ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2015/454
ze dne 9. července 2014
o státní podpoře SA.34823 (2012/C), SA.36004 (2013/NN), SA.37965 (2013/N), SA.37966 (2013/N), SA.37967 (2013/N), kterou poskytlo Řecko skupině Alpha Bank v souvislosti s:
-
rekapitalizací a restrukturalizací banky Alpha Bank S.A.;
-
řešením problémů banky Cooperative Bank of Western Macedonia prostřednictvím převodu na banku Alpha Bank S.A.;
-
řešením problémů banky Cooperative Bank of Evia prostřednictvím převodu na banku Alpha Bank S.A.;
-
řešením problémů banky Cooperative Bank of Dodecanese prostřednictvím převodu na banku Alpha Bank S.A.
(oznámeno pod číslem C(2014) 4662)
(Pouze anglické znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala členské státy a ostatní zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1. POSTUP TÝKAJÍCÍ SE BANKY ALPHA BANK
(1)
Rozhodnutím ze dne 19. listopadu 2008 schválila Komise režim s názvem „Opatření podpory pro úvěrové instituce v Řecku“ (Support Measures for the Credit Institutions in Greece) (dále jen „režim podpory řeckých bank“), který měl zajistit stabilitu řeckého finančního systému. Režim podpory řeckých bank umožňuje poskytování podpory v rámci tří opatření, která jsou jeho součástí, a to rekapitalizačního opatření, opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů (1). V květnu 2009 rekapitalizovalo Řecko v rámci rekapitalizačního opatření skupinu Alpha Bank (dále jen „banka“ nebo „banka Alpha“).
(2)
Ve 14. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 se uvádělo, že pokud jde o příjemce rekapitalizačního opatření, Komisi bude předložen plán restrukturalizace.
(3)
Řecké orgány předložily Komisi plán restrukturalizace banky Alpha dne 2. srpna 2010. Komise tento plán a jeho následné aktualizace a rovněž doplňkové informace poskytnuté řeckými orgány zaevidovala jako věc SA.30342 (PN 26/2010) a poté věc SA.32787 (2011/PN).
(4)
V rámci režimu podpory řeckých bank využívala banka opakovaně státní záruky za dluhové nástroje a půjčky státních dluhopisů (2). Banka měla prospěch rovněž z nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou.
(5)
Dne 20. dubna 2012 poskytl Řecký fond finanční stability (dále jen „HFSF“) bance písemný závazek, že se bude podílet na plánovaném navýšení jejího základního kapitálu. Dne 28. května 2012 provedl fond HFSF ve prospěch banky překlenovací rekapitalizaci ve výši 1 900 milionů EUR (dále jen „první překlenovací rekapitalizace“).
(6)
V květnu 2012 řecké orgány Komisi oznámily písemný závazek, který fond HFSF poskytl bance. Komise jej zaevidovala jako neoznámenou podporu (věc SA.34823 (2012/NN)), jelikož opatření již bylo provedeno.
(7)
Rozhodnutím ze dne 27. července 2012 zahájila Komise formální vyšetřovací řízení týkající se první překlenovací rekapitalizace (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha“) (3).
(8)
Dne 12. října 2012 udělil fond HFSF bance Alpha souhlas s nabytím banky Emporiki Bank od společnosti Crédit Agricole S.A. (dále jen „Crédit Agricole“). Dne 16. října 2012 podepsaly společnost Crédit Agricole a banka Alpha smlouvu o koupi akcií.
(9)
Před tímto dnem řecké orgány Komisi informovaly o vývoji tohoto procesu a o podmínkách možného nabytí banky Emporiki Bank.
(10)
Dne 23. listopadu 2012 zaslaly útvary Komise řeckým orgánům dopis, který obsahoval jejich předběžné posouzení týkající se nabytí této banky.
(11)
V prosinci 2012 provedl fond HFSF ve prospěch banky Alpha druhou překlenovací rekapitalizaci ve výši 1 042 milionů EUR (dále jen „druhá překlenovací rekapitalizace“). Dne 21. prosince 2012 poskytl fond HFSF bance písemný závazek týkající se jeho účasti na navýšení základního kapitálu banky a na konvertibilních kapitálových nástrojích, které mají být vydány, a to v celkovém objemu až 1 629 milionů EUR (4). Řecké orgány oznámily Komisi tato opatření dne 27. prosince 2012 (5).
(12)
V květnu 2013 oznámila banka úspěšné ukončení emise s přednostním právem v hodnotě 457,1 milionu EUR a upsání veškerých akcií nabízených v rámci dodatečné soukromě umisťované emise v objemu 92,9 milionu EUR. Dne 3. června 2013 přeměnil fond HFSF první a druhou rekapitalizaci na vlastní kapitál a vložil do banky další kapitál ve výši 1 079 milionů EUR (dále jen „rekapitalizace na jaře 2013“).
(13)
Dne 19. prosince 2013 poskytly řecké orgány Komisi informace týkající se podmínek rekapitalizace na jaře 2013.
(14)
Dne 12. června 2014 předložily řecké orgány Komisi konečný plán restrukturalizace banky (dále jen „plán restrukturalizace“). Téhož dne poskytly i informace o pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou. Řecké orgány uvedly, že v rámci režimu podpory řeckých bank zamýšlejí poskytovat bance i nadále podporu v oblasti likvidity, jakož i státní záruky za dluhové nástroje a půjčky státních dluhopisů (6).
(15)
Komise uskutečnila se zástupci řeckých orgánů a banky řadu schůzek, telefonických konferencí a výměn elektronické pošty.
(16)
Řecko souhlasí s tím, aby výjimečně bylo toto rozhodnutí přijato pouze v angličtině.
1.2. POSTUP V SOUVISLOSTI SE STÁTNÍ PODPOROU POSKYTNUTOU TŘEM DRUŽSTEVNÍM BANKÁM
(17)
Dne 3. prosince 2013 Řecko Komisi informovalo o předpokládaném řešení problémů tří družstevních bank, a to Co-operative Bank of Dodecanese (dále jen „Dodecanese Bank“), Co-operative Bank of Evia (dále jen „Evia Bank“) a Co-operative Bank of Western Macedonia (dále jen „Western Macedonia Bank“).
(18)
Dne 4. prosince 2013 si útvary Komise vyžádaly od Řecka informace týkající se předpokládaného řešení problémů tří družstevních bank.
(19)
Řecko předložilo útvarům Komise požadované údaje dne 5. prosince 2013.
(20)
Dne 8. prosince 2013 přikročila řecká centrální banka k řešení problémů tří družstevních bank a převodu vybraných závazků tří družstevních bank na banku Alpha.
(21)
Dne 17. prosince 2013 oznámilo Řecko státní podporu, která byla poskytnuta v rámci řešení problémů tří družstevních bank.
2. POPIS
2.1. BANKA A JEJÍ POTÍŽE
2.1.1. Obecná situace v řeckém bankovním sektoru
(22)
Reálný hrubý domácí produkt (dále jen „HDP“) Řecka od roku 2008 do roku 2012 klesl o 20 %, jak je uvedeno v tabulce 1. Řecké banky proto u úvěrů pro řecké domácnosti a podniky čelily rychle rostoucímu poměru selhání (7). Tento vývoj měl nepříznivý dopad na výkonnost aktiv řeckých bank a měl za následek potřebu dalšího kapitálu.
Tabulka 1
Růst reálného HDP v Řecku, 2008-2013
Řecko
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Růst reálného HDP, %
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-7,0
-3,9
Zdroj:
Eurostat, k dispozici na internetu na adrese: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(23)
V únoru 2012 zavedlo Řecko program výměny dluhopisů ze strany soukromého sektoru, známý jako „program zapojení soukromého sektoru“. Řecké banky se podílely na programu zapojení soukromého sektoru, v jehož rámci nabídla řecká vláda stávajícím soukromým držitelům dluhopisů nové cenné papíry (včetně nových řeckých státních dluhopisů (dále jen „státní dluhopisy“), cenných papírů navázaných na HDP a dluhopisů vydaných Evropským fondem finanční stability (dále jen „EFFS“)) výměnou za stávající státní dluhopisy, a to s nominální diskontní sazbou ve výši 53,5 % a delší splatností (8). Řecké orgány oznámily výsledky této výměny dluhopisů dne 9. března 2012 (9). Výměna měla pro držitele dluhopisů za následek značné ztráty (které řecká centrální banka u řeckých bank odhadla v průměru na 78 % nominální hodnoty starých státních dluhopisů) a kapitálové potřeby, jež byly zpětně vykázány v účetních závěrkách řeckých bank za rok 2011.
Tabulka 2
Celkové ztráty hlavních řeckých bank v důsledku zapojení soukromého sektoru (v milionech EUR)
Banky
Nominální hodnota státních dluhopisů (1)
Nominální hodnota půjček souvisejících se státem (2)
Celková nominální hodnota (3)=(1)+(2)
Ztráty ze státních dluhopisů v důsledku zapojení soukromého sektoru (4)
Ztráty z půjček souvisejících se státem v důsledku zapojení soukromého sektoru (5)
Celkové hrubé ztráty v důsledku zapojení soukromého sektoru (6)=(4)+(5)
Celkové hrubé ztráty v důsledku zapojení soukromého sektoru/kapitál core tier 1 (10) (prosinec 2011) (%)
Celkové hrubé ztráty v důsledku zapojení soukromého sektoru/celková aktiva (prosinec 2011) (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
Emporiki
351
415
766
270
320
590
40,3
2,7
Zdroj:
Řecká centrální banka, zpráva o rekapitalizaci a restrukturalizaci řeckého bankovního sektoru, prosinec 2012, s. 14.
(24)
Jelikož se řecké banky v důsledku programu zapojení soukromého sektoru a přetrvávající recese potýkaly se značným nedostatkem kapitálu, byly na základě memoranda o ekonomické a finanční politice (dále jen „memorandum“) v rámci druhého ozdravného programu pro Řecko dohodnutého dne 11. března 2012 mezi řeckou vládou, Evropskou unií, Mezinárodním měnovým fondem (MMF) a Evropskou centrální bankou (ECB) poskytnuty finanční prostředky na rekapitalizaci těchto bank. Řecké orgány odhadly celkové potřeby v oblasti rekapitalizace bank a náklady na řešení jejich krize, které mají být financovány z tohoto programu, na 50 miliard EUR (11). Tato částka byla vypočítána na základě zátěžového testu, který řecká centrální banka provedla za období od prosince 2011 do prosince 2014 (dále jen „zátěžový test v roce 2012“), a to podle odhadu úvěrových ztrát, jejž provedla společnost Blackrock (12). Finanční prostředky na rekapitalizaci řeckých bank jsou poskytovány prostřednictvím fondu HFSF. V tabulce 3 je shrnut výpočet kapitálových potřeb hlavních řeckých bank na základě zátěžového testu v roce 2012.
Tabulka 3
Zátěžový test v roce 2012: kapitálové potřeby hlavních řeckých bank (v milionech EUR)
Banky
Referenční kapitál core tier 1 (prosinec 2011) (1)
Celkové hrubé ztráty v důsledku zapojení soukromého sektoru (prosinec 2011) (2)
Rezervy v souvislosti se zapojením soukromého sektoru (červen 2011) (3)
Odhady hrubé kumulativní ztráty s ohledem na úvěrové riziko (4)
Rezervy na ztráty z úvěrů (prosinec 2011) (5)
Interní tvorba kapitálu (6)
Cílový kapitál core tier 1 (prosinec 2014) (7)
Kapitálové potřeby (8)=(7)-[(1)+(2)+(3)+(4)+(5)+(6)]
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
Emporiki
1 462
- 590
71
-6 351
3 969
114
1 151
2 475
Postbank (TT Bank)
557
-3 444
566
-1 482
1 284
- 315
903
3 737
Zdroj:
Řecká centrální banka, zpráva o rekapitalizaci a restrukturalizaci řeckého bankovního sektoru, prosinec 2012, s. 8.
(25)
Podle memoranda budou moci „banky, které předloží proveditelné plány získání kapitálu, požádat a obdržet veřejnou podporu, a to způsobem, který zachovává pobídky soukromého sektoru k vkládání kapitálu, a snižuje tudíž zátěž pro daňové poplatníky na minimum“ (13). Řecká centrální banka zjistila, že proveditelné plány získání kapitálu předložily pouze čtyři největší banky (Eurobank, National Bank of Greece, banka Piraeus Bank a banka Alpha Bank) (14). V květnu 2012 provedl fond HFSF první překlenovací rekapitalizaci ve prospěch těchto bank.
(26)
Domácí vklady v bankách v Řecku se v období od konce roku 2009 do června 2012 kvůli recesi a politické nejistotě snížily celkem o 37 %. Ve snaze udržet vklady musely tyto banky platit vyšší úrokové sazby. Náklady na vklady rostly, což snižovalo čisté úrokové rozpětí bank. Jelikož řecké banky ztratily přístup na trhy pro financování z jiných (tržních) zdrojů než klientských vkladů, byly zcela závislé na financování poskytovaném Eurosystémem (15), přičemž stále větší část tohoto financování měla podobu nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou, kterou poskytovala řecká centrální banka.
(27)
Dne 3. prosince 2012 zahájilo Řecko provádění programu zpětného odkupu nových státních dluhopisů, které investoři získali v rámci programu zapojení soukromého sektoru, a to za ceny v rozmezí od 30,2 % do 40,1 % jejich nominální hodnoty (16). Na tomto programu zpětného odkupu se podílely i řecké banky, což mělo za následek další ztráty v jejich rozvaze, jelikož se většina účetních ztrát (tj. rozdíl mezi tržní hodnotou a nominální hodnotou) zaúčtovaných u těchto nových státních dluhopisů v době provedení programu zapojení soukromého sektoru stala konečnými a nevratnými ztrátami (17).
(28)
V prosinci 2012 provedl fond HFSF druhou překlenovací rekapitalizaci ve prospěch čtyř největších řeckých bank.
(29)
Na jaře 2013 byla překlenovací rekapitalizace čtyř bank přeměněna na stálou rekapitalizaci ve formě kmenových akcií, přičemž fond HFSF držel v každé ze čtyř bank více než 80 % podíl. V případě bank, jimž se podařilo přilákat předem stanovený objem soukromého kapitálu (banka Alpha, banka Piraeus Bank S.A. a National Bank of Greece S.A.), získal HFSF akcie bez hlasovacích práv a soukromým investorům byly s ohledem na akcie fondu HFSF vydány opční listy.
(30)
V červenci 2013 zadala řecká centrální banka poradci provedení diagnostické studie týkající se úvěrových portfolií všech řeckých bank. Poradce provedl u veškerých domácích úvěrových portfolií řeckých bank a rovněž u úvěrů zahraničních poboček a dceřiných společností nesoucích řecké riziko odhady úvěrových ztrát za tříapůlleté období a dobu trvání úvěru. Analýza poskytla odhady úvěrových ztrát na základě dvou makroekonomických scénářů, a to základního scénáře a nepříznivého scénáře. Odhady úvěrových ztrát u zahraničních úvěrových portfolií odhadla řecká centrální banka pomocí některých informací poskytnutých poradcem.
(31)
Na základě posouzení odhadů úvěrových ztrát ze strany poradce zahájila řecká centrální banka na podzim 2013 nový zátěžový test (dále jen „zátěžový test v roce 2013“) s cílem posoudit pevnost kapitálové pozice řeckých bank podle základního scénáře i nepříznivého scénáře. Řecká centrální banka posoudila kapitálové potřeby s technickou podporou druhého poradce.
(32)
Hlavními prvky posouzení kapitálových potřeb v rámci zátěžového testu v roce 2013 byly i) odhady úvěrových ztrát (18) u úvěrových portfolií bank na konsolidovaném základě s ohledem na řecké a zahraniční riziko po odečtení stávajících rezerv na úvěry a ii) odhadovaný provozní zisk bank v období od června 2013 do prosince 2016, a to na základě konzervativní úpravy plánů restrukturalizace, které byly řecké centrální bance předloženy ve čtvrtém čtvrtletí roku 2013. V tabulce 4 je shrnut výpočet kapitálových potřeb hlavních řeckých bank na konsolidovaném základě podle základního scénáře v rámci zátěžového testu v roce 2013.
Tabulka 4
Zátěžový test v roce 2013: kapitálové potřeby řeckých bank na konsolidovaném základě podle základního scénáře (v milionech EUR)
Banky
Referenční kapitál core tier 1 (červen 2013) (1)
Rezervy na ztráty z úvěrů (červen 2013) (2)
Odhady úvěrových ztrát s ohledem na řecké riziko (3)
Odhady úvěrových ztrát s ohledem na zahraniční riziko (19) (4)
Interní tvorba kapitálu (5)
Poměr kapitálu core tier 1 v rámci zátěžového testu (prosinec 2016) (6)
Kapitálové potřeby (7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
NBG (20)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (21)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
Attica
225
403
- 888
0
106
243
397
Panellinia
61
66
- 237
0
-26
31
169
Zdroj:
Řecká centrální banka, zátěžový test řeckého bankovního sektoru v roce 2013, březen 2014, s. 42.
(33)
Dne 6. března 2014 oznámila řecká centrální banka výsledky zátěžového testu v roce 2013 a požádala banky, aby do poloviny dubna 2014 předložily plány získání kapitálu k pokrytí kapitálových potřeb podle základního scénáře.
(34)
Banky přistoupily k navýšení kapitálu v období od konce března 2013 do počátku května 2014.
2.1.2. Příjemce podpory
(35)
Banka Alpha poskytuje univerzální bankovní služby především v Řecku a v jihovýchodní Evropě (Kypr, Rumunsko, Bulharsko, Srbsko, Albánie a Bývalá jugoslávská republika Makedonie) a také ve Spojeném království. Banka nabízí domácnostem a podnikům celou škálu bankovních a finančních produktů a služeb. Banka působí v oblasti retailového, korporátního a soukromého bankovnictví, správy majetku, pokladny a investičního bankovnictví. Banka je zaregistrována v Řecku a její akcie jsou kotovány na aténské burze cenných papírů. K 30. září 2012 zaměstnávala banka celkem 17 119 osob, z toho přibližně jedna třetina byla zaměstnána v jihovýchodní Evropě a ve Spojeném království a zbývající dvě třetiny byly zaměstnány v Řecku (22).
(36)
Banka se zúčastnila programu zapojení soukromého sektoru a vyměnila státní dluhopisy a půjčky související se státem v nominální hodnotě ve výši 6 043 milionu EUR. Její celkové náklady související se zapojením soukromého sektoru činily přibližně 4 786 milionů EUR před zdaněním a byly v plné výši zaúčtovány v účetní závěrce za rok 2011 (23). Během programu zpětného odkupu v prosinci 2012 prodala banka nové státní dluhopisy, které obdržela v rámci zapojení soukromého sektoru, s vysokou srážkou z nominální hodnoty. Prodej měl za následek ztráty z nových státních dluhopisů.
(37)
Klíčové údaje banky v prosinci 2010, prosinci 2011, prosinci 2012 a prosinci 2013 (konsolidované údaje) jsou uvedeny v tabulce 5.
Tabulka 5
Klíčové údaje banky Alpha Bank, 2010, 2011, 2012 a 2013
Zisk a ztráta
(v mil. EUR)
2010
2011
2012
2012 pro forma
(včetně Emporiki)
2013
(včetně Emporiki)
Čisté úrokové výnosy
1 819
1 784
1 397
1 755
1 658
Provozní výnosy celkem
2 249
2 283
1 506
1 826
2 344
Celkové provozní náklady
-1 148
-1 096
-1 179
-1 746
-1 426
Výnosy před tvorbou rezerv
1 101
1 187
327
80
918
Ztráty ze znehodnocení v případě krytí úvěrového rizika
- 885
-1 130
-1 669
-2 802
-1 923
Ztráty ze znehodnocení státních dluhopisů a půjček způsobilých pro zapojení soukromého sektoru
-
-4 789
-
-
-
Záporný goodwill
3 283
Čistý zisk/ztráta
86
-3 810
-1 086
nepouž.
2 922
Vybrané údaje o objemu
(v mil. EUR)
2010
2011
2012
2012 pro forma
(včetně Emporiki)
2013
(včetně Emporiki)
Celkové úvěry a zálohy poskytnuté klientům (čisté)
49 305
44 876
40 495
55 459
51 678
Vklady
38 293
29 399
28 451
41 348
42 485
Aktiva celkem
66 798
59 148
58 357
76 518
73 697
Vlastní kapitál celkem (24)
5 784
1 966
773
3 423
8 312
Zdroje:
Rok 2013: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/Deltio_Typou_20140310EN.pdf
Rok 2012 na formálním základě: plán restrukturalizace banky Alpha Bank z června 2014, s. 24
Roky 2012 a 2011: finanční výsledky za rok 2012 - konsolidovaná účetní závěrka: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2012_en.pdf
Rok 2010: finanční výsledky za rok 2011 - konsolidovaná účetní závěrka: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2011_en.pdf
(38)
Tabulka 5 ukazuje, že kromě obrovských ztrát, které byly vykázány v roce 2011 v důsledku programu zapojení soukromého sektoru (4 786 milionů EUR (25)), byla banka postižena klesajícími příjmy (mimo jiné kvůli vyšším nákladům na vklady) a vysokými a rostoucími ztrátami ze znehodnocení u úvěrových portfolií v Řecku a v zahraničí. Likvidní pozice banky byla nepříznivě zasažena odlivem vkladů a její poměr úvěrů k vkladům k 31. prosinci 2011 dosáhl 152 % (26), přičemž 34 % její bilanční sumy k tomuto dni financoval Eurosystém (27).
(39)
V rámci zátěžového testu v roce 2013 odhadla řecká centrální banka kapitálové potřeby banky Alpha podle základního scénáře na 262 milionů EUR.
(40)
V březnu 2014 přikročila banka k navýšení kapitálu o 1,2 miliardy EUR v zájmu pokrytí kapitálových potřeb uvedených v 39. bodě odůvodnění a splacení prioritních akcií v držení Řecka ve výši 940 milionů EUR (28). Na rozdíl od navýšení kapitálu banky Eurobank v dubnu 2014 neposkytl fond HFSF bance Alpha závazek týkající se kapitálové injekce v rámci navýšení kapitálu banky v případě nedostatečné poptávky ze strany soukromého sektoru. Navýšení kapitálu banky bylo dosaženo nabídkou vlastního kapitálu bez předkupních práv (tj. navýšení kapitálu se zrušením předkupních práv akcionářů) mezinárodním investorům a prostřednictvím veřejné nabídky v Řecku. Upisovací cena byla stanovena na 0,66 EUR za akcii.
(41)
Po navýšení kapitálu banka dne 17. dubna 2014 oznámila, že od Řecka odkoupila zpět prioritní akcie, a to za celkovou částku ve výši 940 milionů EUR.
2.2. NABYTÍ BANKOVNÍCH ČINNOSTÍ V ŘECKU ZE STRANY BANKY
2.2.1. Nabytí banky Emporiki Bank
(42)
Emporiki Bank byla založena v roce 1882.
(43)
V roce 2000 získala skupina Crédit Agricole v bance Emporiki Bank nejprve 6,7 % podíl. Emporiki Bank se stala dceřinou společností společnosti Crédit Agricole v roce 2006, kdy ta získala kontrolní podíl. V té době navýšila společnost Crédit Agricole svůj podíl v bance Emporiki Bank na 94,99 %.
(44)
Banka Emporiki Bank vykonávala veškeré bankovní činnosti (retailové, korporátní) a působila rovněž v oblasti investičního bankovnictví, správy majetku, správy portfolia a obecných finančních služeb. Banka nabízela v Řecku své služby prostřednictvím sítě 323 poboček a v zahraničí prostřednictvím pobočky na Kypru a prostřednictvím dceřiných společností na Kypru, v Bulharsku, Albánii a Rumunsku (29). K 31. prosinci 2012 zaměstnávala 4 230 osob.
(45)
Banka se zúčastnila programu zapojení soukromého sektoru a vyměnila státní dluhopisy a jiné způsobilé cenné papíry v nominální hodnotě ve výši 766 milionů EUR. Jak dokládá tabulka 2, její celkové náklady v souvislosti se zapojením soukromého sektoru činily 590 milionů EUR před zdaněním a byly v plné výši zachyceny v účetnictví za rok 2011. Jak dokládá tabulka 3, kapitálové potřeby banky Emporiki Bank se odhadovaly na 2 475 milionů EUR a byly vypočítány na základě zátěžového testu v roce 2012, který provedla řecká centrální banka pro období od 31. prosince 2011 do 31. prosince 2014, a to podle odhadu úvěrových ztrát, jejž poskytla společnost Blackrock.
(46)
Dne 12. října 2012 udělil fond HFSF bance Alpha souhlas s nabytím banky Emporiki Bank od společnosti Crédit Agricole.
(47)
Dne 16. října 2012 podepsaly společnost Crédit Agricole a banka Alpha „smlouvu o koupi akcií ze dne 16. října 2012, která byla uzavřena mezi Crédit Agricole S.A. a Alpha Bank S.A. za účelem prodeje a koupě Emporiki Bank of Greece S.A.“. Po provedení hloubkové finanční kontroly vložila společnost Crédit Agricole kapitál v celkové výši 2 893 milionů EUR a upsala v plné výši konvertibilní dluhopis v hodnotě 150 milionů EUR, který vydala banka Alpha (30). Banka Alpha poté získala plně rekapitalizovanou banku Emporiki Bank za jedno euro. Podle smlouvy o koupi akcií nezískala banka Alpha zahraniční dceřiné společnosti banky Emporiki Bank, které zůstaly společnosti Crédit Agricole, s výjimkou kyperské pobočky banky Emporiki Bank, na niž připadala aktiva v hodnotě 0,5 miliardy EUR a která byla součástí činností, které získala banka Alpha.
(48)
K 31. prosinci 2012, po rekapitalizaci ze strany společnosti Crédit Agricole, činil ukazatel kapitálové přiměřenosti banky Emporiki Bank 17,6 % a poměr kapitálu tier 1 činil 13,5 %.
(49)
Dne 1. února 2013 oznámila banka Alpha dokončení převodu celého základního kapitálu banky Emporiki Bank na banku Alpha (31).
(50)
Klíčové údaje banky Emporiki Bank v prosinci 2010, prosinci 2011, prosinci 2012 a lednu 2013 jsou uvedeny v tabulce 6.
Tabulka 6
Klíčové údaje banky Emporiki Bank, 2010, 2011, 2012 a leden 2013
V miliardách EUR
31. prosince 2010
(konsolidované údaje)
31. prosince 2011
(konsolidované údaje)
Prosinec 2012
(rozsah činností získaných bankou Alpha)
Leden 2013
(rozsah činností získaných bankou Alpha)
Aktiva celkem
26,78
21,7
19,5
18,2
Celkové hrubé úvěry a zálohy poskytnuté klientům
24
23,48
19,85
19,8
Rezervy
2,8
4,4
5
5
Splatné klientům
12,2
11,3
12,68
12,9
Financování poskytnuté Eurosystémem
0,3
1,77
1,2
1,2
Vlastní kapitál celkem
0,9
0,9
1,73
2,3
Ztráta po zdanění
-0,87
-1,76
-1,5
Čisté úvěry/vklady
173,8 %
169,1 %
117,2 %
114,1 %
Zdroje:
Leden 2013: výsledky banky Alpha Bank za rok 2012, prezentace ze dne 27. března 2013 (k dispozici na internetu na adrese: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/2012_FY_Financial_Report1.pdf)
Prosinec 2012: klíčové ukazatele bank Alpha Bank a Emporiki Bank, k dispozici na internetu na adrese: http://www.alpha.gr/page/default.asp?id=9&la=2
Roky 2011 a 2010: konsolidovaná účetní závěrka banky Emporiki Bank k 31. prosinci 2011
2.2.2. Nabytí vybraných závazků tří družstevních bank
(51)
Dne 8. prosince 2013 se řecká centrální banka rozhodla přikročit k řešení problémů tří družstevních bank, Dodecanese Bank, Evia Bank a Western Macedonia Bank.
(52)
Řecká centrální banka přistoupila ke koupi a převzetí (32), kdy jsou všechny vklady, včetně mezibankovních vkladů, a pohledávky a závazky vůči Řeckému fondu pro záruky za vklady a investice (nikoli však úvěry) převedeny na nabyvatele. Řecká centrální banka se obrátila na čtyři systémově důležité řecké banky, jelikož podle řecké centrální banky by vklady měly být převedeny na plně rekapitalizované instituce. Závazné nabídky předložily dne 5. prosince 2013 pouze banka Alpha a Eurobank. Řecká centrální banka upřednostnila nabídku banky Alpha. Banka Alpha nabídla jako úplatu částku odpovídající 2,1 % převedených vkladů.
2.2.2.1. Dodecanese Bank
(53)
Dodecanese Bank byla založena v roce 1994.
(54)
Dne 22. července 2013 požádala řecká centrální banka banku Dodecanese Bank, aby obnovila svůj poměr kapitálu core tier 1. Banka Dodecanese Bank přikročila k navýšení kapitálu prostřednictvím veřejné nabídky družstevních akcií. Podle nabídkového oběžníku se poměr kapitálu core tier 1 banky Dodecanese Bank vypočítaný na základě finančních údajů této banky k 30. červnu 2013 odhadoval na 3,5 %, byl proto nižší než minimální požadavky na kapitálovou přiměřenost, které stanovila řecká centrální banka. S ohledem na navýšení kapitálu se však nepodařilo přilákat dostatečnou poptávku ze strany investorů.
(55)
Z tohoto důvodu přikročila řecká centrální banka dne 8. prosince 2013 k řešení krize banky Dodecanese Bank. Licence banky Dodecanese Bank byla odebrána a banka vstoupila do likvidace (33). Vybrané závazky banky Dodecanese Bank byly převedeny na banku Alpha (34). Podle řecké centrální banky (35) činila reálná hodnota převedených aktiv přibližně 6 milionů EUR, zatímco reálná hodnota převedených závazků činila 255 milionů EUR, takže mezera ve financování (36) dosáhla 249 milionů EUR. Mezeru ve financování pokryl fond HFSF podle § 63 písm. D) bodu 13 zákona č. 3601/2007. V prosinci 2013 pokryl fond HFSF dvě třetiny celkové mezery ve financování, to znamená 166 milionů EUR, ve formě dluhopisů (obligací) EFSF a zavázal se, že zbývající částku ve výši 83 milionů EUR uhradí po konečném určení mezery ve financování. Dne 16. června 2014 řecká centrální banka určila, že konečná mezera ve financování banky Dodecanese Bank činí 258,5 milionu EUR. Fond HFSF pokryje neuhrazenou část mezery ve financování.
(56)
K 30. září 2013 zaměstnávala banka Dodecanese Bank 132 osob a měla jedenáct poboček. V rámci řešení problémů nepřevzala banka Alpha žádné pobočky banky Dodecanese Bank, nýbrž uvedla, že zachová fyzickou přítomnost v oblastech, v nichž nedochází k překrývání sítí (tj. na čtyřech ostrovech, na nichž neexistují žádné jiné banky), a pronajme čtyři malé pobočky, které spravuje likvidátor. Zaměstnanci banky Dodecanese Bank byli propuštěni a někteří z nich byli znovu zaměstnáni bankou Alpha.
2.2.2.2. Evia Bank
(57)
Evia Bank byla založena v roce 1995.
(58)
Dne 22. července 2013 požádala řecká centrální banka banku Evia Bank, aby obnovila poměr svého kapitálu core tier 1. Banka Evia Bank přikročila k navýšení kapitálu prostřednictvím veřejné nabídky družstevních akcií. Podle nabídkového oběžníku se poměr kapitálu core tier 1 banky Evia Bank vypočítaný na základě finančních údajů této banky k 30. červnu 2013 odhadoval na 1,8 %, byl tudíž nižší než minimální požadavky na kapitálovou přiměřenost, které stanovila řecká centrální banka. S ohledem na navýšení kapitálu se však nepodařilo přilákat dostatečnou poptávku ze strany investorů.
(59)
Z tohoto důvodu přikročila řecká centrální banka dne 8. prosince 2013 k řešení problémů banky Evia Bank. Licence banky Evia Bank byla odebrána a banka vstoupila do likvidace (37). Vybrané závazky banky Evia Bank byly převedeny na banku Alpha (38). Podle řecké centrální banky (39) činila reálná hodnota převedených aktiv 2 miliony EUR, zatímco reálná hodnota převedených závazků činila 98 milionů EUR, takže mezera ve financování dosáhla 96 milionů EUR. Mezeru ve financování pokryl fond HFSF podle § 63 písm. D) bodu 13 zákona č. 3601/2007. V prosinci 2013 pokryl fond HFSF dvě třetiny celkové mezery ve financování, to znamená 64 milionů EUR, ve formě dluhopisů EFSF a zavázal se, že zbývající částku ve výši 32 milionů EUR uhradí po konečném určení mezery ve financování. Dne 16. června 2014 řecká centrální banka určila, že konečná mezera ve financování banky Evia Bank činí 105 milionů EUR. Fond HFSF pokryje neuhrazenou část mezery ve financování.
K 30. září 2013 zaměstnávala banka Evia Bank 59 osob a měla čtyři pobočky. Banka Alpha nepřevzala žádné pobočky banky Evia Bank. Zaměstnanci banky Evia Bank byli propuštěni a někteří z nich byli znovu zaměstnáni bankou Alpha.
2.2.2.3. Western Macedonia Bank
(60)
V roce 1995 byla založena společnost Development Credit Cooperative Society of Prefecture of Kozani. Od roku 2008 fungovala tato družstevní společnost pod novým názvem „Cooperative Bank of Western Macedonia“.
(61)
Dne 22. července 2013 požádala řecká centrální banka banku Western Macedonia Bank, aby obnovila poměr svého kapitálu core tier 1. Western Macedonia Bank přikročila k navýšení kapitálu prostřednictvím veřejné nabídky družstevních akcií. Podle nabídkového oběžníku se poměr kapitálu core tier 1 banky Western Macedonia Bank vypočítaný na základě finančních údajů této banky k 30. září 2013 odhadoval na -11 %, byl proto nižší než minimální požadavky na kapitálovou přiměřenost, které stanovila řecká centrální banka. S ohledem na navýšení kapitálu se však nepodařilo přilákat dostatečnou poptávku ze strany investorů.
(62)
Z tohoto důvodu přikročila řecká centrální banka dne 8. prosince 2013 k řešení problémů banky Western Macedonia Bank. Licence banky Western Macedonia Bank byla odebrána a banka vstoupila do likvidace (40). Vybrané závazky banky Western Macedonia Bank byly převedeny na banku Alpha (41). Podle řecké centrální banky (42) činila reálná hodnota převedených aktiv 2 miliony EUR, zatímco reálná hodnota převedených závazků činila 84 milionů EUR, takže mezera ve financování dosáhla 82 milionů EUR. Mezeru ve financování pokryl fond HFSF podle § 63 písm. D) bodu 13 zákona č. 3601/2007. V prosinci 2013 pokryl fond HFSF dvě třetiny celkové mezery ve financování, to znamená 55 milionů EUR, ve formě dluhopisů EFSF a zavázal se, že zbývající částku ve výši 27 milionů EUR uhradí po konečném určení mezery ve financování.
(63)
K 30. září 2013 zaměstnávala banka Western Macedonia Bank 36 osob a měla tři pobočky. Banka Alpha nepřevzala žádné pobočky banky Western Macedonia Bank. Zaměstnanci banky Western Macedonia Bank byli propuštěni a někteří z nich byli znovu zaměstnáni bankou Alpha.
(64)
Klíčové údaje tří družstevních bank jsou uvedeny v tabulce 7.
Tabulka 7
Klíčové údaje tří družstevních bank (v mil. EUR)
(A)
(B)
(C)
(D) = (B)-(A)
(E) = 2,1 %* (C)
Reálná hodnota převedených aktiv
Reálná hodnota převedených závazků
Z toho převedené vklady
Počáteční mezera ve financování
Úplata
(2,1 % převedených vkladů)
Dodecanese Bank
6
255
255
249
5
Evia Bank
2
98
95
96
2
Western Macedonia Bank
2
84
82
82
2
Celkem
427
9
Zdroje:
Rozhodnutí výboru pro úvěry a pojištění při řecké centrální bance č. 97/1, 97/2, 97/3 ze dne 8. 2. 2013.
Rozhodnutí výboru pro opatření k řešení problémů při řecké centrální bance č. 14/1, 14/2, 14/3, 14/4, 14/5 14/6, 14/7, 14/8 ze dne 8. 12. 2013.
2.2.3. Nabytí Citibank Greece
(65)
Citibank International byla založena v roce 1812. V Řecku byla Citibank založena v roce 1964, a to především k uspokojování potřeb námořního odvětví a podnikového sektoru. V roce 1980 začala Citibank Greece rozšiřovat svou činnost v oblasti retailového bankovnictví. V současnosti působí Citibank Greece ve spotřebitelské i podnikové oblasti a v celé zemi provozuje síť dvaceti poboček.
(66)
Dne 29. května 2014 obdržel fond HFSF žádost banky Alpha o udělení souhlasu s nabytím banky Citibank Greece, včetně Diners Club Greece (dále jen „Diners“) (43).
(67)
Banka Alpha oznámila záměr odkoupit činnosti banky Citibank Greece, včetně úvěrů klientů (za čistou celkovou částku ve výši 442 milionů EUR a nesplácené půjčky v hodnotě 1 115 milionů EUR měly být plně odepsány), vkladů klientů (v celkové hodnotě 1 067 milionů EUR), spravovaných aktiv (1 186 milionů EUR), maloobchodních poboček, sítě bankomatů (44) a zaměstnanců (45). Banka Alpha rovněž oznámila, že má v úmyslu odkoupit veškerý kmenový akciový kapitál Diners.
(68)
Cena byla stanovena na 2 miliony EUR.
(69)
Dne 5. června 2014 udělil fond HFSF souhlas s nabytím Citibank Greece bankou Alpha.
2.3. OPATŘENÍ PODPORY
2.3.1. Opatření podpory, která byla provedena ve prospěch banky Alpha v rámci režimu podpory řeckých bank (opatření L1 a A)
(70)
V rámci režimu podpory řeckých bank, rekapitalizačního opatření, opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů obdržela banka několik forem podpory.
2.3.1.1. Státní podpora v oblasti likvidity v rámci opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů (opatření L1)
(71)
Banka měla a má i nadále prospěch z podpory v rámci opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů. Na tuto podporu se bude v tomto rozhodnutí odkazovat jako na „opatření L1“. K 30. listopadu 2011 činily záruky poskytnuté bance Alpha přibližně 14,0 miliard EUR. K 30. září 2011 měla banka Alpha prospěch z půjček státních dluhopisů v hodnotě 1,6 miliardy EUR (46).
(72)
V plánu restrukturalizace banky, který řecké orgány předložily Komisi dne 12. června 2014, naznačily řecké orgány záměr pokračovat v období restrukturalizace v poskytování záruk a půjček státních dluhopisů v rámci režimu podpory řeckých bank.
2.3.1.2. Rekapitalizace provedená státem v rámci rekapitalizačního opatření (opatření A)
(73)
V květnu 2009 obdržela banka Alpha na základě rekapitalizačního opatření v rámci režimu podpor řeckých bank kapitálovou injekci v hodnotě 940 milionů EUR (opatření A). Tato kapitálová injekce odpovídala přibližně 2 % rizikově vážených aktiv (47) banky Alpha v té době.
(74)
Rekapitalizace měla podobu prioritních akcií, které upsalo Řecko, a to s 10 % kupónem a pětiletou splatností.
(75)
Banka dne 17. dubna 2014 odkoupila zpět prioritní akcie, jak je popsáno v 41. bodě odůvodnění.
2.3.2. Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2)
(76)
Nouzová pomoc v oblasti likvidity představuje mimořádné opatření, jež solventní finanční institucí, která čelí dočasným problémům s likviditou, umožňuje získat od Eurosystému financování, přičemž tato operace není součástí jednotné měnové politiky. Úroková sazba, kterou finanční instituce hradí za nouzovou pomoc v oblasti likvidity, je o […] (48) bazických bodů vyšší než úroková sazba, kterou hradí za běžné refinancování poskytnuté centrální bankou.
(77)
Za program nouzové pomoci v oblasti likvidity odpovídá řecká centrální banka, což znamená, že veškeré náklady a rizika spojená s poskytováním této pomoci nese řecká centrální banka. Řecko poskytlo řecké centrální bance státní záruku, která se vztahuje na celou částku nouzové pomoci v oblasti likvidity, kterou řecká centrální banka poskytne (49). Přijetí § 50 odst. 7 zákona č. 3943/2011, kterým se mění § 65 odst. 1 zákona č. 2362/1995, umožnilo ministru financí poskytnout řecké centrální bance jménem státu záruky za účelem zajištění pohledávek řecké centrální banky za úvěrovými institucemi. Banky, které využívají nouzovou pomoc v oblasti likvidity, musí státu hradit za záruku poplatek ve výši […] bazických bodů.
(78)
K 31. prosinci 2011 využívala banka Alpha nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou ve výši 6,7 miliardy EUR (50) a k 31. prosinci 2012 pak ve výši 23,6 miliardy EUR (51).
2.3.3. Opatření podpory provedená ve prospěch banky Alpha prostřednictvím fondu HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4)
(79)
Od roku 2012 měla banka prospěch z několika opatření kapitálové podpory, která provedl fond HFSF. Přehled těchto opatření podpory je uveden v tabulce 8.
Tabulka 8
Opatření podpory, která byla ve prospěch banky Alpha provedena prostřednictvím fondu HFSF
První překlenovací restrukturalizace - květen 2012
Druhá překlenovací restrukturalizace - prosinec 2012
Písemný závazek - prosinec 2012
Účast HFSF na rekapitalizaci na jaře 2013 - květen 2013
Opatření
B1
B2
B3
B4
Částka
(v mil. EUR)
1 900
1 042
1 629
4 021
2.3.3.1. První překlenovací rekapitalizace (opatření B1)
(80)
Podrobný popis první překlenovací rekapitalizace v květnu 2012 (opatření B1) je uveden ve 14. až 32. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha (52). Souvislosti a hlavní prvky tohoto opatření jsou uvedeny v tomto oddíle.
(81)
Dne 20. dubna 2012 poskytl fond HFSF bance písemný závazek týkající se jeho účasti na plánovaném navýšení kapitálu banky s částkou ve výši 1,9 miliardy EUR.
(82)
V rámci opatření B1 převedl fond HFSF dne 28. května 2012 na banku dluhopisy EFSF v hodnotě 1,9 miliardy EUR v souladu s ustanoveními o překlenovací rekapitalizaci obsaženými v zákoně č. 3864/2010 o zřízení fondu HFSF (dále jen „zákon o fondu HFSF“). Dluhopisy EFSF převedenými na banku Alpha byly dluhopisy EFSF s variabilní úrokovou sazbou se splatností šest a deset let, které byly vydány dne 19. dubna 2012. V 48. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha Komise uvedla, že „překlenovací rekapitalizace dokončená dne 28. května 2012 je provedením závazné povinnosti uvedené v písemném závazku, a je tak pokračováním téže podpory“. Částky uvedené v písemném závazku i částky poskytnuté v rámci první překlenovací rekapitalizace byly řeckou centrální bankou vypočítány tak, aby bylo zajištěno, že banka Alpha dosáhne k 31. prosinci 2011, tj. datu zpětného zaúčtování překlenovací rekapitalizace do účetnictví banky, celkového kapitálového poměru ve výši 8 %. Jak je patrné z tabulky 3, opatření B1 pokrylo pouze omezenou část celkových kapitálových potřeb, které byly zjištěny v rámci zátěžového testu v roce 2012. Předpokládalo se, že banka získá další kapitál navýšením kapitálu v budoucnu a překlenovací rekapitalizace měla pouze zachovat způsobilost banky pro financování ECB do doby, než dojde k navýšení kapitálu.
(83)
Pro období ode dne první překlenovací rekapitalizace do dne přeměny první překlenovací rekapitalizace na kmenové akcie a jiné konvertibilní finanční nástroje stanovila dohoda, která byla před úpisem uzavřena mezi bankou a fondem HFSF, že banka bude fondu HFSF hradit roční poplatek z nominální hodnoty dluhopisů EFSF ve výši 1 % a že se výplaty kupónů a vzniklých úroků z dluhopisů EFSF za toto období budou započítávat jako dodatečný kapitálový příspěvek fondu HFSF poskytnutý bance (53).
2.3.3.2. Druhá překlenovací rekapitalizace (opatření B2)
(84)
Na podzim 2012 vykázala banka další ztráty. Její kapitál se proto opět snížil pod minimální kapitálové požadavky, které se vyžadovaly, aby byla i nadále způsobilá pro refinancování poskytované ECB.
(85)
V důsledku toho byla nezbytná druhá překlenovací rekapitalizace. Dne 21. prosince 2012 provedl fond HFSF druhou překlenovací rekapitalizaci ve výši 1 042 milionů EUR (opatření B2), a to opět převedením dluhopisů EFSF na banku.
2.3.3.3. Písemný závazek ze dne 21. prosince 2012 (opatření B3)
(86)
Kromě druhé překlenovací rekapitalizace poskytl fond HFSF dne 21. prosince 2012 bance písemný závazek týkající se jeho účasti na navýšení základního kapitálu banky a na konvertibilních nástrojích, které mají být vydány, a to s celkovou částkou až do výše 1 629 milionů EUR (opatření B3).
(87)
Dvě překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2) a dodatečná částka přislíbená v prosinci 2012 (opatření B3) znamenaly, že se fond HFSF zavázal pokrýt celkové kapitálové potřeby, které byly zjištěny během zátěžového testu v roce 2012 (4 571 milionů EUR (54)).
2.3.3.4. Účast fondu HFSF na rekapitalizaci na jaře 2013 (opatření B4)
(88)
Dne 16. dubna 2013 schválila valná hromada akcionářů banky navýšení základního kapitálu banky. Dne 1. května 2013 banka oznámila, že emise s přednostním právem v hodnotě 457 milionů EUR byla upsána v plné výši a že bylo zahájeno soukromé umisťování s částkou ve výši 93 milionů EUR, a to za cenu ve výši 0,44 EUR za jednu novou akcii (55).
(89)
Dne 3. června 2013 oznámila banka ukončení emise s přednostním právem a rovněž úplné přidělení v rámci soukromého umisťování (56). Celková účast soukromého sektoru na navýšení základního kapitálu banky činila 550 milionů EUR.
(90)
K témuž dni banka rovněž oznámila, že fond HFSF upíše 9 138 636 364 akcií za cenu 0,44 EUR za akcii. V rámci rekapitalizace na jaře 2013 proto fond HFSF vložil do banky kapitál ve formě kmenových akcií v celkové výši 4 021 milionů EUR (opatření B4). Tato částka odpovídá součtu opatření B1, B2 a B3 po odečtení hodnoty soukromé účasti. Akcie, které fond HFSF držel, mu přiznávaly omezené hlasovací právo, jelikož celková soukromá účast na navýšení kapitálu dosáhla 12 %. Zákon o fondu HFSF stanovil, že si soukromí investoři ponechají kontrolu nad bankou, pokud vloží více než 10 % kapitálu, který banka potřebuje. Fond HFSF si však ponechá plná hlasovací práva v případě klíčových rozhodnutí společnosti.
(91)
Navýšením základního kapitálu banky Alpha (opatření B4) byly první a druhá překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2) přeměněny na stálou rekapitalizaci a částečně byl proveden závazek týkající se poskytnutí další kapitálové podpory (opatření B3).
(92)
Cena nových akcií byla stanovena na 50 % průměrné ceny odpovídající burzovnímu kurzu za posledních 50 obchodních dnů před stanovením ceny nabídky vážené podle příslušných objemů obchodu. V důsledku opačného štěpení akcií (57), o němž rozhodli akcionáři na mimořádné valné hromadě dne 16. dubna 2012 (58), byla cena nových akcií stanovena na 0,44 EUR za akcii.
(93)
Po rekapitalizaci na jaře 2013 se fond HFSF stal největším akcionářem banky s podílem ve výši 83,66 % (59). Fond HFSF vydal 1 233 503 482 opčních listů a poskytl soukromým investorům jeden opční list na každou upsanou akcii, a to bez protiplnění (60). Každý opční list přiznává právo na nákup 7,40 akcií fondu HFSF, a to ve stanovených intervalech a za realizační ceny. Datum prvního uplatnění bylo stanoveno na 10. prosince 2013 a poté mohou být opční listy uplatněny až do 10. prosince 2017 dvakrát ročně. Realizační cena se rovná upisovací ceně ve výši 0,44 EUR navýšené o roční úrokovou sazbu (4 % za první rok, 5 % za druhý rok, 6 % za třetí rok, 7 % za čtvrtý rok a za posledních šest měsíců 8 % ročně) (61).
(94)
Zákon o fondu HFSF, který byl v roce 2014 pozměněn, stanoví, že v případě emise s přednostním právem lze upravit pouze realizační ceny opčních listů. Každá takováto úprava se mimoto musí uskutečnit následně a pouze do výše realizovaných výnosů z prodeje předkupních práv fondu HFSF. V případě navýšení základního kapitálu bez předkupních práv není úprava možná.
2.3.4. Opatření státní podpory ve prospěch tří družstevních bank
(95)
Jak již bylo uvedeno v oddíle 2.2.2, mezera ve financování u Dodecanese Bank, Evia Bank a Western Macedonia Bank byla řeckou centrální bankou odhadnuta na 249 milionů EUR, 96 milionů EUR resp. 82 milionů EUR. Celková výše mezery ve financování byla proto odhadnuta na 427 milionů EUR. Tuto částku uhradil fond HFSF, který bance Alpha poskytl dluhopisy EFSF v odpovídající hodnotě.
2.4. PLÁN RESTRUKTURALIZACE
(96)
Dne 12. června 2014 předložilo Řecko plán restrukturalizace banky Alpha, který objasňuje, jak hodlá banka jakožto subjekt vzniklý po nabytí banky Emporiki Bank a vkladů tří řeckých družstevních bank obnovit svou dlouhodobou životaschopnost.
2.4.1. Domácí operace
(97)
Na základě plánu restrukturalizace se banka zaměří na své hlavní bankovní činnosti v Řecku. Zatímco na mezinárodní operace banky připadalo v prosinci 2009 více než 20 % celkových aktiv a v červnu 2013 pak 15 % celkových aktiv (62), tento podíl by se měl na konci roku 2018 snížit přibližně na […] (63).
(98)
Hlavní prioritou banky je obnovení ziskovosti a životaschopnosti bankovních činností v Řecku. Za tímto účelem zahrnuje plán restrukturalizace řadu opatření, která mají zlepšit provozní efektivitu banky a čisté úrokové rozpětí, a rovněž opatření zlepšující její kapitálovou pozici a strukturu rozvahy.
(99)
Co se týká provozní efektivity, banka zahájila rozsáhlý program racionalizace již před nabytím banky Emporiki Bank a tří řeckých družstevních bank. V období od 31. prosince 2010 do 30. září 2012 omezila banka svou fyzickou přítomnost v Řecku. Banka snížila počet poboček z 458 v roce 2010 na 426 v roce 2012 (64) a v témže období snížila i počet pracovníků v oblasti bankovních a nebankovních činností v Řecku o několik set osob (65).
(100)
Banka plánuje, že v období od prosince 2012 do prosince 2017 počet poboček v Řecku dále sníží z 739 na […]. Počet zaměstnanců v oblasti bankovních a nebankovních činností v Řecku se sníží z 11 435 na […] (66).
(101)
Vyšší efektivnost z hlediska poboček a pracovníků pomůže snížit celkové náklady banky na činnosti v Řecku o […] %, a to z částky ve výši 1 345 milionů EUR na formálním základě v roce 2012 na […] milionů EUR v roce 2017 (67). V důsledku toho klesne předpokládaný poměr nákladů k výnosům u bankovních činností v Řecku na konci období restrukturalizace pod […] %.
(102)
Plán restrukturalizace rovněž popisuje, jak banka sníží své náklady na financování, což představuje hlavní prvek obnovení životaschopnosti. Banka očekává, že v důsledku stabilnějšího prostředí, a zejména očekávané stabilizace a oživení řeckého hospodářství, které má od roku 2014 opět růst, bude moci u vkladů platit nižší úrokové sazby. Úroky hrazené u vkladů (průměr úrokových sazeb u termínovaných vkladů, vkladů na požádání a spořících vkladů) se mají v Řecku podle očekávání snižovat. Tohoto snížení bude dosaženo zejména hrazením mnohem nižších úrokových sazeb u termínovaných vkladů. Stejně tak se sníží závislost banky na nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou a širším financování poskytovaném Eurosystémem, a to z 32 % jejích celkových aktiv v roce 2012 na pouhých […] % v roce 2017 (68).
(103)
V plánu restrukturalizace se předpokládá, že banka posílí rovněž svou rozvahu. Její poměr čistých úvěrů k vkladům v Řecku se v roce 2018 sníží na […] % (ze 131 % v roce 2012 (69)), zatímco kapitálová přiměřenost se bude dále zlepšovat.
(104)
Další prioritou banky je řízení nesplácených půjček. Banka zlepší své úvěrové procesy, a to z hlediska vzniku úvěrů (lepší zajištění kolaterálem, nižší limity) i řízení nesplácených půjček. Míra nesplácených půjček v roce 2014 dosáhne […] % a poté se začne snižovat s očekávanou mírou ve výši přibližně […] % na konci období restrukturalizace (70). Náklady rizika (snížení hodnoty) se sníží z 2 799 milionů EUR v roce 2012 na formálním základě (tj. včetně banky Emporiki Bank) na […] milionů EUR v roce 2018 (71), a to v důsledku oživení řeckého hospodářství.
(105)
Vyšší provozní efektivita, zvýšení čistého úrokového rozpětí a nižší náklady rizika bance umožní dosáhnout v Řecku zisku, a to počínaje od roku 2015. […]. Návratnost vlastního kapitálu v Řecku v roce 2018 dosáhne […] % (72).
2.4.2. Mezinárodní bankovní činnosti
(106)
Banka již začala zmenšovat a restrukturalizovat svou mezinárodní síť. V srpnu 2013 prodala banka svou ukrajinskou dceřinou společnost. Počet poboček v jihovýchodní Evropě se snížil z 622 v roce 2009 na 488 v roce 2012 (73).
(107)
Banka bude svou mezinárodní síť dále restrukturalizovat a zmenšovat. Banka hodlá snížit objem svých mezinárodních aktiv na […] miliard EUR. K dosažení tohoto cíle banka uváží jakoukoli kombinaci odprodejů nebo zmenšení svého portfolia. Předpokládaný objem mezinárodních aktiv banky představuje snížení o […] % v porovnání s jejími zahraničními aktivy k 31. prosinci 2012 […].
(108)
Plán restrukturalizace zdůrazňuje nutnost snížit závislost zahraničních dceřiných společností na mateřské společnosti v Řecku, pokud jde o likvidní pozici. Vnitroskupinové financování zahraničních dceřiných společností se mezi roky 2013 a 2017 sníží z 4 172 milionů EUR na […] milionů EUR (74).
(109)
K zvýšení ziskovosti zahraničních činností plánuje banka provádění programu významného snižování nákladů u mezinárodní sítě se snížením počtu poboček a zaměstnanců. Například v […] bude uzavřeno […] poboček z celkem […] a mezi rokem 2012 a 2018 se počet pracovníků sníží o […] osob (-[…]) (75).
(110)
Návratnost vlastního kapitálu v důsledku toho dosáhne […] (76).
2.4.3. Získání soukromého kapitálu a příspěvek stávajících akcionářů a podřízených věřitelů
(111)
Bance se podařilo získat značné objemy kapitálu na trhu, a snížila tudíž výši státní podpory, kterou potřebovala.
(112)
Banka získala v roce 2009 určitý soukromý kapitál prostřednictvím emise s přednostním právem, a to ve výši 986 milionů EUR (77). Jak je uvedeno v 89. bodě odůvodnění, bance se prostřednictvím rekapitalizace na jaře 2013 rovněž podařilo získat kapitál od soukromých investorů. V důsledku rekapitalizace na jaře 2013 došlo taktéž k významnému zředění podílů dřívějších akcionářů, jelikož po rekapitalizaci na jaře 2013 získal fond HFSF 83,66 % akcií banky, zatímco dřívější akcionáři mají pouze 4,9 % podíl. Od roku 2008 nebyly vyplaceny žádné dividendy v hotovosti.
(113)
V březnu 2014 získala banka na trhu kapitál ve výši 1,2 miliardy EUR k pokrytí svých dodatečných kapitálových potřeb a splacení prioritních akcií v držení Řecka. Tyto nové akcie byly vydány s vyšší cenou za akcii, než byla cena, kterou fond HFSF zaplatil v rámci rekapitalizace na jaře 2013.
(114)
Dne 20. dubna 2012 nabídla banka zpětný odkup cenných papírů zahrnovaných do kapitálu tier 1, cenných papírů zahrnovaných do vyšší třídy tier 2 a cenných papírů zahrnovaných do nižší třídy tier 2 za kupní ceny ve výši 40 %, 60 % resp. 60 % jejich příslušné nominální hodnoty v hotovosti. Tato cena zpětného odkupu byla stanovena na základě tržní hodnoty nástrojů a obsahovala prémii nepřesahující deset procentních bodů, což mělo investory podnítit k účasti na zpětném odkupu. Dne 7. května 2012 oznámila banka výsledky zpětného odkupu (78). Účast dosáhla celkem 66 % a celkový kapitálový zisk činil 333 milionů EUR. Dne 19. dubna 2013 oznámila banka další opatření v rámci řízení závazků v nominální hodnotě 316 milionů EUR. Banka nabídla zpětný odkup cenných papírů zahrnovaných do kapitálu tier 1, cenných papírů zahrnovaných do vyšší třídy tier 2 a cenných papírů zahrnovaných do nižší třídy tier 2 za kupní ceny ve výši 35 %, 55 % resp. 55 % jejich příslušné nominální hodnoty v hotovosti. Cena zpětného odkupu byla stanovena na základě tržní hodnoty nástrojů a obsahovala prémii nepřesahující deset procentních bodů, což mělo investory podnítit k účasti na zpětném odkupu. Míra účasti dosáhla 58 % a kapitálový zisk činil 103 milionů EUR.
(115)
V důsledku těchto dvou zpětných odkupů se částka nesplacených podřízených a hybridních dluhových nástrojů snížila z 985 milionů EUR na 134 milionů EUR.
2.5. ZÁVAZKY ŘECKÝCH ORGÁNŮ
(116)
Dne 12. června 2014 přijalo Řecko závazek, že banka a její přidružené společnosti provedou plán restrukturalizace, který byl předložen téhož dne, a poskytlo další závazky týkající se provádění plánu restrukturalizace. V tomto oddíle jsou shrnuty závazky, které jsou uvedeny v příloze.
(117)
Řecko se za prvé zavázalo, že banka bude restrukturalizovat své obchodní činnosti v Řecku, a stanovilo maximální počet poboček a zaměstnanců a rovněž maximální výši celkových nákladů, kterých má být dosaženo k 31. prosinci 2017 (79).
(118)
Řecko se rovněž zavázalo, že banka sníží své náklady na vklady získané v Řecku a k 31. prosinci 2017 bude splňovat maximální poměr čistých úvěrů k vkladům (80).
(119)
Co se týká zahraničních dceřiných společností banky, Řecko přijalo závazek, že jim banka nebude poskytovat další kapitálovou podporu, nebudou-li splněny předem stanovené podmínky. Řecko se rovněž zavázalo, že do 30. června 2018 banka významně sníží svá mezinárodní aktiva (81).
(120)
Řecko se zavázalo, že banka odprodá řadu cenných papírů a sníží velikost portfolia soukromého kapitálu. Až na omezené výjimky nebude banka mimoto nakupovat cenné papíry spekulativního stupně (82).
(121)
Řecko přijalo řadu závazků týkajících se správy a řízení banky. Řecko se zavázalo omezit odměny zaměstnanců a vedoucích pracovníků banky a zajistit, aby banka dodržovala řecké právní předpisy týkající se správy a řízení společností a vytvořila efektivní a přiměřenou organizační strukturu (83).
(122)
Řecko přijalo rovněž závazek, že banka bude prosazovat vysoce kvalitní úvěrovou politiku s cílem zajistit, aby byla rozhodnutí o poskytnutí úvěrů a jejich restrukturalizaci zaměřena na dosažení co nejvyšší životaschopnosti a ziskovosti banky. Řecko se zavázalo, že banka bude splňovat vysoké standardy, pokud jde o sledování úvěrového rizika a restrukturalizaci úvěrů (84).
(123)
Řada závazků se týká operací banky se spřízněnými dlužníky. Tyto závazky mají zajistit, aby se banka neodchylovala od obezřetných bankovních postupů při poskytování nebo restrukturalizaci úvěrů pro zaměstnance, vedoucí pracovníky a akcionáře, jakož i pro veřejné subjekty, politické strany a mediální společnosti (85).
(124)
Řecko se také zavázalo, že banka bude dodržovat některá omezení týkající se chování, jako je zákaz výplaty kupónů a dividend, zákaz akvizic a zákaz odkazování na státní podporu v reklamě (86).
(125)
Tyto závazky bude do 31. prosince 2018 sledovat kontrolní správce.
(126)
Řecko uvedlo, že před případným zpětným odkupem opčních listů ze strany banky nebo jiného státního subjektu včetně fondu HFSF požádá Komisi o souhlas (87).
3. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍHO SE PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACE
(127)
Dne 27. července 2012 zahájila Komise formální vyšetřovací řízení s cílem ověřit, zda byly splněny podmínky sdělení o bankovnictví z roku 2008 (88) týkající se vhodnosti, nezbytnosti a přiměřenosti první překlenovací rekapitalizace, kterou fond HFSF provedl ve prospěch banky Alpha (opatření B1).
(128)
Co se týká vhodnosti opatření, vzhledem ke skutečnosti, že podpora byla poskytnuta po předchozí rekapitalizaci a pomoci v oblasti likvidity, a vzhledem k dlouhému období záchrany vyslovila Komise pochybnosti, zda banka přijala veškerá možná opatření, aby zamezila potřebě podpory v budoucnu (89). Komisi mimoto nebylo jasné, kdo bude banku kontrolovat, jakmile první překlenovací rekapitalizaci nahradí stálá rekapitalizace (90), jelikož se banka mohla dostat buď pod kontrolu státu, nebo pod kontrolu menšinových soukromých vlastníků. Komise podotkla, že chce zajistit, aby se v žádném případě nezhoršila kvalita řízení banky, a zejména jejího úvěrového procesu.
(129)
Co se týká nezbytnosti první překlenovací rekapitalizace, v 66. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha Komise zpochybnila, zda byla přijata veškerá možná opatření, aby banka zamezila potřebě opětovné podpory v budoucnu. Jelikož nebyla jistá doba trvání překlenovací rekapitalizace, nemohla Komise vyvodit závěr, zda je dostatečná a zda vyhovuje zásadám týkajícím se protiplnění a sdílení nákladů podle pravidel státní podpory. Jelikož v době přijetí rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha nebyly známy podmínky přeměny první překlenovací rekapitalizace na stálou rekapitalizaci, nemohla je Komise posoudit.
(130)
Co se týká přiměřenosti opatření, Komise vyslovila pochybnosti, zda byla ve vztahu k první překlenovací rekapitalizaci přijata dostatečná ochranná opatření (zákaz odkazování na státní podporu v reklamě, zákaz výplaty kupónů a dividend, zákaz uplatňování opcí a zákaz zpětného odkupu, jak bylo popsáno v 71. bodě rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha). V 72. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha Komise mimoto uvedla, že neexistence pravidel bránících fondu HFSF v koordinaci čtyř největších bank (tj. banky Alpha, Eurobank, National Bank of Greece a Piraeus Bank) a neexistence přiměřených záruk, které zabrání sdílení obchodně citlivých informací, může vést k narušení hospodářské soutěže. Komise proto navrhla jmenování kontrolního správce, který bude v bance fyzicky přítomen.
4. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN K FORMÁLNÍMU VYŠETŘOVACÍMU ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍMU SE PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACE
4.1. PŘIPOMÍNKY BANKY
(131)
Dne 30. srpna 2012 obdržela Komise připomínky banky Alpha k rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se této banky.
(132)
Co se týká vhodnosti opatření, banka uvedla, že je systémově významnou bankou jak v Řecku, tak i na bankovních trzích, na nichž působí. Banka dodala, že její obchodní model je životaschopný, jak prokazuje její dlouhá a slavná historie.
(133)
Banka taktéž poznamenala, že obě vlny rekapitalizace byly důsledkem významně zhoršeného ekonomického prostředí a že si další opatření podpory vyžádala prohlubující se finanční krize. Banka Alpha uvedla, že z velkých řeckých bank byla dosud příjemcem s nejnižším podílem státní podpory. Banka rovněž podotkla, že pokud jde o to, zda banka přijala neprodleně veškerá možná opatření, aby se zamezilo potřebě další podpory v budoucnu, plán restrukturalizace poskytuje zevrubné informace o opatřeních k sdílení nákladů, která již byla provedena, která probíhají a která se plánují. Banka také uvedla, že tato opatření zajistila, aby žádný akcionář nezůstal nedotčen. Spolu s existující silnou obchodní základnou a důkladností procesu posuzování kapitálu tato opatření přispějí k zajištění dostatečné kapitalizace banky vedoucí k obnovení životaschopnosti a k ukončení státní podpory.
(134)
Banka mimoto uvítala jasnost podmínek stálé kapitalizace, které by podle jejího názoru měly plně zohledňovat důvody, proč potřebovala státní podporu. Banka rovněž uvedla, že rekapitalizace řeší ztrátu kapitálu v důsledku její účasti v programu zapojení soukromého sektoru, což byla mimořádná a nepředvídatelná událost. Banka podpořila názor, že při nabývání státních dluhopisů podle řeckých a evropských standardů nepodstupovala nadměrná rizika. Banka uvedla, že v případě neúčasti na programu zapojení soukromého sektoru by nebyla rekapitalizace v roce 2012 zapotřebí a banka by byla s to splácet prioritní akcie v souladu se smluvními podmínkami. Banka rovněž podotkla, že i po zaznamenání významných ztrát kapitálu v důsledku účasti banky na programu zapojení soukromého sektoru vykazovala kladnou hodnotu čistých aktiv.
(135)
Banka dodala, že působí na velmi pevném základě a je mimořádně aktivní při provádění opatření k úspěšnému fungování v situaci, kdy čelila extrémní zátěži. Banka rovněž uvedla, že se od začátku krize nepodílela na agresivních obchodních strategiích ani nepřiměřeném riskování a zaměřovala se na řízení úvěrových rizik, zabývala se nerovnováhou v profilu financování náležitým snižováním pákového efektu a aktivně řídila svou nákladovou základnu, a to racionalizací provozní platformy a optimalizací výdajů na zakázky.
(136)
Banka mimoto vyzdvihla značné sdílení nákladů ze strany akcionářů. Poukázala rovněž na významné záruky, které byly poskytnuty oficiálnímu sektoru s cílem zamezit přílišnému riskování ze strany rekapitalizovaných bank a podrobně sledovat řádné provádění plánů restrukturalizace, jako je jmenování zástupců ministerstva financí a fondu HFSF do správní rady a příslušných výborů banky. Banka také zdůraznila, že fond HFSF bude sledovat provádění plánu restrukturalizace a že pozastavení výkonu hlasovacích práv fondu HFSF bude zrušeno v případě významného porušení uložených podmínek.
(137)
Z těchto důvodů se banka domnívala, že by struktura a podmínky stálé rekapitalizace měly stávajícím a novým akcionářům poskytnout silné pobídky k účasti na nadcházejícím navýšení kapitálu.
(138)
Co se týká nezbytnosti opatření, banka uvedla, že opatření podpory řeší nedostatek kapitálu způsobený programem zapojení soukromého sektoru, aby banka splňovala minimální ukazatele kapitálové přiměřenosti, které stanovila řecká centrální banka, měla i nadále přístup k refinančním operacím ECB a byla s to podpořit své klienty a řecké hospodářství ve složité situaci.
(139)
Pokud jde o přiměřenost opatření, banka oznámila, že nemá v úmyslu využít podporu k narušení hospodářské soutěže. Banka rovněž zdůraznila, že se od obdržení státní podpory nepodílela na agresivních obchodních strategiích. Banka také podotkla, že jelikož všechny velké řecké banky byly příjemci podpory a jelikož se ochota zahraničních účastníků na řeckém trhu podstupovat řecké riziko snižovala, byla schopnost jakéhokoli příjemce podpory narušit hospodářskou soutěž na úkor soutěžitele, který podporu neobdržel, omezena na minimum.
4.2. PŘIPOMÍNKY JINÉ ŘECKÉ BANKY
(140)
Dne 3. ledna 2013 obdržela Komise připomínky jedné řecké banky k rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha. Tato řecká banka uvedla, že rekapitalizace řeckých bank ze strany fondu HFSF představovala v zásadě vítaný krok směrem k zdravějšímu a životaschopnějšímu bankovnímu systému, a nevyslovila vůči rekapitalizaci banky Alpha žádné námitky.
(141)
Ačkoli tato řecká banka vyslovila plnou podporu zásadě rekapitalizace řeckých bank fondem HFSF, rovněž uvedla, že v zájmu omezení narušení hospodářské soutěže na minimum a zamezení diskriminaci očekávala, že rekapitalizace fondem HFSF bude pro všechny banky působící v Řecku dostupná za stejných podmínek.
5. PŘIPOMÍNKY ŘECKA K FORMÁLNÍMU VYŠETŘOVACÍMU ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍMU SE PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACE
(142)
Dne 5. září 2012 předložilo Řecko připomínky, které s ohledem na rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha vypracovaly řecká centrální banka a fond HFSF.
5.1. PŘIPOMÍNKY ŘECKÉ CENTRÁLNÍ BANKY
(143)
Co se týká vhodnosti první překlenovací rekapitalizace, řecká centrální banka uvedla, že první překlenovací rekapitalizace byla dočasná, jelikož proces rekapitalizace bude ukončen navýšením základního kapitálu ze strany čtyř dotčených bank.
(144)
Řecká centrální banka taktéž podotkla, že rekapitalizace největších řeckých bank je součástí dlouhodobější restrukturalizace řeckého bankovního sektoru. Dále uvedla, že pokud by banka zůstala v soukromém vlastnictví, vedení by se s největší pravděpodobností nezměnilo, zatímco v případě, že by se banka dostala do vlastnictví státu (tj. vlastnil by ji fond HFSF), mohl by fond HFSF jmenovat nové vedení, které by každopádně bylo posouzeno řeckou centrální bankou. Řecká centrální banka uvedla, že průběžně hodnotí rámec správy a řízení společnosti, přiměřenost vedení a rizikový profil každé banky s cílem zajistit, aby nebyla podstupována nadměrná rizika. Řecká centrální banka rovněž uvedla, že fond HFSF již jmenoval zástupce ve správních radách rekapitalizovaných bank.
(145)
Co se týká nezbytnosti první překlenovací rekapitalizace, řecká centrální banka uvedla, že rekapitalizace banky byla omezena s cílem zajistit dodržení tehdy platných minimálních kapitálových požadavků (8 %). Řecká centrální banka také uvedla, že dlouhé období před rekapitalizací bylo nezbytné kvůli náhlému zhoršení prostředí, v němž banky působí, v Řecku a dopadu programu zapojení soukromého sektoru, složitosti celého projektu a nutnosti maximalizovat účast soukromých investorů na navýšení základního kapitálu.
(146)
Pokud jde o přiměřenost první překlenovací rekapitalizace, řecká centrální banka poukázala na skutečnost, že úplné provedení plánu restrukturalizace předloženého Komisí bude zajištěno tím, že pozastavení hlasovacích práv fondu HFSF bude v případě významného porušení plánu restrukturalizace zrušeno. Řecká centrální banka rovněž uvedla, že potíže banky Alpha nebyly způsobeny podceněním rizik ze strany vedení banky ani agresivními obchodními praktikami.
5.2. PŘIPOMÍNKY FONDU HFSF
(147)
Co se týká vhodnosti první překlenovací rekapitalizace, ohledně otázky možného státního zásahu v případě, že stát poskytne prostřednictvím fondu HFSF vysoké částky státní podpory a fond HFSF má plná hlasovací práva, fond HFSF uvedl, že se banky financované fondem HFSF nepokládají za veřejné subjekty ani podniky pod kontrolou státu a že po provedení stálé rekapitalizace fondem HFSF nebudou ovládány státem. Fond HFSF uvedl, že je zcela nezávislým subjektem soukromého práva, který může rozhodovat nezávisle. Fond HFSF nepodléhá kontrole ze strany vlády podle § 16 písm. C) bodu 2 zákona o fondu HFSF, podle něhož nejsou úvěrové instituce, jímž fond HFSF poskytl kapitálovou podporu, součástí širšího veřejného sektoru. Fond HFSF rovněž poukázal na strukturu řízení fondu.
(148)
Pokud jde o zásah fondu HFSF do vedení banky, fond HFSF podotkl, že bude respektovat autonomii banky a nebude zasahovat do jejího každodenního řízení, jelikož jeho úloha je omezena na to, co je stanoveno v zákoně o fondu HFSF. Fond HFSF uvedl, že nedojde ke státním zásahům ani koordinaci a že rozhodnutí banky ohledně úvěrového procesu (mimo jiné ohledně kolaterálu, úročení a solventnosti dlužníků) budou přijímána na základě obchodních kritérií.
(149)
Fond HFSF uvedl, že zákon o fondu HFSF a dohoda uzavřená před úpisem obsahují náležitá ochranná opatření, která mají současným soukromým akcionářům zabránit v přílišném riskování. Fond HFSF poukázal například na tyto skutečnosti: i) jmenování zástupců fondu HFSF jako nezávislých nevýkonných členů správní rady banky a jejich přítomnost ve výborech, ii) to, že fond HFSF provedl v bance hloubkovou kontrolu, a iii) to, že po konečné rekapitalizaci budou jeho hlasovací práva omezena pouze potud, pokud bude banka dodržovat podmínky plánu restrukturalizace.
(150)
Fond HFSF uvedl, že byla zavedena vhodná opatření s cílem zajistit, aby si banky, v nichž má fond HFSF účast, nevyměňovaly obchodně citlivé informace. Tato opatření zahrnují jmenování různých zástupců fondu HFSF do těchto bank, pověření těchto zástupců, jež výslovně zabraňuje toku informací mezi jednotlivými zástupci, a jednoznačné interní pokyny určené těmto zástupcům, aby nepředávali obchodně citlivé informace bank. Fond HFSF mimoto uvedl, že ve vztahu k bankám nevykonává svá práva způsobem, který by mohl zamezit účinné hospodářské soutěži nebo ji omezit, narušit či významně snížit nebo ztížit. Fond HFSF taktéž poukázal na skutečnost, že se na členy jeho správní rady a zaměstnance vztahují přísná pravidla týkající se zachovávání důvěrnosti údajů a fiduciární povinnosti a že jsou vázáni předpisy týkajícími se profesního tajemství, pokud jde o jeho záležitosti.
6. POSOUZENÍ STÁTNÍ PODPORY V SOUVISLOSTI S NABYTÍM VYBRANÝCH ZÁVAZKŮ TŘÍ DRUŽSTEVNÍCH BANK
(151)
Komise musí za prvé posoudit, zda státní podpora v souvislosti s řešením problémů tří družstevních bank (to znamená poskytnutí finančních prostředků k odstranění mezer ve financování, což umožnilo převod vkladů, včetně mezibankovních závazků, a pohledávek a závazků vůči fondu HDIGF) představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Podle tohoto ustanovení představují státní podporu podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy.
(152)
Komise nejprve posoudí, zda mohli být zvýhodněni tito potenciální příjemci: i) družstevní banky a případně „činnosti“ převedené na banku Alpha a ii) banka Alpha.
i) Existence podpory pro družstevní banky a případně „činnosti“ převedené na banku Alpha
(153)
Co se týká družstevních bank, Komise bere na vědomí, že Dodecanese Bank, Evia Bank a Western Macedonia Bank vstoupily do likvidace a jejich bankovní licence byly odebrány. Tyto banky již proto nebudou vykonávat hospodářskou činnost na bankovním trhu.
(154)
Státní podpora, tj. finanční prostředky k odstranění mezer ve financování, by představovala podporu pro převedené pohledávky a závazky ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy pouze tehdy, pokud by společně tvořily podnik. Pojem podnik zahrnuje jakýkoli subjekt vykonávající hospodářskou činnost, a to nezávisle na jeho právním postavení a způsobu financování. Za hospodářskou činnost se považuje jakákoli činnost spočívající v nabízení zboží nebo poskytování zboží na daném trhu. Aby bylo proto možno vyvodit závěr, zda se jedná o podporu pro určitý podnik, je třeba posoudit, zda převod pohledávek a závazků znamená i převod hospodářské činnosti.
(155)
Jak je uvedeno v oddíle 2.2.2, po řešení problémů družstevních bank byly na banku Alpha převedeny pouze vklady, mezibankovní závazky a pohledávky a závazky vůči fondu HDIGF. Tři družstevní banky zaměstnávaly 227 osob a měly celkem osmnáct poboček. Je třeba uvést, že mezi třemi družstevními bankami a bankou Alpha nedošlo k automatickému převodu poboček, pracovních smluv ani úvěrů. Skutečnost, že na banku Alpha nebyly převedeny úvěry, nýbrž že zůstaly ve třech družstevních bankách v likvidaci, a skutečnost, že nebyly převedeny žádné pobočky a že nedošlo k automatickému převodu pracovních smluv, přispívají (91) k závěru, že nedošlo k převodu hospodářské činnosti. Převedené závazky (tj. vklady) nelze považovat za příjemce státní podpory, jelikož nepředstavují „podnik“.
(156)
Tři stávající právní subjekty vstoupily do likvidace a již nevykonávají bankovní činnosti. Převedená aktiva a závazky současně nepředstavují hospodářskou činnost.
(157)
Vyvozuje se proto závěr, že poskytnutí dluhopisů EFSF bance Alpha ze strany fondu HFSF za účelem pokrytí mezery ve financování u nabytých aktiv a závazků tří družstevních bank neumožnilo, aby tyto družstevní banky vykonávaly nadále hospodářskou činnost. Podpora ze strany fondu HFSF proto nepředstavuje podporu pro subjekty v likvidaci ani podporu pro převedená aktiva a závazky.
ii) Existence podpory pro banku Alpha
(158)
Co se týká otázky, zda prodej aktiv a závazků tří družstevních bank znamenal státní podporu pro banku Alpha, Komise musí posoudit, zda jsou splněny určité požadavky, a zejména zda i) proces prodeje je otevřený, bezpodmínečný a nediskriminační; ii) prodej probíhá za tržních podmínek a iii) stát stanovil co nejvyšší prodejní cenu dotčených aktiv a pasiv (92).
(159)
Jak je uvedeno v 52. bodě odůvodnění, řecká centrální banka se za účelem vydražení vybraných aktiv a závazků tří družstevních bank obrátila pouze na čtyři systémové řecké banky, jelikož se domnívala, že by vklady měly být převedeny na plně rekapitalizované instituce. Závazné nabídky předložily pouze banka Alpha a Eurobank. Banka Alpha Bank byla vybrána jako nejvhodnější uchazeč v konkurenčním nabídkovém řízení uspořádaném orgánem příslušným k řešení, který zohlednil navrhovanou cenu a schopnost nabyté vklady hladce a rychle převzít a začlenit.
160)
Balíček nabízený k prodeji zahrnoval pouze vklady bez infrastruktury. Kupujícím proto mohla být pouze banka s potřebnou infrastrukturou a sítí poboček v Řecku, aby bylo možno obsluhovat vkladatele.
(161)
Jelikož Komise nemá důvod domnívat se, že se prodej neuskutečnil za tržních podmínek, vyvozuje závěr, že v souladu s bodem 80 sdělení o bankovnictví z roku 2013, bodem 20 sdělení o restrukturalizaci a rozhodovací praxí Komise (93) lze podporu pro banku Alpha vyloučit.
iii) Závěr ohledně existence podpory
(162)
Státní podpora poskytnutá při prodeji tří družstevních bank nezvýhodňuje žádnou hospodářskou činnost ani podnik. Opatření proto nepředstavuje státní podporu podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
7. POSOUZENÍ PODPORY, KTERÁ BYLA POSKYTNUTA BANCE ALPHA
7.1. EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY A JEJÍ VÝŠE
(163)
Komise musí zjistit existenci státní podpory pro banku ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
7.1.1. Existence podpory v opatřeních, která byla provedena v rámci režimu podpory řeckých bank (opatření L1 a A)
7.1.1.1. Státní podpora v oblasti likvidity v rámci opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů (opatření L1)
(164)
Komise již v rozhodnutích o schválení a prodloužení platnosti režimu podpory řeckých bank (94) zjistila, že podpora likvidity, která byla poskytnuta na základě režimu, představuje státní podporu. Budoucí podpora likvidity poskytnutá na základě režimu bude rovněž představovat státní podporu.
7.1.1.2. Rekapitalizace provedená státem v rámci rekapitalizačního opatření (opatření A)
(165)
Komise již v rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 o režimu podpory řeckých bank zjistila, že rekapitalizace, které byly provedeny v rámci rekapitalizačního opatření, představují podporu. Banka Alpha obdržela prostřednictvím prioritních akcií částku ve výši 940 milionů EUR, což představovalo 2 % rizikově vážených aktiv banky v té době.
7.1.2. Existence podpory obsažené v nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2)
(166)
Komise v bodě 51 sdělení o bankovnictví z roku 2008 objasnila, že poskytnutí finančních prostředků centrálních bank finančním institucím nepředstavuje podporu, pokud jsou splněny čtyři kumulativní podmínky týkající se solventnosti finanční instituce, zajištění facility, úrokové sazby účtované finanční instituci a neexistence protizáruky státu. Jelikož nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou poskytnutá bance Alpha tyto čtyři kumulativní podmínky nesplňuje, zejména z důvodu existence státní záruky a skutečnosti, že byla poskytnuta spolu s dalšími opatřeními podpory, představuje státní podporu.
(167)
Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou je v souladu s požadavky stanovenými v čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Za prvé, jelikož opatření zahrnuje státní záruku ve prospěch řecké centrální banky, případné ztráty ponese stát. Opatření proto zahrnuje státní prostředky. Nouzová pomoc v oblasti likvidity umožňuje bankám získat financování v době, kdy nemají přístup na trh pro financování z jiných (tržních) zdrojů než klientských vkladů a k běžným refinančním operacím Eurosystému. Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou proto poskytuje bance výhodu. Jelikož je nouzová pomoc v oblasti likvidity omezena na bankovní sektor, opatření je selektivní. Jelikož nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou umožňuje bance pokračovat v činnosti na trhu a zabraňuje jejímu úpadku a nutnosti odejít z trhu, narušuje hospodářskou soutěž. Jelikož banka působí v ostatních členských státech a jelikož finanční instituce z ostatních členských států působí nebo se případně zajímají o působení v Řecku, ovlivňuje výhoda, která byla bance poskytnuta, obchod mezi členskými státy.
(168)
Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2) představuje státní podporu. Výše nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou se v průběhu času měnila. K 31. prosinci 2012 činila přibližně 23,6 miliardy EUR.
7.1.3. Existence podpory v opatřeních, která byla provedena prostřednictvím fondu HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4)
7.1.3.1. První překlenovací rekapitalizace (opatření B1)
(169)
V oddíle 5.1 rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha již Komise dospěla k závěru, že první překlenovací rekapitalizace představuje státní podporu. Obdržený kapitál činil přibližně 1,9 miliardy EUR.
7.1.3.2. Druhá překlenovací rekapitalizace (opatření B2)
(170)
Opatření B2 bylo provedeno ze zdrojů fondu HFSF, které (jak je objasněno v 47. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha) zahrnují státní prostředky.
(171)
Co se týká existence výhody, opatření B2 zvýšilo kapitálový poměr banky na úroveň, která bance umožnila pokračovat v činnosti na trhu a získat přístup k financování poskytovanému Eurosystémem. Protiplnění za opatření B2 mimoto představovaly vzniklé úroky z dluhopisů EFSF a dodatečný poplatek ve výši 1 %. Jelikož je toto protiplnění zjevně nižší než protiplnění za podobné kapitálové nástroje na trhu, banka by zcela jistě nebyla schopna získat za takovýchto podmínek tento kapitál na trhu. Opatření B2 proto poskytlo bance výhodu ze státních prostředků. Jelikož opatření měla k dispozici pouze banka Alpha, bylo toto opatření selektivní.
(172)
V důsledku opatření B2 bylo posíleno postavení banky Alpha, jelikož bance byly poskytnuty finanční zdroje, aby mohla nadále splňovat kapitálové požadavky, což vedlo k narušení hospodářské soutěže. Jelikož banka Alpha působí na ostatních bankovních trzích v Evropské unii a jelikož finanční instituce z ostatních členských států působí v Řecku, ovlivňuje opatření B2 pravděpodobně rovněž obchod mezi členskými státy.
(173)
Komise má za to, že opatření B2 představuje státní podporu. Vnitrostátní orgány toto opatření oznámily jako podporu. Obdržený kapitál činil 1 042 milionů EUR.
7.1.3.3. Písemný závazek (opatření B3)
(174)
Opatřením B3 se fond HFSF zavázal, že poskytne další kapitál nezbytný k provedení rekapitalizace banky, a to do výše požadované řeckou centrální bankou v rámci zátěžového testu v roce 2012. Fond HFSF získává své zdroje od státu. Komise proto vyvozuje závěr, že závazek využívá státní prostředky. Okolnosti, za nichž může fond HFSF poskytnout finančním institucím podporu, jsou přesně stanoveny a omezeny v právních předpisech. Použití těchto státních prostředků lze proto přičíst státu. Fond HFSF přijal závazek, že poskytne další kapitál ve výši 1 629 milionů EUR.
(175)
Písemný závazek banku Alpha zvýhodnil, jelikož vkladatele ujistil, že banka bude schopna získat celý objem kapitálu, který musí získat, to znamená, že fond HFSF poskytne kapitál, pokud by se jej bance nepodařilo získat na trhu. Tento závazek usnadnil rovněž získání soukromého kapitálu na trhu, jelikož investoři byli ujištěni, že pokud se bance nepodaří získat část kapitálu na trhu, poskytne jej fond HFSF. Žádný soukromý investor by závazek týkající se kapitálové injekce nepřijal dříve, než jsou známy podmínky rekapitalizace, a banka neměla v té době přístup na kapitálový trh. Výhoda je selektivní, jelikož nebyla poskytnuta všem bankám, které v Řecku působí.
(176)
Jelikož banka působí na ostatních bankovních trzích v Evropské unii a jelikož finanční instituce z ostatních členských států působí v Řecku, ovlivňuje opatření B3 pravděpodobně obchod mezi členskými státy a narušuje hospodářskou soutěž.
(177)
Opatření B3 proto představuje podporu a řecké orgány je oznámily jako státní podporu dne 27. prosince 2012.
7.1.3.4. Účast fondu HFSF na rekapitalizaci na jaře 2013 (opatření B4)
(178)
Účast fondu HFSF na rekapitalizaci na jaře 2013 (opatření B4) představuje přeměnu první a druhé překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2) a částečné provedení závazku (opatření B3) na stálou rekapitalizaci ve výši 4 021 milionů EUR v podobě kmenových akcií. Skutečnost, že nebylo nutno vložit celý kapitál přislíbený prostřednictvím opatření B3, je zapříčiněna tím, že od soukromých investorů byl získán kapitál ve výši 550 milionů EUR. Jelikož opatření B4 představuje přeměnu již poskytnuté podpory, zahrnuje státní prostředky, nezvyšuje však nominální výši podpory. Zvyšuje však výhodu pro banku (a tudíž narušení hospodářské soutěže), jelikož se jedná o stálou rekapitalizaci, a nikoli dočasnou rekapitalizaci, jak tomu bylo v případě opatření B1 a B2. V porovnání s opatřením B3, které představuje pouze závazek, a nikoli vlastní rekapitalizaci, zvýšilo opatření B4 kapitálovou přiměřenost banky Alpha, a je proto výhodnější.
(179)
Komise podotýká, že tato podpora nebyla poskytnuta všem bankám působícím v Řecku. Výhoda poskytnutá bance Alpha je proto selektivní. Co se týká narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu, Komise například uvádí, že podpora bance umožnila vykonávat činnost v ostatních členských státech. Likvidace banky by vedla k ukončení jejích činností v zahraničí prostřednictvím jejich likvidace nebo prodeje. Opatření proto narušuje hospodářskou soutěž a ovlivňuje obchod mezi členskými státy. Opatření představuje státní podporu.
7.1.3.5. Závěr ohledně opatření B1, B2, B3 a B4
(180)
Opatření B1, B2, B3 a B4 představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Výše státní podpory obsažené v opatřeních B1, B2, B3 a B4 činí 4 571 milionů EUR. Jak je uvedeno v oddíle 7.1.3.4, na skutečnou kapitálovou injekci (opatření B4) byla přeměněna pouze část částky přislíbené v prosinci 2012 (opatření B3). Výše státní podpory, která byla skutečně vyplacena, proto činí pouze 4 021 milionů EUR.
(181)
V bodě 31 sdělení o restrukturalizaci je uvedeno, že kromě výše podpory v absolutním vyjádření vezme Komise v úvahu podporu „ve vztahu k rizikově váženým aktivům banky“. Opatření B1, B2, B3 a B4 byla prováděna po dobu jednoho roku, od dubna 2012 do května 2013. Během tohoto období se rizikově vážená aktiva banky Alpha změnila, jelikož po nabytí banky Emporiki bank vzrostla. Vzniká tudíž otázka, která úroveň rizikově vážených aktiv by se měla použít, konkrétně to, zda je nutno státní podporu posoudit s ohledem na rizikově vážená aktiva, která existovala na začátku období, nebo na konci období. Opatření B1, B2. B3 a B4 mají pokrýt kapitálovou potřebu, kterou řecká centrální banka zjistila v březnu 2012 (zátěžový test v roce 2012). Jinými slovy, kapitálové potřeby, které mají tato opatření státní podpory řešit, existovala již v březnu 2012. Komise se proto domnívá, že výši podpory obsažené v opatřeních B1, B2, B3 a B4 je nutno porovnat s rizikově váženými aktivy banky k 31. březnu 2012. Skutečnost, že banka Alpha získala banku Emporiki Bank, a to se značným časovým odstupem od března 2012, by neměla vést k snížení poměru „podpory k rizikově váženým aktivům“. Podpora nenarušuje méně hospodářskou soutěž, jelikož banka provedla akvizici, která zvyšuje její rizikově vážená aktiva. Rovněž se připomíná, že od března 2012 do rekapitalizace na jaře 2013 nebrala řecká centrální banka v úvahu akvizice uskutečněné řeckými bankami za účelem úpravy jejich kapitálových potřeb směrem nahoru nebo dolů. Tento prvek dále prokazuje, že opatření B1, B2, B3 a B4 představovala opatření podpory související s rozsahem činnosti banky, jaká existovala k 31. březnu 2012.
(182)
První a druhá překlenovací rekapitalizace a závazek společně činily 4 571 milionů EUR. Tato částka představuje 10,3 % rizikově vážených aktiv banky Alpha k 31. březnu 2012 (95).
(183)
Jelikož se bance podařilo přilákat soukromý kapitál, činila částka, kterou fond HFSF nakonec do banky vložil, pouze 4 021 milionů EUR, což představuje 9,1 % rizikově vážených aktiv banky k 31. březnu 2012.
7.1.4. Závěr ohledně existence a celkové výše podpory, kterou banka Alpha získala
(184)
Opatření B1, B2, B3 a B4 představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
Č.
Opatření
Druh opatření
Výše podpory
Podpora na rekapitalizaci/rizikově vážená aktiva
A
Prioritní akcie
Kapitálová podpora
940 milionů EUR
2 %
B1 B2 B3 B4
První překlenovací rekapitalizace
Druhá překlenovací rekapitalizace
Písemný závazek
Účast fondu HFSF na rekapitalizaci na jaře 2013
Kapitálová podpora
4 571 milionů EUR
(částka, kterou vyplatil fond HFSF: 4 021 milionů EUR)
10,3 %
(částka, kterou vyplatil fond HFSF: 9,1 %)
Celková kapitálová podpora, která byla bance poskytnuta
5 511 milionů EUR
(částka, kterou vyplatil fond HFSF: 4 961 milionů EUR)
12,3 %
(částka, kterou vyplatil fond HFSF: 11,1 %)
Č.
Opatření
Druh opatření
Nominální výše podpory
L1
Podpora likvidity
Záruka
Půjčka dluhopisů
Záruky: 14 miliard EUR k 30. listopadu 2011
Půjčka dluhopisů: 1,6 miliardy EUR k 30. září 2011
L2
Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou
Financování a záruka
23,6 miliardy EUR k 31. prosinci 2012
Celková podpora likvidity, která byla bance poskytnuta
39,2 miliardy EUR
7.2. PRÁVNÍ ZÁKLAD PRO POSOUZENÍ SLUČITELNOSTI
(185)
Ustanovení čl. 107 odst. 3 písm. b) Komisi zmocňují, aby rozhodla o slučitelnosti podpory s vnitřním trhem, má-li tato podpora „napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“.
(186)
Komise uznává, že světová finanční krize může vyvolat vážnou poruchu v hospodářství členského státu a že k nápravě této poruchy mohou být vhodná opatření na podporu bank. To bylo potvrzeno ve sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o restrukturalizaci. Vzhledem k opětovně nepříznivému vývoji na finančních trzích je Komise i nadále názoru, že předpoklady pro schválení podpory na základě čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy jsou splněny. Komise tento názor potvrdila přijetím sdělení o prodloužení z roku 2011 (96) a sdělení o bankovnictví z roku 2013.
(187)
Co se týká řeckého hospodářství, ve svých rozhodnutích o schválení a prodloužení platnosti režimu podpory řeckých bank a rovněž při schválení opatření státní podpory, která provedlo Řecko ve prospěch jednotlivých bank (97), uznala Komise hrozbu vážné poruchy v řeckém hospodářství a to, že k nápravě této poruchy je vhodná státní podpora bank. Právním základem posouzení opatření podpory by proto měla být ustanovení čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy.
(188)
Během finanční krize vypracovala Komise kritéria slučitelnosti pro různé druhy opatření podpory. Zásady pro posuzování opatření podpory byly poprvé stanoveny ve sdělení o bankovnictví z roku 2008.
(189)
Podle bodu 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008 musí podpora splňovat níže uvedená obecná kritéria slučitelnosti, aby se považovala za slučitelnou podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy:
a)
Vhodnost: Podpora musí být dobře cílená, aby mohla účinně dosáhnout cíle, jenž spočívá v nápravě vážné poruchy v hospodářství. Toho by nebylo dosaženo, pokud by opatření nebylo pro nápravu této poruchy vhodné.
b)
Nezbytnost: Výše a podoba podpory musí být nezbytné k dosažení cíle. Výše podpory musí představovat minimum nezbytné k dosažení cíle a podpora musí mít podobu, která je k nápravě poruchy nejvhodnější.
c)
Přiměřenost: Kladné účinky opatření a narušení hospodářské soutěže je třeba náležitě vzájemně vyvážit a zajistit, aby bylo narušení omezeno na minimum nezbytné k dosažení cílů opatření.
(190)
Pokyny k rekapitalizačním opatřením jsou obsaženy ve sdělení o rekapitalizaci a ve sdělení o prodloužení z roku 2011.
(191)
Sdělení o restrukturalizaci stanoví přístup, který Komise přijme při posuzování plánů restrukturalizace, zejména potřebu obnovení životaschopnosti, zajištění náležitého příspěvku ze strany příjemce a omezení narušení hospodářské soutěže.
(192)
Tento rámec byl doplněn sdělením o bankovnictví z roku 2013, které se vztahuje na opatření podpory, jež byla oznámena po 31. červenci 2013.
7.2.1. Právní základ pro posouzení slučitelnosti podpory likvidity, která byla poskytnuta bance Alpha (opatření L1)
(193)
Podpora likvidity, kterou banka Alpha již obdržela, byla s konečnou platností schválena v postupných rozhodnutích, kterými byla povolena opatření v rámci režimu podpory řeckých bank a jeho změny a prodloužení platnosti (98) Jakoukoli budoucí podporu likvidity pro banku bude nutno poskytnout na základě režimu řádně schváleného Komisí. Podmínky této podpory musí být Komisí schváleny před jejím poskytnutím, a nemusí být proto blíže posouzeny v tomto rozhodnutí.
7.2.2. Právní základ pro posouzení slučitelnosti prioritních akcií (opatření A)
(194)
Rekapitalizace provedená v roce 2009 ve formě prioritních akcií (opatření A) se uskutečnila na základě rekapitalizačního opatření, které bylo schváleno v roce 2008 v rámci režimu podpory řeckých bank podle sdělení o bankovnictví z roku 2008. Není proto nutné posoudit ji znovu podle sdělení o bankovnictví z roku 2008, nýbrž je třeba ji posoudit pouze podle sdělení o restrukturalizaci.
7.2.3. Právní základ pro posouzení slučitelnosti nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2)
(195)
Slučitelnost nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2) by měla být posouzena nejprve na základě sdělení o bankovnictví z roku 2008 a sdělení o prodloužení z roku 2011. Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou, která byla poskytnuta po 1. srpnu 2013, spadá do oblasti působnosti sdělení o bankovnictví z roku 2013.
7.2.4. Právní základ pro posouzení slučitelnosti rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4)
(196)
Slučitelnost rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4), zejména co se týká protiplnění, je nutno posoudit nejprve na základě sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011. V rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha vyslovila Komise pochybnosti ohledně slučitelnosti opatření B1 s těmito sděleními. Jelikož tato opatření byla provedena před 31. červencem 2013, nespadají do oblasti působnosti sdělení o bankovnictví z roku 2013. Slučitelnost rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4) je třeba posoudit rovněž na základě sdělení o restrukturalizaci.
7.3. SOULAD OPATŘENÍ L2 SE SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2008, SDĚLENÍM O PRODLOUŽENÍ Z ROKU 2011 A SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2013
(197)
Aby byla podpora slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, musí splňovat obecná kritéria slučitelnosti: vhodnost, nezbytnost a přiměřenost.
(198)
Jelikož řecké banky ztratily přístup na velkoobchodní trhy a byly zcela závislé na financování poskytovaném centrální bankou (jak je uvedeno v 26. bodě odůvodnění) a jelikož si banka Alpha nemohla vypůjčit dostatečné finanční prostředky prostřednictvím běžných refinančních operací, potřebovala banka při získávání dostatečné likvidity nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou, což zamezilo jejímu úpadku. Komise považuje opatření L2 za vhodný mechanismus k nápravě vážné poruchy, která by byla způsobena úpadkem banky.
(199)
Jelikož nouzová pomoc v oblasti likvidity znamená pro banku poměrně vysoké náklady na financování, má banka dostatečnou pobídku k tomu, aby se při rozvíjení svých činností nespoléhala na tento zdroj financování. Banka musela hradit úrokovou sazbu o […] b.b. vyšší než v případě běžných refinančních operací s Eurosystémem. Banka mimoto musela státu hradit poplatek za záruku ve výši […] b.b. V důsledku toho jsou celkové náklady banky na nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou mnohem vyšší než běžné náklady na refinancování poskytované ECB. Rozdíl mezi prvními a posledně uvedenými náklady je vyšší než výše poplatku za záruku, jenž se vyžaduje ve sdělení o prodloužení z roku 2011. Celkové protiplnění poskytnuté státu lze proto považovat za dostatečné. Co se týká výše nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou, ta je pravidelně řeckou centrální bankou a ECB revidována podle skutečných potřeb banky. Řecká centrální banka a ECB podrobně sledují její využití a zajišťují, aby byla omezena na nezbytné minimum. Opatření L2 proto neposkytuje bance nadměrnou likviditu, kterou by bylo možno použít k financování činností narušujících hospodářskou soutěž. Toto opatření je omezeno na nezbytné minimum.
(200)
Takovéto podrobné sledování využití nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou a pravidelné ověřování, zda je její využívání omezeno na minimum, rovněž zajišťuje, aby byla likvidita přiměřená a aby nevedla k nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže. Komise bere rovněž na vědomí závazek Řecka, že banka provede restrukturalizační opatření, která snižují její závislost na financování poskytovaném centrální bankou, a že banka bude dodržovat omezení týkající se chování, která jsou projednána v oddíle 7.6. Tyto faktory zajišťují, že spoléhání se na podporu likvidity bude co nejdříve ukončeno a že tato podpora je přiměřená.
(201)
Opatření L2 je proto v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o prodloužení z roku 2011. Jelikož sdělení o bankovnictví z roku 2013 nezavedlo další požadavky ohledně záruk, je opatření L2 v souladu rovněž se sdělením o bankovnictví z roku 2013.
7.4. SOULAD OPATŘENÍ B1, B2, B3 A B4 SE SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2008, SDĚLENÍM O REKAPITALIZACI A SDĚLENÍM O PRODLOUŽENÍ Z ROKU 2011
(202)
Jak je uvedeno v 189. bodě odůvodnění, podpora musí v souladu s bodem 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008 splňovat níže uvedená obecná kritéria slučitelnosti, aby byla slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy (99): vhodnost, nezbytnost a přiměřenost.
(203)
Sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011 obsahují bližší údaje ohledně výše protiplnění, jež se vyžaduje u státní kapitálové podpory.
7.4.1. Vhodnost opatření
(204)
Co se týká vhodnosti rekapitalizací, které provedl fond HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4), Komise je považuje za vhodné, jelikož bance umožnily splnit kapitálové požadavky. Bez rekapitalizací provedených fondem HFSF by banka nemohla vykonávat činnost a ztratila by přístup k refinančním operacím ECB.
(205)
V tomto ohledu Komise v rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha uvedla, že banka je jednou z největších bankovních institucí v Řecku, a to z hlediska poskytování úvěrů i přijímání vkladů. Jako taková má banka Alpha pro Řecko systémový význam. Úpadek banky by proto měl za následek vážnou poruchu v řeckém hospodářství. Za tehdejší situace měly finanční instituce v Řecku potíže při získávání financování. Nedostatečné financování omezovalo jejich schopnost poskytovat úvěry řeckému hospodářství. V této souvislosti by se porucha v hospodářství v případě úpadku banky zhoršila. Opatření B1, B2, B3 a B4 byla provedena především v důsledku programu zapojení soukromého sektoru, což byla mimořádná a nepředvídatelná událost, která nevyplývala ze špatného řízení nebo podstupování přílišného rizika ze strany banky. Opatření se proto měla zabývat především výsledky programu zapojení soukromého sektoru a přispět k udržení finanční stability v Řecku.
(206)
V rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha vyslovila Komise pochybnosti, zda byla neprodleně přijata veškerá možná opatření, která by zamezila tomu, že banka bude v budoucnu opět potřebovat podporu. Jak je uvedeno ve 121. a 122. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, Řecko se zavázalo, že provede řadu opatření týkajících se správy a řízení společnosti a obchodních činností banky. Jak je popsáno v 99. a 106. bodě odůvodnění, banka rovněž významně restrukturalizovala své činnosti a již bylo dosaženo významného snížení nákladů. Pochybnosti Komise byly proto rozptýleny.
(207)
V rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha vyslovila Komise rovněž pochybnosti, zda existují dostatečné záruky v případě, že se banka dostane pod kontrolu státu, nebo pokud si kontrolu ponechají soukromí akcionáři, zatímco většinovým vlastníkem bude stát. Závazky popsané v 121. a 122. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí zajišťují, že úvěrové operace banky budou prováděny podle komerčních zásad a každodenní řízení bude chráněno před zásahy státu. Rámec vztahů, který byl dohodnut mezi fondem HFSF a bankou, rovněž zajišťuje, aby byly zájmy státu jako hlavního akcionáře chráněny před přílišným riskováním ze strany vedení banky.
(208)
Opatření B1, B2, B3 a B4 proto zajistila zachování finanční stability v Řecku. Jsou přijata významná opatření s cílem omezit budoucí ztráty na minimum a zajistit, aby činnosti banky nebyly ohroženy nevhodnou správou a řízením. Na základě těchto skutečností Komise konstatuje, že opatření B1, B2, B3 a B4 jsou vhodná.
7.4.2. Nezbytnost - omezení podpory na minimum
(209)
Podle sdělení o bankovnictví z roku 2008 musí být výše a podoba podpory nezbytná k dosažení jejího cíle. To znamená, že kapitálová injekce musí představovat minimální částku, která je nezbytná k dosažení cíle.
(210)
Výše kapitálové podpory byla vypočítána řeckou centrální bankou v rámci zátěžového testu, aby bylo zajištěno, že kapitál core tier 1 bude v období 2012-2014 přesahovat určitou úroveň, jak je uvedeno v tabulce 3. Bance proto nebyl poskytnut nadměrný kapitál. Jak je objasněno v 206. bodě odůvodnění, byla přijata opatření s cílem snížit riziko, že banka bude v budoucnu potřebovat další podporu.
(211)
Co se týká protiplnění za první a druhou překlenovací rekapitalizaci (opatření B1 a B2), Komise připomíná, že rekapitalizace byly provedeny v květnu 2012 resp. prosinci 2012, a to formou věcného plnění prostřednictvím dluhopisů EFSF. Fond HFSF obdržel ode dne vydání dluhopisů EFSF do rekapitalizace na jaře 2013 jako protiplnění vzniklé úroky z dluhopisů EFSF s připočtením poplatku ve výši 1 % (100). Jak je zdůrazněno v rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha, toto protiplnění je nižší než rozmezí od 7 % do 9 %, které je stanoveno ve sdělení o rekapitalizaci. Doba poskytování nízkého protiplnění je však v případě opatření B1 omezena na jeden rok a v případě opatření B2 na pět měsíců (tj. do přeměny překlenovací rekapitalizace na běžnou rekapitalizaci ve formě kmenových akcií, a to opatření B4). Zatímco první a druhá překlenovací restrukturalizace nevedly k zředění podílů současných akcionářů, rekapitalizace na jaře 2013, což byla přeměna první a druhé překlenovací rekapitalizace, významně zředila podíly dřívějších akcionářů, jelikož se jejich podíl na vlastním kapitálu banky snížil na 4,9 %. Poté skončila mimořádná situace, která existovala ode dne provedení první překlenovací rekapitalizace. Pochybnosti, které byly uvedeny v rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha, byly proto rozptýleny.
(212)
Za druhé, vzhledem k neobvyklým příčinám potíží banky, kdy ztráty vyplývaly především z prominutí dluhu ve prospěch státu (program zapojení soukromého sektoru a zpětný odkup dluhu, což státu poskytlo značnou výhodu, tj. snížení dluhu) a z důsledků dlouhého období recese v domácím hospodářství, může Komise souhlasit s takovouto dočasnou odchylkou od běžných požadavků na protiplnění, které jsou stanoveny ve sdělení o rekapitalizaci (101).
(213)
Co se týká opatření B3, tím byl závazek poskytnout kapitál. Tento závazek, který byl přijat v prosinci 2012, byl proveden skutečným vložením kapitálu v květnu-červnu 2013, tj. pouze o pět měsíců později. Z tohoto důvodu a z důvodů uvedených v 212. bodě odůvodnění lze souhlasit s tím, že za tento závazek nebylo poskytnuto žádné protiplnění.
(214)
Pokud jde o opatření B4, podle bodu 8 sdělení o prodloužení z roku 2011 by kapitálové vklady měly být upsány s dostatečnou slevou z ceny akcií, a to po úpravě vzhledem k efektu zředění, tak, aby měl stát jistotu přiměřené odměny. Ačkoli rekapitalizace nezajistila značnou slevu z ceny akcií po úpravě vzhledem k efektu zředění, ve skutečnosti nebylo možné dosáhnout významné slevy z teoretické ceny bez upisovacího práva (102). Před rekapitalizací na jaře 2013 představovala tržní kapitalizace banky pouze několik stovek milionů eur. Za této situace vyvstává otázka, zda by současní akcionáři měli být zcela vytěsněni. Komise bere na vědomí, že emisní cena byla stanovena s 50 % slevou z průměrné tržní ceny za období padesáti dnů předcházejících stanovení emisní ceny. Komise bere rovněž na vědomí, že došlo k obrovskému zředění podílů současných akcionářů, jelikož po rekapitalizaci drželi v bance pouze 4,9 % podíl. Uplatnění další slevy z tržní ceny by proto mělo na odměnu fondu HFSF jen malý dopad. Vzhledem k zvláštní situaci řeckých bank (jak bylo objasněno v 212. bodě odůvodnění) a vzhledem ke skutečnosti, že potřeba podpory vyplývala z prominutí dluhu ve prospěch státu, se Komise domnívá, že emisní cena akcií upsaných státem byla dostatečně nízká.
(215)
Fond HFSF vydal rovněž opční listy a poskytl jeden opční list na každou novou akcii upsanou soukromým investorem, který se zúčastnil rekapitalizace na jaře 2013. Fond HFSF vydal tyto opční listy bezúplatně. Jak je objasněno v 93. bodě odůvodnění, každý opční list zahrnuje právo na nákup 7,40 akcií fondu HFSF ve zvolených intervalech a za realizační cenu. Realizační cena se rovná upisovací ceně fondu HFSF navýšené o roční a kumulované rozpětí (4 % za první rok, 5 % za druhý rok, 6 % za třetí rok, 7 % za čtvrtý rok a poté za posledních šest měsíců 8 % ročně). Odměna, kterou fond HFSF obdržel za akcie, které vlastní, je fakticky omezena na tyto úrovně. Tato odměna je nižší než rozmezí od 7 % do 9 %, které je stanoveno ve sdělení o rekapitalizaci. Jelikož však tyto opční listy představovaly klíčový faktor úspěchu emise s přednostním právem a soukromého umisťování, jež banka zahájila před rekapitalizací na jaře 2013, má Komise za to, že tyto opční listy umožnily bance snížit výši podpory o 550 milionů EUR. Kvůli nízkému kapitálovému poměru banky před rekapitalizací a vysoké nejistotě, která v té době panovala, simulace, jež byly k dispozici, prokázaly, že bez opčních listů by soukromí investoři nedosáhli dostatečné výnosnosti a rekapitalizace by se nezúčastnili. Z důvodů objasněných v 205. a 212. bodě odůvodnění by vzhledem k tomu, že by fond HFSF získal minimální kladnou odměnu, pokud by byly opční listy uplatněny, a že cílem memoranda o ekonomické a finanční politice bylo přilákat soukromé investory v zájmu udržení některých bank v soukromé správě a zamezit situaci, kdy by celý bankovní sektor kontroloval fond HFSF, může Komise přijmout takovouto odchylku od běžných požadavků na protiplnění, které jsou stanoveny ve sdělení o rekapitalizaci. Tento souhlas vychází rovněž ze skutečnosti, že zákon o fondu HFSF, který byl v březnu 2014 pozměněn, neumožňuje úpravu opčních listů v případě navýšení základního kapitálu bez předkupních práv a že v případě emise s přednostním právem lze upravit pouze realizační cenu opčních listů a k úpravě může dojít teprve následně a pouze do výše výnosů dosažených z prodeje předkupních práv fondu HFSF. Závazek Řecka, že si před zpětným odkupem opčních listů, které vydal fond HFSF, vyžádá souhlas Komise, umožní Komisi zajistit, aby případný zpětný odkup v budoucnu dále nesnížil odměnu fondu HFSF a nezvýšil odměnu držitelů opčních listů.
(216)
Co se týká skutečnosti, že akcie fondu HFSF nejsou spojeny s hlasovacími právy, Komise připomíná, že potřeba podpory nevyplývá především z přílišného riskování. Cílem memoranda bylo mimoto udržet některé banky v soukromé správě. Rámec vztahů a automatické znovuzavedení hlasovacích práv v případě neprovedení plánu restrukturalizace poskytuje záruky s ohledem na přílišné riskování ze strany soukromých správců v budoucnu. Určitý druh odměny pro stát mimoto představuje zapojení soukromého sektoru a zpětný odkup v prosinci 2012, jelikož se dluh státu vůči bance snížil o několik miliard eur. Ze všech těchto důvodů může Komise souhlasit s tím, že fond HFSF získal akcie bez hlasovacích práv. Komise proto dospěla k závěru, že opatření B4 bylo nezbytné.
Závěrem se uvádí, že opatření B1, B2, B3 a B4 jsou z hlediska jejich výše i podoby nezbytná jako podpora na záchranu.
7.4.3. Přiměřenost - opatření omezující negativní vedlejší účinky
(217)
Komise podotýká, že banka Alpha obdržela velmi vysokou částku státní podpory. Tato situace proto může vést k vážnému narušení hospodářské soutěže. Řecko však přijalo závazek týkající se provedení řady opatření, která mají negativní vedlejší účinky omezit. Závazky zejména stanoví, že operace banky budou i nadále prováděny podle komerčních zásad, jak je objasněno v 121. a 122. bodě odůvodnění, a Řecko přijalo rovněž závazek týkající se zákazu akvizic a řady odprodejů, jak je popsáno v 123. a 124. bodě odůvodnění. Omezení narušení hospodářské soutěže bude blíže posouzeno v oddíle 7.6.
(218)
Do banky byl rovněž dosazen kontrolní správce, který bude sledovat řádné plnění závazků týkajících se správy a řízení společnosti a obchodních činností. To zamezí případným škodlivým změnám obchodní praxe banky, a omezí tudíž možné negativní vedlejší účinky.
(219)
Dne 12. června 2014 byl Komisi mimoto předložen nový komplexní plán restrukturalizace. Tento plán restrukturalizace bude posouzen v oddíle 7.6.
(220)
Závěrem se uvádí, že pochybnosti, které byly uvedeny v rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha, byly rozptýleny. Opatření B1, B2, B3 a B4 jsou na základě bodu 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008 přiměřená.
7.4.4. Závěr ohledně souladu rekapitalizací provedených fondem HFSF se sdělením o bankovnictví z roku 2008, sdělením o rekapitalizaci a sdělením o prodloužení z roku 2011
(221)
Vyvozuje se tudíž závěr, že rekapitalizace provedené fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4) jsou vhodné, nezbytné a přiměřené, a to podle bodu 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011.
7.5. SOULAD AKVIZIC SE SDĚLENÍM O RESTRUKTURALIZACI
(222)
V bodě 23 sdělení o restrukturalizaci je objasněno, že nabytí podílů v jiných podnicích bankami, kterým byla poskytnuta podpora, nemůže být financováno prostřednictvím státní podpory, pokud to nemá zásadní význam pro obnovení životaschopnosti podniku. V bodech 40 a 41 sdělení o restrukturalizaci se mimoto uvádí, že by banky neměly použít státní podporu na akvizice konkurenčních podniků, pokud nejsou součástí konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability nebo zajištění účinné hospodářské soutěže. Akvizice mimoto nesmí ohrozit nebo ztížit obnovení životaschopnosti. Komise musí proto posoudit, zda jsou akvizice, které banka provedla, v souladu se sdělením o restrukturalizaci.
7.5.1. Soulad nabytí banky Emporiki Bank se sdělením o restrukturalizaci
7.5.1.1. Dopad nabytí banky Emporiki Bank na dlouhodobou životaschopnost banky Alpha
(223)
Pokud jde o provozní zisk, nabytí banky Emporiki Bank zlepší obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Alpha, jelikož spojení dvou bank na stejném zeměpisném trhu bance Alpha umožní dosáhnout významných synergií, například ve formě snížení počtu pracovníků, uzavření poboček a nižších režijních nákladů. Banka Alpha získá klienty a vklady, což významně sníží distribuční náklady. Kromě racionalizace funkcí ústředí banka uzavírá značný poboček subjektu vzniklého spojením.
(224)
Pokud jde o likvidní pozici, akvizice má na banku Alpha pozitivní vliv. Poměr úvěrů k vkladům činil u nabytého subjektu přibližně 115 %, což je podstatně méně než velmi vysoký poměr úvěrů k vkladům u banky Alpha (103). To proto významně přispěje k snížení poměru úvěrů k vkladům u banky Alpha.
(225)
Ze statického hlediska má transakce kladný dopad rovněž na kapitálový poměr banky Alpha, jelikož banka Alpha získala za jedno euro vysoce kapitalizovanou banku. K 31. březnu 2012 činil pro forma ukazatel kapitálové přiměřenosti subjektu vzniklého spojením 11,8 %, zatímco ukazatel kapitálové přiměřenosti banky Alpha činil pouze 8,8 %. Obdobně pro forma poměr kapitálu core tier 1 subjektu vzniklého spojením činil 11,1 %, zatímco tentýž ukazatel banky Alpha činil 7,9 %. Vysoký objem kapitálu banky Emporiki Bank poskytuje ochranu před budoucími ztrátami, které by se mohly projevit podle zátěžového testu, jak je uvedeno v tabulce 3. Zvýšení kapitálového poměru banky ze statického hlediska nadhodnotilo pozitivní dopad na její dlouhodobou kapitálovou pozici. Akvizice má tudíž pozitivní dopad na obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Alpha.
7.5.1.2. Dopad akvizic na výši podpory, kterou banka Alpha potřebovala
(226)
Podle bodu 23 sdělení o restrukturalizaci by pomoc na restrukturalizaci neměla být použita k nabytí podílů v jiných podnicích, nýbrž pouze k uhrazení restrukturalizačních nákladů, které jsou nezbytné k obnovení životaschopnosti banky. V tomto případě má sice akvizice pozitivní dopad na životaschopnost banky Alpha, není však nezbytná k obnovení její životaschopnosti ve smyslu bodu 23 sdělení o restrukturalizaci.
(227)
Banka Alpha zaplatila za nákup banky Emporiki Bank pouze jedno euro. Kupní cena nebyla proto financována ze státní podpory. Tato skutečnost rovněž znamená, že uhrazení kupní ceny nevyvolalo u banky Alpha potřebu kapitálu. Banka Emporiki Bank měla mimoto dostatečný kapitál (tj. ve výši požadované v rámci zátěžového testu v roce 2012, jak je uvedeno v tabulce 3). Akvizice proto pravděpodobně nevyvolá u banky Alpha potřebu dalšího kapitálu v budoucnu.
(228)
Závěrem se uvádí, že kvůli neobvyklým podmínkám (koupě plně kapitalizované banky k splnění požadavků zátěžového testu pouze za jedno euro) není nabytí banky Emporiki Bank výjimečně v rozporu s požadavkem, že by podpora měla být omezena na minimum.
7.5.1.3. Narušující účinek akvizic na hospodářskou soutěž
(229)
Podle bodů 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci nesmí být státní podpora použita na úkor soutěžitelů, kteří podporu nedostávají, a zejména na akvizice konkurenčních podniků. V bodě 41 sdělení o restrukturalizaci je rovněž uvedeno, že akvizice mohou být povoleny, pokud jsou součástí konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability a zajištění účinné hospodářské soutěže. Za této situace by průběh akvizice měl být spravedlivý a akvizice by měla zajistit podmínky účinné hospodářské soutěže na příslušném trhu.
(230)
Řecká centrální banka nepovažovala banku Emporiki Bank za životaschopnou jako samostatný subjekt, a to na základě přezkumu životaschopnosti, který počátkem roku 2012 provedl externí konzultant. Banka Emporiki Bank vytvářela velké ztráty pro společnost Crédit Agricole, která ji proto chtěla prodat. Pokud by prodej nebyl možný, mohla společnost Crédit Agricole uvážit její úpadek. Transakci lze proto pokládat za součást konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability, jak je popsáno v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci.
(231)
Žádný uchazeč, který nedostává podporu, nepodal platnou nabídku na získání banky Emporiki Bank a proces prodeje byl otevřený, transparentní a nediskriminační. Nedošlo proto k vytěsnění žádného uchazeče, který nedostává podporu, ze strany banky Alpha. Jelikož akvizici schválil řecký orgán pro hospodářskou soutěž, výsledek procesu prodeje neohrozí podmínky účinné hospodářské soutěže v Řecku.
(232)
Potřeba podpory v případě banky Alpha mimoto nevyplývala ze špatného řízení nebo podstupování přílišného rizika. Jak bylo vyvozeno v 227. bodě odůvodnění, k financování této akvizice nebyla použita státní podpora (koupě banky, jejíž kapitál dosahuje potřebné úrovně, aby prošla zátěžovým testem řecké centrální banky, za jedno euro).
(233)
Vzhledem k těmto prvkům lze vyvodit závěr, že nabytí banky Emporiki Bank je v souladu s oddílem 4 sdělení o restrukturalizaci.
7.5.1.4. Závěr ohledně nabytí banky Emporiki Bank
(234)
Vzhledem k mimořádné situaci řeckých bank a specifikům nabytí banky Emporiki Bank se vyvozuje závěr, že tato akvizice je v souladu s požadavky stanovenými ve sdělení o restrukturalizaci.
7.5.2. Soulad nabytí vybraných aktiv a závazků tří družstevních bank se sdělením o restrukturalizaci
7.5.2.1. Dopad akvizic na dlouhodobou životaschopnost banky Alpha
(235)
Nabytí vybraných aktiv a závazků tří družstevních bank zlepší dlouhodobou životaschopnost banky Alpha.
(236)
Začlenění vkladů tří družstevních bank do rozvahy banky Alpha zlepšilo její profil likvidity. Poměr čistých úvěrů k vkladům u banky Alpha Bank S.A. klesl přibližně o 1,5 % a snížila se její závislost na Eurosystému.
(237)
Akvizice mimoto bance Alpha umožnily zvýšit příjmy, a to zvýšením počtu klientů v řadě zeměpisných oblastí. Banka Alpha nepřevzala nákladnou infrastrukturu ani nákladnou síť poboček. Banka nepřevzala ani žádné úvěry. Nezvýšilo se proto její riziko ani kapitálové požadavky.
7.5.2.2. Dopad akvizice na výši podpory, kterou banka Alpha potřebovala
(238)
Podle bodu 23 sdělení o restrukturalizaci by pomoc na restrukturalizaci neměla být použita k nabytí podílů v jiných podnicích, nýbrž pouze k uhrazení restrukturalizačních nákladů, které jsou nezbytné k obnovení životaschopnosti banky. V tomto případě má sice akvizice pozitivní dopad na životaschopnost banky Alpha, není však nezbytná k obnovení její životaschopnosti ve smyslu bodu 23 sdělení o restrukturalizaci.
(239)
Částka, kterou banka Alpha zaplatila za nabytí převedených aktiv a závazků všech tří družstevních bank, byla stanovena na 2,1 % hodnoty převedených vkladů a činila přibližně 9 milionů EUR, což odpovídá 0,01 % celkové bilanční sumy banky v době akvizice. Tuto částku lze proto považovat za velmi nízkou. Během rekapitalizace na jaře 2013 banka mimoto již získala soukromý kapitál ve výši 550 milionů EUR.
(240)
Vyvozuje se závěr, že cena za nabytí převedených aktiv a závazků (převážně vkladů) tří družstevních bank byla natolik nízká, že nebrání tomu, aby byla podpora omezena na nezbytné minimum.
7.5.2.3. Narušující účinek akvizic na hospodářskou soutěž
(241)
Jak je uvedeno v 229. bodě odůvodnění, podle bodů 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci nesmí být státní podpora použita na úkor soutěžitelů, kteří podporu nedostávají, a zejména na akvizice konkurenčních podniků, s výjimkou zvláštních podmínek.
(242)
Řecká centrální banka nepovažovala tři družstevní banky za životaschopné a měla za to, že k zachování finanční stability je nutné přijmout opatření k řešení problémů. Akvizice lze proto pokládat za součást konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability, jak je popsáno v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci.
(243)
Žádný uchazeč, který nedostává podporu, mimoto nepodal platnou nabídku na získání aktiv a závazků tří družstevních bank a jediná další nabídka přišla od banky, která obdržela ještě vyšší podporu. Objem nabytých aktiv a závazků byl navíc malý a nezměnil strukturu trhu (104).
(244)
Komise se domnívá, že tyto výjimečné okolnosti odůvodňují povolení akvizic v souladu s bodem 41 sdělení o restrukturalizaci.
7.5.2.4. Závěr ohledně nabytí vybraných aktiv a závazků tří družstevních bank
(245)
Vyvozuje se závěr, že vzhledem k specifikům nabytí vybraných aktiv a závazků tří družstevních bank jsou tyto akvizice v souladu s požadavky stanovenými ve sdělení o restrukturalizaci.
7.5.3. Soulad nabytí banky Citibank Greece se sdělením o restrukturalizaci
7.5.3.1. Dopad akvizice na dlouhodobou životaschopnost banky Alpha
(246)
Nabytí banky Citibank Greece, včetně Diners, zlepší dlouhodobou životaschopnost banky Alpha. Banka Alpha získala úvěrovou banku s vysokými rezervami. Portfolio čistých úvěrů je navíc mnohem menší než získané vklady.
(247)
Začlenění vkladů banky Citibank Greece do rozvahy banky Alpha zlepší střednědobý a dlouhodobý profil financování banky Alpha, přičemž současně zvýší její ziskovost.
(248)
Prostřednictvím akvizice se mimoto zvýší schopnost a kapacity banky Alpha přijímat vklady, banka tudíž dosáhne vyváženějšího a udržitelnějšího obchodního modelu.
(249)
Očekávané významné synergie - z hlediska centrálních funkcí, služeb informačních technologií a provozních výdajů - přispějí k dlouhodobé životaschopnosti banky Alpha.
(250)
Akvizice má tudíž pozitivní dopad na obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Alpha.
7.5.3.2. Dopad akvizice na výši podpory, kterou banka Alpha potřebovala
(251)
Podle bodu 23 sdělení o restrukturalizaci by pomoc na restrukturalizaci neměla být použita k nabytí podílů v jiných podnicích, nýbrž pouze k uhrazení restrukturalizačních nákladů, které jsou nezbytné k obnovení životaschopnosti banky. V tomto případě má sice akvizice pozitivní dopad na životaschopnost banky Alpha, není však nezbytná k obnovení její životaschopnosti ve smyslu bodu 23 sdělení o restrukturalizaci.
(252)
Banka Alpha zaplatila za nákup banky Citibank Greece a Diners částku ve výši pouze 2 milionů EUR (105).
(253)
Nabyté portfolio zahrnuje vysoký počet úvěrů, které jsou zcela odepsány. Ocenění nového portfolia úvěrů by mohlo vyrovnat omezenou potřebu kapitálu vyplývající z jejich začlenění do rozvahy banky Alpha.
(254)
Banka Alpha mimoto získala soukromý kapitál ve výši 1,2 miliardy EUR, a to za cenu za akcii vyšší, než byla cena, za kterou fond HFSF upsal akcie v rámci rekapitalizace na jaře 2013.
(255)
Za této zvláštní situace nelze tvrdit, že akvizice byla financována ze státní podpory. Akvizice nezvýší potřebu podpory ani nesníží protiplnění za existující podporu.
7.5.3.3. Narušující účinek akvizice na hospodářskou soutěž
(256)
Jak je uvedeno v 241. bodě odůvodnění, státní podpora nesmí být použita na úkor soutěžitelů, kteří podporu nedostávají, a zejména na akvizice konkurenčních podniků.
(257)
Kupní cena uhrazená za banku Citibank Greece byla mimořádně nízká a banka Alpha získala velký objem soukromého kapitálu za vysokou cenu za akcii. Nelze tudíž mít za to, že k financování akvizice byla využita podpora.
(258)
Jelikož žádný uchazeč, který nedostává podporu, nepodal nabídku na nabytí rozsahu činností, které získala banka Alpha, nedošlo k vytěsnění investorů, kteří podporu neobdrželi.
(259)
Závěrem se uvádí, že vzhledem k prvkům uvedeným v 257. a 258. bodě odůvodnění se na akvizici nevztahuje zákaz uvedený v bodech 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci. Komise mimoto připomíná, že potřeba podpory v případě banky Alpha nevyplývá ze špatného řízení nebo podstupování přílišného rizika.
7.5.3.4. Závěr ohledně nabytí banky Citibank Greece
(260)
Vyvozuje se závěr, že vzhledem k jedinečné situaci banky Alpha (106) a specifikům nabytí banky Citibank Greece je tato akvizice v souladu s požadavky stanovenými ve sdělení o restrukturalizaci.
7.6. SOULAD OPATŘENÍ A, B1, B2, B3 A B4 SE SDĚLENÍM O RESTRUKTURALIZACI
7.6.1. Příčiny potíží a důsledky pro posouzení podle sdělení o restrukturalizaci
(261)
Jak je uvedeno v oddílech 2.1.1 a 2.1.2, potíže, jimž banka čelila, vyplývají především z řecké dluhové krize a hluboké recese v Řecku a jižní Evropě. Co se týká prvně uvedeného faktoru, řecká vláda ztratila přístup na finanční trhy a nakonec musela se svými domácími a mezinárodními věřiteli sjednat dohodu, program zapojení soukromého sektoru, což vedlo k srážce z pohledávek vůči státu o 53,3 %. 31,5 % pohledávek bylo mimoto vyměněno za nové státní dluhopisy s nižšími úrokovými sazbami a delší splatností. Tyto nové státní dluhopisy stát od řeckých bank odkoupil zpět v prosinci 2012 za cenu v rozmezí od 30,2 % do 40,1 % jejich nominální hodnoty, což vedlo k dalším ztrátám řeckých bank. Kromě dopadu programu zapojení soukromého sektoru a zpětného odkupu dluhu na kapitálovou pozici banky Alpha zaznamenala banka od roku 2010 do poloviny roku 2012 rovněž velký odliv vkladů kvůli riziku, že by v důsledku neudržitelného veřejného dluhu a hospodářské recese mohlo Řecko vystoupit z eurozóny.
(262)
Opatření B1, B2, B3 a B4 činí 4 571 milionů EUR, což je méně než výše ztrát vykázaných v důsledku programu zapojení soukromého sektoru (4 786 milionů EUR). V tomto případě umožňuje bod 14 sdělení o prodloužení z roku 2011, aby Komise zmírnila své požadavky, pokud potíže nevyplývají především z přílišného riskování.
(263)
Největší část kapitálových potřeb vyplývá z běžné expozice finanční instituce riziku spojenému se státními dluhopisy domovské země. Tato skutečnost byla uvedena rovněž v 58. a 69. bodě rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha. Komise rovněž poznamenává, že expozice banky Alpha riziku spojenému s řeckými státními dluhopisy byla nižší než u ostatních hlavních řeckých bank, nelze tudíž usuzovat, že expozice banky vůči státním dluhopisům byla nadměrná. V důsledku toho je potřeba, aby se banka ve svém plánu restrukturalizace zabývala otázkami morálního hazardu, nižší než u ostatních finančních institucí, jimž je poskytována podpora a které nahromadily nadměrná rizika. Jelikož opatření podpory méně narušují hospodářskou soutěž, měla by se úměrně zmírnit i opatření k omezení narušení hospodářské soutěže. Jelikož program zapojení soukromého sektoru a zpětný odkup dluhu představují prominutí dluhu ve prospěch státu, může být odměna státu za rekapitalizaci bank nižší.
(264)
Jelikož však řecké hospodářství zaznamenalo od roku 2008 pokles o přibližně 25 % a jelikož banka Alpha získala méně životaschopnou banku v podobě banky Emporiki Bank, musela přizpůsobit svou organizaci, strukturu nákladů a obchodní síť tomuto novému prostředí, aby byla opět zisková. Bez ohledu na neexistenci morálního hazardu musí proto banka Alpha racionalizovat své činnosti v Řecku, aby zajistila svou dlouhodobou životaschopnost.
(265)
Druhou důležitou příčinou ztrát banky byly její úvěry poskytnuté řeckým domácnostem a podnikům. Komise se domnívá, že tyto ztráty jsou zapříčiněny především mimořádně hlubokou a dlouhou recesí a snížením HDP přibližně o 25 % během pěti let, a nikoli rizikovými úvěrovými praktikami banky. Podpora na pokrytí těchto ztrát proto nevytváří morální hazard, což nastává tehdy, pokud podpora banku chrání před důsledky rizikového jednání v minulosti. Podpora proto méně narušuje hospodářskou soutěž (107).
(266)
Část kapitálových potřeb a úvěrových ztrát banky však pochází od některých mezinárodních dceřiných společností. V roce 2012 byly například činnosti na Kypru, v Rumunsku, Srbsku, Bývalé jugoslávské republice Makedonii a Bulharsku ztrátové, zatímco činnosti v Albánii dosáhly pouze hranice rentability. Zátěžové testy, které byly provedeny v roce 2012 s cílem určit kapitálové potřeby banky, ukázaly, že odhady ztrát ze zahraničních úvěrů činily v případě základního scénáře 921 milionů EUR a v případě nepříznivého scénáře 1 201 milionů EUR. Zahraniční aktiva znamenala rovněž odliv likvidity, jelikož vnitroskupinové financování dosahovalo několika miliard eur.
(267)
Jelikož ze čtyř největších řeckých bank držela banka Alpha v době programu zapojení soukromého sektoru nejmenší objem státních dluhopisů a jelikož ztráta plynoucí ze zapojení soukromého sektoru byla vyšší než podpora, kterou tato banka obdržela prostřednictvím opatření B1, B2, B3 a B4, lze vyvodit závěr, že většina ztrát a potřeby podpory spadá do oblasti působnosti bodu 14 sdělení o prodloužení z roku 2011, jež Komisi umožňuje zmírnit požadavky. Potřeba podpory vyplývala částečně ze ztrát z řeckých úvěrů v důsledku mimořádně hluboké a dlouhodobé recese, a nikoli z poskytování rizikových úvěrů. Tato podpora nevytváří morální hazard, a proto méně narušuje hospodářskou soutěž.
(268)
Omezená část potřeby podpory vyplývá z podstupování rizika ze strany banky vzhledem k jejím zahraničním dceřiným společnostem.
7.6.2. Životaschopnost
(269)
Plán restrukturalizace musí zajistit, aby byla finanční instituce schopna do konce období restrukturalizace obnovit svou dlouhodobou životaschopnost (oddíl 2 sdělení o restrukturalizaci). V daném případě je období restrukturalizace vymezeno jako období ode dne přijetí tohoto rozhodnutí do dne 31. prosince 2018.
(270)
V souladu s bodem 9, 10 a 11 sdělení o restrukturalizaci předložilo Řecko komplexní a podrobný plán restrukturalizace, který obsahuje úplné informace o obchodním modelu banky. Plán uvádí rovněž příčiny obtíží banky a opatření, která byla přijata k vyřešení všech problémů souvisejících se životaschopností, kterým banka čelila. Plán restrukturalizace popisuje zejména zvolenou strategii k zachování provozní efektivity banky a k řešení velkého objemu nesplácených půjček, nestabilní likvidní a kapitálové pozice a jejích zahraničních podniků, které byly v minulých letech závislé na své mateřské společnosti, pokud jde o financování a kapitál.
7.6.2.1. Bankovní činnosti v Řecku
(271)
Co se týká likvidity a závislosti banky na financování poskytovaném Eurosystémem, plán restrukturalizace předpokládá omezený růst bilanční sumy v Řecku a opětovný růst vkladové základny. Spoléhání se na nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou, které se již snížilo, se bude snižovat i nadále, což bance pomůže omezit náklady na financování.
(272)
Závazek týkající se poměru úvěrů k vkladům zmíněný v 118. bodě odůvodnění zajišťuje, aby do konce období restrukturalizace byla struktura rozvahy banky udržitelná. Likvidní pozici banky posílí rovněž prodej cenných papírů a jiných vedlejších činností. Vzhledem k přetrvávajícímu nepříznivému vývoji likvidní pozice banky může Komise souhlasit se žádostí řeckých orgánů o povolení poskytovat bance likviditu v rámci opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjčky státních dluhopisů na základě režimu podpory řeckých bank a v rámci nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou.
(273)
K snížení nákladů na financování se Řecko rovněž zavázalo, že banka bude nadále snižovat úrokové sazby, které platí u vkladů v Řecku, jak je popsáno ve 118. bodě odůvodnění. Dosažení tohoto snížení nákladů na vklady bude představovat klíčový příspěvek k zvýšení zisku banky před rezervami.
(274)
Od začátku krize začala banka racionalizovat svou obchodní síť v Řecku snižováním počtu poboček a zaměstnanců (108). Do roku 2017 se celkové náklady banky v porovnání s rokem 2013 sníží o dalších […] %. K dosažení tohoto cíle se Řecko zavázalo, že banka sníží počet svých poboček a zaměstnanců v Řecku na […], resp. […] k 31. prosinci 2017, s maximálními celkovými náklady (109) v Řecku ve výši […] miliónů EUR. Předpokládaný poměr nákladů k výnosům bude na konci období restrukturalizace nižší než […] %. Komise se proto domnívá, že plán restrukturalizace zachovává efektivnost banky v novém tržním prostředí.
(275)
Další klíčovou oblastí je řešení nesplácených půjček, jelikož ty k 31. prosinci 2013 představovaly 32,4 % portfolia (110). Banka hodlá zlepšit svou úvěrovou politiku (limity, zajištění kolaterálem) a zaměřit se na hlavní činnost s cílem omezit ztráty na minimum. Řecko se rovněž zavázalo, že banka bude splňovat vysoké standardy, co se týká její úvěrové politiky, s cílem řídit rizika a v každé fázi úvěrového procesu dosáhnout pro banku co nejvyšší hodnoty, jak je popsáno v 122. bodě odůvodnění.
7.6.2.2. Správa a řízení společnosti
(276)
Dalším bodem, jemuž je věnována pozornost, je správa a řízení banky, jelikož po navýšení kapitálu v roce 2014 vlastní fond HFSF 69,9 % (111) akcií banky, má však omezená hlasovací práva. Někteří soukromí investoři, kteří banku ovládají, vlastní rovněž opční listy, a měli by tudíž plný prospěch z případného růstu ceny akcií během období restrukturalizace. Jelikož by tato situace mohla vytvářet morální hazard, byl mezi bankou a fondem HFSF v roce 2013 dohodnut zvláštní rámec vztahů. Dohoda chrání každodenní činnost banky před zásahy ze strany jejích hlavních akcionářů a současně zajišťuje, že fond HFSF může prostřednictvím náležitých konzultačních postupů sledovat provádění plánu restrukturalizace a zamezit přílišnému riskování ze strany vedení banky. Banka se rovněž zavázala podrobně sledovat svou expozici vůči spřízněným dlužníkům. Komise hodnotí kladně skutečnost, že fond HFSF získá automaticky zpět hlasovací práva, pokud banka plán restrukturalizace neprovede.
7.6.2.3. Mezinárodní činnosti
(277)
Některé mezinárodní činnosti banky vedly v minulosti k odčerpání kapitálu a likvidity banky a snížení její ziskovosti, jak je objasněno v 266. bodě odůvodnění.
(278)
V plánu restrukturalizace se předpokládá, že se banka přeorientuje na svůj domácí trh. Banka již prodala neziskovou dceřinou společnost na Ukrajině. Banka začala rovněž racionalizovat ostatní dceřiné společnosti s cílem posílit proces schvalování úvěrů a snížit nedostatek financování v dceřiných společnostech. Banka plánuje další racionalizaci své sítě dceřiných společností, které si ponechá, jak je popsáno v 109. bodě odůvodnění.
(279)
Celkový objem zahraničních aktiv bude do 31. prosince 2017 omezen nejméně o dalších […] % (v porovnání se stavem k 31. prosinci 2012).
(280)
Mezinárodní činnosti budou celkově ziskové od roku […].
(281)
Komise se proto domnívá, že banka tyto zahraniční podniky dostatečně restrukturalizuje a omezí jejich velikost s cílem zamezit potřebě dalšího kapitálu a nedostatečné likviditě v budoucnu. Závazek popsaný ve 119. bodě odůvodnění, který se týká upuštění od vkládání vysokých částek kapitálu do mezinárodních dceřiných společností banky, rovněž zajišťuje, že zahraniční dceřiné společnosti nebudou představovat hrozbu pro kapitál nebo likviditu.
7.6.2.4. Závěr ohledně životaschopnosti
(282)
Základní scénář popsaný v oddíle 2.4 ukazuje, že na konci období restrukturalizace bude banka s to dosáhnout výnosů, které jí umožní pokrýt veškeré náklady a zajistí náležitou návratnost vlastního kapitálu s přihlédnutím k jejímu rizikovému profilu. Podle předpokladů má současně kapitálová pozice banky zůstat na uspokojivé úrovni.
(283)
Komise bere na vědomí nepříznivý scénář popsaný v plánu restrukturalizace banky, který předložily řecké orgány. Nepříznivý scénář vychází ze souboru předpokladů, které byly dohodnuty s fondem HFSF. Tento scénář bere v úvahu delší a hlubší recesi a rovněž větší deflaci cen nemovitostí (112). Plán restrukturalizace ukazuje, že banka je s to čelit přiměřené zátěži v případě nepříznivého vývoje, jelikož i podle nepříznivého scénáře bude na konci období restrukturalizace zisková a bude mít dostatek kapitálu.
(284)
Výše dodatečného kapitálu, který byl získán v roce 2014, a to 1,2 miliardy EUR, postačuje k zvládnutí základního scénáře v rámci zátěžového testu v roce 2013 v období restrukturalizace a k splacení prioritních akcií, což banka učinila v dubnu 2014 (113). Banka Alpha předloží řecké centrální bance rovněž kapitálový plán pro nepředvídané události, který bude obsahovat opatření, jež budou provedena v případě, že se ekonomické prostředí dále zhorší. Komise připomíná, že při posuzování kapitálových potřeb v rámci základního scénáře již řecká centrální banka provedla řadu úprav, které vedly k zvýšení odhadovaných kapitálových potřeb v porovnání s kapitálovými potřebami, které banka odhadla ve vlastním základním scénáři. Komise se proto domnívá, že kapitálové potřeby podle základního scénáře, jak je odhadla řecká centrální banka, předpokládají do určité míry nepříznivý vývoj. Aby bylo možno vyvodit závěr, že banka je životaschopná, Komise nevyžaduje, aby měla banka předem dostatek kapitálu na pokrytí kapitálových potřeb v případě scénáře nepříznivého vývoje, jak je odhadla řecká centrální banka, jelikož tato odhadovaná výše odpovídá značně nepříznivému vývoji a jelikož získání kapitálu v březnu 2014 ukazuje, že banka má opět přístup na kapitálové trhy.
(285)
Kladně se mimoto hodnotí skutečnost, že banka nebude investovat do cenných papírů spekulativního stupně, což pomůže udržet její kapitálovou a likvidní pozici.
(286)
Vyvozuje se proto závěr, že banka přijala dostatečná opatření k obnovení dlouhodobé životaschopnosti.
7.6.3. Vlastní příspěvek a sdílení nákladů
(287)
Podle sdělení o restrukturalizaci se musí banky a držitelé jejího kapitálu v maximální možné míře podílet na restrukturalizaci s cílem zajistit, že podpora bude omezena na nezbytné minimum. Banky by tak k financování restrukturalizace měly použít své vlastní zdroje pocházející například z prodeje aktiv, zatímco držitelé kapitálu dle možností převezmou ztráty finanční instituce.
7.6.3.1. Vlastní příspěvek banky: odprodeje a snížení nákladů
(288)
Banka již odprodala některé malé zahraniční podniky (na Ukrajině) a u části svého portfolia snížila pákový efekt s cílem zlepšit kapitálovou přiměřenost a likvidní pozici. V období od roku 2009 do roku 2013 banka například snížila svá zahraniční aktiva o 1,9 miliardy EUR (114).
(289)
Plán restrukturalizace předpokládá prodej dalších aktiv v jihovýchodní Evropě, jak je popsáno v 107. bodě odůvodnění. Vzhledem k omezení činnosti a odprodejům, které již byly provedeny, a po provedení těchto závazků banka významně omezí své zeměpisné působení v jihovýchodní Evropě. Zmenšení mezinárodních aktiv banky rovněž významně sníží možné riziko toho, že v budoucnu bude zapotřebí další podpora. Pomáhá proto omezit výši podpory na minimum.
(290)
V roce 2007 odprodala banka své činnosti v oblasti pojištění. Na tomto trhu proto nemá žádnou významnou činnost, kterou by bylo možno prodat za účelem vytvoření zdrojů.
(291)
V zájmu omezení kapitálových potřeb nebude banka používat kapitál k podpoře či růstu svých zahraničních dceřiných společností, jak je popsáno ve 119. bodě odůvodnění. Závazky, které Řecko přijalo, mimoto zajišťují, že banka nebude provádět další akvizice.
(292)
Banka rovněž provádí rozsáhlý program snižování nákladů, jak je uvedeno v oddíle 2.4.2. Banka bude své náklady dále snižovat až do roku 2017. Banka snižuje počet pracovníků a upravuje jejich platy směrem dolů. Řecko se rovněž zavázalo omezit odměny pro vedoucí pracovníky banky, […].
7.6.3.2. Sdílení nákladů ze strany bývalých akcionářů a nový kapitál získaný na trhu
(293)
Podíly bývalých akcionářů banky byly zředěny emisí s přednostním právem v roce 2009 (115) a posléze rekapitalizací ze strany fondu HFSF (opatření B4) a získáním soukromého kapitálu v roce 2013 a v březnu 2014. Podíl v držení akcionářů banky, k nimž v té době patřili investoři, kteří vložili finanční prostředky v roce 2009, se například snížil ze 100 % před rekapitalizací na jaře 2013 na pouze 4,9 % po této rekapitalizaci. Banka mimoto od roku 2008 nevyplatila žádné dividendy v hotovosti. Kromě tohoto sdílení nákladů ze strany bývalých akcionářů získala banka od začátku krize v roce 2008 značný objem soukromého kapitálu, tj. 986 milionů EUR v roce 2009, 550 milionů EUR v roce 2013 a 1 200 milionů EUR v roce 2014.
7.6.3.3. Sdílení nákladů ze strany držitelů podřízeného dluhu
(294)
Držitelé podřízených dluhových nástrojů banky přispěli na restrukturalizační náklady banky. Banka provedla řadu opatření v oblasti řízení závazků s cílem vytvořit kapitál. Celková výše vyměněných závazků dosáhla 828 milionů EUR, přičemž kapitálový zisk činil 436 milionů EUR, jak je popsáno ve 114. bodě odůvodnění.
(295)
Na dosud nesplacené nástroje se vztahuje zákaz výplaty kupónů, jak je uvedeno ve 124. bodě odůvodnění. Komise je tedy názoru, že je zajištěno přiměřené sdílení nákladů ze strany soukromých držitelů hybridního kapitálu banky a že požadavky sdělení o restrukturalizaci v tomto ohledu jsou splněny.
7.6.3.4. Závěr ohledně vlastního příspěvku a sdílení nákladů
(296)
V porovnání s celkovou rekapitalizací ze strany státu je vlastní příspěvek a sdílení nákladů, zejména v podobě prodeje aktiv a zmenšení úvěrového portfolia, mnohem menší, než co Komise obvykle považuje za dostatečné. Zmenšení se týká pouze zahraničních činností (116), na něž připadá omezená část banky (117), a restrukturalizace nepředpokládá snížení velikosti portfolia úvěrů a vkladů v Řecku. Vzhledem k prvkům projednaným v oddíle 7.6.1, a zejména skutečnosti, že z velkých řeckých bank obdržela banka Alpha Bank nejnižší podporu a že obdržená podpora je plně způsobilá pro výjimku stanovenou v bodě 14 sdělení o prodloužení z roku 2011, podle něhož může Komise přijmout nižší vlastní příspěvek a sdílení nákladů, lze mít za to, že plán restrukturalizace obsahuje dostatečná opatření k zajištění vlastního příspěvku a sdílení nákladů.
7.6.4. Opatření k omezení narušení hospodářské soutěže
(297)
Sdělení o restrukturalizaci vyžaduje, aby plán restrukturalizace obsahoval opatření omezující narušení hospodářské soutěže a zajišťující konkurenceschopnost bankovního sektoru. Tato opatření musí mimoto vyřešit problém morálního hazardu a zaručit, že státní podpora nebude použita k financování protisoutěžního chování.
(298)
Podle bodu 31 sdělení o restrukturalizaci musí Komise při posuzování výše podpory a narušení hospodářské soutěže přihlédnout jak k absolutní, tak relativní částce státní podpory, jakož i rozsahu sdílení nákladů a postavení finanční instituce na trhu po restrukturalizaci. V této souvislosti Komise připomíná, že banka obdržela od státu kapitálovou podporu odpovídající 12 % jejích rizikově vážených aktiv (118). Banka mimoto získala dne 30. listopadu 2011 záruky týkající se likvidity ve výši 14 miliard EUR a dne 30. září 2011 půjčky státních dluhopisů v hodnotě 1,6 miliardy EUR, což společně představuje 25 % bilanční sumy banky v té době. Banka mimoto získala nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou. Vzhledem k velkému objemu podpory jsou proto odůvodněná opatření k omezení možného narušení hospodářské soutěže. Podíl banky Alpha na trhu v Řecku je mimoto vysoký a k 31. prosinci 2012 činil u úvěrů 15 % a u vkladů 13 %. Nabytí banky Emporiki Bank a v mnohem menším rozsahu i nabytí tří družstevních bank a činností banky Citibank v Řecku zvýšilo podíly banky Alpha na trhu. Po nabytí banky Emporiki Bank podíl banky Alpha na trhu vkladů v Řecku k 30. červnu 2013 činil 21 %, zatímco její podíl na trhu úvěrů na bydlení, spotřebitelských úvěrů a podnikových úvěrů činil 23 %, 20 % resp. 21 % (119). Po nabytí činností banky Citibank v Řecku vzrostl podíl banky Alpha na trhu vkladů o méně než 1 %.
(299)
Komise připomíná, že potíže banky vyplývaly především z vnějších šoků, jako je řecká dluhová krize a dlouhá recese, která narušovala řecké hospodářství od roku 2008, jak již bylo uvedeno v 69. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha. Potřeba zabývat se otázkami morálního hazardu je omezená, jelikož banka nepodstupovala nadměrná rizika. Jak je projednáno v oddíle 7.6.1 tohoto rozhodnutí, narušující účinek opatření podpory je vzhledem k těmto faktorům nižší stejně jako potřeba opatření k omezení narušení hospodářské soutěže. Z těchto důvodů může Komise výjimečně souhlasit s tím, že navzdory vysoké částce podpory a vysokému podílu na trhu nepředpokládá plán restrukturalizace snížení bilanční sumy a omezení poskytování úvěrů v Řecku.
(300)
Komise však podotýká, že rekapitalizace ze strany státu bance umožnila pokračovat v bankovních činnostech na zahraničních trzích.
(301)
V této souvislosti bere Komise na vědomí, že kromě již provedených opatření k snížení a restrukturalizaci zahraničních aktiv bude banka pokračovat v restrukturalizaci a snižování těchto aktiv až do 30. června 2018 (120), a to navíc k závazku, že podporu nevyužije k financování růstu těchto činností. Podpora proto nebude použita k narušení hospodářské soutěže na těchto zahraničních trzích.
(302)
Řecko se rovněž zavázalo k zákazu akvizic, což zajistí, že banka nepoužije státní podporu, kterou obdržela, na získání nových podniků. Uvedený zákaz přispěje k zajištění toho, že podpora je důsledně použita k obnovení životaschopnosti bankovních činností v Řecku, a nikoli například k rozšiřování činnosti na zahraničních trzích.
(303)
Závazek týkající se snížení úroků hrazených u řeckých vkladů z neudržitelně vysokých úrovní rovněž zajišťuje, že podpora nebude použita na financování neudržitelných strategií přijímání vkladů, které narušují hospodářskou soutěž na řeckém trhu. Stejně tak závazek týkající se uplatňování přísných pokynů, pokud jde o úročení nových úvěrů, a to na základě náležitého posouzení úvěrového rizika, zabrání bance v narušování hospodářské soutěže na řeckém trhu nevhodnými strategiemi úročení úvěrů pro klienty.
(304)
Vzhledem k zvláštní situaci, která byla popsána v oddíle 7.6.1, a opatřením uvedeným v plánu restrukturalizace se Komise domnívá, že s ohledem na omezení narušení hospodářské soutěže existují dostatečná ochranná opatření.
7.7. KONTROLA
(305)
Podle oddílu 5 sdělení o restrukturalizaci musí být pravidelně předkládány zprávy, aby mohla Komise ověřit, že je plán restrukturalizace řádně prováděn. Jak je uvedeno v závazcích, které Řecko přijalo (121), Řecko zajistí, aby do konce období restrukturalizace, tj. do 31. prosince 2018, sledoval kontrolní správce, kterého jmenovala banka se souhlasem Komise, závazky přijaté Řeckem ohledně restrukturalizace činností v Řecku a v zahraničí a ohledně správy a řízení společnosti a obchodních činností. Lze proto vyvodit závěr, že provádění plánu restrukturalizace bude náležitě kontrolováno.
8. ZÁVĚR
(306)
Vyvozuje se závěr, že Řecko provedlo protiprávně opatření B1, B2, B3 a B4 v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy, jelikož tato opatření byla provedena před jejich oficiálním schválením Komisí. Komise však konstatuje, že plán restrukturalizace spolu se závazky uvedenými v příloze zajišťuje obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky, je dostačující, pokud jde o sdílení nákladů a vlastní příspěvek, je vhodný k vyrovnání účinků opatření podpory, která byla posouzena v tomto rozhodnutí, narušujících hospodářskou soutěž a je přiměřený. Předložený plán restrukturalizace a závazky splňují kritéria stanovená ve sdělení o restrukturalizaci, opatření podpory lze proto považovat za slučitelná s vnitřním trhem,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Níže uvedená opatření, která provedlo Řecko, představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy:
a)
nouzová pomoc v oblasti likvidity, kterou bance Alpha Bank S.A. poskytla řecká centrální banka a s ohledem na niž poskytlo Řecko záruku (opatření L2);
b)
druhá překlenovací rekapitalizace v objemu 1 042 milionů EUR, kterou ve prospěch banky Alpha Bank S.A. provedl Řecký fond finanční stability („HFSF“) v prosinci 2012 (opatření B2);
c)
písemný závazek týkající se částky ve výši 1 629 milionů EUR, který fond HFSF poskytl bance Alpha Bank S.A. dne 21. prosince 2012 (opatření B3);
d)
rekapitalizace v objemu 4 021 milionů EUR, kterou fond HFSF provedl ve prospěch banky Alpha Bank S.A. na jaře 2013 (opatření B4).
2. Finanční prostředky v celkové výši 427 milionů EUR, které fond HFSF poskytl na pokrytí mezery ve financování v souvislosti s převodem vybraných aktiv a závazků bank Cooperative Bank of Dodecanese, Evia Cooperative Bank a Cooperative Bank of Western Macedonia na banku Alpha Bank S.A. v prosinci 2013, nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
3. Na základě plánu restrukturalizace skupiny Alpha Bank (banka Alpha Bank a veškeré její dceřiné společnosti a pobočky) předloženého dne 12. června 2014 a na základě závazků, které k tomuto dni přijalo Řecko, je níže uvedená státní podpora slučitelná s vnitřním trhem:
a)
kapitálová injekce ve výši 940 milionů EUR, kterou Řecko poskytlo bance Alpha Bank S.A. v květnu 2009 v rámci rekapitalizačního opatření (opatření A);
b)
nouzová pomoc v oblasti likvidity, kterou od července 2011 bance Alpha Bank S.A. poskytuje řecká centrální banka a s ohledem na niž poskytlo Řecko záruku, a to ve výši 23,6 miliardy EUR k 31. prosinci 2012 (opatření L2);
c)
první překlenovací rekapitalizace v objemu 1 900 milionů EUR, kterou fond HFSF provedl ve prospěch banky Alpha Bank S.A. v květnu 2012 (opatření B1);
d)
druhá překlenovací rekapitalizace v objemu 1 042 milionů EUR, kterou fond HFSF provedl ve prospěch banky Alpha Bank S.A. v prosinci 2012 (opatření B2);
e)
písemný závazek týkající se částky ve výši 1 629 milionů EUR, který fond HFSF poskytl bance Alpha Bank S.A. dne 21. prosince 2012 (opatření B3);
f)
rekapitalizace v objemu 4 021 milionů EUR, kterou fond HFSF provedl ve prospěch banky Alpha Bank S.A. v květnu 2013 (opatření B4).
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Řecké republice.
V Bruselu dne 9. července 2014.
KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2015/454
2014 m. liepos 9 d.
dėl valstybės pagalbos SA.34823 (2012/C), SA.36004 (2013/NN), SA.37965 (2013/N), SA.37966 (2013/N), SA.37967 (2013/N), kurią Graikija suteikė „Alpha Bank Group“ ir kuri yra susijusi su:
-
banko „Alpha Bank S.A.“ rekapitalizavimu ir restruktūrizavimu;
-
Vakarų Makedonijos kooperatinio banko pertvarkymu pagal perdavimo bankui „Alpha Bank S.A“ nurodymą;
-
kooperatinio banko „Evia“ pertvarkymu pagal perdavimo bankui „Alpha Bank S.A“ nurodymą;
-
Dodekaneso kooperatinio banko pertvarkymu pagal perdavimo bankui „Alpha Bank S.A“ nurodymą
(pranešta dokumentu Nr. C(2014) 4662)
(Tekstas autentiškas tik anglų kalba)
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,
atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,
pakvietusi valstybes nares ir kitas suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal minėtas nuostatas,
kadangi:
1. PROCEDŪRA
1.1. PROCEDŪRA, SUSIJUSI SU BANKU „ALPHA BANK“
(1)
2008 m. lapkričio 19 d. sprendimu Komisija patvirtino schemą „Paramos priemonės kredito įstaigoms Graikijoje“ (toliau - Graikijos bankams skirta paramos schema), kuria siekiama užtikrinti Graikijos finansų sistemos stabilumą. Pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą pagalba gali būti teikiama trimis ją sudarančiomis priemonėmis: rekapitalizavimo priemone, garantijų priemone ir paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, priemone (1). 2009 m. gegužės mėn. Graikija, įgyvendindama rekapitalizavimo priemonę, rekapitalizavo banką „Alpha Bank Group“ (toliau - bankas).
(2)
2008 m. lapkričio 19 d. sprendimo 14 konstatuojamojoje dalyje nurodyta, kad Komisijai bus pranešta apie pagalbos pagal rekapitalizavimo priemonę gavėjų restruktūrizavimo planą.
(3)
2010 m. rugpjūčio 2 d. Graikijos valdžios institucijos pateikė Komisijai banko restruktūrizavimo planą. Komisija tą planą ir vėlesnes atnaujintas jo redakcijas, taip pat Graikijos valdžios institucijų pateiktą papildomą informaciją užregistravo kaip bylą SA.30342 (PN 26/2010), vėliau - kaip bylą SA.32786 (2011/PN).
(4)
Bankui pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą kelis kartus buvo suteiktos valstybės garantijos skolos priemonėms ir paskolos, padengtos Vyriausybės obligacijomis (2). Jam taip pat buvo skirta valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti.
(5)
2012 m. balandžio 20 d. Graikijos finansinio stabilumo fondas (toliau - HFSF) pateikė bankui raštą, kuriuo įsipareigojo dalyvauti didinant, kaip planuota, banko akcinį kapitalą. 2012 m. gegužės 28 d. fondas HFSF suteikė bankui 1 900 mln. EUR vertės tarpinio rekapitalizavimo priemonių (toliau - pirmasis tarpinis rekapitalizavimas).
(6)
2012 m. gegužės mėn. Graikijos valdžios institucijos pranešė Komisijai apie įsipareigojimo raštą, kurį fondas HFSF pateikė bankui. Kadangi priemonė jau buvo įvykdyta, Komisija ją užregistravo kaip pagalbą, apie kurią nebuvo pranešta (byla SA.34823 (2012/NN)).
(7)
2012 m. liepos 27 d. sprendimu Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo (toliau - sprendimas pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“) (3).
(8)
2012 m. spalio 12 d. fondas HFSF leido bankui iš banko „Crédit Agricole S.A.“ (toliau - „Crédit Agricole“) įsigyti banką „Emporiki Bank“. 2012 m. spalio 16 d. bankas „Crédit Agricole“ ir bankas pasirašė akcijų pirkimo susitarimą.
(9)
Iki tos dienos Graikijos valdžios institucijos informavo Komisijos tarnybas apie proceso eigą ir apie banko „Emporiki Bank“ galimo įsigijimo sąlygas.
(10)
2012 m. lapkričio 23 d. Komisijos tarnybos nusiuntė Graikijos valdžios institucijoms raštą, kuriame pateikė pirminį įsigijimo vertinimą.
(11)
2012 m. gruodžio mėn. fondas HFSF bankui suteikė 1 042 mln. EUR vertės antrojo tarpinio rekapitalizavimo priemonių (toliau - antrasis tarpinis rekapitalizavimas). 2012 m. gruodžio 21 d. fondas HFSF bankui taip pat pateikė raštą, kuriuo įsipareigojo dalyvauti (iš viso iki 1 629 mln. EUR) didinant banko akcinį kapitalą ir konvertuojamųjų kapitalo priemonių, kurias planuojama išleisti, emisijoje (4). Graikijos valdžios institucijos Komisijai apie tas priemones pranešė 2012 m. gruodžio 27 d. (5)
(12)
2013 m. gegužės mėn. bankas pranešė, kad sėkmingai užbaigė 457,1 mln. EUR vertės teisių emisiją ir paskirstė visas papildomas 92,9 mln. EUR vertės akcijas, kurias siūlė parduoti neviešo platinimo būdu. 2013 m. birželio 3 d. fondas HFSF konvertavo pirmojo ir antrojo tarpinio rekapitalizavimo priemones į nuosavą kapitalą ir skyrė bankui dar 1 079 mln. EUR kapitalo injekciją (toliau - 2013 m. pavasario rekapitalizavimas).
(13)
2013 m. gruodžio 19 d. Graikijos valdžios institucijos pateikė Komisijai informaciją apie 2013 m. pavasario rekapitalizavimo sąlygas.
(14)
2014 m. birželio 12 d. Graikijos valdžios institucijos pateikė Komisijai galutinį banko restruktūrizavimo planą (toliau - restruktūrizavimo planas). Tą pačią dieną jos pateikė informaciją apie valstybės garantuojamą skubią paramą likvidumui padidinti. Jos nurodė, kad pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą ketina ir toliau teikti bankui paramą likvidumui padidinti, taip pat valstybės garantijas skolos priemonėms ir paskolas, padengtas Vyriausybės obligacijomis (6).
(15)
Komisija surengė daug susitikimų, telekonferencijų ir keitėsi elektroniniais laiškais su Graikijos valdžios institucijų ir banko atstovais.
(16)
Graikija sutinka, kad išimties tvarka šis sprendimas būtų priimtas tik anglų kalba.
1.2. PROCEDŪRA, SUSIJUSI SU VALSTYBĖS PAGALBA, SUTEIKTA TRIMS KOOPERATINIAMS BANKAMS
(17)
2013 m. gruodžio 3 d. Graikija informavo Komisiją apie ketinimą pertvarkyti tris kooperatinius bankus (toliau - trys kooperatiniai bankai), būtent Dodekaneso kooperatinį banką (toliau - Dodekaneso bankas), kooperatinį banką „Evia“ (toliau - „Evia Bank“) ir Vakarų Makedonijos kooperatinį banką (toliau - Vakarų Makedonijos bankas).
(18)
2013 m. gruodžio 4 d. Komisijos tarnybos paprašė Graikijos pateikti informacijos apie numatomą trijų kooperatinių bankų pertvarkymą.
(19)
2013 m. gruodžio 5 d. Graikija pateikė prašytą informaciją Komisijos tarnyboms.
(20)
2013 m. gruodžio 8 d. Graikijos bankas tęsė trijų kooperatinių bankų pertvarkymą ir trijų kooperatinių bankų tam tikrų įsipareigojimų perdavimą bankui.
(21)
2013 m. gruodžio 17 d. Graikija pranešė apie valstybės pagalbą, suteiktą pertvarkant tris kooperatinius bankus.
2. APRAŠYMAS
2.1. BANKAS IR JO PATIRIAMI SUNKUMAI
2.1.1. Bendrosios Graikijos bankų sektoriaus aplinkybės
(22)
2008-2012 m. Graikijos realusis bendrasis vidaus produktas (toliau - BVP) sumažėjo 20 %, kaip parodyta 1 lentelėje. Todėl Graikijos bankai susidūrė su sparčiai augančiu įsipareigojimų, susijusių su Graikijos namų ūkiams ir įmonėms suteiktomis paskolomis, nevykdymo lygiu (7). Tokie pokyčiai turėjo neigiamos įtakos Graikijos bankų turto rezultatams ir dėl to atsirado kapitalo poreikių.
1 lentelė
Realiojo BVP augimas Graikijoje 2008-2013 m.
Graikija
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Realiojo BVP augimas, %
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-7,0
-3,9
Šaltinis:
Eurostatas, paskelbta interneto svetainėje http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115.
(23)
Be to, 2012 m. vasario mėn. Graikija įgyvendino privačiojo sektoriaus obligacijų keitimo programą, vadinamą privačiojo sektoriaus dalyvavimo programa (toliau - PSD programa). Graikijos bankai dalyvavo PSD programoje, pagal kurią Graikijos Vyriausybė mainais už esamas Graikijos Vyriausybės obligacijas (toliau - GVO) esamiems privatiems obligacijų turėtojams siūlė naujus vertybinius popierius (įskaitant naujas GVO, su BVP susietus vertybinius popierius ir Europos finansinio stabilumo fondo (toliau - EFSF) išleistus PSD mokėjimo įsipareigojimus) su 53,5 % nominalia diskonto norma ir ilgesniais išpirkimo terminais (8). Tų obligacijų keitimo rezultatus. Graikijos valdžios institucijos paskelbė 2012 m. kovo 9 d. (9) Dėl keitimo obligacijų turėtojai patyrė didelių nuostolių (Graikijos banko skaičiavimais, Graikijos bankų nuostoliai vidutiniškai siekė 78 % senųjų GVO nominaliosios vertės) ir atsirado kapitalo poreikių, kurie atgaline data įrašyti į Graikijos bankų 2011 m. finansines ataskaitas.
2 lentelė
Bendri pagrindinių Graikijos bankų nuostoliai, susiję su PSD (mln. EUR)
Bankai
GVO nominalioji vertė (1)
Su valstybe susijusių paskolų nominalioji vertė (2)
Bendra nominalioji vertė (3)=(1)+(2)
GVO nuostolis, susijęs su PSD (4)
Su valstybe susijusios paskolos (5)
Visas bendrasis nuostolis, susijęs su PSD (6)=(4)+(5)
Visas bendrasis nuostolis, susijęs su PSD/bendras 1 lygio nuosavas kapitalas (10) (2011 m. gruodžio mėn.) %
Visas bendrasis nuostolis, susijęs su PSD/visas turtas (2011 m. gruodžio mėn.) %
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
„Eurobank“
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
„Alpha“
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
„Piraeus“
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
„Emporiki“
351
415
766
270
320
590
40,3
2,7
Šaltinis:
Graikijos bankas, 2012 m. gruodžio mėn. Graikijos bankų sektoriaus rekapitalizavimo ir restruktūrizavimo ataskaita (angl. Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector), p. 14.
(24)
Kadangi dėl PSD programos ir tebesitęsiančio nuosmukio Graikijos bankai susidūrė su dideliu kapitalo trūkumu, pagal 2012 m. kovo 11 d. Graikijos Vyriausybės, Europos Sąjungos, Tarptautinio valiutos fondo (toliau - TVF) ir Europos Centrinio Banko (toliau - ECB) sudarytą antrosios Graikijos ekonomikos koregavimo programos Ekonominės ir finansų politikos memorandumą (toliau - EFPM) buvo numatytos lėšos tų bankų rekapitalizavimui. Graikijos valdžios institucijų skaičiavimais, bendri bankų rekapitalizavimo poreikiai ir pertvarkymo išlaidos, kurias numatyta finansuoti pagal tą programą, sudarė 50 mlrd. EUR (11). Ši suma apskaičiuota remiantis Graikijos banko atliktu 2011 m. gruodžio mėn. - 2014 m. gruodžio mėn. laikotarpio testavimu nepalankiausiomis sąlygomis (toliau - 2012 m. testavimas nepalankiausiomis sąlygomis), pagrįstu bendrovės „Blackrock“ parengta paskolų nuostolių prognoze (12). Lėšos Graikijos bankų rekapitalizavimui skiriamos per fondą HFSF. 3 lentelėje apibendrinami pagrindinių Graikijos bankų kapitalo poreikių, nustatytų atliekant 2012 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, skaičiavimai.
3 lentelė
2012 m. testavimas nepalankiausiomis sąlygomis. Pagrindinių Graikijos bankų kapitalo poreikiai (mln. EUR)
Bankai
Orientacinis bendras 1 lygio nuosavas kapitalas (2011 m. birželio mėn.) (1)
Visas bendrasis nuostolis, susijęs su PSD (2011 m. gruodžio mėn.) (2)
Atidėjiniai, susiję su PSD (2011 m. birželio mėn.) (3)
Bendro kaupiamojo nuostolio projekcijos, susijusios su kredito rizika (4)
Paskolų nuostolių rezervai (2011 m. gruodžio mėn.) (5)
Vidaus kapitalo formavimas (6)
Siektinas bendras 1 lygio nuosavas kapitalas (2014 m. gruodžio mėn.) (7)
Kapitalo poreikiai (8)=(7)-[(1)+(2)+(3)+(4)+(5)+(6)]
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
„Eurobank“
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
„Alpha“
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
„Piraeus“
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
„Emporiki“
1 462
- 590
71
-6 351
3 969
114
1 151
2 475
„Postbank“ („TT Bank“)
557
-3 444
566
-1 482
1 284
- 315
903
3 737
Šaltinis:
Graikijos bankas, 2012 m. gruodžio mėn. Graikijos bankų sektoriaus rekapitalizavimo ir restruktūrizavimo ataskaita (angl. Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector), p. 8.
(25)
Remiantis EFPM, „bankams, pateikiantiems perspektyvius kapitalo didinimo planus, bus suteikta galimybė prašyti valstybės paramos ir ją gauti taip, kad būtų išlaikytos privačiojo sektoriaus paskatos vykdyti kapitalo injekcijas ir taip sumažinta našta mokesčių mokėtojams“ (13). Graikijos bankas nustatė, kad tik keturi didžiausi bankai („Eurobank“, Graikijos nacionalinis bankas, „Piraeus Bank“ ir „Alpha Bank“) pateikė perspektyvius kapitalo didinimo planus (14). Pirmojo tarpinio rekapitalizavimo priemones fondas HFSF jiems suteikė 2012 m. gegužės mėn.
(26)
Dėl nuosmukio ir politinio nestabilumo vidaus indėliai Graikijos bankuose nuo 2009 m. pabaigos iki 2012 m. birželio mėn. iš viso sumažėjo 37 %. Mėgindami išlaikyti indėlius šie bankai turėjo mokėti aukštesnes palūkanas. Išaugo indėlių sąnaudos, todėl sumažėjo grynoji bankų palūkanų marža. Kadangi Graikijos bankai nebegalėjo naudotis didmeninio finansavimo rinkomis, jie tapo visiškai priklausomi nuo Eurosistemos finansavimo (15), kurio vis didesnę dalį sudarė Graikijos banko teikiama valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti.
(27)
2012 m. gruodžio 3 d. Graikija pradėjo naujų GVO, kurias investuotojai gavo pagal PSD programą, išpirkimo programą - išpirkimo kaina sudarė nuo 30,2 iki 40,1 % GVO nominaliosios vertės (16). Graikijos bankai dalyvavo toje išpirkimo programoje ir dėl to jų balansuose susidarė dar didesnių nuostolių, nes didžioji dalis įgyvendinant PSD programą į apskaitą įtraukto buhalterinio nuostolio (t. y. rinkos vertės ir nominaliosios vertės skirtumo) tapo galutinė ir negrįžtama (17).
(28)
2012 m. gruodžio mėn. keturiems didžiausiems Graikijos bankams fondas HFSF suteikė antrojo tarpinio rekapitalizavimo priemones.
(29)
2013 m. pavasarį keturių bankų tarpinio rekapitalizavimo priemonės pakeistos nuolatiniu rekapitalizavimu paprastosiomis akcijomis; fondui HFSF priklausė daugiau kaip 80 % kiekvieno iš keturių bankų akcijų. Iš bankų, kuriems pavyko pritraukti iš anksto nustatytą privataus kapitalo sumą (banko, „Piraeus Bank S.A.“ ir Graikijos nacionalinio banko) fondas HFSF gavo balsavimo teisės nesuteikiančių akcijų, o privatiems investuotojams išduota fondo HFSF akcijų varantų.
(30)
2013 m. liepos mėn. Graikijos bankas pavedė konsultantui atlikti visų Graikijos bankų paskolų portfelių vertinimą. Konsultantas parengė visų Graikijos bankų vidaus paskolų knygų, taip pat užsienio filialų ir patronuojamųjų įmonių paskolų, kurioms būdinga su Graikija susijusi rizika, kredito nuostolio projekcijas trejų su puse metų ir paskolų trukmės laikotarpiams. Analizėje pateikiamos kredito nuostolio projekcijos pagal du makroekonominius scenarijus, t. y. pagrindinį ir nepalankų. Užsienio paskolų portfelių kredito nuostolio projekcijas parengė Graikijos bankas, kai kuriais klausimais padedamas konsultanto.
(31)
Remdamasis konsultanto atliktu kredito nuostolio projekcijos vertinimu, 2013 m. rudenį Graikijos bankas pradėjo naują testavimą nepalankiausiomis sąlygomis (toliau - 2013 m. testavimas nepalankiausiomis sąlygomis), siekdamas įvertinti Graikijos bankų kapitalo pozicijos tvirtumą susiklosčius pagrindiniam ir nepalankiam scenarijams. Graikijos bankas, naudodamasis technine kito konsultanto pagalba, atliko kapitalo poreikių vertinimą.
(32)
Pagrindiniai kapitalo poreikių vertinimo, atlikto vykdant 2013 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, elementai buvo šie: i) bankų paskolų portfelių kredito nuostolio projekcijos Graikijos rizikai ir užsienio rizikai, remiantis konsoliduotais duomenimis (18), atėmus esamus paskolų rezervus, ir ii) numatomas bankų veiklos pelningumas 2013 m. birželio mėn.-2016 m. gruodžio mėn. laikotarpiu, remiantis konservatyviu 2013 m. ketvirtąjį ketvirtį Graikijos bankui pateiktų restruktūrizavimo planų koregavimu. 4 lentelėje apibendrinamai pagrindinių Graikijos bankų konsoliduotų kapitalo poreikių, nustatytų atliekant 2013 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis pagal pagrindinį scenarijų, skaičiavimai.
4 lentelė
2013 m. testavimas nepalankiausiomis sąlygomis. Konsoliduoti Graikijos bankų kapitalo poreikiai pagal pagrindinį scenarijų (mln. EUR)
Bankai
Orientacinis bendras 1 lygio nuosavas kapitalas (2013 m. birželio mėn.) (1)
Paskolų nuostolių rezervai (2013 m. birželio mėn.) (2)
Kredito nuostolio projekcijos, susijusios su Graikijos rizika (3)
Kredito nuostolio projekcijos, susijusios su užsienio rizika (19) (4)
Vidaus kapitalo formavimas (5)
Testavimo nepalankiausiomis sąlygomis bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo koeficientas (2016 m. gruodžio mėn.) (6)
Kapitalo poreikiai (7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
NBG (20)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
„Eurobank“ (21)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
„Alpha“
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
„Piraeus“
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
„Attica“
225
403
- 888
0
106
243
397
„Panellinia“
61
66
- 237
0
-26
31
169
Šaltinis:
Graikijos bankas, 2013 m. Graikijos bankų sektoriaus testavimas nepalankiausiomis sąlygomis (angl. 2013 Stress Test of the Greek Banking Sector), 2014 m. kovo mėn., p. 42.
(33)
2014 m. kovo 6 d. Graikijos bankas paskelbė 2013 m. testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatus ir paprašė, kad bankai iki 2014 m. balandžio mėn. vidurio pateiktų kapitalo didinimo planus kapitalo poreikiams pagal pagrindinį scenarijų padengti.
(34)
Nuo 2013 m. kovo mėn. pabaigos iki 2014 m. gegužės mėn. pradžios bankai vykdė kapitalo didinimo procedūras.
2.1.2. Pagalbos gavėjas
(35)
Bankas teikia universalias bankininkystės paslaugas, daugiausia Graikijoje ir Pietryčių Europoje (Kipre, Rumunijoje, Bulgarijoje, Serbijoje, Albanijoje ir buvusioje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje (toliau - BJRM)) ir Jungtinėje Karalystėje. Bankas siūlo namų ūkiams ir įmonėms visus bankininkystės ir finansinius produktus bei paslaugas. Jis vykdo mažmeninės, korporacinės ir privačiosios bankininkystės, turto valdymo, iždo ir investicinės bankininkystės veiklą. Bankas įregistruotas Graikijoje, o jo akcijos įtrauktos į Atėnų vertybinių popierių biržos sąrašus. 2012 m. rugsėjo 30 d. duomenimis banke iš viso dirbo 17 119 žmonių, maždaug vienas trečdalis iš jų dirbo Pietryčių Europoje ir Jungtinėje Karalystėje, o kiti du trečdaliai - Graikijoje (22).
(36)
Bankas dalyvavo PSD programoje, pagal kurią iškeitė GVO ir su valstybe susijusių paskolų, kurių nominalioji vertė - 6 043 mln. EUR. Bendri banko su PSD susiję nuostoliai prieš įtraukiant mokesčių sąnaudas sudarė apie 4 786 mln. EUR; visa jų suma buvo įtraukta į banko 2011 m. apskaitą (23). Per 2012 m. gruodžio mėn. vykdytą išpirkimo programą Bankas pardavė naujas GVO, kurias jis buvo gavęs pagal PSD programą ir kurių kaina buvo gerokai diskontuota, palyginti su nominaliąja verte. Dėl šio pardavimo susidarė su naujomis GVO susijusių nuostolių.
(37)
5 lentelėje pateikiami 2010 m. gruodžio mėn., 2011 m. gruodžio mėn., 2012 m. gruodžio mėn. ir 2013 m. gruodžio mėn. pagrindiniai (konsoliduoti) banko duomenys.
5 lentelė
Pagrindiniai banko „Alpha Bank“ 2010 m., 2011 m., 2012 m. ir 2013 m. duomenys
Pelnas ir nuostolis
(mln. EUR)
2010 m.
2011 m.
2012 m.
Pro forma 2012 m.
(įskaitant „Emporiki“)
2013 m.
(įskaitant „Emporiki“)
Grynosios pajamos iš palūkanų
1 819
1 784
1 397
1 755
1 658
Iš viso veiklos pajamų
2 249
2 283
1 506
1 826
2 344
Iš viso veiklos sąnaudų
-1 148
-1 096
-1 179
-1 746
-1 426
Pajamos prieš atidėjinius
1 101
1 187
327
80
918
Nuostoliai dėl sumažėjusios turto vertės kredito rizikai padengti
- 885
-1 130
-1 669
-2 802
-1 923
Su GVO ir paskolomis, kurias buvo galima teikti pagal PSD programą, susiję nuostoliai dėl turto vertės sumažėjimo
-
-4 789
-
-
-
Neigiamas prestižas
3 283
Grynasis pelnas (nuostolis)
86
-3 810
-1 086
nėra duomenų
2 922
Atrankiniai apimties duomenys
(mln. EUR)
2010 m.
2011 m.
2012 m.
Pro forma 2012 m.
(įskaitant „Emporiki“)
2013 m.
(įskaitant „Emporiki“)
Iš viso paskolų ir išankstinių mokėjimų klientams (grynąja verte)
49 305
44 876
40 495
55 459
51 678
Indėliai
38 293
29 399
28 451
41 348
42 485
Iš viso turto
66 798
59 148
58 357
76 518
73 697
Iš viso nuosavo kapitalo (24)
5 784
1 966
773
3 423
8 312
Šaltiniai:
2013 m.: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/Deltio_Typou_20140310EN.pdf
Pro forma 2012 m.: 2014 m. birželio mėn. banko „Alpha Bank“ restruktūrizavimo planas, p. 24.
2012 ir 2011 m. 2012 m. finansiniai rezultatai. Konsoliduotos finansinės ataskaitos: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2012_en.pdf
2010 m. 2011 m. finansiniai rezultatai. Konsoliduotos finansinės ataskaitos: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2011_en.pdf.
(38)
5 lentelėje parodyta, kad bankas ne tik patyrė didelių nuostolių dėl PSD programos, įtrauktų į 2011 m. apskaitą (4 786 mln. EUR (25)), taip pat mažėjo banko pajamos (be kita ko, dėl didesnių indėlių sąnaudų), bankas patyrė didelių nuostolių dėl paskolų portfelių Graikijoje ir užsienyje vertės sumažėjimo, kurie ir toliau didėjo. Banko likvidumo poziciją gerokai paveikė tai, kad bankas neteko indėlių, 2011 m. gruodžio 31 d. (26) jo paskolų ir indėlių santykis pasiekė 152 %, o 34 % jo balanso vertės tos dienos duomenimis (27) buvo finansuojama Eurosistemos lėšomis.
(39)
Remdamasis 2013 m. testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatais Graikijos bankas įvertino, kad pagal pagrindinį scenarijų banko kapitalo poreikis sudaro 262 mln. EUR.
(40)
2014 m. kovo mėn. bankas toliau padidino kapitalą 1,2 mlrd. EUR, kad padengtų 39 konstatuojamojoje dalyje nurodytus kapitalo poreikius ir apmokėtų 940 mln. EUR vertės Graikijos turimas privilegijuotąsias akcijas (28). Kitaip negu „Eurobank“ kapitalo didinimo atveju 2014 m. balandžio mėn., fondas HFSF neįsipareigojo skirti kapitalo injekcijos didinant banko kapitalą, jeigu privačiojo sektoriaus paklausa nebus pakankama. Šio banko kapitalas padidintas platinant nuosavybės vertybinius popierius, kuriems netaikoma pirmenybės teisė juos įsigyti (t. y. kapitalas padidintas panaikinant akcininkų pirmenybės teises įsigyti vertybinius popierius), tarptautiniams investuotojams ir vertybinius popierius viešai platinant Graikijoje. Nustatyta akcijų pasirašymo kaina - 0,66 EUR už vieną akciją.
(41)
Padidinus kapitalą, 2014 m. balandžio 17 d. bankas paskelbė, kad išpirko privilegijuotąsias akcijas Graikijai iš viso už 940 mln. EUR.
2.2. BANKO ĮSIGYTA GRAIKIJOJE VYKDOMA BANKININKYSTĖS VEIKLA
2.2.1. Banko „Emporiki Bank“ įsigijimas
(42)
Bankas „Emporiki Bank“ įsteigtas 1882 m.
(43)
2000 m. „Crédit Agricole Group“ iš pradžių įsigijo 6,7 % banko „Emporiki Bank“ kapitalo dalį. 2006 m. bankas „Emporiki Bank“ tapo „Crédit Agricole“ patronuojamąja įmone, kai „Crédit Agricole“ įsigijo kontrolinį banko akcijų paketą. „Crédit Agricole“ tuo metu padidino savo turimų banko „Emporiki Bank“ akcijų dalį iki 94,99 %.
(44)
Bankas „Emporiki Bank“ užsiėmė visų rūšių banko veikla (mažmenine, korporacine bankininkyste) ir investicine bankininkyste, teikė turto, portfelio valdymo ir bendras finansines paslaugas. Jis savo paslaugas Graikijoje teikė per savo 323 filialų tinklą, užsienyje - per filialą Kipre ir patronuojamąsias įmones Kipre, Bulgarijoje, Albanijoje ir Rumunijoje (29). 2012 m. gruodžio 31 d. duomenimis jame dirbo 4 230 darbuotojų.
(45)
Bankas dalyvavo PSD programoje, pagal kurią iškeitė GVO ir kitų nustatytus kriterijus atitinkančių vertybinių popierių, kurių nominalioji vertė - 766 mln. EUR. Kaip parodyta 2 lentelėje, banko bendri su PSD susiję nuostoliai prieš įtraukiant mokesčių sąnaudas sudarė apie 590 mln. EUR; visa šių nuostolių suma buvo įtraukta į banko 2011 m. apskaitą. Kaip parodyta 3 lentelėje, įvertinta, kad banko „Emporiki Bank“ kapitalo poreikis sudarė 2 475 mln. EUR, jis apskaičiuotas pagal 2012 m. Graikijos banko atlikto 2011 m. gruodžio 31 d.-2014 m. gruodžio 31 d. laikotarpio testavimo nepalankiausiomis sąlygomis, pagrįsto „Blackrock“ parengtomis paskolų nuostolių prognozėmis, rezultatus.
(46)
2012 m. spalio 12 d. fondas HFSF leido bankui iš „Crédit Agricole S.A.“ įsigyti banką „Emporiki Bank“.
(47)
2012 m. spalio 16 d.„Crédit Agricole“ ir bankas pasirašė akcijų pirkimo sutartį - ji pasirašyta 2012 m. spalio 16 d. tarp „Crédit Agricole S.A.“ ir banko „Alpha Bank S.A.“ dėl „Emporiki Bank of Greece S.A.“ akcijų pirkimo ir pardavimo. Užbaigus išsamų finansinį patikrinimą, „Crédit Agricole“ skyrė bendrą 2 893 mln. EUR kapitalo injekciją ir pasirašė visą banko išleistą 150 mln. EUR vertės konvertuojamųjų obligacijų emisiją (30). Tuomet bankui buvo suteikta galimybė įsigyti visiškai rekapitalizuotą banką „Emporiki Bank“ už vieną eurą. Pagal akcijų pirkimo sutartį bankas neįsigijo banko „Emporiki Bank“ užsienio patronuojamųjų įmonių, kurios liko „Crédit Agricole“, išskyrus banko „Emporiki Bank“ Kipro filialą, kuriam tenka 0,5 mlrd. EUR turto ir kuris yra banko įsigyto tinklo dalis.
(48)
2012 m. gruodžio 31 d.„Crédit Agricole“ įvykdžius rekapitalizavimą, banko „Emporiki Bank“ kapitalo pakankamumo koeficientas buvo 17,6 %, o 1 lygio kapitalo pakankamumo koeficientas - 13,5 %.
(49)
2013 m. vasario 1 d. bankas paskelbė, kad baigė pervesti visą banko „Emporiki Bank“ akcinį kapitalą bankui. (31)
(50)
6 lentelėje pateikiami 2010 m. gruodžio mėn., 2011 m. gruodžio mėn., 2012 m. gruodžio mėn. ir 2013 m. gruodžio mėn. pagrindiniai banko „Emporiki Bank“ duomenys.
6 lentelė
Pagrindiniai „Emporiki Bank“ 2010 m., 2011 m., 2012 m. ir 2013 m. sausio mėn. duomenys
Mlrd. EUR
2010 m. gruodžio 31 d.
(konsoliduoti duomenys)
2011 m. gruodžio 31 d.
(konsoliduoti duomenys)
2012 m. gruodžio mėn.
(banko įsigyta veiklos dalis)
2013 m. sausio mėn.
(banko įsigyta veiklos dalis)
Iš viso turto
26,78
21,7
19,5
18,2
Iš viso paskolų ir išankstinių mokėjimų klientams
24
23,48
19,85
19,8
Atidėjiniai
2,8
4,4
5
5
Klientams mokėtinos sumos
12,2
11,3
12,68
12,9
Eurosistemos finansavimas
0,3
1,77
1,2
1,2
Iš viso nuosavo kapitalo
0,9
0,9
1,73
2,3
Nuostoliai po mokesčių
-0,87
-1,76
-1,5
Grynosios paskolos/indėliai
173,8 %
169,1 %
117,2 %
114,1 %
Šaltiniai:
2013 m. sausio mėn. Banko „Alpha Bank“ 2012 finansinių metų rezultatai, paskelbti 2013 m. kovo 27 d. (paskelbta interneto svetainėje http://www.alpha.gr/files/investorrelations/2012_FY_Financial_Report1.pdf)
2012 m. gruodžio mėn. Pagrindiniai bankų „Alpha Bank“ ir „Emporiki Bank“ rodikliai, paskelbti interneto svetainėje http://www.alpha.gr/page/default.asp?id=9&la=2
2011 ir 2010 m. banko „Emporiki Bank“2011 m. gruodžio 31 d. konsoliduotos finansinės ataskaitos.
2.2.2. Trijų kooperatinių bankų tam tikrų įsipareigojimų įsigijimas
(51)
2013 m. gruodžio 8 d. Graikijos bankas nusprendė pradėti trijų kooperatinių bankų - Dodekaneso banko, „Evia Bank“ ir Vakarų Makedonijos banko - pertvarkymą.
(52)
Graikijos bankas pradėjo pirkimo ir perėmimo procedūras (32), pagal kurias pirkėjui bus perduoti visi indėliai, įskaitant tarpbankinius indėlius, ir visi reikalavimai bei įsipareigojimai Graikijos indėlių ir investicijų garantijų fondui, išskyrus paskolas. Graikijos bankas kreipėsi į keturis sisteminius Graikijos bankus, nes, pasak Graikijos banko, indėlius reikėtų perduoti visiškai kapitalizuotoms įstaigoms. Įpareigojančius pasiūlymus iki 2013 m. gruodžio 5 d. pateikė tik bankas ir „Eurobank“. Graikijos bankas pirmenybę suteikė banko pasiūlymui. Kaip užmokestį bankas pasiūlė sumokėti mokestį, sudarantį 2,1 % perduotų indėlių sumos.
2.2.2.1. Dodekaneso bankas
(53)
Dodekaneso bankas įsteigtas 1994 m.
(54)
2013 m. liepos 22 d. Graikijos bankas paprašė Dodekaneso banko atkurti bendro 1 lygio nuosavą kapitalą. Dodekaneso bankas pradėjo kapitalo didinimo procedūrą paskelbdamas viešą kooperatinių akcijų pasiūlymą. Pagal pasiūlymo prospektą Dodekaneso banko bendras 1 lygio nuosavas kapitalas, apskaičiuotas pagal to banko 2013 m. birželio 30 d. finansinius duomenis, sudarė 3,5 %, todėl buvo mažesnis už minimalų Graikijos banko nustatytą kapitalo pakankamumo reikalavimą. Tačiau bandant padidinti kapitalą pakankamos investuotojų paklausos nesulaukta.
(55)
Dėl šios priežasties 2013 m. gruodžio 8 d. Graikijos bankas pradėjo Dodekaneso banko pertvarkymą. Dodekaneso banko licencija atšaukta, bankas pradėtas likviduoti (33). Kai kurie Dodekaneso banko įsipareigojimai perduoti bankui (34). Pasak Graikijos banko (35), tikroji perduoto turto vertė sudarė apie 6 mln. EUR, o tikroji perduotų įsipareigojimų vertė siekė 255 mln. EUR, dėl šio skirtumo susidarė 249 mln. EUR finansavimo trūkumas (36). Finansavimo trūkumą padengė fondas HFSF pagal Įstatymo 3601/2007 63 straipsnio D dalies 13 punktą. 2013 m. gruodžio mėn. fondas HFSF išmokėjo du trečdalius viso finansavimo trūkumo, tai yra, 166 mln. EUR, EFSF obligacijomis ir įsipareigojo likusią 83 mln. EUR dalį sumokėti, kai finansavimo trūkumas bus galutinai apskaičiuotas. 2014 m. birželio 16 d. Graikijos bankas nustatė, kad galutinis Dodekaneso banko finansavimo trūkumas yra 258,5 mln. EUR. Fondas HFSF padengs neišmokėtą finansavimo trūkumo dalį.
(56)
2013 m. rugsėjo 30 d. duomenimis Dodekaneso banke dirbo 132 žmonės, jis turėjo 11 filialų. Įgyvendinant pertvarkymą bankas neperėmė Dodekaneso banko filialų, tačiau nurodė, kad fiziškai vykdys veiklą tose vietovėse, kuriose bankų tinklai nepersidengia (būtent, keturiose salose, kuriose nėra bankinių alternatyvų), nuomodamas keturis nedidelius likvidatoriaus administruojamus filialus. Dodekaneso banko darbuotojai buvo atleisti, vėliau bankas kai kuriuos iš jų persamdė.
2.2.2.2. Bankas „Evia Bank“
(57)
Bankas „Evia Bank“ įsteigtas 1995 m.
(58)
2013 m. liepos 22 d. Graikijos bankas paprašė banko „Evia Bank“ atkurti bendrą 1 lygio nuosavą kapitalą. Bankas „Evia bank“ pradėjo kapitalo didinimo procedūrą paskelbdamas viešą kooperatinių akcijų pasiūlymą. Pagal pasiūlymo prospektą banko „Evia Bank“ bendras 1 lygio nuosavas kapitalas, apskaičiuotas pagal to banko 2013 m. birželio 30 d. finansinius duomenis, sudarė 1,8 %, todėl buvo mažesnis už minimalų Graikijos banko nustatytą kapitalo pakankamumo reikalavimą. Tačiau bandant padidinti kapitalą, pakankamos investuotojų paklausos nesulaukta.
(59)
Dėl šios priežasties 2013 m. gruodžio 8 d. Graikijos bankas pradėjo banko „Evia bank“ pertvarkymą. Banko „Evia Bank“ licencija atšaukta, bankas pradėtas likviduoti (37). Kai kurie banko „Evia Bank“ įsipareigojimai perduoti bankui (38). Pasak Graikijos banko (39), tikroji perduoto turto vertė sudarė apie 2 mln. EUR, o tikroji perduotų įsipareigojimų vertė siekė 98 mln. EUR, dėl šio skirtumo susidarė 96 mln. EUR finansavimo trūkumas. Finansavimo trūkumą padengė fondas HFSF pagal Įstatymo 3601/2007 63 straipsnio D dalies 13 punktą. 2013 m. gruodžio mėn. fondas HFSF išmokėjo du trečdalius viso finansavimo trūkumo - 64 mln. EUR - EFSF obligacijomis ir įsipareigojo likusią 32 mln. EUR dalį sumokėti, kai finansavimo trūkumas bus galutinai apskaičiuotas. 2014 m. birželio 16 d. Graikijos bankas nustatė, kad galutinis banko „Evia Bank“ finansavimo trūkumas yra 105 mln. EUR. Fondas HFSF padengs neišmokėtą finansavimo trūkumo dalį.
2013 m. rugsėjo 30 d. duomenimis banke „Evia Bank“ dirbo 59 žmonės, jis turėjo 4 filialus. Bankas neperėmė banko „Evia bank“ filialų. Banko „Evia bank“ darbuotojai buvo atleisti, vėliau bankas kai kuriuos iš jų persamdė.
2.2.2.3. Vakarų Makedonijos bankas
(60)
1995 m. buvo įsteigta Kozanės prefektūros Vystomųjų kreditų kooperatinė draugija. 2008 m. kooperatyvas ėmė veikti nauju pavadinimu Vakarų Makedonijos kooperatinis bankas.
(61)
2013 m. liepos 22 d. Graikijos bankas paprašė Vakarų Makedonijos banko atkurti bendrą 1 lygio nuosavą kapitalą. Vakarų Makedonijos bankas pradėjo kapitalo didinimo procedūrą paskelbdamas viešą kooperatinių akcijų pasiūlymą. Pagal pasiūlymo prospektą Vakarų Makedonijos banko bendras 1 lygio nuosavas kapitalas, apskaičiuotas pagal to banko 2013 m. rugsėjo 30 d. finansinius duomenis, sudarė -11 %, todėl buvo mažesnis už minimalų Graikijos banko nustatytą kapitalo pakankamumo reikalavimą. Tačiau bandant padidinti kapitalą, pakankamos investuotojų paklausos nesulaukta.
(62)
Dėl šios priežasties 2013 m. gruodžio 8 d. Graikijos bankas pradėjo Vakarų Makedonijos banko pertvarkymą. Vakarų Makedonijos banko licencija atšaukta, bankas pradėtas likviduoti (40). Kai kurie Vakarų Makedonijos banko įsipareigojimai perduoti bankui (41). Pasak Graikijos banko (42), tikroji perduoto turto vertė sudarė apie 2 mln. EUR, o tikroji perduotų įsipareigojimų vertė siekė 84 mln. EUR, dėl šio skirtumo susidarė 82 mln. EUR finansavimo trūkumas. Finansavimo trūkumą padengė fondas HFSF pagal Įstatymo 3601/2007 63 straipsnio D dalies 13 punktą. 2013 m. gruodžio mėn. fondas HFSF išmokėjo du trečdalius viso finansavimo trūkumo sudarančią sumą, 55 mln. EUR, EFSF obligacijomis ir įsipareigojo likusią 27 mln. EUR dalį sumokėti, kai finansavimo trūkumas bus galutinai apskaičiuotas.
(63)
2013 m. rugsėjo 30 d. duomenimis Vakarų Makedonijos banke dirbo 36 žmonės, jis turėjo 3 filialus. Bankas neperėmė banko Vakarų Makedonijos banko filialų. Vakarų Makedonijos banko darbuotojai buvo atleisti, vėliau bankas kai kuriuos iš jų persamdė.
(64)
Pagrindiniai trijų kooperatinių bankų duomenys pateikti 7 lentelėje.
7 lentelė
Pagrindiniai trijų kooperatinių bankų rodikliai (mln. EUR)
(A)
(B)
(C)
(D) = (B)-(A)
(E) = 2,1 %* (C)
Tikroji perduoto turto vertė
Tikroji perduotų įsipareigojimų vertė
Iš jų perduoti indėliai
Pradinis finansavimo trūkumas
Užmokestis
(2,1 % nuo perduotų indėlių)
Dodekaneso bankas
6
255
255
249
5
„Evia Bank“
2
98
95
96
2
Vakarų Makedonijos bankas
2
84
82
82
2
Iš viso
427
9
Šaltiniai:
2013 m. vasario 8 d. Graikijos banko Kredito ir draudimo komiteto sprendimai Nr. 97/1, 97/2, 97/3.
2013 m. gruodžio 8 d. Graikijos banko Pertvarkymo priemonių komiteto sprendimai Nr. 14/1, 14/2, 14/3, 14/4, 14/5 14/6, 14/7, 14/8.
2.2.3. Banko „Citibank Greece“ įsigijimas
(65)
Bankas „Citibank International“ įsteigtas 1812 m. Bankas „Citibank“ Graikijoje buvo įsteigtas 1964 m. pirmiausia tam, kad aptarnautų jūrų ir įmonių sektorius. 1980 m. bankas „Citibank Greece“ pradėjo plėsti savo veiklą ir teikti mažmeninės bankininkystės paslaugas. Bankas „Citibank Greece“ šiuo metu aptarnauja ir fizinius asmenis, ir įmones ir visoje šalyje valdo 20 filialų tinklą.
(66)
2014 m. gegužės 29 d. fondas HFSF gavo banko prašymą leisti įsigyti banką „Citibank Greece“, įskaitant bendrovę „Diners Club Greece“ (toliau - „Diners“) (43).
(67)
Bankas išreiškė ketinimą pirkti banko „Citibank Greece“ veiklą, įskaitant vartojimo paskolas (kurių grynoji bendra suma sudarė 442 mln. EUR, ir visiškai nurašytas 1 115 mln. EUR vertės neveiksnias paskolas (NP)), klientų indėlius (kurių bendra suma sudarė 1 067 mln. EUR), valdomą turtą (1 186 mln. EUR), mažmeninės bankininkystės filialus, bankomatų tinklą (44) ir darbuotojus (45). Be to, bankas išreiškė ketinimą nupirkti 100 % „Diners“ akcinio kapitalo, kurį sudaro paprastosios akcijos.
(68)
Nustatyta akcijų kaina - 2 mln. EUR.
(69)
2014 m. birželio 5 d. fondas HFSF davė leidimą bankui įsigyti banką „Citibank Greece“.
2.3. PAGALBOS PRIEMONĖS
2.3.1. Pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą bankui suteiktos pagalbos priemonės (L1 ir A priemonės)
(70)
Bankas gavo kelių rūšių pagalbą pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą: pagal rekapitalizavimo priemonę, garantijų priemonę ir paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, priemonę.
2.3.1.1. Parama likvidumui padidinti, valstybės suteikta pagal garantijų ir paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, priemones (L1 priemonė)
(71)
Bankas yra gavęs ir toliau gauna pagalbą pagal garantijų priemonę ir paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, priemonę. Ta pagalba šiame sprendime bus nurodoma kaip „L1 priemonė“. 2011 m. lapkričio 30 d. bankui suteiktų garantijų vertė sudarė apie 14,0 mlrd. EUR. 2011 m. rugsėjo 30 d. duomenimis bankas buvo gavęs paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, kurių vertė sudarė 1,6 mlrd. EUR (46).
(72)
2014 m. birželio 12 d. Graikijos valdžios institucijų Komisijai pateiktame banko restruktūrizavimo plane Graikijos valdžios institucijos pažymėjo restruktūrizavimo laikotarpiu ketinančios pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą toliau teikti garantijas ir skolinti Vyriausybės obligacijas.
2.3.1.2. Rekapitalizavimo priemonės, kurias valstybė suteikė pagal rekapitalizavimo priemonę (A priemonė)
(73)
2009 m. gegužės mėn. bankas gavo 940 mln. EUR kapitalo injekciją (A priemonė) pagal Graikijos bankams skirtos paramos schemos rekapitalizavimo priemonę. Ši kapitalo injekcija sudarė maždaug 2 % to meto pagal riziką įvertinto banko turto (47).
(74)
Rekapitalizavimas atliktas Graikijos pasirašytomis privilegijuotosiomis akcijomis su 10 % atkarpa ir penkerių metų išpirkimo terminu.
(75)
Bankas išpirko privilegijuotąsias akcijas 2014 m. balandžio 17 d., kaip nurodyta 41 konstatuojamojoje dalyje.
2.3.2. Valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti (L2 priemonė)
(76)
Skubi parama likvidumui padidinti yra išimtinė priemonė, kuria naudodamasi moki finansų įstaiga, patyrusi laikinų likvidumo problemų, gali gauti Eurosistemos finansavimą, kai tokia operacija nėra bendros pinigų politikos dalis. Finansų įstaigos už skubią paramą likvidumui padidinti mokama palūkanų norma yra […] (48) baziniais punktais didesnė nei palūkanos, kurias ji moka už įprastinį centrinio banko refinansavimą.
(77)
Už skubios paramos likvidumui padidinti programą yra atsakingas Graikijos bankas, vadinasi, visos sąnaudos ir rizika, susijusios su teikiama skubia parama likvidumui padidinti, tenka Graikijos bankui. Graikija suteikė Graikijos bankui valstybės garantiją, taikomą visai Graikijos banko teikiamos skubios paramos likvidumui padidinti sumai (49) Priėmus Įstatymo Nr. 3943/2011 50 straipsnio 7 dalį, kuria iš dalies pakeista Įstatymo Nr. 2362/1995 65 straipsnio 1 dalis, numatyta, kad finansų ministras gali suteikti Graikijos bankui garantijas valstybės vardu, kad būtų užtikrinti Graikijos banko reikalavimai kredito įstaigoms. Bankai, kuriems teikiama skubi parama likvidumui padidinti, valstybei turi mokėti garantijos mokestį, kuris lygus […] baziniams punktams.
(78)
2011 m. gruodžio 31 d. bankas buvo gavęs 6,7 mlrd. EUR valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti (50), o 2012 m. gruodžio 31 d. bankas buvo gavęs 23,6 mlrd. EUR valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti (51).
2.3.3. Bankui per fondą HFSF suteiktos pagalbos priemonės (B1, B2, B3 ir B4)
(79)
Nuo 2012 m. fondas HFSF bankui suteikė keletą kapitalo paramos priemonių. 8 lentelėje pateikiama šių pagalbos priemonių apžvalga.
8 lentelė
Bankui per HFSF suteiktos pagalbos priemonės
1-asis tarpinis rekapitalizavimas - 2012 m. gegužės mėn.
2-asis tarpinis rekapitalizavimas - 2012 m. gruodžio mėn.
Įsipareigojimo raštas - 2012 m. gruodžio mėn.
HFSF dalyvavimas vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą - 2013 m. gegužės mėn.
Priemonė
B1
B2
B3
B4
Suma
(mln. EUR)
1 900
1 042
1 629
4 021
2.3.3.1. Pirmasis tarpinis rekapitalizavimas (B1 priemonė)
(80)
Sprendimo pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“ (52) 14-32 konstatuojamosiose dalyse išsamiai aprašomas 2012 m. gegužės mėn. pirmasis tarpinis rekapitalizavimas (B1 priemonė). Šiame skirsnyje išdėstyta bendroji informacija apie tą priemonę ir aptartos pagrindinės jos ypatybės.
(81)
2012 m. balandžio 20 d. fondas HFSF pateikė bankui raštą, kuriuo įsipareigojo dalyvauti (iki 1,9 mlrd. EUR) didinant, kaip planuota, banko akcinį kapitalą.
(82)
Pagal B1 priemonę 2012 m. gegužės 28 d. HFSF, laikydamasis Įstatyme Nr. 3864/2010, kuriuo įsteigiamas fondas HFSF (toliau - HFSF įstatymas), išdėstytų tarpinio rekapitalizavimo nuostatų, perdavė bankui 1,9 mlrd. EUR vertės EFSF obligacijų. Bankui perduotos EFSF obligacijos - tai EFSF kintamųjų palūkanų obligacijos, kurių išpirkimo terminas - šešeri ir dešimt metų, o emisijos data - 2012 m. balandžio 19 d. Komisija sprendimo pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“ 48 konstatuojamojoje dalyje nustatė, kad „2012 m. gegužės 28 d. tarpiniu rekapitalizavimu buvo įvykdytas įsipareigojimo raštu prisiimtas įsipareigojimas, taigi teikiama ta pati pagalba“. Ir įsipareigojimo rašte nurodytą sumą, ir pirmojo tarpinio rekapitalizavimo sumą Graikijos bankas apskaičiavo siekdamas užtikrinti, kad 2011 m. gruodžio 31 d., t. y. tarpinio rekapitalizavimo įtraukimo į banko apskaitą atgaline data dieną, banko bendras kapitalo pakankamumo koeficientas pasiektų 8 %. Kaip matyti iš 3 lentelės, B1 priemone padengta tik ribota visų kapitalo poreikių, nustatytų atliekant 2012 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, dalis. Bankas turėjo daugiau kapitalo pritraukti ateityje didindamas kapitalą, o tarpiniu rekapitalizavimu buvo siekiama tik užtikrinti, kad bankas atitiktų reikalavimus ECB finansavimui gauti tol, kol kapitalas bus padidintas.
(83)
Laikotarpiui nuo pirmojo tarpinio rekapitalizavimo dienos iki pirmojo tarpinio rekapitalizavimo priemonių konvertavimo į paprastąsias akcijas ir kitas konvertuojamąsias finansines priemones dienos banko ir fondo HFSF sudarytame išankstinio pasirašymo susitarime nustatyta, kad bankas sumokės fondui HFSF 1 % EFSF obligacijų nominaliosios vertės metinį mokestį ir kad bet kokios atkarpos išmokos ir sukauptos palūkanos už EFSF obligacijas per tą laikotarpį bus laikomos papildomu fondo HFSF kapitalo įnašu į banką (53).
2.3.3.2. Antrasis tarpinis rekapitalizavimas (B2 priemonė)
(84)
2012 m. rudenį bankas į apskaitą įtraukė dar daugiau nuostolių. Todėl banko kapitalas vėl neatitiko minimalaus kapitalo reikalavimų, kad bankas ir toliau galėtų gauti ECB refinansavimą.
(85)
Todėl prireikė antrojo tarpinio rekapitalizavimo. 2012 m. gruodžio 21 d. fondas HFSF įgyvendino 1 042 mln. EUR dydžio antrąjį tarpinį rekapitalizavimą (B2 priemonė); ši priemonė taip pat buvo išmokėta perduodant bankui EFSF obligacijas.
2.3.3.3. 2012 m. gruodžio 21 d. įsipareigojimo raštas (B3 priemonė)
(86)
Be antrojo tarpinio rekapitalizavimo, 2012 m. gruodžio 21 d. fondas HFSF bankui pateikė raštą, kuriuo įsipareigojo dalyvauti (iki 1 629 mln. EUR) didinant banko akcinį kapitalą ir konvertuojamųjų priemonių, kurias numatoma išleisti, emisijoje (B3 priemonė).
(87)
Bendra dviejų tarpinių rekapitalizavimų (B1 ir B2 priemonės) ir 2012 m. gruodžio mėn. įsipareigotos skirti papildomos sumos (B3 priemonė) suma reiškė, kad fondas HFSF įsipareigojo padengti visus kapitalo poreikius, nustatytus atliekant 2012 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis (4 571 mln. EUR) (54).
2.3.3.4. Fondo HFSF dalyvavimas vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą (B4 priemonė)
(88)
2013 m. balandžio 16 d. visuotiniame banko akcininkų susirinkime patvirtintas banko akcinio kapitalo padidinimas. 2013 m. gegužės 1 d. bankas pranešė apie visų 457 mln. EUR vertės platintų teisių pasirašymą ir apie paskelbtą neviešą iki 93 mln. EUR vertės akcijų platinimą po 0,44 EUR už vieną naują akciją (55).
(89)
2013 m. birželio 3 d. bankas paskelbė apie teisių emisijos pabaigą ir viso neviešo pasiūlymo paskirstymą (56). Taigi privačių subjektų dalyvavimas didinant banko akcinį kapitalą sudarė 550 mln. EUR.
(90)
Tą pačią dieną bankas taip pat paskelbė, kad fondas HFSF pasirašys 9 138 636 364 akcijas, kurių kaina - po 0,44 EUR už akciją. Todėl per 2013 m. pavasario rekapitalizavimą HFSF bankui skyrė iš viso 4 021 mln. EUR kapitalo injekciją paprastosiomis akcijomis (B4 priemonė). Ta suma lygi B1, B2 ir B3 priemonių sumai, atėmus privačių subjektų dalyvavimo dalį. Fondas HFSF pagal savo akcijas turi ribotas balsavimo teises, nes bendra privačių subjektų dalyvavimo didinant kapitalą dalis pasiekė 12 %. Fondo HFSF įstatyme numatyta, kad privatūs investuotojai išsaugos banko kontrolę, jeigu jų kapitalo injekcija sudarys daugiau kaip 10 % bankui reikalingo kapitalo. Tačiau fondas HFSF išsaugos visas balsavimo dėl pagrindinių banko sprendimų teises.
(91)
Padidinus banko akcinį kapitalą (B4 priemonė) pirmojo ir antrojo tarpinio rekapitalizavimo priemonės (B1 ir B2 priemonės) konvertuotos į nuolatinio rekapitalizavimo priemones ir įvykdytas įsipareigojimas suteikti papildomą kapitalo pagalbą (B3 priemonė).
(92)
Nustatyta naujų akcijų kaina - 50 % vidutinės pagal apimtį įvertintos akcijų kainos 50 prekybos dienų prieš siūlomos kainos nustatymo dieną. Dėl atvirkštinio akcijų padalijimo (57), dėl kurio sprendimas neeiliniame visuotiniame akcininkų susirinkime priimtas 2012 m. balandžio 16 d. (58), nustatyta naujų akcijų kaina - 0,44 EUR už akciją.
(93)
Iškart po 2013 m. pavasario rekapitalizavimo fondas HFSF tapo pagrindiniu banko akcininku, kuriam priklausė 83,66 % akcijų (59). Fondas HFSF išleido 1 233 503 482 varantus ir suteikė privatiems investuotojams po vieną varantą už kiekvieną pasirašytą akciją be jokio užmokesčio (60). Kiekvienu varantu suteikiama teisė nupirkti 7,40 fondo HFSF akcijų pasirinktais intervalais ir vykdymo kainomis. Pirmą kartą varantą įvykdyti galima 2013 m. gruodžio 10 d., vėliau varantus galima vykdyti dukart per metus iki 2017 m. gruodžio 10 d. Vykdymo kaina yra apskaičiuojama prie pasirašymo kainos, 0,44 EUR, pridėjus metinę palūkanų normą (4 % už pirmus metus, 5 % už antrus, 6 % už trečius, 7 % už ketvirtus metus ir 8 % metinę normą, perskaičiuotą už paskutinius šešis mėnesius) (61).
(94)
2014 m. iš dalies pakeistame fondo HFSF įstatyme numatyta, kad teisių emisijos atveju galima koreguoti tik varantų vykdymo kainas. Be to, visos korekcijos bus daromos ex post ir tik iki realizuotų pajamų iš fondo HFSF pasirašymo su pirmumo teise teisių pardavimo sumos. Akcinio kapitalo padidinimo be pirmumo teisės atveju nenumatoma jokia korekcija.
2.3.4. Valstybės pagalbos priemonės, skirtos trims kooperatiniams bankams
(95)
Kaip jau minėta 2.2.2 skirsnyje, Dodekaneso banko, banko „Evia Bank“ ir Vakarų Makedonijos banko finansavimo trūkumas Graikijos banko skaičiavimu atitinkamai sudarė 249 mln. EUR, 96 mln. EUR ir 82 mln. EUR. Taigi, apskaičiuota, kad bendra finansavimo trūkumo suma yra 427 mln. EUR. Šį trūkumą padengė fondas HFSF, bankui suteikdamas atitinkamą EFSF obligacijų sumą.
2.4. RESTRUKTŪRIZAVIMO PLANAS
(96)
2014 m. birželio 12 d. Graikija pateikė banko restruktūrizavimo planą, kuriame paaiškinama, kaip bankas, kaip jungtinis subjektas, sukurtas įsigijus banką „Emporiki Bank“ ir trijų kooperatinių bankų indėlius, ketina atkurti savo ilgalaikį gyvybingumą.
2.4.1. Šalyje vykdoma veikla
(97)
Įgyvendindamas restruktūrizavimo planą bankas daugiausia dėmesio skirs savo pagrindinei bankininkystės veiklai Graikijoje. Nors 2009 m. gruodžio mėn. duomenimis banko tarptautinė veikla sudarė daugiau kaip 20 % viso turto, o 2013 m. birželio mėn. - 15 % viso turto (62), 2018 m. pabaigoje ši dalis turėtų sumažėti iki maždaug […] (63).
(98)
Svarbiausias banko prioritetas - siekti, kad Graikijoje vykdoma banko veikla vėl taptų pelninga ir gyvybinga. Tuo tikslu restruktūrizavimo plane numatyta keletas priemonių, kuriomis siekiama padidinti banko veiklos efektyvumą ir grynąją palūkanų maržą, taip pat priemonių, kuriomis stiprinama banko kapitalo pozicija ir balanso struktūra.
(99)
Kalbant apie veiklos efektyvumą, bankas buvo pradėjęs vykdyti plačią racionalizavimo programą dar gerokai prieš įsigydamas banką „Emporiki Bank“ ir tris kooperatinius bankus. Nuo 2010 m. gruodžio 31 d. iki 2012 m. rugsėjo 30 d. bankas sumažino savo fizinį buvimą Graikijoje. Savo filialų skaičių sumažino nuo 458 2010 m. iki 426 2012 m. (64), taip pat per tą patį laikotarpį keliais šimtais darbuotojų sumažino bankinę ir nebankinę veiklą vykdančių darbuotojų skaičių (65).
(100)
Nuo 2012 m. gruodžio mėn. iki 2017 m. gruodžio mėn. bankas ketina dar sumažinti savo filialų Graikijoje skaičių nuo 739 iki […]. Bankinę ir nebankinę veiklą vykdančių darbuotojų skaičius Graikijoje bus sumažintas nuo 11 435 iki […] (66).
(101)
Dėl didesnio filialų ir darbuotojų darbo efektyvumo bendras banko sąnaudas Graikijoje bus galima sumažinti […] % nuo 1 345 mln. EUR 2012 m. iki […] mln. EUR 2017 m. (remiantis pro forma rodikliais) (67). Todėl numatomas Graikijoje vykdomos bankininkystės veiklos sąnaudų ir pajamų santykis restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje bus mažesnis negu […] %.
(102)
Restruktūrizavimo plane taip pat aprašoma, kaip bankas sumažins savo finansavimo sąnaudas - tai būtina siekiant atkurti gyvybingumą. Bankas tikisi, kad dėl stabilesnės aplinkos ir ypač dėl numatomo Graikijos ekonomikos stabilizavimosi ir atsigavimo (tikimasi, kad nuo 2014 m. ekonomika vėl augs) galės mokėti mažesnes palūkanas už indėlius. Tikimasi, kad už indėlius mokamos palūkanos (vidutinės terminuotųjų indėlių, neterminuotų indėlių ir taupomųjų indėlių palūkanos) Graikijoje sumažės. Jos daugiausia sumažėtų dėl to, kad būtų mokamos daug mažesnės palūkanos už terminuotuosius indėlius. Banko priklausomybė nuo valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti ir didesnio Eurosistemos finansavimo taip pat sumažės nuo 32 % viso jo turto 2012 m. iki vos […] % 2017 m. (68)
(103)
Restruktūrizavimo plane numatyta, kad bankas taip pat stiprins savo balansą. Jo grynasis paskolų ir indėlių santykis Graikijoje sumažės iki […] % 2018 m. (nuo 131 % 2012 m. (69)), o kapitalo pakankamumo rodiklis ir toliau gerės.
(104)
Kitas banko prioritetas - neveiksnių paskolų valdymas. Bankas tobulins savo kredito procesus: ir paskolų išdavimo (geresnis užtikrinimas įkaitu, sumažintos ribos), ir neveiksnių paskolų valdymo aspektus. Neveiksnių paskolų dalis 2014 m. pasieks […] %, tada ims mažėti; tikimasi, kad restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje ji sudarys […] % (70). Dėl Graikijos ekonomikos atsigavimo rizikos (vertės sumažėjimo) sąnaudos, vertinant pagal pro forma rodiklius (tai yra, įskaitant banką „Emporiki Bank“), sumažės nuo 2 799 mln. EUR 2012 m. iki […] mln. EUR 2018 m. (71)
(105)
Dėl didesnio veiklos efektyvumo, padidėjusios grynosios palūkanų maržos ir mažėjančių rizikos sąnaudų bankas galės nuo 2015 m. Graikijoje veikti pelningai. […]. Jo nuosavo kapitalo grąža 2018 m. Graikijoje sieks […] % (72).
2.4.2. Tarptautinė bankininkystės veikla
(106)
Bankas jau pradėjo mažinti finansinį savo tarptautinio tinklo įsiskolinimą ir jį restruktūrizuoti. 2013 m. rugpjūčio mėn. jis pardavė savo patronuojamąją įmonę Ukrainoje. Banko filialų skaičius Pietryčių Europoje sumažintas nuo 622 2009 m. iki 488 2012 m. (73)
(107)
Bankas ir toliau restruktūrizuos savo tarptautinį tinklą ir mažins jo finansinį įsiskolinimą. Bankas ketina sumažinti savo tarptautinio turto dydį iki […] mlrd. EUR. Kad pasiektų šį tikslą, bankas svarstys visas savo portfelio investicijų ir finansinio įsiskolinimo mažinimo galimybes. Bankas ketina savo tarptautinį turtą sumažinti […] %, palyginti su 2012 m. gruodžio 31 d. užsienio turtu, kuris sudarė […].
(108)
Restruktūrizavimo plane pabrėžiama būtinybė sumažinti užsienio patronuojamųjų įmonių priklausomybę nuo Graikijos patronuojančiosios įmonės likvidumo pozicijos požiūriu. Grupės vidaus finansavimas, teikiamas užsienio patronuojamosioms įmonėms, 2013-2017 m. bus sumažintas nuo 4 172 mln. EUR iki […] mln. EUR. (74)
(109)
Kad padidintų savo užsienio veiklos pelningumą bankas ketina įgyvendinti reikšmingą tarptautinio tinklo sąnaudų mažinimo programą - sumažinti filialų ir darbuotojų skaičių. Pavyzdžiui, […] bus uždaryti […] filialai iš […], o darbuotojų skaičius 2012-2018 m. bus sumažintas […] darbuotojais (-[…]) (75).
(110)
Todėl nuosavo kapitalo grąža pasieks […] (76).
2.4.3. Privataus kapitalo pritraukimas ir esamų akcininkų bei subordinuotųjų kreditorių įnašas
(111)
Bankui pavyko pritraukti nemažai kapitalo rinkoje ir taip sumažinti Bankui reikalingą valstybės pagalbą.
(112)
Pirma, bankas dalį privataus kapitalo pritraukė 2009 m., išleidęs 986 mln. EUR vertės teisių emisiją (77). Kaip paminėta 89 konstatuojamojoje dalyje, bankui taip pat pavyko pritraukti privačių investuotojų kapitalo vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą. Įvykdžius 2013 m. pavasario rekapitalizavimą, ankstesnių akcininkų valdoma akcinio kapitalo dalis gerokai sumažėjo, nes po 2013 m. pavasario rekapitalizavimo fondas HFSF gavo 83,66 % banko akcijų, o ankstesniems akcininkams liko tik 4,9 % akcijų. Nuo 2008 m. nebuvo mokama jokių dividendų grynaisiais pinigais.
(113)
2014 m. kovo mėn. bankas pritraukė 1,2 mlrd. EUR kapitalą iš rinkos, kad padengtų papildomo kapitalo poreikius ir apmokėtų už Graikijos turimas privilegijuotąsias akcijas. Šios naujos akcijos buvo išleistos už didesnę vienos akcijos kainą negu fondas HFSF mokėjo vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą.
(114)
2012 m. balandžio 20 d. bankas pasiūlė išpirkti 1 lygio vertybinius popierius, aukštesnės pakopos 2 lygio vertybinius popierius ir žemesnės pakopos 2 lygio vertybinius popierius už kainą, atitinkamai sudarančią 40, 60 ir 60 % jų nominaliosios vertės grynaisiais pinigais. Ta išpirkimo kaina buvo nustatyta remiantis priemonių rinkos verte, į ją įskaitytas ne didesnis kaip dešimties procentinių punktų priedas, kuris buvo pridėtas siekiant paskatinti investuotojus dalyvauti išpirkimo programoje. 2012 m. gegužės 7 d. bankas paskelbė apie išpirkimo rezultatus (78). Bendras dalyvavimas pasiekė 66 %, bendras kapitalo prieaugis sudarė 333 mln. EUR. 2013 m. balandžio 19 d. bankas paskelbė apie dar vieną įsipareigojimų valdymo procedūrą, taikomą likusiai neapmokėtai 316 mln. EUR nominaliosios vertės įsipareigojimų daliai. Bankas pasiūlė išpirkti 1 lygio vertybinius popierius, aukštesnės pakopos 2 lygio vertybinius popierius ir žemesnės pakopos 2 lygio vertybinius popierius už kainą, atitinkamai sudarančią 35, 55 ir 55 % jų nominaliosios vertės grynaisiais pinigais. Ta išpirkimo kaina buvo nustatyta remiantis priemonių rinkos verte; į ją įskaitytas ne didesnis kaip dešimties procentinių punktų priedas, kuris buvo pridėtas siekiant paskatinti investuotojus dalyvauti išpirkimo programoje. Sutikimo lygis sudarė 58 %, kapitalo prieaugis - 103 mln. EUR.
(115)
Dėl dviejų išpirkimų nepadengta subordinuotoji ir mišri skola sumažėjo nuo 985 mln. EUR iki 134 mln. EUR.
2.5. GRAIKIJOS VALDŽIOS INSTITUCIJŲ ĮSIPAREIGOJIMAI
(116)
2014 m. birželio 12 d. Graikija įsipareigojo užtikrinti, kad bankas ir jo susijusios įmonės įgyvendins tą pačią dieną pateiktą restruktūrizavimo planą, ir prisiėmė tolesnių įsipareigojimų dėl restruktūrizavimo plano įgyvendinimo. Šiame skirsnyje apibendrinami šie papildomi įsipareigojimai, išvardyti priede.
(117)
Pirma, Graikija įsipareigojo užtikrinti, kad bankas restruktūrizuos savo komercinę veiklą Graikijoje, nustatydamas didžiausią filialų ir darbuotojų skaičių, taip pat didžiausią bendrų sąnaudų sumą - reikalavimus, kuriuos bankas turi atitikti iki 2017 m. gruodžio 31 d. (79)
(118)
Graikija taip pat įsipareigojo užtikrinti, kad bankas sumažins Graikijoje priimamų indėlių sąnaudas ir iki 2017 m. gruodžio 31 d. atitiks didžiausią leidžiamą grynąjį paskolų ir indėlių santykį (80).
(119)
Banko užsienio patronuojamųjų įmonių atžvilgiu Graikija įsipareigojo užtikrinti, kad bankas neteiks papildomos kapitalo paramos, nebent būtų įvykdytos iš anksto nustatytos sąlygos. Graikija taip pat įsipareigojo užtikrinti, kad bankas iki 2018 m. birželio 30 d. gerokai sumažins savo finansinį įsiskolinimą, susijusį su tarptautiniu turtu (81).
(120)
Graikija įsipareigojo užtikrinti, kad bankas parduos tam tikrą vertybinių popierių dalį, taip pat sumažins savo privataus nuosavo kapitalo portfelio dydį. Be to, bankas nepirks neinvesticinio reitingo vertybinių popierių, išskyrus tam tikras išimtis (82).
(121)
Graikija prisiėmė keletą įsipareigojimų, susijusių su banko valdymu. Ji įsipareigojo nustatyti banko darbuotojų ir valdytojų atlygio apribojimus, užtikrinti, kad bankas laikytųsi Graikijos įstatymų dėl įmonių valdymo, ir sukurti veiksmingą ir tinkamą organizacinę struktūrą (83).
(122)
Graikija taip pat įsipareigojo užtikrinti, kad bankas vykdys aukštos kokybės paskolų politiką, taip užtikrindamas, jog sprendimais dėl paskolų suteikimo ir restruktūrizavimo būtų siekiama kuo didesnio banko gyvybingumo ir pelningumo. Graikija įsipareigojo užtikrinti, kad bankas laikysis griežtų kredito rizikos stebėsenos ir paskolų restruktūrizavimo standartų (84).
(123)
Keletas įsipareigojimų susiję su banko operacijomis su susijusiais skolininkais. Tais įsipareigojimais siekiama užtikrinti, kad bankas, teikdamas paskolas darbuotojams, valdytojams ir akcininkams, taip pat viešiesiems subjektams, politinėms partijoms ir žiniasklaidos įmonėms ar tokias paskolas restruktūrizuodamas, nenukryptų nuo rizikos ribojimo principais grindžiamos bankininkystės praktikos (85).
(124)
Galiausiai Graikija įsipareigojo užtikrinti, kad bankas laikysis tam tikrų veiklos apribojimų, pavyzdžiui, draudimo mokėti atkarpas ir dividendus, įsigijimo draudimo ir draudimo reklamuoti valstybės pagalbą (86).
(125)
Tuos įsipareigojimus iki 2018 m. gruodžio 31 d. stebės už stebėseną atsakingas patikėtinis.
(126)
Dar Graikija nurodė, kad prašys Komisijos patvirtinimo prieš bankui arba valstybės įstaigai, įskaitant fondą HFSF, išperkant kokius nors varantus (87).
3. PAGRINDAS PRADĖTI OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ DĖL PIRMOJO TARPINIO REKAPITALIZAVIMO
(127)
2012 m. liepos 27 d. Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą siekdama patikrinti, ar fondo HFSF bankui suteiktos pirmojo tarpinio rekapitalizavimo priemonės (B1 priemonė) atitinka 2008 m. Bankų komunikate (88) nustatytas sąlygas dėl tinkamumo, būtinumo ir proporcingumo.
(128)
Dėl priemonės tinkamumo Komisija, atsižvelgdama į tai, kad pagalba buvo suteikta po ankstesnio rekapitalizavimo ir pagalbos likvidumui padidinti, ir į ilgą sanavimo laikotarpį, pareiškė abejojanti, ar bankas ėmėsi visų įmanomų veiksmų tam, kad ateityje pagalbos nebeprireiktų (89). Be to, Komisijai neaišku, kas kontroliuos banką, kai pirmąjį tarpinį rekapitalizavimą pakeis nuolatinis rekapitalizavimas (90), nes banko kontrolę gali perimti arba valstybė, arba smulkieji privatūs savininkai. Komisija pažymėjo, kad ji norėtų užtikrinti, jog nė vienu atveju banko valdymo ir ypač jo skolinimo proceso kokybė nepablogėtų.
(129)
Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo būtinumo Komisija sprendimo pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“ 66 konstatuojamojoje dalyje abejojo, ar buvo imtasi visų įmanomų priemonių, kad bankui ateityje pagalbos nebeprireiktų. Be to, tarpinio rekapitalizavimo laikotarpio trukmė buvo neapibrėžta, todėl Komisija negalėjo padaryti išvados, ar ji pakankama ir atitinka atlygio ir naštos pasidalijimo principus pagal valstybės pagalbos taisykles. Be to, tuo metu, kai buvo priimtas sprendimas pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“, pirmojo tarpinio rekapitalizavimo priemonių konvertavimo į nuolatinio rekapitalizavimo priemones sąlygos nebuvo žinomos, todėl Komisija negalėjo jų įvertinti.
(130)
Dėl priemonės proporcingumo Komisija pareiškė abejojanti, ar apsaugos priemonės (draudimas reklamuoti valstybės pagalbą, draudimas mokėti atkarpas ir dividendus, draudimas vykdyti pasirinkimo pirkti sandorius, išpirkimo draudimas, kaip nurodyta sprendimo pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“ 71 konstatuojamojoje dalyje) yra pakankamos pirmojo tarpinio rekapitalizavimo atveju. Be to, sprendimo pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“ 72 konstatuojamojoje dalyje Komisija nurodė, jog dėl to, kad nėra taisyklių, pagal kurias fondui HFSF būtų draudžiama koordinuoti keturis didžiausius Graikijos bankus (t. y. banką, „Eurobank“, Graikijos nacionalinį banką ir „Piraeus Bank“), ir tinkamų apsaugos priemonių, siekiant užtikrinti, kad jie nesidalytų neskelbtina komercine informacija, gali būti iškraipyta konkurencija. Todėl Komisija pasiūlė paskirti už stebėseną atsakingą patikėtinį, kuris fiziškai būtų banke.
4. SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS DĖL OFICIALIOS TYRIMO PROCEDŪROS DĖL PIRMOJO TARPINIO REKAPITALIZAVIMO
4.1. BANKO PASTABOS
(131)
2012 m. rugpjūčio 30 d. Komisija gavo banko pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“.
(132)
Dėl priemonės tinkamumo bankas pažymėjo, kad jis yra sistemiškai svarbus ir Graikijai, ir bankų rinkoms, kuriose veikia. Taip pat, kad jo verslo modelis yra gyvybingas ir kad tai jis įrodė per ilgą savo sėkmingos veiklos istoriją.
(133)
Bankas taip pat pažymėjo, kad abu rekapitalizavimo etapus nulėmė stipriai blogėjanti ekonominė aplinka ir kad papildomos pagalbos priemonės buvo suteiktos dėl gilėjančios finansų krizės. Jis nurodė, kad iki šiol iš visų Graikijos bankų valstybės pagalbos jis gavo mažiausiai. Bankas pažymėjo, kad kalbant apie tai, ar iš karto buvo imtasi visų galimų priemonių, kad ateityje bankui vėl neprireiktų pagalbos, restruktūrizavimo plane bus išsamiai aptariamos naštos pasidalijimo priemonės, kurios jau įgyvendintos, yra įgyvendinamos ar planuojamos įgyvendinti. Bankas taip pat pažymėjo, kad tomis priemonėmis užtikrinta, kad nė vienas akcininkas neliktų nuošalyje. Kartu su stipria verslo baze ir griežtu kapitalo vertinimo procesu jomis bus padedama užtikrinti, kad bankas būtų tinkamai kapitalizuotas, būtų sugrąžintas jo gyvybingumas ir galiausiai nebenaudotų valstybės pagalbos.
(134)
Bankas taip pat palankiai įvertino nuolatinio rekapitalizavimo sąlygų aiškumą, jo nuomone, šios sąlygos turėtų visapusiškai atspindėti priežastis, dėl kurių bankui prireikė valstybės pagalbos. Jis taip pat pažymėjo, kad rekapitalizavimu sprendžiamos problemos, kurių kilo dėl dalyvaujant PSD programoje prarasto kapitalo, neeilinio ir neprognozuojamo įvykio. Bankas pritarė nuomonei, kad pagal Graikijos ir Europos standartus įsigydamas valstybės skolos vertybinius popierius jis neprisiėmė pernelyg didelės rizikos. Jis nurodė, kad jeigu PSD nebūtų įgyvendinta, 2012 m. jis būtų išvengęs rekapitalizavimo ir būtų galėjęs apmokėti privilegijuotąsias akcijas pagal šių akcijų sutarties sąlygas. Be to jis nurodė, kad net ir po to, kai apskaitė reikšmingus kapitalo nuostolius dėl dalyvavimo PSD programoje, jo grynoji turto vertė vis tiek buvo teigiama.
(135)
Bankas pridūrė, kad jo veiklos bazė yra labai tvirta ir jis itin iniciatyviai įgyvendina priemones, kad galėtų sėkmingai dirbti nepaprastai nepalankiomis sąlygomis. Bankas nurodė, kad nuo krizės pradžios nevykdė jokios agresyvios komercinės politikos, neprisiėmė nederamos rizikos, bet skyrė daug dėmesio kredito rizikos valdymui, šalino finansavimo pusiausvyros sutrikimus tvarkingai mažindamas finansinį įsiskolinimą ir aktyviai valdė savo sąnaudų bazę racionalizuodamas veiklos platformą ir optimizuodamas pirkimų išlaidas.
(136)
Be to, bankas pabrėžė, kad akcininkai pasidalijo nemaža dalimi išlaidų. Jis taip pat pažymėjo reikšmingas viešojo sektoriaus taikomas apsaugos priemones, kad rekapitalizuoti bankai neprisiimtų pernelyg didelės rizikos ir būtų galima atidžiai stebėti, ar tinkamai įgyvendinami restruktūrizavimo planai, pavyzdžiui, į banko direktorių valdybą ir atitinkamus komitetus paskiriami Finansų ministerijos ir fondo HFSF atstovai. Jis taip pat pabrėžė, kad fondas HFSF stebės, kaip įgyvendinamas restruktūrizavimo planas, ir kad fondo HFSF balsavimo teisių sustabdymas bus panaikintas, jeigu bus padaryta didelių pažeidimų.
(137)
Dėl šių priežasčių bankas tikėjo, kad nuolatinio rekapitalizavimo struktūra ir sąlygos bus stiprus akstinas esamiems ir naujiems akcininkams dalyvauti didinant kapitalą ateityje.
(138)
Dėl priemonės būtinumo bankas pažymėjo, kad pagalbos priemone buvo sprendžiama PSD sukelto kapitalo deficito problema, taigi bankas laikėsi Graikijos banko nustatyto būtino kapitalo pakankamumo rodiklio, toliau galėjo naudotis ECB refinansavimo operacijomis ir galės padėti savo klientams ir Graikijos ekonomikai sunkiu laikotarpiu.
(139)
Dėl priemonės proporcingumo bankas paskelbė, jog neketina naudotis jam teikiama pagalba, kad iškraipytų konkurenciją. Jis taip pat pabrėžė, kad gavęs valstybės pagalbą nevykdė jokios agresyvios komercinės politikos. Jis taip pat pažymėjo, jog dėl to, kad visi didieji Graikijos bankai gavo pagalbos ir kad užsienio dalyviai Graikijos rinkoje vis mažiau nori prisiimti riziką, galimybė, kad kuris nors pagalbos gavėjas iškraipys konkurenciją taip, kad pakenktų pagalbos negaunantiems konkurentams, yra minimali.
4.2. KITO GRAIKIJOS BANKO PASTABOS
(140)
2013 m. sausio 3 d. Komisija gavo vieno Graikijos banko pateiktas pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“. Tas Graikijos bankas teigė, kad fondo HFSF vykdomas Graikijos bankų rekapitalizavimas iš esmės yra sveikintinas žingsnis užtikrinant tvirtesnę ir gyvybingesnę bankų sistemą, ir nereiškė jokių prieštaravimų dėl banko rekapitalizavimo.
(141)
Tačiau, išreikšdamas visišką paramą fondo HFSF vykdomam Graikijos bankų rekapitalizavimui, tas Graikijos bankas paaiškino, kad, siekiant sumažinti konkurencijos iškraipymus ir išvengti diskriminacijos, fondo HFSF vykdomo rekapitalizavimo galimybe panašiomis sąlygomis turėtų galėti pasinaudoti visi Graikijoje veikiantys bankai.
5. GRAIKIJOS PASTABOS DĖL OFICIALIOS TYRIMO PROCEDŪROS DĖL PIRMOJO TARPINIO REKAPITALIZAVIMO
(142)
2012 m. rugsėjo 5 d. Graikija pateikė Graikijos banko ir fondo HFSF parengtas pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“.
5.1. GRAIKIJOS BANKO PASTABOS
(143)
Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo tinkamumo Graikijos bankas pažymėjo, kad pirmasis tarpinis rekapitalizavimas buvo laikina priemonė, nes rekapitalizavimo procesas bus užbaigtas atitinkamiems keturiems bankams padidinus akcinį kapitalą.
(144)
Graikijos bankas taip pat pažymėjo, kad didžiausių Graikijos bankų rekapitalizavimas yra ilgesnės trukmės Graikijos bankų sektoriaus restruktūrizavimo dalis. Jis pažymėjo, kad tuo atveju, kai bankas lieka privačiose rankose, vadovybė greičiausiai liks ta pati, tačiau jei bankas priklausytų valstybei (t. y. fondui HFSF), fondas HFSF galėtų paskirti naują vadovybę, kurią bet kokiu atveju turėtų įvertinti Graikijos bankas. Graikijos bankas pažymėjo, kad jis nuolat vertina kiekvieno banko valdymo sistemą, valdymo tinkamumą ir rizikos pobūdį siekdamas užtikrinti, kad nebūtų prisiimama pernelyg didelė rizika. Jis taip pat nurodė, kad fondas HFSF jau paskyrė atstovus rekapitalizuotų bankų direktorių valdybose.
(145)
Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo būtinumo Graikijos bankas pareiškė, kad banko rekapitalizavimas buvo apribotas siekiant užtikrinti, kad bankas atitiktų tuo metu taikytus minimalaus kapitalo reikalavimus (8 %). Jis taip pat nurodė, kad rekapitalizavimo priemonių įgyvendinimas užtruko dėl Graikijoje labai pablogėjusių veiklos sąlygų ir PSD programos poveikio, viso projekto sudėtingumo ir būtinybės užtikrinti kuo didesnį privačių investuotojų dalyvavimą didinant akcinį kapitalą.
(146)
Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo proporcingumo Graikijos bankas nurodė, kad visapusiškas restruktūrizavimo plano, kuris bus pateiktas Komisijai, įgyvendinimas buvo užtikrintas tuo, kad fondo HFSF balsavimo teisių sustabdymas bus panaikintas, jei restruktūrizavimo planas bus iš esmės pažeistas. Graikijos bankas taip pat pažymėjo, kad sunkumų bankui kilo ne dėl to, kad banko vadovybė nepakankamai įvertino riziką ar kad bankas ėmėsi agresyvių komercinių veiksmų.
5.2. FONDO HFSF PASTABOS
(147)
Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo tinkamumo fondas HFSF, aptardamas klausimą dėl galimo valstybės kišimosi, kai valstybė per fondą HFSF suteikia dideles valstybės pagalbos sumas, o fondas HFSF turi visas balsavimo teises, nurodė, kad fondo HFSF finansuojami bankai nėra laikomi viešaisiais ar valstybės kontroliuojamais subjektais ir kad jie nebus valstybės kontroliuojami fondui HFSF įvykdžius nuolatinį jų rekapitalizavimą. Fondas HFSF nurodė, kad jis yra visiškai nepriklausomas privatinės teisės reglamentuojamas juridinis asmuo, turintis teisę savarankiškai priimti sprendimus. Remiantis HFSF įstatymo 16 straipsnio C dalies 2 punktu, pagal kurį kredito įstaigos, kurioms fondas HFSF suteikė kapitalo paramą, nepriklauso viešajam sektoriui plačiąja prasme, fondas HFSF nėra valdžios sektoriaus kontroliuojamas subjektas. Fondas HFSF taip pat paminėjo savo valdymo struktūrą.
(148)
Dėl fondo HFSF kišimosi į banko valdymą fondas HFSF pažymėjo, kad jis gerbs banko savarankiškumą ir nesikiš į kasdienį jo valdymą, nes fondas HFSF atlieka tik fondo HFSF įstatyme numatytas funkcijas. Jis nurodė, kad valstybė jokiais atvejais nesikiš ir nieko nekoordinuos ir kad banko sprendimai dėl skolinimo proceso (inter alia, dėl užstatų, kainodaros, paskolų gavėjų mokumo) bus priimami remiantis komerciniais kriterijais.
(149)
Fondas HFSF nurodė, kad fondo HFSF įstatyme ir išankstinio pasirašymo susitarime nustatytos tinkamos apsaugos priemonės, kuriomis esamiems privatiems akcininkams neleidžiama prisiimti pernelyg didelės rizikos. Jis nurodė šias priemones: i) fondo HFSF atstovai paskiriami nepriklausomais vykdomųjų įgaliojimų neturinčiais banko direktorių valdybos nariais ir dalyvauja komitetuose; ii) fondas HFSF atlieka išsamų banko patikrinimą; iii) po galutinio rekapitalizavimo fondo HFSF balsavimo teisės bus apribotos tik tol, kol bankas laikysis restruktūrizavimo plano sąlygų.
(150)
Fondas HFSF nurodė, kad nustatytos tinkamos priemonės siekiant užtikrinti, kad bankai, kurių veikloje fondas HFSF dalyvauja, tarpusavyje nesidalytų neskelbtina komercine informacija. Tarp šių priemonių yra šios: į šiuos bankus skiriami įvairūs fondo HFSF atstovai, šiems atstovams duodami įgaliojimai, kuriais konkrečiai užtikrinama, kad vienas atstovas neperduotų informacijos kitam, ir šiems atstovams duodami aiškūs vidaus nurodymai neperduoti neskelbtinos komercinės bankų informacijos. Be to, fondas HFSF nurodė, kad jis savo teisėmis bankų atžvilgiu naudojasi taip, kad neužkirstų kelio veiksmingai konkurencijai, jos neribotų, neiškraipytų, reikšmingai nesumažintų ir jai netrukdytų. Galiausiai, fondas HFSF nurodė, kad jo direktorių valdybos nariams ir darbuotojams taikomos griežtos konfidencialumo taisyklės, jie turi vykdyti patikėtinių pareigas ir laikytis nuostatų dėl fondo HFSF reikalų profesinės paslapties.
6. VALSTYBĖS PAGALBOS, SUSIJUSIOS SU TAM TIKRŲ TRIJŲ KOOPERATINIŲ BANKŲ ĮSIPAREIGOJIMŲ ĮSIGIJIMU, VERTINIMAS
(151)
Pirmiausia Komisija turi įvertinti, ar valstybės pagalba, susijusi su trijų kooperatinių bankų pertvarkymu (tai yra finansavimo trūkumo finansavimu, dėl kurio buvo galima perduoti indėlius, įskaitant tarpbankinius įsipareigojimus, ir reikalavimus bei įsipareigojimus Graikijos indėlių ir investicijų garantijų fondui (angl. Hellenic Deposit and Investment Guarantee Fund, HDIGF)), yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje. Pagal tą nuostatą valstybės pagalba - tai valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.
(152)
Komisija pirmiausia vertins, ar kokiu nors pranašumu naudojosi šie galimi pagalbos gavėjai: i) kooperatiniai bankai, taip pat ar pranašumo suteikta bankui perduotos „veiklos“ atžvilgiu; ir ii) bankas.
i) Valstybės pagalbos kooperatiniams bankams ir bankui galimai perduotos „veiklos“ atžvilgiu buvimas
(153)
Dėl kooperatinių bankų Komisija pažymi, kad Dodekaneso bankas, bankas „Evia Bank“ ir Vakarų Makedonijos bankas buvo pradėti likviduoti, o jų bankininkystės veiklos licencijos panaikintos. Todėl bankų rinkoje ekonominės veiklos jie nebevykdo.
(154)
Valstybės parama, tai yra, finansavimo trūkumo finansavimas, būtų su perduotais reikalavimais ir įsipareigojimais susijusi pagalba, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje, tik tada, jeigu ši veikla kaip visuma būtų laikoma įmone. Įmone vadinamas kiekvienas subjektas, kuris vykdo ekonominę veiklą, nepaisant jo teisinio statuso ir finansavimo būdo. Bet kuri veikla, kurią vykdant tam tikroje rinkoje yra siūlomos prekės arba paslaugos, yra ekonominė veikla. Todėl norint padaryti išvadą, ar pagalba teikiama įmonei, reikėtų įvertinti, ar reikalavimų ir įsipareigojimų perdavimas yra ekonominės veiklos perdavimas.
(155)
Kaip paminėta 2.2.2 skirsnyje, po kooperatinių bankų pertvarkymo bankui perduoti tik indėliai, tarpbankiniai įsipareigojimai ir reikalavimai bei įsipareigojimai Graikijos indėlių ir investicijų garantijų fondui. Trijuose kooperatiniuose bankuose dirbo 227 darbuotojai, bankai turėjo iš viso 18 filialų. Reikėtų pažymėti, kad trijų kooperatinių bankų filialai, darbo sutartys arba paskolos bankui nebuvo perduodamos savaime. Todėl atsižvelgiant į tai, kad paskolos bankui neperduodamos, bet lieka trims likviduojamiems kooperatiniams bankams, tai, kad neperduodamas joks filialas ir darbo sutartys savaime neperduodamos (91), galima daryti išvadą, kad ekonominė veikla nėra perduodama. Perduotų įsipareigojimų (tai yra, indėlių) negalima laikyti valstybės paramos gavėju, nes jie nėra „įmonė“.
(156)
Taigi, trys esami juridiniai asmenys pradėti likviduoti ir nebevyko jokios bankų veiklos. Be to, perduotas turtas ir įsipareigojimai nėra ekonominė veikla.
(157)
Todėl daroma išvada, jog tai, kad fondas HFSF perdavė bankui EFSF obligacijas, kad padengtų įsigyto trijų kooperatinių bankų turto ir įsipareigojimų finansavimo trūkumą, neleidžia tęsti jų ekonominės veiklos. Todėl fondo HFSF parama nėra nei pagalba likviduojamiems subjektams, nei pagalba perduotam turtui ir įsipareigojimams.
ii) Pagalbos bankui buvimas
(158)
Vertindama, ar trijų kooperatinių bankų turto ir įsipareigojimų pardavimas yra valstybės pagalba bankui, Komisija privalo įvertinti, ar įvykdyti tam tikri reikalavimai, visų pirma, ar i) pardavimo procesas yra atviras, besąlygiškas ir nediskriminacinis; ii) pardavimas vykdomas rinkos sąlygomis; iii) valstybė kuo labiau didina susijusio turto ir įsipareigojimų pardavimo kainą (92).
(159)
Kaip paminėta 52 konstatuojamojoje dalyje, Graikija kreipėsi tik į keturis sisteminius Graikijos bankus, norėdama aukciono būdu parduoti tam tikrą trijų kooperatinių bankų turtą ir įsipareigojimus, nes manė, kad indėliai turėtų būti perduoti visiškai rekapitalizuotoms įstaigoms. Įpareigojančius pasiūlymus pateikė tik bankas ir „Eurobank“. „Alpha Bank“ pasirinktas kaip bankas, pateikęs geriausią pasiūlymą per pertvarkančiosios institucijos paskelbtą konkursą, kuriame buvo atsižvelgiama į pasiūlytą kainą ir gebėjimą greitai ir sklandžiai perimti ir integruoti įsigytus indėlius.
(160)
Parduodamą paketą sudarė tik indėliai, be infrastruktūros. Todėl, kad galėtų aptarnauti indėlininkus, pirkėjas galėjo būti tik infrastruktūrą ir filialų tinklą Graikijoje turintis bankas.
(161)
Kadangi Komisija neturi priežasčių manyti, kad pardavimas vykdytas ne rinkos sąlygomis, ji daro išvadą, kad pagal 2013 m. Bankų komunikato 80 punktą, Restruktūrizavimo komunikato 20 punktą ir Komisijos sprendimų priėmimo praktiką įtarimus dėl pagalbos bankui galima atmesti (93).
iii) Išvada dėl pagalbos buvimo
(162)
Valstybei teikiant paramą, susijusią su trijų kooperatinių bankų pardavimu, nepalaikoma jokia ekonominė veikla ir jokia įmonė. Dėl to priemonė nėra valstybės pagalba, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje.
7. BANKUI SUTEIKTOS PAGALBOS VERTINIMAS
7.1. PAGALBOS BUVIMAS IR DYDIS
(163)
Komisija turi nustatyti, ar bankui buvo suteikta valstybės pagalba, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje.
7.1.1. Pagalbos buvimas pagal priemones, suteiktas pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą (L1 ir A priemonės)
7.1.1.1. Parama likvidumui padidinti, valstybės suteikta pagal garantijų ir paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, priemones (L1 priemonė).
(164)
Sprendimuose, kuriais patvirtinama ir pratęsiama Graikijos bankams skirta paramos schema (94), Komisija jau nustatė, kad pagal tą schemą suteikta parama likvidumui padidinti yra valstybės pagalba. Parama, kuri būtų suteikta pagal tą schemą likvidumui padidinti ateityje, taip pat būtų pagalba.
7.1.1.2. Rekapitalizavimo priemonės, kurias valstybė suteikė pagal rekapitalizavimo priemonę (A priemonė)
(165)
2008 m. lapkričio 19 d. sprendime dėl Graikijos bankams skirtos paramos schemos Komisija jau buvo nustačiusi, kad pagal rekapitalizavimo priemonę suteiktos rekapitalizavimo priemonės bus laikomos valstybės pagalba. Bankas gavo 940 mln. EUR privilegijuotosiomis akcijomis, tai sudaro tos dienos 2 % pagal riziką įvertinto banko turto.
7.1.2. Pagalbos buvimas, kai teikiama valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti (L2 priemonė)
(166)
2008 m. Bankų komunikato 51 punkte Komisija paaiškino, kad finansų įstaigoms skirtos centrinių bankų lėšos nėra valstybės pagalba, jeigu laikomasi visų keturių sąlygų: dėl finansų įstaigos mokumo, priemonės užtikrinimo įkaitu, finansų įstaigai nustatytų palūkanų ir priešpriešinės valstybės garantijos nebuvimo. Kadangi bankui suteikta valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti visų keturių sąlygų neatitinka, visų pirma todėl, kad yra valstybės garantuojama ir suteikta kartu su kitomis paramos priemonėmis, ji yra valstybės pagalba.
(167)
Valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti atitinka Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje nustatytas sąlygas. Pirma, kadangi ši priemonė apima Graikijos bankui skirtą valstybės garantiją, visus nuostolius padengs valstybė. Todėl priemonei naudojami valstybiniai ištekliai. Skubi parama likvidumui padidinti suteikia galimybę bankams gauti finansavimą tada, kai jie negali naudotis didmeninio finansavimo rinka ir įprastinėmis Eurosistemos refinansavimo operacijomis. Todėl bankui teikiant valstybės garantuojamą skubią paramą likvidumui padidinti suteikiamas pranašumas. Skubi parama likvidumui padidinti yra teikiama tik bankų sektoriui, todėl priemonė yra atrankioji. Kadangi valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti suteikia galimybę bankui toliau veikti rinkoje, užtikrinant, kad bankas vykdytų įsipareigojimus ir jam nereikėtų pasitraukti iš rinkos, ja iškraipoma konkurencija. Bankas veikia kitose valstybėse narėse, o kitų valstybių narių finansų įstaigos veikia arba gali norėti veikti Graikijoje, todėl bankui suteiktas pranašumas daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.
(168)
Valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti (L2 priemonė) yra valstybės pagalba. Valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti suma ilgainiui kito. 2012 m. gruodžio 31 d. ji siekė apie 23,6 mlrd. EUR.
7.1.3. Pagalbos buvimas pagal bankui per fondą HFSF suteiktas priemones (B1, B2, B3 ir B4 priemonės)
7.1.3.1. Pirmasis tarpinis rekapitalizavimas (B1 priemonė)
(169)
Sprendimo pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“ 5.1 skirsnyje Komisija jau padarė išvadą, kad pirmasis tarpinis rekapitalizavimas yra valstybės pagalba. Gautas kapitalas siekė 1,9 mlrd. EUR.
7.1.3.2. Antrasis tarpinis rekapitalizavimas (B2 priemonė)
(170)
Įgyvendinant B2 priemonę naudoti fondo HFSF ištekliai, taigi, kaip paaiškinta sprendimo pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“ 47 konstatuojamojoje dalyje, naudoti valstybiniai ištekliai.
(171)
Kalbant apie pranašumo buvimą, dėl B2 priemonės banko kapitalo pakankamumo rodiklis padidėjo tiek, kad bankas galėjo toliau veikti rinkoje ir naudotis Eurosistemos finansavimu. Be to, atlygį už B2 priemonę sudarė sukauptos palūkanos už EFSF obligacijas ir papildomas 1 % mokestis. Kadangi tas atlygis yra akivaizdžiai mažesnis už atlygį, mokamą už panašias kapitalo priemones rinkoje, bankas tikrai nebūtų galėjęs to kapitalo pritraukti rinkoje tokiomis sąlygomis. Todėl B2 priemone bankui suteiktas pranašumas naudojant valstybinius išteklius. Kadangi priemone galėjo naudotis tik bankas, priemonė yra atrankaus pobūdžio.
(172)
Dėl B2 priemonės banko pozicija sustiprėjo, nes bankui buvo suteikta finansinių išteklių, kad jis toliau atitiktų kapitalo reikalavimus, todėl buvo iškraipyta konkurencija. Kadangi bankas veikia kitose Europos Sąjungos bankų rinkose, o kitų valstybių narių finansų įstaigos veikia Graikijoje, B2 priemonė taip pat gali daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.
(173)
Komisija mano, kad B2 priemonė yra valstybės pagalba. Nacionalinės valdžios institucijos apie ją pranešė kaip apie pagalbą. Gautas kapitalas siekė 1 042 mln. EUR.
7.1.3.3. Įsipareigojimo raštas (B3 priemonė)
(174)
B3 priemone fondas HFSF įsipareigojo suteikti papildomo kapitalo, būtino banko rekapitalizavimui užbaigti, iki sumos, kurios Graikijos bankas reikalavo atlikdamas 2012 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis. Savo išteklius fondas HFSF gauna iš valstybės. Todėl Komisija daro išvadą, kad šiuo raštu įsipareigojama skirti valstybinių išteklių. Aplinkybės, kuriomis fondas HFSF gali teikti paramą finansų įstaigoms, yra tiksliai apibrėžtos ir apribotos įstatymais. Atitinkamai laikoma, kad tuos valstybinius išteklius naudoja valstybė. Fondas HFSF įsipareigojo suteikti iki 1 629 mln. EUR papildomo kapitalo.
(175)
Įsipareigojimo raštu bankui suteiktas pranašumas, nes juo indėlininkams užtikrinta, kad bankas sugebės pritraukti visą reikalingą kapitalo sumą, t. y. fondas HFSF suteiks kapitalo, jei bankui nepavyks jo pritraukti rinkoje. Tas įsipareigojimas taip pat padėjo rinkoje pritraukti privataus kapitalo, nes investuotojams buvo užtikrinta, kad jei bankas rinkoje negalės gauti dalies kapitalo, jį suteiks fondas HFSF. Joks privatus investuotojas nebūtų sutikęs įsipareigoti skirti kapitalo injekciją, kol dar nežinomos rekapitalizavimo sąlygos, be to, tuo metu bankas neturėjo galimybės naudotis kapitalo rinka. Pranašumas yra atrankus, nes buvo suteiktas ne visiems Graikijoje veikiantiems bankams.
(176)
Kadangi bankas veikia kitose Europos Sąjungos bankų rinkose, o kitų valstybių narių finansų įstaigos veikia Graikijoje, B3 priemonė taip pat gali daryti įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai ir iškraipyti konkurenciją.
(177)
Todėl B3 priemonė yra valstybės pagalba ir 2012 m. gruodžio 27 d. Graikijos valdžios institucijos apie ją pranešė kaip apie valstybės pagalbą.
7.1.3.4. Fondo HFSF dalyvavimas vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą (B4 priemonė)
(178)
Fondo HFSF dalyvavimą vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą (B4 priemonė) sudaro pirmojo ir antrojo tarpinio rekapitalizavimo priemonių (B1 ir B2 priemonės) ir dalinai įgyvendinto įsipareigojimo rašto (B3 priemonė) konvertavimas į 4 021 mln. EUR vertės nuolatinio rekapitalizavimo paprastosiomis akcijomis priemonę. Kapitalas, kurį įsipareigota suteikti pagal B3 priemonę, faktiškai turėjo būti skirtas ne visas, nes iš privačių investuotojų buvo pritraukta 550 mln. EUR. Kadangi pagal B4 priemonę konvertuojama jau suteikta pagalba, jai vis tiek yra naudojami valstybiniai ištekliai, tačiau dėl jos nominali pagalbos suma nepadidėja. Vis dėlto, kadangi rekapitalizavimas yra nuolatinis, o ne laikinas, kaip B1 ir B2 priemonių atveju, bankui suteikiamas didesnis pranašumas (todėl iškraipoma konkurencija). Palyginti su B3 priemone, kurią sudaro tik įsipareigojimas, o ne faktinis rekapitalizavimas, dėl B4 priemonės padidėjo banko kapitalo pakankamumas, todėl ja suteiktas didesnis pranašumas.
(179)
Komisija pažymi, kad tokia parama buvo suteikta ne visiems Graikijoje veikiantiems bankams. Todėl bankui suteiktas pranašumas yra atrankusis. Dėl konkurencijos iškraipymo ir poveikio prekybai Komisija pažymi, kad, pavyzdžiui, dėl pagalbos bankas įgijo galimybę vykdyti veiklą kitose valstybėse narėse. Jeigu bankas būtų buvęs likviduotas, jis būtų turėjęs nutraukti savo veiklą užsienyje, tą veiklą likviduojant arba parduodant. Todėl priemonė iškraipo konkurenciją ir daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. Priemonė yra valstybės pagalba.
7.1.3.5. Išvada dėl B1, B2, B3 ir B4 priemonių
(180)
B1, B2, B3 ir B4 priemonės yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje. Valstybės pagalbos pagal B1, B2, B3 ir B4 priemones suma sudaro 4 571 mln. EUR. Kaip nurodyta 7.1.3.4 skirsnyje, tik dalis sumos, įsipareigotos skirti 2012 m. gruodžio mėn. (B3 priemonė), buvo konvertuota į faktinę kapitalo injekciją (B4 priemonė). Todėl faktiškai išmokėta valstybės paramos suma sudarė 4 021 mln. EUR.
(181)
Restruktūrizavimo komunikato 31 punkte nurodyta, kad Komisija turi atsižvelgti ne tik į absoliučią pagalbos sumą, bet ir į pagalbos sumą „lyginant su pagal riziką įvertintu banko turtu“. B1, B2, B3 ir B4 priemonės buvo suteiktos per vienus metus, nuo 2012 m. balandžio mėn. iki 2013 m. gegužės mėn. Per tą laikotarpį banko pagal riziką įvertintas turtas pasikeitė, o po banko „Emporiki Bank“ įsigijimo padidėjo. Todėl kyla klausimas, į kokį pagal riziką įvertinto turto lygį reikėtų atsižvelgti, tiksliau, ar valstybės pagalbą reikėtų vertinti remiantis tuo pagal riziką įvertintu turtu, kuris buvo laikotarpio pradžioje, ar tuo, kuris buvo laikotarpio pabaigoje. B1, B2, B3 ir B4 priemonės skirtos 2012 m. kovo mėn. (2012 m. testavimas nepalankiausiomis sąlygomis) Graikijos banko nustatytam kapitalo poreikiui padengti. Kitaip tariant, tos valstybės paramos priemonės buvo skirtos padengti kapitalo poreikiams, kurie 2012 m. kovo mėn. jau egzistavo. Todėl Komisija mano, kad pagal B1, B2, B3 ir B4 priemones suteiktos pagalbos suma turėtų būti lyginama su pagal riziką įvertintu banko turtu, turėtu 2012 m. kovo 31 d. Tai, kad bankas įsigijo banką „Emporiki Bank“ daug vėliau negu 2012 m. kovo mėn., neturėtų mažinti pagalbos ir pagal riziką įvertinto turto santykio. Iš tikrųjų, pagalba netapo mažiau iškraipančia dėl to, kad bankas įsigijo turto, dėl kurio padidėjo pagal riziką įvertintas turtas. Taip pat primenama, kad nuo 2012 m. kovo mėn. iki 2013 m. pavasario rekapitalizavimo Graikijos bankas neatsižvelgė į Graikijos bankų padarytus įsigijimus kapitalo poreikiams patikslinti - padidinti ar sumažinti. Tai taip pat rodo, kad B1, B2, B3 ir B4 priemonės buvo pagalbos priemonės, skirtos banko, koks jis buvo 2012 m. kovo 31 d., veiklai.
(182)
Pirmojo ir antrojo tarpinio rekapitalizavimo ir įsipareigojimo rašto priemonių vertė iš viso sudarė 4 571 mln. EUR. Ši suma sudaro 10,3 % 2012 m. kovo 31 d. banko pagal riziką įvertinto turto (95).
(183)
Kadangi bankui pavyko pritraukti privataus kapitalo, faktinė fondo HFSF injekcijos, skirtos bankui, suma siekė tik 4 021 mln. EUR, tai yra 9,1 % 2012 m. kovo 31 d. banko pagal riziką įvertinto turto.
7.1.4. Išvada dėl pagalbos buvimo ir visos gautos pagalbos sumos
(184)
A, B1, B2, B3 ir B4 priemonės yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje.
Nr.
Priemonė
Priemonės rūšis
Pagalbos suma
Rekapitalizavimo pagalba/pagal riziką įvertintas turtas
A
Privilegijuotosios akcijos
Kapitalo parama
940 mln. EUR
2 %
B1 B2 B3 B4
Pirmasis tarpinis rekapitalizavimas
Antrasis tarpinis rekapitalizavimas
Įsipareigojimo raštas
HFSF dalyvavimas vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą
Kapitalo parama
4 571 mln. EUR
(HFSF išmokėta suma: 4 021 mln. EUR)
10,3 %
(HFSF išmokėta suma: 9,1 %)
Visa bankui suteiktos kapitalo pagalbos suma
5 511 mln. EUR
(HFSF išmokėta suma: 4 961 mln. EUR)
12,3 %
(HFSF išmokėta suma: 11,1 %)
Nr.
Priemonė
Priemonės rūšis
Nominali pagalbos suma
L1
Parama likvidumui padidinti
Garantija
Obligacijomis padengta paskola
Garantijos: 2011 m. lapkričio 30 d. 14 mlrd. EUR
Obligacijomis padengta paskola: 2011 m. rugsėjo 30 d. 1,6 mlrd. EUR
L2
Valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti
Finansavimas ir garantija
2012 m. gruodžio 31 d. 23,6 mlrd. EUR
Visa bankui suteiktos paramos likvidumui padidinti suma
39,2 mlrd. EUR
7.2. TEISINIS SUDERINAMUMO VERTINIMO PAGRINDAS
(185)
Pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą Komisijai suteikiami įgaliojimai nustatyti, kad pagalba yra suderinama su vidaus rinka, jeigu ji skirta „kurios nors valstybės narės ekonomikos dideliems sutrikimams atitaisyti“.
(186)
Komisija pripažino, kad pasaulio finansų krizė gali sukelti didelių kurios nors valstybės narės ekonomikos sutrikimų ir kad tie sutrikimai gali būti atitaisyti paramos bankams priemonėmis. Tai patvirtinta 2008 m. Bankų komunikate, Kapitalo atkūrimo komunikate ir Restruktūrizavimo komunikate. Komisija ir toliau mano, kad, atsižvelgiant į vėl kilusią įtampą finansų rinkose, valstybės pagalbos patvirtinimo sąlygos, nustatytos Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punkte, įvykdytos. Komisija šią nuomonę patvirtino priimdama 2011 m. Pratęsimo komunikatą (96) ir 2013 m. Bankų komunikatą.
(187)
Kalbant apie Graikijos ekonomiką, priimdama sprendimus, kuriais patvirtino ir pratęsė Graikijos bankams skirtą paramos schemą, taip pat patvirtindama konkretiems Graikijos bankams suteiktas valstybės pagalbos priemones (97) Komisija pripažino, kad yra kilusi didelių Graikijos ekonomikos sutrikimų grėsmė ir kad valstybės parama bankams yra tinkama priemonė tiems sutrikimams atitaisyti. Todėl teisinis pagalbos priemonių vertinimo pagrindas turėtų būti Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktas.
(188)
Per finansų krizę Komisija nustatė įvairioms pagalbos priemonių rūšims taikomus suderinamumo kriterijus. Pagalbos priemonių vertinimo principai pirmiausia buvo nustatyti 2008 m. Bankų komunikate.
(189)
Kaip nurodyta 2008 m. bankų komunikato 15 dalyje, tam, kad pagalba būtų suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą, ji turi atitikti bendruosius suderinamumo kriterijus:
a)
tinkamumo - pagalba turi būti tikslinga, kad ja būtų galima veiksmingai pašalinti didelius ekonomikos sutrikimus. To nebus, jeigu priemonė bus netinkama sutrikimams atitaisyti;
b)
būtinumo - savo dydžiu ir forma pagalbos priemonė turi būti būtina tikslui pasiekti. Todėl ji turi būti apribota iki mažiausios sumos, būtinos tikslui pasiekti, o jos forma turi labiausiai tikti sutrikimams atitaisyti;
c)
proporcingumo - turi būti užtikrinta tinkama teigiamo priemonės poveikio ir konkurencijos iškraipymų pusiausvyra, kad iškraipymai būtų apriboti iki mažiausio dydžio, būtino priemonės tikslams pasiekti.
(190)
Gairės dėl rekapitalizavimo priemonių pateikiamos Kapitalo atkūrimo komunikate ir 2011 m. Pratęsimo komunikate.
(191)
Restruktūrizavimo komunikate apibūdinamas požiūris, kurio Komisija laikosi vertindama restruktūrizavimo planus, visų pirma dėl būtinybės atkurti gyvybingumą, užtikrinti tinkamą pagalbos gavėjo įnašą ir riboti konkurencijos iškraipymą.
(192)
Ta sistema buvo papildyta 2013 m. Bankų komunikatu, kuris taikomas pagalbos priemonėms, apie kurias pranešta po 2013 m. liepos 31 d.
7.2.1. Teisinis bankui suteiktos paramos likvidumui padidinti (L1 priemonė) suderinamumo vertinimo pagrindas
(193)
Banko jau gauta parama likvidumui padidinti galutinai patvirtinta priėmus kelis sprendimus, kuriais leista taikyti priemones pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą, schemos pakeitimus bei pratęsimus (98). Ateityje visa parama likvidumui padidinti bankui turės būti teikiama pagal tinkamai Komisijos patvirtintą schemą. Prieš suteikiant tokią pagalbą, jos sąlygas turės patvirtinti Komisija, todėl šiame sprendime jų toliau vertinti nereikia.
7.2.2. Teisinis privilegijuotųjų akcijų (A priemonė) suderinamumo vertinimo pagrindas
(194)
2009 m. rekapitalizavimas privilegijuotosiomis akcijomis (A priemonė) buvo įvykdytas pagal rekapitalizavimo priemonę, kuri 2008 m. buvo patvirtinta pagal 2008 m. Bankų komunikatą kaip Graikijos bankams skirtos paramos schemos dalis. Todėl pagal 2008 m. Bankų komunikatą jos iš naujo vertinti nereikia, ją reikia vertinti tik pagal Restruktūrizavimo komunikatą.
7.2.3. Teisinis valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti (L2 priemonė) suderinamumo vertinimo pagrindas
(195)
Valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti (L2 priemonė) suderinamumas pirmiausia turėtų būti vertinamas remiantis 2008 m. Bankų komunikatu ir 2011 m. Pratęsimo komunikatu. Visai po 2013 m. rugpjūčio 1 d. teikiamai valstybės garantuojamai skubiai paramai likvidumui padidinti taikomas 2013 m. Bankų komunikatas.
7.2.4. Teisinis fondo HFSF suteiktų rekapitalizavimo priemonių (B1, B2, B3 ir B4 priemonės) suderinamumo vertinimo pagrindas
(196)
Fondo HFSF vykdyto rekapitalizavimo (B1, B2, B3 ir B4 priemonės) suderinamumas, ypač atlygis, pirmiausia turėtų būti vertinamas remiantis 2008 m. Bankų komunikatu, Kapitalo atkūrimo komunikatu ir 2011 m. Pratęsimo komunikatu. Sprendime pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“ Komisija išreiškė abejonių dėl B1 priemonės suderinamumo su tais komunikatais. Kadangi tos priemonės buvo įgyvendintos iki 2013 m. liepos 31 d., joms 2013 m. Bankų komunikatas netaikomas. Fondo HFSF vykdyto rekapitalizavimo (B1, B2, B3 ir B4 priemonės) suderinamumas taip pat turėtų būti vertinamas remiantis Restruktūrizavimo komunikatu.
7.3. L2 PRIEMONĖS ATITIKTIS 2008 M. BANKŲ KOMUNIKATUI, 2011 M. PRATĘSIMO KOMUNIKATUI IR 2013 M. BANKŲ KOMUNIKATUI
(197)
Kad pagalba būtų suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą, ji turi atitikti bendruosius suderinamumo kriterijus: tinkamumo, būtinumo ir proporcingumo.
(198)
Kadangi Graikijos bankai negalėjo naudotis didmeninėmis rinkomis ir tapo visiškai priklausomi nuo centrinio banko finansavimo, kaip nurodyta 26 konstatuojamojoje dalyje, o bankas negalėjo pasiskolinti pakankamai lėšų naudodamasis įprastinėmis refinansavimo operacijomis, bankui reikėjo valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti, kad jo likvidumas būtų pakankamas ir jis galėtų vykdyti įsipareigojimus. Komisija mano, kad L2 priemonė yra tinkama priemonė dideliems sutrikimams, kurių būtų kilę dėl banko įsipareigojimų neįvykdymo, atitaisyti.
(199)
Kadangi dėl valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti bankas patiria palyginti didelių finansavimo išlaidų, bankas yra pakankamai suinteresuotas plėtodamas savo veiklą vengti priklausomybės nuo to finansavimo šaltinio. Bankas turėjo mokėti […] baziniais punktais didesnes palūkanas nei įprastinių Eurosistemos refinansavimo operacijų atveju. Be to, bankas valstybei turėjo mokėti […] bazinių punktų garantijos mokestį. Todėl visos banko valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti išlaidos yra daug didesnės nei įprastos ECB refinansavimo išlaidos. Visų pirma, tų išlaidų skirtumas yra didesnis nei 2011 m. Pratęsimo komunikate nustatytas garantijos mokesčio dydis. Todėl galima laikyti, kad bendras valstybės nustatytas atlygis buvo pakankamas. Kalbant apie valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti sumą, Graikijos bankas ir ECB ją reguliariai peržiūri atsižvelgdami į faktinius banko poreikius. Jie atidžiai stebi, kaip ji naudojama, ir užtikrina, kad ji būtų apribota iki mažiausio būtino dydžio. Todėl L2 priemone bankui nesuteikiama perteklinio likvidumo, kuris galėtų būti naudojamas konkurenciją iškreipiančiai veiklai finansuoti. Ta priemonė yra apribota iki mažiausio būtino dydžio.
(200)
Šitaip atidžiai stebint, kaip naudojama valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti, ir reguliariai tikrinant, ar naudojama tik mažiausio būtino dydžio parama, taip pat užtikrinama, kad šis likvidumas būtų proporcingas ir dėl jo nebūtų nederamai iškraipoma konkurencija. Komisija taip pat pažymi, kad Graikija įsipareigojo užtikrinti, jog bankas įgyvendins restruktūrizavimo priemones taip sumažindamas savo priklausomybę nuo centrinio banko finansavimo, ir kad bankas laikysis 7.6 skirsnyje išnagrinėtų elgesio apribojimų. Šiais veiksniais užtikrinama, kad priklausomybė nuo paramos likvidumui padidinti būtų panaikinta kuo greičiau ir kad ši pagalba būtų proporcinga.
(201)
Todėl L2 priemonė atitinka 2008 m. Bankų komunikatą ir 2011 m. Pratęsimo komunikatą. Kadangi 2013 m. Bankų komunikate papildomų reikalavimų dėl garantijų nenustatyta, L2 priemonė taip pat atitinka 2013 m. Bankų komunikatą.
7.4. B1, B2, B3 IR B4 PRIEMONIŲ ATITIKTIS 2008 M. BANKŲ KOMUNIKATUI, KAPITALO ATKŪRIMO KOMUNIKATUI IR 2011 M. PRATĘSIMO KOMUNIKATUI
(202)
Kaip nurodyta 189 konstatuojamojoje dalyje ir 2008 m. bankų komunikato 15 punkte, tam, kad pagalba būtų suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą, ji turi atitikti bendruosius suderinamumo kriterijus (99): tinkamumo, būtinumo ir proporcingumo.
(203)
Kapitalo atkūrimo komunikate ir 2011 m. Pratęsimo komunikate pateikiamos papildomos gairės dėl reikiamo atlygio už valstybės kapitalo injekcijas dydžio.
7.4.1. Priemonių tinkamumas
(204)
Įvertinusi fondo HFSF rekapitalizavimo priemonių (B1, B2, B3 ir B4 priemonės) tinkamumą, Komisija mano, kad šios priemonės yra tinkamos, nes padeda bankui laikytis kapitalo reikalavimų. Be fondo HFSF rekapitalizavimo priemonių, bankas nebūtų galėjęs tęsti veiklos ir būtų praradęs galimybę naudotis ECB refinansavimo operacijomis.
(205)
Šiuo atžvilgiu sprendime pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“ Komisija pažymėjo, kad bankas yra vienas didžiausių bankų Graikijoje tiek skolinimo, tiek surinktų indėlių požiūriu. Taigi bankas yra sisteminės svarbos Graikijos bankas. Todėl, jeigu bankas būtų nevykdęs įsipareigojimų, būtų kilę didelių Graikijos ekonomikos sutrikimų. To meto aplinkybėmis Graikijos finansų įstaigoms buvo sunku gauti finansavimo. Dėl finansavimo trūkumo jų galimybės teikti paskolas Graikijos ekonomikai buvo ribotos. Jeigu bankas būtų nevykdęs savo įsipareigojimų tokiomis sąlygomis, ekonomikos sutrikimai būtų buvę dar didesni. Be to, B1, B2, B3 ir B4 priemonės daugiausia buvo taikomos dėl PSD programos, labai neįprasto ir neprognozuojamo įvykio, o ne dėl netinkamo banko valdymo ar dėl to, kad būtų buvę prisiimta pernelyg didelės rizikos. Todėl tomis priemonėmis iš esmės buvo sprendžiamos PSD programos rezultatų sukeltos problemos ir padedama išlaikyti Graikijos finansinį stabilumą.
(206)
Sprendime pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“ Komisija pareiškė abejojanti, ar buvo nedelsiant imtasi visų įmanomų priemonių, kad bankui ateityje vėl neprireiktų pagalbos. Kaip nurodyta šio sprendimo 121 ir 122 konstatuojamosiose dalyse, Graikija įsipareigojo imtis tam tikrų su banko valdymu ir komercine veikla susijusių veiksmų. Kaip aprašyta 99 ir 106 konstatuojamosiose dalyse, bankas taip pat iš esmės restruktūrizavo savo veiklą, jau pritaikė nemažai sąnaudų mažinimo priemonių. Taigi Komisijos abejonės buvo išsklaidytos.
(207)
Sprendime pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“ Komisija taip pat pareiškė abejojanti, ar numatytos pakankamos apsaugos priemonės tam atvejui, jeigu banko kontrolę perimtų valstybė arba jeigu kontrolę išlaikytų privatūs akcininkai, o didžioji nuosavybės dalis priklausytų valstybei. Komisija pažymi, kad šio Sprendimo 121 ir 122 konstatuojamosiose dalyse aprašytais įsipareigojimais užtikrinama, kad banko kredito operacijos būtų vykdomos komerciniais pagrindais, o kasdienė veikla būtų apsaugota nuo valstybės kišimosi. Fondo HFSF ir banko sutartu santykių modeliu taip pat užtikrinama, kad valstybės, kaip pagrindinės akcininkės, interesai būtų apsaugoti nuo to, kad banko vadovybė neprisiimtų pernelyg didelės rizikos.
(208)
Todėl B1, B2, B3 ir B4 priemonėmis užtikrinama, kad būtų išsaugotas Graikijos finansinis stabilumas. Imtasi reikšmingų veiksmų siekiant sumažinti būsimus nuostolius ir užtikrinti, kad banko veiklai nekiltų pavojaus dėl netinkamo valdymo. Tuo remdamasi Komisija daro išvadą, kad B1, B2, B3 ir B4 priemonės yra tinkamos.
7.4.2. Būtinumas. Pagalbos apribojimas iki mažiausio dydžio
(209)
Pagal 2008 m. Bankų komunikatą savo dydžiu ir forma pagalbos priemonė turi būti būtina tikslui pasiekti. Tai reiškia, kad kapitalo injekcija turi būti mažiausio tikslui pasiekti būtino dydžio.
(210)
Kapitalo paramos sumą Graikijos bankas apskaičiavo atlikdamas testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, siekdamas užtikrinti, kad 2012-2014 m. laikotarpiu bendras 1 lygio nuosavas kapitalas ir toliau būtų didesnis už tam tikrą lygį, kaip parodyta 3 lentelėje. Todėl jis bankui nesuteikia jokio perteklinio kapitalo. Kaip paaiškinta 206 konstatuojamojoje dalyje, imtasi veiksmų siekiant sumažinti riziką, kad bankui gali prireikti papildomos pagalbos ateityje.
(211)
Vertindama atlygį už pirmąjį ir antrąjį tarpinį rekapitalizavimą (B1 ir B2 priemonės), Komisija primena, kad šios priemonės suteiktos, atitinkamai, 2012 m. gegužės ir gruodžio mėn. ir išmokėtos natūra, t. y. EFSF obligacijomis. Fondas HFSF kaip atlygį nuo tų EFSF obligacijų išmokėjimo dienos iki 2013 m. pavasario rekapitalizavimo dienos gavo sukauptas palūkanas už EFSF obligacijas ir 1 % dydžio mokestį (100). Kaip pabrėžta sprendime pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“, tas atlygis yra mažesnis už Kapitalo atkūrimo komunikate nustatytą 7-9 % ribą. Tačiau mažesnis atlygis taikomas ribotą laikotarpį - vienus metus už B1 priemonę ir penkis mėnesius už B2 priemonę (t. y. kol tarpinio rekapitalizavimo priemonės bus konvertuotos į standartinio rekapitalizavimo paprastosiomis akcijomis priemones (B4 priemonė)). Nors dėl pirmojo ir antrojo tarpinio rekapitalizavimo esamų akcininkų valdoma akcinio kapitalo dalis nesumažėjo, įvykdžius 2013 m. pavasario rekapitalizavimą, t. y. konvertavus pirmojo ir antrojo tarpinio rekapitalizavimo priemones, tų akcininkų valdoma dalis gerokai sumažėjo - turima banko nuosavo kapitalo dalis sumažėjo iki 4,9 %. Taip baigėsi nuo pirmojo tarpinio rekapitalizavimo dienos buvusi neįprasta padėtis. Taigi sprendime pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“ išreikštos abejonės buvo išsklaidytos.
(212)
Antra, atsižvelgdama į netipinę banko sunkumų atsiradimo priežastį, nes nuostoliai susidarė daugiausia dėl teisės į skolą atsisakymo valstybės naudai (PSD programos ir skolos vertybinių popierių išpirkimo, dėl kurių valstybė gauna reikšmingą naudą, t. y. sumažėja skola) ir dėl užsitęsusio šalies rinkos nuosmukio sukeltų padarinių, Komisija gali pritarti tokiam laikinam nuokrypiui nuo Kapitalo atkūrimo komunikate nustatytų standartinio atlygio reikalavimų (101).
(213)
Pagal B3 priemonę prisiimtas įsipareigojimas suteikti kapitalo. Tas 2012 m. gruodžio mėn. prisiimtas įsipareigojimas įvykdytas vos po penkių mėnesių, 2013 m. gegužės-birželio mėn. skyrus faktinę kapitalo injekciją. Dėl tos priežasties ir dėl 212 konstatuojamojoje dalyje išdėstytų priežasčių priimtina, kad už tą įsipareigojimą nemokėtas joks atlygis.
(214)
B4 priemonės atveju, remiantis 2011 m. Pratęsimo komunikato 8 punktu, pasirašomų kapitalo injekcijų akcijų kaina turėtų būti pakankamai diskontuota (patikslinus atsižvelgiant į vertės sumažėjimą), kad būtų pakankamai užtikrinta, jog valstybė gautų deramą atlygį. Nors to rekapitalizavimo atveju akcijų kaina nebuvo labai diskontuota (patikslinus atsižvelgiant į vertės sumažėjimą), iš tikrųjų teorinės kainos be pasirašymo mokesčio buvo neįmanoma reikšmingai diskontuoti (102). Iki 2013 m. pavasario rekapitalizavimo banko rinkos kapitalizacija sudarė tik keletą šimtų milijonų eurų. Tokiomis aplinkybėmis kyla klausimas, ar esami akcininkai turėjo netekti visos savo dalies. Komisija pažymi, kad nustatyta emisijos kaina - 50 % diskontuota vidutinė rinkos kaina 50 dienų iki emisijos kainos nustatymo dienos. Komisija taip pat pažymi, kad ankstesnių akcininkų valdoma akcinio kapitalo dalis gerokai sumažėjo, nes, atlikus rekapitalizavimą, jie turėjo tik 4,9 % banko akcijų. Todėl dar didesnis rinkos kainos diskontavimas būtų turėjęs tik nežymų poveikį fondo HFSF atlygiui. Atsižvelgdama į ypatingą Graikijos bankų padėtį, kaip paaiškinta 212 konstatuojamojoje dalyje, ir į tai, kad pagalbos prireikė dėl teisės į skolą atsisakymo valstybės naudai, Komisija mano, kad valstybės pasirašytų akcijų emisijos kaina yra pakankamai maža.
(215)
Fondas HFSF taip pat išleido varantų ir už kiekvieną privataus investuotojo, dalyvavusio vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą, pasirašytą naują akciją suteikė po vieną varantą. Fondas HFSF šiuos varantus suteikė nemokamai. Kaip paaiškinta 93 konstatuojamojoje dalyje, kiekvienu varantu suteikiama teisė nupirkti 7,40 HFSF akcijų pasirinktais intervalais ir vykdymo kainomis. Vykdymo kaina yra apskaičiuojama prie pasirašymo kainos pridėjus metinę ir kaupiamąją maržą (4 % už pirmus metus, 5 % už antrus, 6 % už trečius, 7 % už ketvirtus metus ir 8 % metinę normą, perskaičiuotą už paskutinius šešis mėnesius). Atlygis, kurį fondas HFSF gavo už turimas akcijas, de facto apribotas iki šio lygio. Tas atlygis yra mažesnis už Kapitalo atkūrimo komunikate nustatytą 7-9 % ribą. Tačiau kadangi šie varantai buvo pagrindinis teisių emisijos ir neviešo platinimo, kurį bankas paskelbė iki 2013 m. pavasario rekapitalizavimo, sėkmės veiksnys, Komisija mano, kad dėl jų bankas galėjo sumažinti pagalbą 550 mln. EUR. Iš tikrųjų, dėl mažo banko kapitalo pakankamumo iki rekapitalizavimo ir dėl didelio tuo metu vyravusio netikrumo, atlikus modeliavimus, kurie tuo metu buvo galimi, matyti, kad be varantų privatūs investuotojai nebūtų gavę pakankamos grąžos ir nebūtų dalyvavę. Dėl 205 ir 212 konstatuojamosiose dalyje paaiškintų priežasčių, kadangi fondas HFSF gautų minimalų teigiamą atlygį, jei varantais būtų pasinaudota, ir kadangi EFPM buvo siekiama pritraukti privačių investuotojų, kad kai kurie bankai ir toliau būtų valdomi privačių subjektų bei būtų išvengta padėties, kai visą bankų sektorių kontroliuotų fondas HFSF, Komisija gali sutikti su tokia Kapitalo atkūrimo komunikate nustatytų standartinio atlygio reikalavimų išlyga. Su tuo sutikti galima remiantis ir tuo, kad 2014 m. kovo mėn. iš dalies pakeistame fondo HFSF įstatyme akcinio kapitalo didinimo be pirmumo teisės atveju nenumatyta varantų korekcijų, ir tuo, kad teisių emisijos atveju galima koreguoti tik varanto vykdymo kainą, o koregavimas gali būti atliekamas tik ex post ir tik iki fondo HFSF gautų pajamų iš pasirašymo su pirmumo teise teisių pardavimo sumos. Be to, kadangi Graikija įsipareigojo prieš bet kokį HFSF išleistų varantų išpirkimą prašyti Komisijos patvirtinimo, Komisija galės užtikrinti, kad jokiais ateityje vykdysimais išpirkimais fondo HFSF atlygis daugiau nebūtų mažinamas, o varantų turėtojams - didinamas.
(216)
Dėl to, kad fondo HFSF akcijomis nesuteikiama balsavimo teisės, Komisija primena, kad pagalbos poreikis iškyla ne vien dėl to, kad prisiimama pernelyg didelė rizika. Be to, EFPM buvo siekiama, kad kai kurie bankai ir toliau būtų valdomi privačių subjektų. Be to, santykių modelis ir tai, kad balsavimo teisės bus sugrąžintos, jeigu restruktūrizavimo planas nebus vykdomas, yra apsaugos priemonė, kuria privatiems vadovams ateityje nebus leidžiama prisiimti pernelyg didelės rizikos. Pagaliau PSD ir 2012 m. gruodžio mėn. įvykdytas išpirkimas yra tam tikro pobūdžio atlygis valstybei, nes valstybės skola bankui sumažinta keliais milijardais eurų. Dėl visų šių priežasčių Komisija gali sutikti, kad fondas HFSF gautų akcijų, kuriomis nesuteikiama balsavimo teisės. Todėl Komisija daro išvadą, kad B4 priemonė buvo būtina.
Taigi savo dydžiu ir forma B1, B2, B3 ir B4 priemonės, kaip sanavimo pagalba, yra būtinos.
7.4.3. Proporcingumas. Priemonės, kuriomis ribojamas neigiamas šalutinis poveikis
(217)
Komisija pažymi, kad bankas gavo labai didelę valstybės pagalbą. Taigi dėl tokios padėties konkurencija gali būti labai iškraipyta. Tačiau Graikija įsipareigojo įgyvendinti keletą priemonių, kuriomis sieks sumažinti neigiamą šalutinį poveikį. Visų pirma įsipareigojimais numatyta, kad banko veikla ir toliau bus vykdoma komerciniais pagrindais, kaip paaiškinta 121 ir 122 konstatuojamosiose dalyse. Graikija taip pat įsipareigojo laikytis įsigijimo draudimo ir sumažinti tam tikras investicijas, kaip paaiškinta 123 ir 124 konstatuojamosiose dalyse. Konkurencijos iškraipymų ribojimai bus išsamiau vertinami 7.6 skirsnyje.
(218)
Be to, banke paskirtas už stebėseną atsakingas patikėtinis, kuris stebės, ar tinkamai vykdomi įsipareigojimai dėl banko valdymo ir komercinės veiklos. Tai padės išvengti visų žalingų banko komercinės praktikos pokyčių ir taip sumažinti galimą neigiamą šalutinį poveikį.
(219)
Be to, 2014 m. birželio 12 d. Komisijai pateiktas naujas išsamus restruktūrizavimo planas. Šis restruktūrizavimo planas bus vertinamas 7.6 skirsnyje.
(220)
Taigi sprendime pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“ išreikštos abejonės buvo išsklaidytos. Pagal 2008 m. Bankų komunikato 15 punktą, B1, B2, B3 ir B4 priemonės yra proporcingos.
7.4.4. Išvada dėl fondo HFSF suteiktų rekapitalizavimo priemonių atitikties 2008 m. Bankų komunikatui, Kapitalo atkūrimo komunikatui ir 2011 m. Pratęsimo komunikatui
(221)
Todėl daroma išvada, kad fondo HFSF suteiktos rekapitalizavimo priemonės (B1, B2, B3 ir B4 priemonės) pagal 2008 m. Bankų komunikato 15 punktą, Kapitalo atkūrimo komunikatą ir 2011 m. Pratęsimo komunikatą yra tinkamos, būtinos ir proporcingos.
7.5. ĮSIGIJIMŲ SUDERINAMUMAS SU RESTRUKTŪRIZAVIMO KOMUNIKATU
(222)
Restruktūrizavimo komunikato 23 punkte paaiškinta, kad pagalbą gaunantys bankai valstybės pagalbos negali naudoti įmonių įsigijimui finansuoti, išskyrus atvejus, kai tai būtina įmonės gyvybingumui atkurti. Be to, Restruktūrizavimo komunikato 40 ir 41 punktuose nurodyta, kad bankai neturėtų naudoti valstybės pagalbos konkuruojančioms įmonėms įsigyti, išskyrus tuos atvejus, kai šis įsigijimas yra konsolidavimo proceso, reikalingo finansiniam stabilumui atkurti arba veiksmingai konkurencijai užtikrinti, dalis. Be to, tokie įsigijimai gali kelti grėsmę gyvybingumo atkūrimui arba jį apsunkinti. Todėl Komisija turi įvertinti, ar banko įvykdyti įsigijimai gali būti suderinami su Restruktūrizavimo komunikatu.
7.5.1. Banko „Emporiki Bank“ įsigijimo atitiktis Restruktūrizavimo komunikatui
7.5.1.1. Banko „Emporiki Bank“ įsigijimo poveikis banko ilgalaikiam gyvybingumui
(223)
Veiklos pelningumo požiūriu tai, kad bankas įsigijo banką „Emporiki Bank“, padės bankui atkurti ilgalaikį gyvybingumą, nes toje pačioje geografinėje rinkoje sujungus du bankus, sudaroma galimybė pasiekti reikšmingą sąveiką, pvz., sumažinti darbuotojų skaičių, uždaryti filialus ir sumažinti pridėtines išlaidas. Bankas įgyja klientų ir indėlių, kartu smarkiai sumažindamas platinimo sąnaudas. Jis uždaro daug sujungto subjekto filialų, be to, racionalizuoja pagrindinės buveinės funkcijas.
(224)
Vertinant likvidumo pozicijas, įsigijimas daro teigiamą poveikį bankui. Iš tikrųjų, įsigyto subjekto paskolų ir indėlių santykis buvo apie 115 % - daug mažesnis už labai didelį banko paskolų ir indėlių santykį (103). Todėl tai padėjo reikšmingai pagerinti banko paskolų ir indėlių santykį.
(225)
Statiniu požiūriu sandoris taip pat daro teigiamą poveikį banko kapitalo pakankamumui, nes bankas įsigyja gerai kapitalizuotą banką už vieną eurą. 2012 m. kovo 31 d. sujungto subjekto pro forma kapitalo pakankamumas buvo 11,8 %, o banko kapitalo pakankamumo rodiklis siekė tik 8,8 %. Panašiai sujungto subjekto pro forma bendras 1 lygio nuosavas kapitalas sudarė 11,1 %, o banko bendras 1 lygio nuosavas kapitalas buvo 7,9 %. Dideliu banko „Emporiki Bank“ kapitalu suteikiama apsauga nuo būsimų nuostolių, kurių, remiantis testavimu nepalankiausiomis sąlygomis, gali būti patirta, kaip parodyta 3 lentelėje. Statiniu požiūriu vertinant banko kapitalo pakankamumo rodiklio padidėjimą, pernelyg palankiai įvertinamas teigiamas poveikis banko ilgalaikei kapitalo pozicijai. Todėl įsigijimas turi teigiamą poveikį ilgalaikio banko gyvybingumo atkūrimui.
7.5.1.2. Įsigijimo poveikis bankui reikalingos pagalbos dydžiui
(226)
Pagal Restruktūrizavimo komunikato 23 punktą restruktūrizavimo pagalba neturėtų būti naudojama kitoms įmonėms įsigyti, o tik restruktūrizavimo išlaidoms, reikalingoms banko gyvybingumui atkurti, padengti. Šiuo atveju, nors įsigijimas teigiamai veikia banko gyvybingumą, pagal Restruktūrizavimo komunikato 23 punktą jis nėra būtinas šiam gyvybingumui užtikrinti.
(227)
Už įsigyjamą banką „Emporiki Bank“ bankas sumokėjo tik vieną eurą. Todėl pirkimo kaina nebuvo finansuojama iš valstybės pagalbos. Tai taip pat rodo, kad bankui mokant pirkimo kainą neiškilo jokių kapitalo poreikių. Be to, bankas „Emporiki Bank“ buvo pakankamai kapitalizuotas (tai yra, iki reikalingo lygio remiantis 2012 m. testavimu nepalankiausiomis sąlygomis, kaip parodyta 3 lentelėje). Taigi, nėra tikėtina, kad dėl įsigijimo bankui ateityje kiltų kokių nors kapitalo poreikių.
(228)
Taigi, dėl netipinių sąlygų (visiškai kapitalizuoto banko pirkimo už vieną eurą, siekiant įvykdyti testavimo nepalankiausiomis sąlygomis reikalavimus), banko „Emporiki Bank“ įsigijimas visiškai neprieštarauja reikalavimui kuo labiau sumažinti pagalbą.
7.5.1.3. Konkurenciją iškraipantis įsigijimo poveikis
(229)
Pagal Restruktūrizavimo komunikato 39 ir 40 punktus valstybės pagalba neturėtų būti naudojama darant žalą pagalbos negaunančioms įmonėms ir ypač įsigyjant konkuruojančias įmones. Restruktūrizavimo komunikato 41 punkte taip pat nurodoma, kad įsigijimai gali būti leidžiami, jeigu jie yra konsolidavimo proceso, reikalingo finansiniam stabilumui atkurti arba veiksmingai konkurencijai užtikrinti, dalis. Tokiomis aplinkybėmis įsigijimo procesas turėtų būti sąžiningas, įsigijimu turėtų būti užtikrintos veiksmingos konkurencijos atitinkamoje rinkoje sąlygos.
(230)
Graikijos banko nuomone, bankas „Emporiki Bank“ kaip savarankiškas bankas, remiantis 2012 m. pradžioje išorės konsultanto atliktu gyvybingumo vertinimu, nebuvo gyvybingas. Dėl jo „Crédit Agricole“ patyrė didelių nuostolių, todėl norėjo banką parduoti. Jeigu jo parduoti nebūtų įmanoma, „Crédit Agricole“ būtų svarstęs, kaip jam leisti bankrutuoti. Todėl sandoris gali būti laikomas konsolidavimo proceso, reikalingo finansiniam stabilumui atkurti, dalimi, kaip aprašyta Restruktūrizavimo komunikato 41 punkte.
(231)
Tinkamo pasiūlymo dėl banko „Emporiki Bank“ įsigijimo nepateikė nė vienas pagalbos negaunantis konkurso dalyvis, o pardavimo procesas buvo viešas, skaidrus ir nediskriminacinis. Taigi bankas neišstūmė jokio pagalbos negaunančio konkurso dalyvio. Kadangi atlikti tam įsigijimui leidimą suteikė Graikijos konkurencijos tarnyba, grėsmės dėl pardavimo proceso rezultato Graikijoje vykstančios veiksmingos konkurencijos sąlygoms nekyla.
(232)
Be to, bankui pagalbos poreikis iškilo ne dėl netinkamo valdymo ar nederamai prisiimamos rizikos. Pagaliau, kaip nurodoma 227 konstatuojamojoje dalyje pateiktoje išvadoje, valstybės pagalba buvo naudojama šiam įsigijimui finansuoti (už vieną eurą įsigytas bankas, kuris buvo kapitalizuotas tiek, kiek reikėjo, kad atitiktų Graikijos banko testavimo nepalankiausiomis sąlygomis reikalavimus).
(233)
Atsižvelgiant į tas aplinkybes, galima daryti išvadą, kad banko „Emporiki Bank“ įsigijimas atitinka Restruktūrizavimo komunikato 4 skirsnį.
7.5.1.4. Išvada dėl banko „Emporiki Bank“ įsigijimo
(234)
Komisija daro išvadą, kad, atsižvelgiant į nepaprastą Graikijos bankų padėtį ir į banko „Emporiki Bank“ įsigijimo ypatumus, tas įsigijimas atitinka Restruktūrizavimo komunikate nustatytus reikalavimus.
7.5.2. Tam tikro trijų kooperatinių bankų turto ir įsipareigojimų įsigijimo atitiktis Restruktūrizavimo komunikatui
7.5.2.1. Įsigijimo poveikis banko ilgalaikiam gyvybingumui
(235)
Dėl tam tikro trijų kooperatinių bankų turto ir įsipareigojimų įsigijimo banko ilgalaikis gyvybingumas padidės.
(236)
Tiksliau tariant, dėl trijų kooperatinių bankų indėlių integravimo į banko balansą padidėjo banko likvidumas. Grynasis banko „Alpha Bank S.A.“ paskolų ir indėlių santykis sumažėjo maždaug 1,5 %, taip pat sumažėjo banko „Alpha Bank S.A.“ priklausomybė nuo Eurosistemos.
(237)
Be to dėl šių įsigijimų bankas įgijo galimybę padidinti savo pajamas išplėsdamas klientų ratą keliose geografinėse teritorijose. Bankas neperėmė jokios brangiai kainuojančios infrastruktūros ar brangiai kainuojančio filialų tinklo. Bankas taip pat neperėmė jokių paskolų. Todėl jo rizika arba kapitalo reikalavimai nepadidėjo.
7.5.2.2. Įsigijimo poveikis bankui reikalingos pagalbos sumai
(238)
Pagal Restruktūrizavimo komunikato 23 punktą restruktūrizavimo pagalba neturėtų būti naudojama kitoms įmonėms įsigyti, bet tik restruktūrizavimo išlaidoms, reikalingoms banko gyvybingumui atkurti, padengti. Šiuo atveju, nors įsigijimas teigiamai veikia banko gyvybingumą, pagal Restruktūrizavimo komunikato 23 punktą jis nėra būtinas šiam gyvybingumui užtikrinti.
(239)
Nustatytas užmokestis, kurį bankas sumokėjo už įsigyjamą perduodamą visų trijų kooperatinių bankų turtą ir įsipareigojimus, sudarė 2,1 % perduodamų indėlių vertės ir siekė apie 9 mln. EUR - ši suma prilygo 0,01 % visos įsigijimo metu buvusios banko balanso vertės. Todėl galima vertinti, kad šis užmokestis buvo labai mažas. Be to, vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą bankas jau buvo pritraukęs 550 mln. EUR privataus kapitalo.
(240)
Daroma išvada, kad perduodamo trijų kooperatinių bankų turto ir įsipareigojimų (daugiausia indėlių) įsigijimo kaina buvo tokia maža, kad nesutrukdė pagalbą apriboti iki mažiausio būtino dydžio.
7.5.2.3. Konkurenciją iškraipantis įsigijimo poveikis
(241)
Kaip nurodyta 229 konstatuojamojoje dalyje, pagal Restruktūrizavimo komunikato 39 ir 40 punktus valstybės pagalba neturėtų būti naudojama darant žalą pagalbos negaunančioms įmonėms ir ypač įsigyjant konkuruojančias įmones, išskyrus ypatingas aplinkybes.
(242)
Graikijos banko manymu, trys kooperatiniai bankai nebuvo gyvybingi, todėl, norint išsaugoti finansinį stabilumą, reikėjo imtis pertvarkymo priemonių. Todėl įsigijimai gali būti laikomi konsolidavimo proceso, reikalingo finansiniam stabilumui atkurti, dalimi, kaip aprašyta Restruktūrizavimo komunikato 41 punkte.
(243)
Be to, joks pagalbos negaunantis konkurso dalyvis nepateikė tinkamo pasiūlymo dėl trijų kooperatinių bankų turto ir įsipareigojimų įsigijimo, vienintelį kitą pasiūlymą pateikė dar daugiau pagalbos gavęs bankas. Be to, įsigyto turto ir įsipareigojimų suma buvo maža, todėl dėl jos rinkos struktūra nepakito (104).
(244)
Darydama išvadą Komisija laikosi nuomonės, kad remiantis Restruktūrizavimo komunikato 41 punktu, šiomis išimtinėmis aplinkybėmis leidimas jiems įsigyti yra pateisinamas.
7.5.2.4. Išvada dėl tam tikro trijų kooperatinių bankų turto ir įsipareigojimų įsigijimo
(245)
Daroma išvada, kad, atsižvelgiant į tam tikro trijų kooperatinių bankų turto ir įsipareigojimų įsigijimo ypatumus, šis įsigijimas atitinka Restruktūrizavimo komunikate nustatytus reikalavimus.
7.5.3. Banko „Citibank Greece“ įsigijimo atitiktis Restruktūrizavimo komunikatui
7.5.3.1. Įsigijimo poveikis banko ilgalaikiam gyvybingumui
(246)
Dėl banko „Citibank Greece“, įskaitant „Diners“, įsigijimo pagerės banko ilgalaikis gyvybingumas. Bankas įsigijo didelius atidėjinius paskoloms turintį banką. Be to, grynųjų paskolų knyga yra daug mažesnė negu įsigyti indėliai.
(247)
Integravus banko „Citibank Greece“ indėlius į banko balansą, pagerės banko vidutinio laikotarpio ir ilgalaikė finansavimo pozicija, kartu padidės ir banko pelningumas.
(248)
Be to, dėl įsigijimo bankas pagerins indėlių surinkimo bazę ir pajėgumus, taip sukurdamas subalansuoto ir tvaraus verslo modelį.
(249)
Pagaliau dėl numatomos reikšmingos pagrindinių funkcijų, IT paslaugų ir veiklos išlaidų sąveikos padidės banko ilgalaikis gyvybingumas.
(250)
Todėl įsigijimas turi teigiamą poveikį banko ilgalaikio gyvybingumo atkūrimui.
7.5.3.2. Įsigijimo poveikis bankui reikalingos pagalbos sumai
(251)
Pagal Restruktūrizavimo komunikato 23 punktą restruktūrizavimo pagalba neturėtų būti naudojama kitoms įmonėms įsigyti, o tik restruktūrizavimo išlaidoms, reikalingoms banko gyvybingumui atkurti, padengti. Šiuo atveju, nors įsigijimas teigiamai veikia banko gyvybingumą, pagal Restruktūrizavimo komunikato 23 punktą jis nėra būtinas šiam gyvybingumui užtikrinti.
(252)
Už įsigyjamą banką „Citibank Greece“ ir bendrovę „Diners“ bankas sumokėjo tik 2 mln. EUR (105).
(253)
Į įsigytą portfelį įeina daug visiškai nurašytų paskolų. Iš tikrųjų, naujojo paskolų portfelio vertė galėtų kompensuoti nedidelį kapitalo poreikį, kuris susidaro dėl šių paskolų integravimo į banko balansą.
(254)
Be to, bankas pritraukė 1,2 mlrd. EUR privataus kapitalo už didesnę vienos akcijos kainą negu ta, už kurią vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą pasirašė fondas HFSF.
(255)
Šiomis ypatingomis aplinkybėmis negalima tvirtinti, kad įsigijimas finansuotas iš valstybės pagalbos. Dėl įsigijimo nepadidės pagalbos poreikis ir nesumažės atlygis už esamą pagalbą.
7.5.3.3. Konkurenciją iškraipantis įsigijimo poveikis
(256)
Kaip nurodyta 241 konstatuojamojoje dalyje, valstybės pagalba neturėtų būti naudojama darant žalą pagalbos negaunančioms įmonėms ir ypač įsigyjant konkuruojančias įmones.
(257)
Sumokėta banko „Citibank Greece“ pirkimo kaina buvo itin maža; bankas pritraukė didelę privataus kapitalo dalį už didelę vienos akcijos kainą. Todėl negalima laikyti, kad pagalba buvo naudojama šiam įsigijimui finansuoti.
(258)
Be to, kadangi nė vienas pagalbos negaunantis konkurso dalyvis nepateikė jokio pasiūlymo dėl banko įsigytos veiklos dalies įsigijimo, nė vienas pagalbos negaunantis investuotojas nebuvo išstumtas.
(259)
Taigi, atsižvelgiant į 257 ir 258 konstatuojamosiose dalyse pateiktus argumentus, įsigijimui netaikomas Restruktūrizavimo komunikato 39 ir 40 punktuose numatytas draudimas. Be to, Komisija primena, kad bankui pagalbos poreikis iškilo ne dėl netinkamo valdymo ar nederamai prisiimamos rizikos.
7.5.3.4. Išvada dėl banko „Citibank Greece“ įsigijimo
(260)
Daroma išvada, kad atsižvelgiant į nepaprastą banko padėtį (106) ir į banko „Citibank Greece“ įsigijimo ypatumus, tas įsigijimas atitinka Restruktūrizavimo komunikate nustatytus reikalavimus.
7.6. A, B1, B2, B3 IR B4 PRIEMONIŲ ATITIKTIS RESTRUKTŪRIZAVIMO KOMUNIKATUI
7.6.1. Sunkumų atsiradimo priežastys ir reikšmė vertinimui pagal Restruktūrizavimo komunikatą
(261)
Kaip nurodyta 2.1.1 ir 2.1.2 skirsniuose, bankui sunkumų daugiausia kilo dėl Graikijos valstybės skolos krizės ir gilaus nuosmukio Graikijoje ir Pietų Europoje. Kalbant apie pirmąjį veiksnį, Graikijos valdžios sektorius prarado galimybę naudotis finansų rinkomis ir galiausiai jam teko derėtis dėl susitarimo su šalies ir tarptautiniais kreditoriais - PSD programos, - dėl kurios reikalavimų valstybei dydis buvo sumažintas 53,3 %. Be to, 31,5 % reikalavimų buvo iškeisti į naujas GVO su mažesnėmis palūkanomis ir ilgesniais išpirkimo terminais. Šias naujas GVO valstybė iš Graikijos bankų išpirko 2012 m. gruodžio mėn. už 30,2-40,1 % jų nominaliosios vertės kainą, dėl to Graikijos bankai patyrė papildomų nuostolių. Banko kapitalo poziciją paveikė ne tik PSD programa ir skolos vertybinių popierių išpirkimas - nuo 2010 m. iki 2012 m. vidurio dėl rizikos, kad Graikija dėl netvarios valstybės skolos ir ekonomikos nuosmukio gali pasitraukti iš euro zonos, bankas taip pat neteko daug indėlių.
(262)
B1, B2, B3 ir B4 priemonių vertė siekia 4 571 mln. EUR; ši suma yra mažesnė už nuostolių sumą (4 786 mln. EUR), įtrauktų į apskaitą įgyvendinus PSD programą. 2011 m. Pratęsimo komunikato 14 punkte numatyta, kad tokiu atveju, jeigu sunkumų pirmiausia kyla ne dėl pernelyg rizikingo elgesio, Komisija savo reikalavimus sušvelnins.
(263)
Didžiausia kapitalo poreikių dalis kyla dėl nuolatinės finansų įstaigos pozicijos, susijusios su buveinės šalies valstybės rizika. Tai taip pat buvo pažymėta sprendimo pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“ 58 ir 69 konstatuojamosiose dalyse. Komisija taip pat pažymi, kad bankui dėl Graikijos valstybės skolos kylanti rizika buvo mažesnė negu kitiems pagrindiniams Graikijos bankams, todėl negalima laikyti, kad dėl jos susidarė pernelyg didelė valstybės skolos pozicija. Todėl banko poreikis savo restruktūrizavimo plane spręsti neatsakingo elgesio rizikos problemas yra mažesnis negu kitų remiamų finansų įstaigų, kurios prisiėmė pernelyg didelę riziką. Kadangi pagalbos priemonės turi mažesnį iškreipiamąjį poveikį, priemonės, kurių imtasi konkurencijos iškraipymams riboti, turėtų būti proporcingai sušvelnintos. Kadangi pagal PSD programą ir išperkant skolos vertybinius popierius buvo atsisakyta teisės į skolą valstybės naudai, atlygis valstybei bankų rekapitalizavimo atveju gali būti mažesnis.
(264)
Tačiau Graikijos ekonomikai nuo 2008 m. smukus maždaug 25 %, ir bankui įsigijus mažiau gyvybingą banką „Emporiki Bank“, norėdamas atkurti pelningumą, bankas turi savo organizacinę struktūrą, sąnaudų struktūrą ir komercinį tinklą pritaikyti naujoms sąlygoms. Taigi nepaisydamas to, kad nepatiria neatsakingo elgesio rizikos problemos, siekdamas užtikrinti ilgalaikį gyvybingumą, bankas turi racionalizuoti savo veiklą Graikijoje.
(265)
Antras svarbus banko nuostolių šaltinis - Graikijos namų ūkiams ir įmonėms suteiktos banko paskolos. Komisija mano, kad tie nuostoliai daugiausia susidarė dėl nepaprastai didelio ir užsitęsusio BVP sumažėjimo, t. y. maždaug 25 % per penkerius metus, o ne dėl rizikingos banko skolinimo praktikos. Todėl dėl pagalbos, suteiktos tiems nuostoliams padengti, nekyla neatsakingo elgesio rizikos; taip būna tuo atveju, kai suteikiant pagalbą bankas apsaugomas nuo ankstesnio rizikingo elgesio padarinių. Todėl pagalba turi mažesnį iškraipomąjį poveikį (107).
(266)
Tačiau dalis banko kapitalo poreikių ir paskolų nuostolių susidarė dėl kai kurių tarptautinių patronuojamųjų įmonių. Pavyzdžiui, 2012 m. Kipre, Rumunijoje, Serbijoje, BJRM ir Bulgarijoje vykdyta veikla buvo nuostolinga, o Albanijoje vykdyta veikla tik išlyginti nuostoliai. Remiantis 2012 m. testavimu nepalankiausiomis sąlygomis, kuris buvo atliktas siekiant nustatyti banko kapitalo poreikius, matyti, kad prognozuojami kredito nuostoliai dėl užsienio paskolų sudarė 921 mln. EUR pagal pagrindinį scenarijų ir 1 201 mln. EUR pagal nepalankų scenarijų. Likvidumas mažėjo ir dėl užsienio turto, nes grupės vidaus finansavimas siekė keletą milijardų eurų.
(267)
Taigi, kadangi iš keturių didžiausių Graikijos bankų PSD programos įgyvendinimo laikotarpiu bankas turėjo mažiausiai GVO ir kadangi dėl PSD programos banko patirti nuostoliai buvo didesni už pagalbą, gautą pagal B, B2, B3 ir B4 priemones, galima daryti išvadą, kad daugumai nuostolių ir pagalbos poreikiui yra taikytinas 2011 m. Pratęsimo komunikato 14 punktas, pagal kurį Komisijai leidžiama sušvelninti savo reikalavimus. Pagalbos poreikį iš dalies nulėmė Graikijoje išduotų paskolų nuostoliai, kurių kilo dėl nepaprastai gilaus ir ilgo nuosmukio, o ne dėl rizikingo skolinimo. Dėl suteiktos pagalbos nekyla neatsakingo elgesio rizikos, todėl tokia pagalba turi mažesnį iškraipomąjį poveikį.
(268)
Pagaliau pagalbos poreikį nedidele dalimi lėmė paties banko prisiimta su užsienio patronuojamosiomis įmonėmis susijusi rizika.
7.6.2. Gyvybingumas
(269)
Restruktūrizavimo planu turi būti užtikrinta, kad iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos finansų įstaiga sugebės atkurti ilgalaikį gyvybingumą (Restruktūrizavimo komunikato 2 skirsnis). Nagrinėjamu atveju restruktūrizavimo laikotarpis - tai laikotarpis nuo šio sprendimo priėmimo dienos iki 2018 m. gruodžio 31 d.
(270)
Laikydamasi Restruktūrizavimo komunikato 9, 10 ir 11 punktų, Graikija pateikė visapusišką ir išsamų restruktūrizavimo planą, kuriame pateikiama išsami informacija apie banko verslo modelį. Plane taip pat nurodomos banko patiriamų sunkumų priežastys, taip pat priemonės, kurių imtasi visoms banko gyvybingumo problemoms spręsti. Visų pirma, restruktūrizavimo plane aprašoma strategija, kurią bankas pasirinko siekdamas išsaugoti veiklos efektyvumą ir imtis priemonių dėl aukšto neveiksnių paskolų lygio, silpnų likvidumo ir kapitalo pozicijų bei užsienyje veikiančių jo įmonių, kurių finansavimas ir kapitalas paskutiniaisiais metais tapo priklausomas nuo patronuojančiosios įmonės.
7.6.2.1. Graikijoje vykdoma bankininkystės veikla
(271)
Kalbant apie likvidumą ir banko priklausomybę nuo Eurosistemos finansavimo, restruktūrizavimo plane numatomas ribotas balanso augimas Graikijoje, o indėlių bazė vėl turėtų didėti. Jau sumažėjusi priklausomybė nuo skubios paramos likvidumui didinti ir toliau mažės, o tai padės bankui sumažinti ir savo finansavimo sąnaudas.
(272)
118 konstatuojamojoje dalyje aprašytu įsipareigojimu dėl paskolų ir indėlių santykio užtikrinama, kad iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos banko balanso struktūra išliks tvari. Pardavus vertybinius popierius ir kitą nepagrindinę veiklą taip pat sustiprės banko likvidumo pozicija. Kadangi banko likvidumo pozicija vis dar įtempta, Komisija gali patenkinti Graikijos valdžios institucijų prašymą leisti padidinti banko likvidumą pagal Graikijos bankams skirtos paramos schemos garantijų ir paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, priemones ir pagal valstybės garantuojamos skubios pagalbos likvidumui padidinti priemonę.
(273)
Siekdama sumažinti finansavimo sąnaudas Graikija taip pat įsipareigojo užtikrinti, kad bankas ir toliau mažins palūkanas, kurias Graikijoje moka už indėlius, kaip aprašyta 118 konstatuojamojoje dalyje. Toks indėlių sąnaudų mažinimas bus vienas svarbiausių įnašų didinant banko pelningumą prieš sudarant atidėjinius.
(274)
Nuo krizės pradžios bankas pradėjo racionalizuoti savo komercinį tinklą Graikijoje mažindamas filialų ir darbuotojų skaičių (108). Iki 2017 m. bendros banko sąnaudos bus sumažintos dar […] %, palyginti su 2013 m. Kad pasiektų tą tikslą, bankas įsipareigojo iki 2017 m. gruodžio 31 d. sumažinti savo filialų ir darbuotojų skaičių Graikijoje atitinkamai iki […] ir […], kad bendros sąnaudos (109) Graikijoje neviršytų 800 mln. EUR. Numatomas sąnaudų ir pajamų santykis restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje bus mažesnis nei […] %. Komisija mano, kad restruktūrizavimo planu išlaikomas banko efektyvumas naujomis rinkos sąlygomis.
(275)
Kita svarbi sritis - neveiksnių paskolų valdymas, nes iki 2013 m. gruodžio 31 d. jos sudarė 32,4 % portfelio (110). Bankas ketina tobulinti savo paskolų politiką (ribas, užtikrinimą užstatais) ir daugiausia dėmesio teikti pagrindinei savo veiklai, taip siekdamas kuo labiau sumažinti savo nuostolius. Graikija taip pat įsipareigojo užtikrinti, kad vykdydamas paskolų politiką bankas laikysis griežtų standartų, siekdamas valdyti riziką ir užtikrinti kuo didesnę vertę bankui kiekvienu kreditų proceso etapu, kaip aprašyta 122 konstatuojamojoje dalyje.
7.6.2.2. Banko valdymas
(276)
Kitas svarbus klausimas - banko valdymas, atsižvelgiant į tai, kad po 2014 m. akcinio kapitalo padidinimo fondui HFSF priklauso 69,9 % banko akcijų (111), tik jo balsavimo teisės yra apribotos. Be to, kai kurie banką kontroliuojantys privatūs investuotojai taip pat turi varantų, taigi, jeigu akcijų kaina restruktūrizavimo laikotarpiu pakiltų, gautų visapusiškos naudos. Kadangi dėl tokios padėties gali atsirasti neatsakingo elgesio rizikos, 2013 m. bankas ir fondas HFSF susitarė dėl konkretaus savo santykių modelio. Tuo susitarimu kasdienė banko veikla apsaugoma nuo pernelyg didelio pagrindinių akcininkų kišimosi, kartu užtikrinant, kad per atitinkamas konsultacijų procedūras fondas HFSF galėtų stebėti, kaip įgyvendinamas restruktūrizavimo planas, ir neleisti banko vadovybei prisiimti pernelyg didelės rizikos. Bankas taip pat įsipareigojo atidžiai stebėti savo susijusių skolininkų poziciją. Komisija teigiamai vertina tai, kad fondas HFSF savaime atgaus visas savo balsavimo teises, jei bankas neįgyvendins savo restruktūrizavimo plano.
7.6.2.3. Tarptautinė veikla
(277)
Kaip paaiškinta 266 konstatuojamojoje dalyje, dėl kai kurios tarptautinės banko veiklos praeityje gerokai sumažėjo banko kapitalas, likvidumas ir pelningumas.
(278)
Restruktūrizavimo plane numatyta, kad bankas ir toliau didžiausią dėmesį skirs vidaus rinkai. Bankas jau pardavė nepelningą patronuojamąją įmonę Ukrainoje. Jis taip pat pradėjo racionalizuoti kitas patronuojamąsias įmones, stiprinti paskolų garantavimo procesą ir mažinti patronuojamųjų įmonių finansavimo trūkumą. Jis ketina toliau racionalizuoti savo išsaugotų patronuojamųjų įmonių tinklą, kaip aprašyta 109 konstatuojamojoje dalyje.
(279)
Bendra užsienio turto suma iki 2017 m. gruodžio 31 d. (palyginti su 2012 m. gruodžio 31 d.) sumažės dar bent […] %.
(280)
Bendras tarptautinės veiklos pelningumas bus atkurtas nuo […].
(281)
Todėl Komisija mano, kad bankas bus pakankamai restruktūrizavęs tas užsienio įmones ir sumažinęs jų dydį, kad ateityje nepatirtų papildomų kapitalo poreikių ir likvidumo trūkumo. 119 konstatuojamojoje dalyje aprašytu įsipareigojimu neskirti didelių kapitalo injekcijų banko tarptautinėms patronuojamosioms įmonėms taip pat užtikrinama, kad užsienio patronuojamosios įmonės nekeltų grėsmės kapitalui ar likvidumui.
7.6.2.4. Išvada dėl gyvybingumo
(282)
Pagal 2.4 skirsnyje aprašytą pagrindinį scenarijų matyti, kad restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje bankas sugebės gauti grąžą, kuri leis jam padengti visas savo sąnaudas ir užtikrinti tinkamą nuosavo kapitalo grąžą, atsižvelgiant į jo rizikos pobūdį. Kartu prognozuojama, kad banko kapitalo pozicija išliks pakankamo lygio.
(283)
Galiausiai Komisija atsižvelgia į Graikijos valdžios institucijų pateiktame banko restruktūrizavimo plane aprašytą nepalankų scenarijų. Šis nepalankus scenarijus grindžiamas su fondu HFSF suderintomis prielaidomis. Pagal jį daroma prielaida, kad nuosmukis bus ilgesnis ir gilesnis, o nekilnojamojo turto kainų defliacija - didesnė (112). Iš restruktūrizavimo plano matyti, kad bankas gali atlaikyti pakankamai nemažai nepalankiausių sąlygų, nes pagal nepalankų scenarijų bankas restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje išliks pelningas ir gerai kapitalizuotas.
(284)
2014 m. pritraukto papildomo kapitalo suma, būtent 1,2 mlrd. EUR, pagal pagrindinį scenarijų, numatytą atliekant 2013 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, bus pakankama ir restruktūrizavimo laikotarpiu, ir tam, kad būtų išpirktos privilegijuotosios akcijos, ką bankas ir padarė 2014 m. balandžio mėn. (113) Bankas Graikijos bankui taip pat pateiks nenumatytų atvejų kapitalo planą, kuriame išdėstytos priemonės, kurias reikėtų įgyvendinti, jei ekonominės sąlygos toliau blogėtų. Komisija primena, kad vertindamas kapitalo poreikius pagal pagrindinį scenarijų Graikijos bankas jau padarė keletą pakeitimų, dėl kurių padidėjo numatomi kapitalo poreikiai, palyginti su banko pagal savo pagrindinį scenarijų apskaičiuotais kapitalo poreikiais. Todėl Komisija mano, kad Graikijos bankui apskaičiuojant kapitalo poreikius pagal pagrindinį scenarijų atsižvelgta į tam tikras nepalankiausias sąlygas. Kad padarytų išvadą, jog bankas yra gyvybingas, Komisija nereikalauja, kad bankas iš anksto turėtų pakankamai kapitalo Graikijos banko pagal testavimo nepalankiausiomis sąlygomis scenarijų apskaičiuotiems kapitalo poreikiams padengti, nes pastarasis apskaičiuotas lygis reiškia aukštą nepalankiausių sąlygų lygį ir, kaip matyti iš 2014 m. kovo mėn. bandymų pritraukti kapitalo, bankas susigrąžino galimybes dalyvauti kapitalo rinkose.
(285)
Be to, gerai, kad bankas papildomai neinvestuos į neinvesticinio reitingo vertybinius popierius - tai padės išlaikyti kapitalo ir likvidumo poziciją.
(286)
Todėl daroma išvada, kad bankas ėmėsi pakankamų priemonių, kad atkurtų savo ilgalaikį gyvybingumą.
7.6.3. Nuosavas įnašas ir naštos pasidalijimas
(287)
Kaip nurodyta Restruktūrizavimo komunikate, siekiant užtikrinti, kad pagalba būtų apribota iki mažiausio būtino dydžio, bankai ir jų kapitalo savininkai turi kiek galėdami prisidėti prie restruktūrizavimo. Taigi restruktūrizavimui finansuoti bankai turėtų naudoti savo išteklius, šiuo tikslu, pvz., parduodami turtą, o kapitalo savininkai, jei įmanoma, turėtų padengti banko nuostolius.
7.6.3.1. Banko nuosavas įnašas. Turto pardavimas ir sąnaudų mažinimas
(288)
Bankas jau pardavė kai kurias smulkias užsienio įmones (Ukrainoje) ir sumažino dalies savo portfelio finansinį įsiskolinimą, siekdamas pagerinti kapitalo pakankamumą ir likvidumo poziciją. Pavyzdžiui, bankas 2009-2013 m. pardavė 1,9 mlrd. EUR vertės užsienio turto (114).
(289)
Restruktūrizavimo plane numatyta parduoti kitą Pietryčių Europoje turimą turtą, kaip aprašyta 107 konstatuojamojoje dalyje. Atsižvelgiant į jau parduotą turtą ir sumažintas investicijas, įgyvendinęs šiuos įsipareigojimus bankas Pietryčių Europoje bus reikšmingai sumažinęs savo geografinę veiklos apimtį. Sumažinus banko tarptautinį turtą taip pat reikšmingai sumažės galima rizika, kad bankui ateityje gali prireikti pagalbos. Todėl tai padeda užtikrinti, kad pagalba būtų mažiausio dydžio.
(290)
2007 m. bankas pardavė savo draudimo veiklą. Todėl toje rinkoje jis nevykdo jokios reikšmingos veiklos, kurią galėtų parduoti ir gauti išteklių.
(291)
Siekdamas apriboti kapitalo poreikius, bankas nenaudos kapitalo užsienio patronuojamosioms įmonėms remti arba plėsti, kaip aprašyta 119 konstatuojamojoje dalyje. Be to, pagal Graikijos prisiimtus įsipareigojimus numatyta, kad bankas neįsigis kitų įmonių.
(292)
Bankas taip pat ėmėsi plataus masto sąnaudų mažinimo programos, kaip nurodyta 2.4.2 skirsnyje. Jo sąnaudos toliau mažės iki 2017 m. Mažinamas jo darbuotojų skaičius, mažinami atlyginimai. Graikija taip pat įsipareigojo apriboti banko valdytojams mokamą atlygį, […].
7.6.3.2. Ankstesnių akcininkų naštos pasidalijimas ir rinkoje pritrauktas naujas kapitalas
(293)
Ankstesnių banko akcininkų turima kapitalo dalis sumažėjo dėl 2009 m. įvykdytos teisių emisijos (115), tada vėl sumažėjo dėl fondo HFSF suteiktų rekapitalizavimo priemonių (B4 priemonė) ir 2013 m. bei 2014 m. kovo mėn. privataus kapitalo pritraukimo. Pavyzdžiui, banko akcininkų, tarp kurių tuo metu buvo investuotojų, 2009 m. skyrusių piniginę injekciją, turimų akcijų vertė sumažėjo nuo 100 % (iki 2013 m. pavasario rekapitalizavimo) iki vos 4,9 % (po rekapitalizavimo). Be to, bankas nuo 2008 m. nemoka jokių dividendų grynaisiais pinigais. Be šio ankstesnių banko akcininkų dalijimosi našta, bankas nuo 2008 m. krizės pradžios pritraukė nemažai privataus kapitalo, t. y. 986 mln. EUR 2009 m., 550 mln. EUR 2013 m., ir 1 200 mln. EUR 2014 m.
7.6.3.3. Subordinuotosios skolos priemonių turėtojų naštos pasidalijimas
(294)
Banko subordinuotosios skolos priemonių turėtojai dalyvavo padengiant banko restruktūrizavimo išlaidas. Siekdamas padidinti kapitalą, bankas įgyvendino keletą įsipareigojimų valdymo priemonių. Bendra iškeistų įsipareigojimų suma - 828 mln. EUR, o kapitalo prieaugis - 436 mln. EUR, kaip aprašyta 114 konstatuojamojoje dalyje.
(295)
Vis dar neapmokėtoms priemonėms taikomas draudimas mokėti atkarpas, nurodytas 124 konstatuojamojoje dalyje. Todėl Komisija mano, kad užtikrintas tinkamas banko privačių investuotojų, turinčių mišrių kapitalo priemonių, dalijimasis našta ir laikomasi atitinkamų Restruktūrizavimo komunikato reikalavimų.
7.6.3.4. Išvada dėl nuosavo įnašo ir naštos pasidalijimo
(296)
Palyginti su visa iš valstybės gautų rekapitalizavimo priemonių suma, nuosavas įnašas ir naštos pasidalijimas, visų pirma parduodant turtą ir mažinant paskolų knygą, yra daug mažesnis už tą, kurį Komisija paprastai laikytų pakankamu. Apribota tik užsienio veikla (116), kuri sudaro nedidelę banko veiklos dalį (117), o restruktūrizavimo proceso metu mažinti Graikijos paskolų ir indėlių knygų nenumatyta. Tačiau atsižvelgiant į 7.6.1 skirsnyje išdėstytus argumentus, ypač į tai, kad bankas „Alpha Bank“ buvo mažiausiai remiamas iš didžiųjų Graikijos bankų ir kad gauta pagalba visiškai atitinka 2011 m. Pratęsimo komunikate išdėstytus išlygos kriterijus, pagal kuriuos Komisija gali leisti, kad nuosavas įnašas būtų mažesnis ir būtų dalijamasi mažesne išlaidų dalimi, galima laikyti, kad restruktūrizavimo plane numatytas pakankamas nuosavas įnašas ir naštos pasidalijimo priemonės.
7.6.4. Priemonės, kuriomis ribojamas konkurencijos iškraipymas
(297)
Restruktūrizavimo komunikate reikalaujama, kad restruktūrizavimo plane būtų pasiūlyta priemonių, kuriomis būtų ribojamas konkurencijos iškraipymas ir būtų užtikrinama, kad bankų sektorius būtų konkurencingas. Be to, tomis priemonėmis taip pat turėtų būti sprendžiamos neatsakingo elgesio rizikos problemos ir užtikrinta, kad valstybės pagalba nebūtų naudojama antikonkurenciniams veiksmams finansuoti.
(298)
Restruktūrizavimo komunikato 31 punkte nurodyta, kad vertindama pagalbos sumą ir dėl pagalbos kylančius konkurencijos iškraipymus Komisija turi atsižvelgti tiek į absoliučią, tiek į santykinę gautos valstybės pagalbos sumą, taip pat į naštos pasidalijimo lygį ir į finansų įstaigos padėtį rinkoje po restruktūrizavimo. Šiuo klausimu Komisija primena, kad bankas iš valstybės gavo 12 % pagal riziką įvertinto jo turto dydžio kapitalo paramą (118). Bankui dar buvo suteikta likvidumo garantijų, kurių vertė 2011 m. lapkričio 30 d. sudarė 14 mlrd. EUR, ir paskola, padengta Vyriausybės obligacijomis, kurios vertė 2011 m. rugsėjo 30 d. sudarė 1,6 mlrd. EUR; iš viso tai sudaro 25 % tos dienos banko balanso. Be to, bankas gavo skubios valstybės garantuojamos pagalbos likvidumui padidinti. Todėl atsižvelgiant į didelę pagalbos sumą, konkurencijos iškraipymų ribojimo priemonės yra pagrįstos. Be to, Graikijoje bankas užima didelę rinkos dalį: 2012 m. gruodžio 31 d. jo užimama paskolų rinkos dalis siekė 15 %, o indėlių - 13 %. Dėl banko „Emporiki Bank“ ir, daug mažesne dalimi, dėl trijų kooperatinių bankų ir banko „Citibank“ veiklos Graikijoje įsigijimo banko užimamos rinkos dalys padidėjo. Kai bankas įsigijo „Emporiki Bank“, jo užimama indėlių rinkos dalis Graikijoje 2013 m. birželio 30 d. duomenimis sudarė 21 %, o užimamos gyvenamojo būsto hipotekos paskolų, vartojimo paskolų ir paskolų įmonėms rinkos dalys atitinkamai buvo 23, 20 ir 21 % (119). Kai bankas įsigijo banko „Citibank“ veiklą Graikijoje, jo užimama indėlių rinkos dalis padidėjo mažiau negu 1 %.
(299)
Komisija primena, kad bankui sunkumų daugiausia kilo dėl išorės sukrėtimų, kaip antai Graikijos valstybės skolos krizės ir užsitęsusio nuosmukio, dėl kurio Graikijos ekonomika yra sutrikdyta nuo 2008 m., kaip nurodyta sprendimo pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“ 69 konstatuojamojoje dalyje. Poreikis spręsti neatsakingo elgesio rizikos problemas yra mažesnis, nes bankas neprisiėmė pernelyg didelės rizikos. Kaip aptarta šio sprendimo 7.6.1 skirsnyje, atsižvelgiant į tuos veiksnius, pagalbos priemonių iškraipomasis poveikis yra mažesnis, taigi ir priemonių, kuriomis ribojamas konkurencijos iškraipymas, poreikis yra mažesnis. Dėl tų priežasčių Komisija išimties tvarka gali sutikti, kad, nepaisant didelės pagalbos sumos ir didelės rinkos dalies, restruktūrizavimo plane nebūtų numatyta jokio balanso sumos ir paskolų mažinimo Graikijoje.
(300)
Tačiau Komisija pažymi, kad valstybės rekapitalizavimo priemonės leido bankui tęsti bankininkystės veiklą užsienio rinkose.
(301)
Tuo atžvilgiu Komisija pažymi, kad bankas ne tik sumažino finansinį įsiskolinimą ir įgyvendino restruktūrizavimą, bet ir toliau, iki 2018 m. birželio 30 d. (120), pertvarkys savo užsienio turtą, mažins su juo susijusį finansinį įsiskolinimą ir įsipareigos nenaudoti valstybės pagalbos šios veiklos plėtrai. Todėl pagalba nebus naudojama konkurencijai šiose užsienio rinkose iškraipyti.
(302)
Graikija taip pat įsipareigojo laikytis įsigijimo draudimo, užtikrindama, kad bankas nenaudos gautos valstybės pagalbos jokiai naujai įmonei įsigyti. Tas draudimas padeda užtikrinti, kad pagalba būtų griežtai naudojama Graikijos tik bankų veiklos gyvybingumo atkūrimui remti, o ne, pavyzdžiui, plėtrai užsienio rinkose.
(303)
Įsipareigojimu mažinti už Graikijos indėlius mokamas palūkanas taip pat užtikrinama, kad pagalba nebūtų naudojama netvarioms indėlių priėmimo strategijoms, kuriomis iškraipoma konkurencija Graikijos rinkose, finansuoti. Taip pat įsipareigojimu įgyvendinti griežtas gaires dėl naujų paskolų kainodaros remiantis tinkamu kredito rizikos vertinimu bus užtikrinta, kad bankas netinkamomis paskolų klientams kainodaros strategijomis neiškraipytų konkurencijos Graikijos rinkoje.
(304)
Atsižvelgdama į ypatingą padėtį, aprašytą 7.6.1 skirsnyje, ir į restruktūrizavimo plane numatytas priemones, Komisija mano, kad apsaugos priemonės, kuriomis ribojami konkurencijos iškraipymai, yra pakankamos.
7.7. STEBĖSENA
(305)
Pagal Restruktūrizavimo komunikato 5 skirsnį reikalaujama teikti reguliarias ataskaitas, kad Komisija galėtų tikrinti, ar restruktūrizavimo planas įgyvendinamas tinkamai. Kaip nurodyta Graikijos prisiimtuose įsipareigojimuose (121), Graikija užtikrins, kad iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos, būtent iki 2018 m. gruodžio 31 d. už stebėseną atsakingas patikėtinis, kurį bankas paskyrė pritarus Komisijai, stebėtų Graikijos prisiimtus įsipareigojimus, susijusius su veiklos Graikijoje ir užsienyje restruktūrizavimu ir su banko valdymu bei komercine veikla. Todėl galima daryti išvadą, kad restruktūrizavimo plano įgyvendinimas bus tinkamai stebimas.
8. IŠVADA
(306)
Daroma išvada, kad Graikija neteisėtai įgyvendino B1, B2, B3 ir B4 pagalbos priemones, pažeisdama Sutarties 108 straipsnio 3 dalį, nes šios priemonės buvo įgyvendintos Komisijai jų oficialiai nepatvirtinus. Tačiau Komisija pripažįsta, kad restruktūrizavimo planu, jį vertinant kartu su priede išdėstytais įsipareigojimais, užtikrinama, kad būtų atkurtas ilgalaikis banko gyvybingumas, jame numatytos pakankamos dalijimosi našta priemonės bei nuosavas įnašas, jis yra tinkamas ir proporcingas šiame sprendime nagrinėjamų pagalbos priemonių konkurencijos iškraipymo poveikiui atsverti. Pateiktas restruktūrizavimo planas ir įsipareigojimai atitinka Restruktūrizavimo komunikato kriterijus, todėl galima laikyti, kad pagalbos priemonės yra suderinamos su vidaus rinka,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
1. Toliau nurodytos Graikijos įgyvendintos priemonės yra Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje apibrėžta valstybės pagalba:
a)
Graikijos banko bankui „Alpha Bank S.A.“ suteikta Graikijos garantuojama skubi pagalba likvidumui padidinti (L2 priemonė);
b)
2012 m. gruodžio mėn. Graikijos finansinio stabilumo fondo (angl. Hellenic Financial Stability Fund, HFSF) bankui „Alpha Bank S.A.“ suteiktos 1 042 mln. EUR vertės antrojo tarpinio rekapitalizavimo priemonės (B2 priemonė);
c)
2012 m. gruodžio 21 d. fondo HFSF bankui „Alpha Bank S.A.“ pateiktas 1 629 mln. EUR vertės įsipareigojimo raštas (B3 priemonė);
d)
2013 m. pavasarį fondo HFSF bankui „Alpha Bank S.A.“ suteiktos 4 021 mln. EUR vertės rekapitalizavimo priemonės (B4 priemonė);
2. Fondo HFSF suteiktas finansavimas finansavimo trūkumui, kurį iš viso sudarė 427 mln. EUR, padengti, 2013 m. gruodžio mėn. perduodant tam tikrą Dodekaneso kooperatinio banko, kooperatinio banko „Evia“ ir Vakarų Makedonijos kooperatinio banko turtą ir įsipareigojimus bankui „Alpha Bank S.A.“, nėra valstybės pagalba, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje.
3. Atsižvelgiant į 2014 m. birželio 12 d. pateiktą banko „Alpha Bank Group“ (banko „Alpha Bank“ ir jo patronuojamųjų įmonių bei filialų) restruktūrizavimo planą ir Graikijos tą dieną numatytus įsipareigojimus, su vidaus rinka yra suderinama ši valstybės pagalba:
a)
2009 m. gegužės mėn. bankui „Alpha Bank S.A.“ pagal rekapitalizavimo priemonę Graikijos skirta 940 mln. EUR kapitalo injekcija (A priemonė);
b)
nuo 2011 m. liepos mėn. Graikijos banko bankui „Alpha Bank S.A.“ teikta Graikijos garantuojama skubi parama likvidumui padidinti, kuri 2012 m. gruodžio 31 d. sudarė 23,6 mlrd. EUR (L2 priemonė);
c)
2012 m. gegužės mėn. fondo HFSF bankui „Alpha Bank S.A.“ suteiktos 1 900 mln. EUR vertės pirmojo tarpinio rekapitalizavimo priemonės (B1 priemonė);
d)
2012 m. gruodžio mėn. fondo HFSF bankui „Alpha Bank S.A.“ suteiktos 1 042 mln. EUR vertės antrojo tarpinio rekapitalizavimo priemonės (B2 priemonė);
e)
2012 m. gruodžio 21 d. fondo HFSF bankui „Alpha Bank S.A.“ pateiktas 1 629 mln. EUR vertės įsipareigojimo raštas (B3 priemonė);
f)
2013 m. gegužės mėn. fondo HFSF bankui „Alpha Bank S.A.“ suteiktos 4 021 mln. EUR vertės rekapitalizavimo priemonės (B4 priemonė).
2 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Graikijos Respublikai.
Priimta Briuselyje 2014 m. liepos 9 d.