivém základě za účelem naplnění konkrétních potřeb trhů práce;
g)
začlenění osob vyloučených z trhu práce jako součást boje proti sociálnímu vyloučení;
h)
hodnocení a posuzování aktivních iniciativ na trhu práce a jejich účinné a účelné provádění.
Článek 4
Iniciativy sítě
1. V oblastech působnosti VSZ provádí síť zejména tyto iniciativy:
a)
rozvíjení a zavádění celounijního učení na základě srovnávání mezi VSZ založeného na faktických poznatcích, jehož se účastní VSZ, s cílem porovnat pomocí vhodné metodiky výsledky jejich činností v těchto oblastech:
i)
přínos ke snížení nezaměstnanosti u všech věkových skupin a u zranitelných skupin,
ii)
přínos ke zkrácení doby trvání nezaměstnanosti a snížení neaktivity s cílem řešit dlouhodobou a strukturální nezaměstnanost a sociální vyloučení,
iii)
obsazování volných pracovních míst (včetně dobrovolnou mobilitou pracovníků),
iv)
spokojenost klientů se službami VSZ;
b)
poskytování vzájemné pomoci v podobě „peer-to-peer“ nebo skupinových činností, prostřednictvím spolupráce, výměny informací, zkušeností a pracovníků mezi členy sítě, včetně podpory při provádění doporučení vydaných Radou pro jednotlivé země souvisejících s VSZ, jež je poskytována na žádost daného členského státu nebo dané VSZ;
c)
přispívání k modernizaci a posílení VSZ v klíčových oblastech, v souladu s cíli strategie Evropa 2020 v oblasti zaměstnanosti a v sociální oblasti;
d)
příprava zpráv na žádost Evropského parlamentu, Rady nebo Komise či z vlastního podnětu;
e)
podílení se na provádění příslušných politických iniciativ;
f)
přijímání a provádění ročního pracovního programu sítě, v němž jsou stanoveny její pracovní metody, očekávané výsledky a podrobnosti související s prováděním systémů učení na základě srovnávání;
g)
podpora a sdílení osvědčených postupů zaměřených na identifikaci mladých lidí, kteří nejsou zaměstnáni ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy, a na rozvoj iniciativ k zajištění toho, že tito mladí lidé získají dovednosti nezbytné k tomu, aby vstoupili na trh práce a udrželi se na něm.
Pokud jde o iniciativu stanovenou v prvním pododstavci písm. a), použijí se při srovnávání ukazatele stanovené v příloze. Síť se na provádění těchto činností také aktivně podílí sdílením údajů, poznatků a postupů. Členské státy se mohou nadále rozhodnout, zda se dobrovolně zapojí do dalších systémů učení na základě srovnávání v jiných oblastech než uvedených v prvním pododstavci písm. a) bodech i) až iv).
2. Síť zřídí mechanismus podávání zpráv v souvislosti se všemi iniciativami uvedenými v odstavci 1. Při uplatňování tohoto mechanismu podávají členové sítě jednou ročně zprávy správní radě.
Článek 5
Spolupráce
Síť navazuje spolupráci s příslušnými zúčastněnými stranami na trhu práce včetně dalších poskytovatelů služeb zaměstnanosti a případně se sociálními partnery, organizacemi zastupujícími nezaměstnané osoby nebo zranitelné skupiny, nevládními organizacemi působícími v oblasti zaměstnanosti, regionálními a místními orgány, s Evropskou sítí pro rozvoj politiky celoživotního poradenství a se soukromými službami zaměstnanosti tak, že je přizve k příslušným činnostem a na příslušná zasedání sítě a sdílí s nimi informace a údaje.
Článek 6
Fungování sítě
1. Řídícím orgánem sítě je správní rada. Členské státy do správní rady nominují z řad řídících pracovníků svých VSZ jednoho člena a jednoho náhradníka. Komise do správní rady rovněž jmenuje jednoho člena a jednoho náhradníka. Členy správní rady v případě potřeby zastupují jejich náhradníci.
Výbor pro zaměstnanost nominuje, v souladu se svým jednacím řádem, jednoho ze svých členů jako zástupce, který bude mít ve správní radě status pozorovatele, s výjimkou uzavřených zasedání správní rady. Správní rada se může scházet na uzavřených zasedáních, kterých se účastní jeden člen za každý členský stát a jeden člen za Komisi, s výjimkou projednávání těch bodů pořadu jednání, které se týkají ročního pracovního programu. Jednací řád správní rady stanoví další podrobná pravidla pro konání uzavřených zasedání.
2. Správní rada jmenuje ze svých členů nominovaných členským státem předsedu a dva místopředsedy. Předseda zastupuje síť navenek. Předsedu v případě potřeby zastupují místopředsedové.
3. Správní rada jednomyslným rozhodnutím přijme svůj jednací řád. Tento jednací řád musí obsahovat mimo jiné ustanovení o přijímání rozhodnutí správní rady a o jmenování a délce funkčního období předsedy a místopředsedů správní rady.
4. Správní rada většinovým rozhodnutím přijímá:
a)
roční pracovní program sítě včetně ustavení pracovních skupin a stanovení jazykového režimu zasedání sítě;
b)
technický rámec pro provádění činností v rámci srovnávání a vzájemného učení jakožto součást ročního pracovního programu sítě, včetně metodiky učení na základě srovnávání podle ukazatelů srovnávání uvedených v příloze tohoto rozhodnutí za účelem porovnávání výsledků VSZ, kontextových proměnných, požadavků na poskytování údajů a vzdělávacích nástrojů integrovaného programu vzájemného učení;
c)
výroční zprávu sítě. Tato zpráva se zašle Evropskému parlamentu a Radě a zveřejní se.
5. Správní radě je nápomocen sekretariát zajištěný Komisí, která mu poskytuje zázemí. Sekretariát ve spolupráci s předsedou a místopředsedy připravuje zasedání správní rady, roční pracovní program a výroční zprávu sítě. Sekretariát úzce spolupracuje se sekretariátem Výboru pro zaměstnanost.
Článek 7
Finanční podpora tohoto stimulačního opatření
Celkové finanční zdroje přidělené na provádění tohoto rozhodnutí se stanoví v rámci oddílu Progress/zaměstnanost EaSI, jehož roční rozpočtové prostředky schvalují Evropský parlament a Rady v mezích finančního rámce.
Článek 8
Změna přílohy obsahující ukazatele srovnávání
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 9, kterými se mění příloha stanovící ukazatele srovnávání.
Článek 9
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článku 8 je Komisi svěřena na dobu od 17. června 2014 do 31. prosince 2020.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 8 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 8 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 10
Přezkum
Komise do 18. června 2017 předloží Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů zprávu o uplatňování tohoto rozhodnutí. Ve zprávě se zejména posoudí, nakolik síť přispívá k dosahování cílů uvedených v článku 3 a zda splnila své úkoly. Zpráva rovněž posoudí, jak síť vytvořila a prováděla srovnávání v oblastech uvedených v čl. 4 odst. 1 prvním pododstavci písm. a) bodech i) až iv).
Článek 11
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 12
Určení
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
V Bruselu dne 15. května 2014.
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS Nr. 573/2014/ES
2014 m. gegužės 15 d.
dėl valstybinių užimtumo tarnybų (VUT) bendradarbiavimo stiprinimo
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 149 straipsnį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),
atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę,
laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),
kadangi:
(1)
2010 m. birželio 17 d. Europos Vadovų Tarybos išvadomis buvo patvirtinta Europos darbo vietų kūrimo ir pažangaus, tvaraus ir integracinio ekonomikos augimo strategija „Europa 2020“ (toliau - „Europa 2020“). Europos Vadovų Taryba ragino sutelkti už visų Sąjungos priemones ir politikos kryptis siekiant bendrų tikslų ir paragino valstybes nares imtis ryžtingesnių koordinuotų veiksmų. Valstybinės užimtumo tarnybos (toliau - VUT) atlieka labai svarbų vaidmenį padedant siekti „Europa 2020“ užimtumo lygio pagrindinio tikslo - padidinti moterų ir vyrų nuo 20 iki 64 metų amžiaus užimtumo lygį, kad jis iki 2020 m. būtų 75 %, visų pirma mažinant jaunimo nedarbo lygį;
(2)
Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau - Sutartis) 45 straipsniu įtvirtinama darbuotojų judėjimo laisvė Sąjungoje, o jos 46 straipsnyje nustatomos priemonės šiai laisvei įgyvendinti, visų pirma užtikrinant glaudų viešųjų užimtumo tarnybų bendradarbiavimą. Šiuo sprendimu sukurtas VUT tinklas (toliau - tinklas) turėtų apimti ne tik bendrus geografinio judumo aspektus, bet ir įvairius tikslus bei iniciatyvas, įgyvendindamas skatinamąsias priemones, skirtas valstybių narių bendradarbiavimui užimtumo srityje gerinti;
(3)
šiuo sprendimu turėtų būti siekiama skatinti valstybių narių bendradarbiavimą VUT atsakomybės srityse. Juo formalizuojamas ir stiprinamas VUT neformalus bendradarbiavimas pasitelkiant esamą Europos VUT vadovų tinklą, kuriame dalyvauti sutiko visos valstybės narės. Visa potenciali tinklo vertė atskleidžiama jo veikloje nuolat dalyvaujant visoms valstybėms narėms. Apie tą dalyvavimą turėtų būti pranešta tinklo sekretoriatui;
(4)
vadovaudamasi Sutarties 148 straipsnio 4 dalimi, Taryba Sprendimu 2010/707/ES (3) patvirtino valstybių narių užimtumo politikos gaires, kuriomis buvo vadovaujamasi 2011-2013 m. Tomis integruotomis gairėmis siekiama patarti valstybėms narėms nustatant savo nacionalines reformų programas ir įgyvendinant reformas. Integruotos gairės yra konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų, kurias Taryba teikia valstybėms narėms pagal minėtą straipsnį, pagrindas. Pastaraisiais metais į tas rekomendacijas būdavo įtraukiamos konkrečios rekomendacijos dėl VUT veikimo bei pajėgumų ir dėl aktyvios darbo rinkos politikos veiksmingumo valstybėse narėse;
(5)
konkrečioms valstybėms skirtas rekomendacijas būtų pravartu dar labiau paremti stipresne faktinių duomenų baze, grįžtamąja informacija apie politikos įgyvendinimo sėkmę ir valstybių narių VUT bendradarbiavimą. Šiuo tikslu tinklas turėtų vykdyti konkrečias iniciatyvas, pavyzdžiui, įdiegti bendras lyginamosios analizės, kurioje remiamasi faktiniais duomenimis, sistemas, vykdyti atitinkamą tarpusavio mokymosi veiklą, įdiegti tinklo narių tarpusavio pagalbos sistemą ir įgyvendinti strateginius VUT modernizavimo veiksmus. Taip pat reikėtų pasinaudoti specialiomis tinklo ir jo atskirų narių žiniomis, kad Europos Parlamento, Tarybos, Komisijos ar Užimtumo komiteto prašymu būtų pateikta faktinių duomenų užimtumo politikos formavimui;
(6)
geresnis ir tikslingesnis VUT bendradarbiavimas turėtų padėti geriau dalytis geriausia praktika. Lyginamąja analize ir tarpusavio mokymosi veikla pagrįstas išvadas tinklas turėtų susieti tokiu būdu, kad būtų išplėtotas sistemingas, dinamiškas ir integruotas lyginamojo mokymosi procesas;
(7)
tinklas turėtų glaudžiai bendradarbiauti su Užimtumo komitetu pagal Sutarties 150 straipsnį ir turėtų prisidėti prie jo darbo, teikdamas faktinius duomenis ir ataskaitas apie VUT įgyvendinamą politiką. Tinklo pranešimai (jų nekeičiant ir prireikus kartu su pastabomis) Europos Parlamentui turėtų būti teikiami per sekretoriatą, o Tarybai turėtų būti pateikiami per Užimtumo komitetą. Visų pirma, tinkle sukauptos žinios apie užimtumo politikos įgyvendinimo aspektus ir VUT lyginamoji analizė galėtų būti naudingos politinius sprendimus priimantiems subjektams tiek Sąjungos, tiek nacionaliniu lygiu vertinant ir formuojant užimtumo politiką;
(8)
VUT atsakomybės srityse tinklas turėtų prisidėti prie užimtumo srities politikos iniciatyvų, tokių kaip antai 2013 m. balandžio 22 d. Tarybos rekomendacija dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos nustatymo (4), įgyvendinimo. Tinklas taip pat turėtų remti iniciatyvas, kuriomis siekiama užtikrinti geresnę įgūdžių ir darbo rinkos poreikių atitiktį, deramą ir tvarų darbą, didesnį savanorišką darbo jėgos judumą ir sudaryti palankesnes sąlygas perėjimui iš švietimo ir mokymo sistemos į darbo rinką, be kita ko, remiant orientavimo paslaugų teikimą ir užtikrinus didesnį įgūdžių ir kvalifikacijų skaidrumą. Vykdydamas savo veiklą tinklas turėtų vertinti aktyvią darbo rinkos politiką, be kita ko, skirtą pažeidžiamoms socialinėms grupėms ir socialinei atskirčiai;
(9)
tinklas turėtų stiprinti savo narių bendradarbiavimą, plėtoti bendras keitimosi informacija ir geriausia praktika visose VUT atsakomybės srityse iniciatyvas, atlikti lyginamąją analizę ir teikti konsultacijas, o taip pat skatinti inovacinius užimtumo paslaugų teikimo metodus. Sukūrus šį tinklą bus įmanoma atlikti integracinį, pagrįstą faktiniais duomenimis ir į rezultatus orientuotą visų VUT palyginimą, kuriuo remiantis bus nustatyta geriausia praktika VUT paslaugų srityse. Tie rezultatai turėtų būti naudingi projektuojant ir teikiant geresnes užimtumo paslaugas VUT konkrečiose atsakomybės srityse. Tinklo iniciatyvos turėtų didinti VUT veiksmingumą ir užtikrinti didesnį viešųjų išlaidų efektyvumą. Tinklas taip pat turėtų bendradarbiauti su kitais užimtumo paslaugų teikėjais;
(10)
savo metinėje darbo programoje tinklas turėtų apibrėžti VUT lyginamosios analizės ir susijusio tarpusavio mokymosi proceso techninius duomenis, visų pirma lyginamojo mokymosi metodiką, remiantis lyginamosios analizės rodikliais, kaip nustatyta šio sprendimo priede, siekiant įvertinti VUT veiklos rezultatus, kontekstinius kintamuosius, duomenų pateikimo reikalavimus ir integruotos tarpusavio mokymosi programos mokomąsias priemones. Lyginamosios analizės sritys turėtų būti nustatytos šiame sprendime. Valstybės narės ir toliau yra kompetentingos spręsti, ar savanoriškai dalyvauti papildomuose lyginamojo mokymosi procesuose kitose srityse;
(11)
pagal Sutarties 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais iš dalies keičiamas priedas dėl lyginamosios analizės rodiklių. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, pirmiausia - su VUT ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai;
(12)
atsižvelgiant į tai, kad VUT modeliai, jų atliekamos užduotys ir paslaugų teikimo formos yra labai įvairūs, valstybės narės turi paskirti į VUT tinklo valdybą (toliau - valdyba) po vieną narį ir vieną pakaitinį narį iš savo VUT aukščiausiosios vadovybės pareigūnų. Prireikus šis narys arba pakaitinis narys valdyboje turėtų atstovauti kitoms jo valstybės narės VUT. Jei dėl konstitucinių priežasčių valstybė narė paskirti tik vienos VUT negali, turėtų būti nustatytos atitinkamos VUT, jų skaičių išlaikant kuo mažesnį ir nekeičiant taisyklės, pagal kurią viena valstybė narė turi tik vieną balsą valdyboje. Valdybos nariai turėtų dėti visas pastangas, kad užtikrintų, jog į tinklo veiklą būtų integruotos vietos ir regioninių valdžios institucijų nuomonės ir patirtis, o šios valdžios institucijos būtų informuojamos apie tą veiklą. Valdybos nariams turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti sprendimus VUT vardu. Siekiant užtikrinti visų VUT dalyvavimą tinklo veikloje, turėtų būti numatyta galimybė dalyvauti VUT visais lygiais;
(13)
siekiant, kad VUT bendros užduotys gerai atitiktų tikrąją darbo rinkos padėtį, reikėtų, kad tinklas turėtų naujausius su nedarbu susijusius duomenis pagal NUTS 3 klasifikaciją;
(14)
tinklas turėtų naudotis dabartinės neformalios Europos VUT vadovų tinklo patariamosios grupės, kurią Komisija remia nuo 1997 m., sukaupta patirtimi ir perimti šios grupės, į kurios nuomonę atsižvelgta šiame sprendime, veiklą. Tos patariamosios grupės dokumente „2020 m. VUT strategija“ nustatytomis pagrindinėmis veiksmų sritimis turėtų būti prisidėta prie VUT modernizavimo ir stiprinimo;
(15)
tinklo nariai turėtų teikti vienas kitam tarpusavio pagalbą ir padėti vienas kitam modernizuojant organizacines struktūras bei paslaugų teikimą stiprindami bendradarbiavimą, visų pirma gerindami žinių perdavimą, rengdami pažintinius vizitus ir organizuodami darbuotojų mainus;
(16)
tinklas ir jo iniciatyvos turėtų būti finansuojami pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1296/2013 įsteigtos Europos Sąjungos Užimtumo ir socialinių inovacijų programos (toliau - EaSI), įsteigtos Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1269/2013 (5) skirsnį „PROGRESS/užimtumas“, neviršijant Europos Parlamento ir Tarybos skiriamų asignavimų;
(17)
valstybės narės turėtų galėti pasinaudoti Europos socialinio fondo (ESF), Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) ir programos „Horizontas 2020“, Sąjungos mokslinių tyrimų ir inovacijų programos (2014-2020 m.), sukurtos Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1291/2013 (6), lėšomis tinklo parengtiems arba tarpusavio mokymosi veikloje nustatytiems ir vėliau atskirose VUT įgyvendinamiems projektams finansuoti;
(18)
tinklas turėtų užtikrinti, kad jo veikla papildytų veiksmus, kurių imamasi įgyvendinant Europos užimtumo strategiją, kaip apibrėžta Sutarties IX antraštinėje dalyje, jų nepakeistų ir nedubliuotų; visų pirma tai pasakytina apie veiksmus, kuriuos vykdo Užimtumo komitetas, ir apie šio komiteto priemones, pavyzdžiui, bendrą vertinimo sistemą, taip pat apie tarpusavio mokymosi programą. Be to, siekiant sinergijos, Komisija turėtų užtikrinti, kad tinklo sekretoriatas glaudžiai bendradarbiautų su Užimtumo komiteto sekretoriatu;
(19)
šiame sprendime gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi principų, pripažintų Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje (toliau - chartija). Šiuo sprendimu visų pirma siekiama užtikrinti visapusišką pagarbą teisei naudotis nemokamomis įdarbinimo tarnybų paslaugomis ir skatinti taikyti chartijos 29 straipsnį,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Tinklo įsteigimas
Laikotarpiui nuo 2014 m. birželio 17 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d. įsteigiamas Sąjungos masto valstybinių užimtumo tarnybų (toliau - VUT) tinklas (toliau - tinklas). Tinklas vykdo 4 straipsnyje nustatytas iniciatyvas.
Tinklą sudaro:
a)
valstybių narių paskirtos VUT;
b)
Komisija.
Užimtumo komitetas turi stebėtojo statusą.
Valstybės narės, turinčios autonomiškas subnacionalines VUT, užtikrina tinkamą atstovavimą joms vykdant konkrečias tinklo iniciatyvas.
2 straipsnis
Lyginamojo mokymosi apibrėžtis
Šiame sprendime ir tinklo veikloje lyginamasis mokymasis - lyginamosios analizės ir tarpusavio mokymosi veiklos sistemingos ir integruotos sąsajos kūrimo procesas, kuris apima gerų veiklos rezultatų nustatymą pasitelkiant rodikliais grindžiamas lyginamosios analizės sistemas, įskaitant duomenų rinkimą, duomenų patvirtinimą, duomenų konsolidavimą ir įvertinimus, naudojantis atitinkama metodika, taip pat naudojimąsi rezultatais siekiant vykdyti apčiuopiamą ir atsižvelgiant į faktinius duomenis parengtą tarpusavio mokymosi veiklą, įskaitant gerosios arba geriausios praktikos modelius.
3 straipsnis
Tikslai
Šio sprendimo tikslas - pasitelkiant tinklą skatinti valstybių narių bendradarbiavimą užimtumo klausimais VUT atsakomybės srityse, kad būtų prisidėta prie „Europa 2020“ bei prie atitinkamų sričių Sąjungos politikos įgyvendinimo, ir tokiu būdu remti:
a)
pažeidžiamiausias socialines grupes, kurių nedarbo lygis yra didelis, ypač vyresnio amžiaus darbuotojus ir nedirbantį, nesimokantį ir mokymuose nedalyvaujantį (toliau - NEET) jaunimą;
b)
deramą ir tvarų darbą;
c)
ES darbo rinkų veikimo gerinimą;
d)
įgūdžių trūkumų nustatymą ir informacijos apie jų mastą ir vietą teikimą, taip pat darbo ieškančių asmenų įgūdžių ir darbdavių poreikių atitikties gerinimą;
e)
darbo rinkų integracijos gerinimą;
f)
savanoriško geografinio ir profesinio judumo didinimą laikantis teisingumo principo siekiant patenkinti konkrečius darbo rinkos poreikius;
g)
nuo darbo rinkos atskirtų asmenų integravimą kovojant su socialine atskirtimi;
h)
aktyvių darbo rinkos iniciatyvų įvertinimą bei analizavimą ir veiksmingą bei efektyvų įgyvendinimą.
4 straipsnis
Tinklo iniciatyvos
1. VUT atsakomybės srityse tinklas visų pirma vykdo šias iniciatyvas:
a)
plėtoja ir įgyvendina Sąjungos masto faktiniais duomenimis grindžiamą lyginamąjį mokymąsi VUT, kad naudojant tinkamą metodiką būtų lyginami jų veiklos rezultatai šiose srityse:
i)
indėlis į visų amžiaus grupių ir pažeidžiamų grupių nedarbo lygio mažinimą;
ii)
indėlis į nedarbo trukmės ir neaktyvumo mažinimą, kad būtų sprendžiamos ilgalaikio ir struktūrinio nedarbo bei socialinės atskirties problemos;
iii)
įdarbinimas į laisvas darbo vietas (įskaitant savanoriško darbo jėgos judumo atvejus);
iv)
vartotojų pasitenkinimas VUT paslaugomis;
b)
teikia tarpusavio pagalbą tarpusavio veiklos ar grupių veiklos forma užtikrindamas tinklo narių bendradarbiavimą, keitimąsi informacija, patirtimi ir darbuotojų mainus, įskaitant paramą su VUT susijusių Tarybos pateiktų konkrečiai valstybei skirtų rekomendacijų įgyvendinimui valstybės narės arba atitinkamos VUT prašymu;
c)
prisideda prie VUT modernizavimo ir stiprinimo itin svarbiose srityse, siekiant strategijos ”Europa 2020” užimtumo ir socialinių tikslų;
d)
rengia ataskaitas Europos Parlamento, Tarybos ar Komisijos prašymu arba savo iniciatyva;
e)
prisideda prie atitinkamų politikos iniciatyvų įgyvendinimo;
f)
priima ir įgyvendina savo metinę darbo programą, kurioje nustato savo darbo metodus, pasiektinus rezultatus ir išsamią informaciją, susijusią su lyginamojo mokymosi įgyvendinimu;
g)
skatina geriausią praktiką, susijusią su NEET nustatymu ir iniciatyvų, kuriomis užtikrinama, kad šis jaunimas įgytų įgūdžių, kurie yra būtini siekiant patekti į darbo rinką ir joje likti, plėtojimu, ir jais dalijasi.
Pirmos pastraipos a punkte nurodytos iniciatyvos lyginamojoje analizėje naudojami priede nustatyti rodikliai. Be to, tinklas aktyviai dalyvauja įgyvendinant šią veiklą, keisdamasis duomenimis, žiniomis ir praktika. Valstybės narės ir toliau yra kompetentingos spręsti, ar savanoriškai dalyvauti papildomuose lyginamojo mokymosi procesuose kitose srityse, nei išvardyta a punkto i - iv papunkčiuose;
2. Tinklas nustato ataskaitų teikimo mechanizmą, susijusį su 1 dalyje išvardytomis iniciatyvomis. Taikant tą mechanizmą tinklo nariai kasmet pateikia ataskaitas valdybai.
5 straipsnis
Bendradarbiavimas
Tinklas inicijuoja bendradarbiavimą su atitinkamais darbo rinkos suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant kitus užimtumo paslaugų teikėjus ir prireikus socialinius partnerius, organizacijas, atstovaujančias nedirbantiems asmenims ar pažeidžiamoms grupėms, užimtumo srityje dirbančias nevyriausybines organizacijas, regionines ir vietos valdžios institucijas, Europos orientavimo visą gyvenimą politikos tinklą ir privačias užimtumo tarnybas, įtraukdamas juos į atitinkamą tinklo veiklą bei susitikimus ir keisdamasis su jais informacija bei duomenimis.
6 straipsnis
Tinklo veikla
1. Tinklą valdo valdyba. Valstybės narės į valdybą paskiria po vieną narį ir po vieną pakaitinį narį iš savo atitinkamų VUT aukščiausiosios vadovybės pareigūnų. Komisija taip pat skiria į valdybą vieną narį ir vieną pakaitinį narį. Prireikus pakaitiniai valdybos nariai pakeičia jų narius.
Laikydamasis savo darbo tvarkos taisyklių Užimtumo komitetas iš savo narių į valdybą skiria vieną atstovą, kuris turi stebėtojo statusą, išskyrus ribotos sudėties valdybos posėdžių atveju. Valdyba gali rengti ribotos sudėties posėdžius, kuriuose dalyvauja po vieną kiekvienos valstybės narės ir Komisijos atstovą, išskyrus atvejus, kai svarstomi su metine darbo programa susiję darbotvarkės klausimai. Valdybos darbo tvarkos taisyklėse nurodomos išsamesnės taisyklės dėl ribotos sudėties posėdžių rengimo.
2. Iš valstybių narių paskirtų valdybos narių paskiriamas pirmininkas ir du pavaduotojai. Pirmininkas atstovauja tinklui. Prireikus pirmininko pavaduotojai pakeičia pirmininką.
3. Valdyba vienbalsiai patvirtina savo darbo tvarkos taisykles. Tose darbo tvarkos taisyklėse pateikiama, inter alia, valdybos sprendimų priėmimo tvarka ir nuostatos dėl valdybos pirmininko ir pirmininko pavaduotojų skyrimo bei jų kadencijos trukmės.
4. Valdyba daugumos sprendimu priima:
a)
tinklo metinę darbo programą, įskaitant darbo grupių sudarymą ir kalbų vartojimo tvarką tinklo posėdžiuose;
b)
lyginamosios analizės ir tarpusavio mokymosi veiklos vykdymo techninę sistemą, kuri yra tinklo metinės darbo programos dalis, įskaitant lyginamojo mokymosi metodiką, grindžiamą šio sprendimo priede pateiktais lyginamosios analizės rodikliais VUT veiklos rezultatams palyginti, kontekstinius kintamuosius, duomenų pateikimo reikalavimus ir integruotos tarpusavio mokymosi programos mokomąsias priemones;
c)
tinklo metinę ataskaitą. Ta ataskaita siunčiama Europos Parlamentui ir Tarybai ir yra skelbiama.
5. Valdybai padeda Komisijos skiriamas ir joje įsikūręs sekretoriatas. Šis sekretoriatas, bendradarbiaudamas su pirmininku ir pirmininko pavaduotojais, atlieka su valdybos posėdžiais susijusį parengiamąjį darbą, rengia tinklo metinę darbo programą ir metinę ataskaitą. Sekretoriatas glaudžiai bendradarbiauja su Užimtumo komiteto sekretoriatu.
7 straipsnis
Finansinė parama šiai skatinamajai priemonei
Šio sprendimo įgyvendinimo bendrieji ištekliai yra nustatyti EaSI skirsnyje „PROGRESS/užimtumas“, kurios metinius asignavimus tvirtina Europos Parlamentas ir Taryba, neviršydami finansinės programos ribų.
8 straipsnis
Priedo dėl lyginamosios analizės rodiklių dalinis keitimas
Komisijai pagal 9 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, siekiant iš dalies pakeisti priedą, kuriuo nustatomi lyginamosios analizės rodikliai.
9 straipsnis
Įgaliojimų delegavimas
1. Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.
2. 8 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami nuo 2014 m. birželio 17 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d.
3. Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 8 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu atšaukti įgaliojimus nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.
4. Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.
5. Pagal 8 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.
10 straipsnis
Peržiūra
Ne vėliau kaip 2017 m. birželio 18 d. Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonominių ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui šio sprendimo taikymo ataskaitą. Ataskaitoje visų pirma įvertinama, kokiu mastu tinklas prisidėjo siekiant 3 straipsnyje nurodytų tikslų ir ar jis įvykdė savo užduotis. Joje taip pat įvertinama, kaip tinklas parengė ir įgyvendino lyginamąją analizę 4 straipsnio 1 dalies a punkto i - iv papunkčiuose nurodytose srityse.
11 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
12 straipsnis
Adresatai
Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.
Priimta Briuselyje 2014 m. gegužės 15 d.