SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) 2015/1794
ze dne 6. října 2015,
kterou se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/94/ES, 2009/38/ES a 2002/14/ES a směrnice Rady 98/59/ES a 2001/23/ES, pokud jde o námořníky
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 153 odst. 2 písm. b) ve spojení s čl. 153 odst. 1 písm. b) a e) této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle článku 153 Smlouvy o fungování Evropské unie mohou Evropský parlament a Rada řádným legislativním postupem směrnicemi stanovit minimální požadavky, které se uplatní postupně a jejichž cílem je zlepšování pracovních podmínek a informování pracovníků a konzultace s nimi. Tyto směrnice nesmějí působit nepřiměřené náklady ani vytvářet správní, finanční a právní překážky bránící zakládání a rozvoji malých a středních podniků, které jsou hnací silou udržitelného růstu a vytváření nových pracovních míst.
(2)
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/94/ES (4), 2009/38/ES (5) a 2002/14/ES (6) a směrnice Rady 98/59/ES (7) a 2001/23/ES (8) buď některé námořníky ze své oblasti působnosti vylučují, nebo členským státům toto vyloučení umožňují.
(3)
Komise ve svém sdělení ze dne 21. ledna 2009 nazvaném „Strategické cíle a doporučení pro politiku EU v oblasti námořní dopravy do roku 2018“ zdůraznila význam zřízení integrovaného právního rámce za účelem posílení konkurenceschopnosti námořního odvětví.
(4)
Vyloučení nebo možnost vyloučení námořníků z působnosti uvedených směrnic jim může bránit v plném výkonu jejich práv na slušné a spravedlivé pracovní podmínky a na informování a projednávání, nebo plný výkon těchto práv omezit. Není-li toto vyloučení nebo jeho možnost odůvodněna objektivními důvody a s námořníky není zacházeno stejným způsobem, je třeba ustanovení umožňující takové vyloučení zrušit.
(5)
Současný právní stav, který je zčásti důsledkem zvláštních rysů námořnického povolání, vede k nerovnému zacházení s touž kategorií pracovníků ze strany různých členských států v závislosti na tom, zda uplatňují všeobecná a volitelná vyloučení, jež jim umožňují platné právní předpisy, či nikoliv. Značný počet členských států těchto volitelných vyloučení nevyužil nebo jich využil pouze v omezeném rozsahu.
(6)
Komise ve svém sdělení ze dne 10. října 2007 s názvem „Integrovaná námořní politika pro Evropskou unii“ uvedla, že tato politika je založena na jasném uznání toho, že všechny záležitosti týkající se evropských moří a oceánů jsou navzájem propojeny, a že mají-li politiky související s mořem dosáhnout kýžených výsledků, musí být vypracovávány ve vzájemném propojení. Rovněž vyzdvihuje potřebu zvýšit počet a kvalitu pracovních příležitostí v námořním odvětví pro občany Unie a význam zlepšení pracovních podmínek na palubě plavidel, mimo jiné investicemi do výzkumu, vzdělávání, odborné přípravy, zdraví a bezpečnosti.
(7)
Tato směrnice je v souladu se strategií Evropa 2020 a jejími cíli v oblasti zaměstnanosti a se strategií, kterou Komise stanovila ve svém sdělení ze dne 23. listopadu 2010 s názvem „Agenda pro nové dovednosti a pracovní místa: evropský příspěvek k plné zaměstnanosti“.
(8)
Tzv. modrá ekonomika se značnou měrou podílí na hospodářství Unie, pokud jde o pracovní místa a hrubou přidanou hodnotu.
(9)
V souladu s čl. 154 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie konzultovala Komise se sociálními partnery na úrovni Unie otázku možného zaměření akce Unie v této oblasti.
(10)
Sociální partneři v námořním odvětví v rámci svého sociálního dialogu dosáhli společné dohody, která je pro tuto směrnici velmi důležitá. V této společné dohodě se podařilo nalézt vhodnou rovnováhu mezi potřebou zlepšit pracovní podmínky námořníků a potřebou přihlížet ke zvláštním rysům tohoto odvětví.
(11)
Vzhledem ke zvláštní povaze námořního odvětví, a zejména ke zvláštním pracovním podmínkám pracovníků, na něž se vztahují vyloučení, která tato směrnice ruší, je nezbytné přizpůsobit některá ustanovení směrnic pozměněných touto směrnicí zvláštním rysům tohoto odvětví.
(12)
S ohledem na technologický vývoj posledních let, zejména pokud jde o komunikační technologie, by požadavky týkající se informování a projednávání měly být aktualizovány a měly by být uplatňovány co nejvhodněji, včetně využitím nových technologií dálkové komunikace, zvýšením dostupnosti internetu a zajištěním jeho rozumného využití na palubě plavidel, s cílem zlepšit provádění této směrnice.
(13)
Práva námořníků, na něž se vztahuje tato směrnice a jež členské státy udělily ve vnitrostátních právních předpisech, kterými provádějí směrnice 2008/94/ES, 2009/38/ES, 2002/14/ES, 98/59/ES a 2001/23/ES, by neměla být dotčena. Provádění této směrnice by nemělo sloužit k ospravedlnění jakéhokoli zhoršení stavu, který v členských státech existuje ke dni vstupu této směrnice v platnost.
(14)
Cílem Úmluvy Mezinárodní organizace práce o práci na moři z roku 2006 je dosáhnout důstojných pracovních a životních podmínek pro námořníky stanovením zdravotních a bezpečnostních norem a spravedlivých podmínek pro zaměstnání a odbornou přípravu a současně zajistit spravedlivou hospodářskou soutěž pro vlastníky lodí prostřednictvím celosvětového uplatňování uvedené úmluvy, jakož i zaručit rovné podmínky na mezinárodní úrovni, pokud jde o některá, nikoliv však všechna práva zaměstnanců, bez ohledu na státní příslušnost nebo stát vlajky plavidla. Uvedená úmluva, směrnice Rady 2009/13/ES (9) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/16/ES (10) a 2013/54/EU (11) stanoví práva námořníků na důstojné pracovní podmínky v široké škále oblastí, stanoví soudržná práva a ochranu při práci námořníků a přispívají k rovným podmínkám, a to i uvnitř Unie.
(15)
Unie by měla usilovat o zlepšení pracovních a životních podmínek na palubách lodí a využívat potenciálu inovací k zatraktivnění námořního odvětví pro námořníky z Unie, včetně mladých pracovníků.
(16)
Jelikož cíle této směrnice, totiž zlepšení pracovních podmínek námořníků a jejich informování a projednávání s nimi, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jej, z důvodu rozsahu a účinků akce, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou proporcionality stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(17)
Tato směrnice ctí základní práva a dodržuje zásady uznávané Listinou základních práv Evropské unie, zejména pak právo na slušné a spravedlivé pracovní podmínky a na informování a projednávání v podniku. Tato směrnice by měla být provedena v souladu s těmito právy a zásadami.
(18)
Směrnice 2008/94/ES, 2009/38/ES, 2002/14/ES, 98/59/ES a 2001/23/ES by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny,
PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:
Článek 1
Změny směrnice 2008/94/ES
V článku 1 směrnice 2008/94/ES se odstavec 3 nahrazuje tímto:
„3. Členské státy mohou, pokud je tak již v jejich vnitrostátních právních předpisech stanoveno, i nadále vyloučit z oblasti působnosti této směrnice zaměstnance v domácnosti zaměstnané fyzickou osobou.“
Článek 2
Změny směrnice 2009/38/ES
Směrnice 2009/38/ES se mění takto:
1)
V článku 1 se zrušuje odstavec 7.
2)
V čl. 10 odst. 3 se doplňují nové pododstavce, které znějí:
„Člen zvláštního vyjednávacího výboru nebo evropské rady zaměstnanců nebo náhradník tohoto člena, který je členem posádky námořního plavidla, je oprávněn účastnit se schůze zvláštního vyjednávacího výboru nebo evropské rady zaměstnanců nebo všech dalších schůzí pořádaných podle postupů stanovených v čl. 6 odst. 3, není-li v době konání dané schůze na moři nebo v přístavu země jiné než země, v níž má dopravní společnost své sídlo.
Schůze se pokud možno pořádají tak, aby byla usnadněna účast členů nebo jejich náhradníků, kteří jsou členy posádek námořních plavidel.
V případech, kdy se člen zvláštního vyjednávacího výboru nebo evropské rady zaměstnanců nebo náhradník tohoto člena, jenž je členem posádky námořního plavidla, nemůže schůze zúčastnit, musí být zvážena možnost případného využití nových informačních a komunikačních technologií.“
Článek 3
Změna směrnice 2002/14/ES
V článku 3 směrnice 2002/14/ES se zrušuje odstavec 3.
Článek 4
Změny směrnice 98/59/ES
Směrnice 98/59/ES se mění takto:
1)
V čl. 1 odst. 2 se zrušuje písmeno c).
2)
V čl. 3 odst. 1 se za druhý pododstavec vkládá nový pododstavec, který zní:
„Jestliže se návrh na hromadné propouštění týká členů posádky námořního plavidla, oznámí zaměstnavatel tuto skutečnost příslušnému orgánu státu, pod jehož vlajkou plavidlo pluje.“
Článek 5
Změna směrnice 2001/23/ES
V článku 1 směrnice 2001/23/ES se odstavec 3 nahrazuje tímto:
„3. Tato směrnice se vztahuje na převod námořního plavidla, které je součástí převodu podniku, závodu nebo části podniku nebo závodu ve smyslu odstavců 1 a 2, jestliže se nabyvatel nachází nebo převedený podnik, závod nebo část podniku nebo závodu zůstává v oblasti územní působnosti Smlouvy.
Tato směrnice se nepoužije, je-li předmětem převodu výhradně jedno nebo více námořních plavidel.“
Článek 6
Úroveň ochrany
Provádění této směrnice nesmí být za žádných okolností důvodem ke snížení obecné úrovně ochrany osob, na něž se tato směrnice vztahuje, kterou členské státy již poskytují v oblastech působnosti směrnic 2008/94/ES, 2009/38/ES, 2002/14/ES, 98/59/ES a 2001/23/ES.
Článek 7
Podávání zpráv Komisí
Komise po konzultaci s členskými státy a sociálními partnery na úrovni Unie předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění a uplatňování článků 4 a 5 do 10. října 2019.
Článek 8
Provedení
1. Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 10. října 2017. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.
Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.
2. Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.
Článek 9
Vstup v platnost
Tato směrnice vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 10
Určení
Tato směrnice je určena členským státům.
Ve Štrasburku dne 6. října 2015.
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA (ES) 2015/1794
2015 m. spalio 6 d.
kuria iš dalies keičiamos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvų 2008/94/EB, 2009/38/EB ir 2002/14/EB bei Tarybos direktyvų 98/59/EB ir 2001/23/EB nuostatos, susijusios su jūrininkais
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 153 straipsnio 2 dalies b punktą, kartu su 153 straipsnio 1 dalies b ir e punktais,
atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),
atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),
laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (3),
kadangi:
(1)
pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau - SESV) 153 straipsnį Europos Parlamentas ir Taryba, laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros, gali direktyvomis nustatyti būtiniausius laipsniško įgyvendinimo reikalavimus siekiant gerinti darbo sąlygas ir darbuotojų informavimą bei konsultavimąsi su jais. Tokiose direktyvose privaloma vengti nustatyti neproporcingas sąnaudas arba tokius administracinius, finansinius ir teisinius apribojimus, kuriais būtų varžomas mažųjų ir vidutinių įmonių, kurios yra tvaraus ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo varomosios jėgos, kūrimas ir plėtojimas;
(2)
Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/94/EB (4), 2009/38/EB (5) ir 2002/14/EB (6) ir Tarybos direktyvos 98/59/EB (7) ir 2001/23/EB (8) tam tikriems jūrininkams netaikomos arba valstybėms narėms leidžiama jų jiems netaikyti;
(3)
2009 m. sausio 21 d. komunikate „Europos Sąjungos jūrų transporto politikos strateginiai tikslai ir rekomendacijos iki 2018 m.“ Komisija pabrėžė, kad svarbu sukurti integruotą teisinę sistemą siekiant jūrų sektorių padaryti konkurencingesnį;
(4)
išimčių buvimas ir (arba) galimybė jas pradėti taikyti gali sukliudyti jūrininkams visapusiškai naudotis jų teisėmis į tinkamas ir teisingas darbo sąlygas ir teisėmis į informaciją ir konsultacijas arba apriboti galimybes visapusiškai naudotis tomis teisėmis. Jei išimčių buvimas ir (arba) galimybė jas pradėti taikyti nėra pagrįsti objektyviomis priežastimis, o jūrininkai nėra vertinami vienodai, nuostatos, kuriomis tokios išimtys leidžiamos, turėtų būti išbrauktos;
(5)
dėl dabartinės teisinės padėties, kuri iš dalies susidarė dėl specifinio jūrininkų profesijos pobūdžio, skirtingose valstybėse narėse taikomas nevienodas požiūris į tos pačios kategorijos darbuotojus atsižvelgiant į tai, ar tos valstybės narės taiko išimtis ir neprivalomas išimtis, kurias leidžiama taikyti pagal galiojančius teisės aktus, ar jų netaiko. Nemažai valstybių narių tų neprivalomų išimčių netaikė arba jas taikė tik ribotai;
(6)
2007 m. spalio 10 d. komunikate „Integruota jūrų politika Europos Sąjungai“ Komisija nurodė, kad tokia politika grindžiama aiškiu pripažinimu, kad visi Europos vandenynų ir jūrų klausimai yra tarpusavyje susiję ir kad su jūra susijusios strategijos turi būti kuriamos bendrai, jeigu norima pasiekti pageidaujamų rezultatų. Ji taip pat pabrėžė, kad reikia didinti Sąjungos piliečiams skirtų jūrų sektoriaus darbo vietų skaičių ir kokybę ir kad svarbu gerinti darbo sąlygas laivuose, inter alia, investuojant į mokslinius tyrimus, švietimą, mokymą, sveikatą ir saugą;
(7)
ši direktyva atitinka strategiją „Europa 2020“ ir jos užimtumo tikslus ir strategiją, kurią Komisija išdėstė 2010 m. lapkričio 23 d. komunikate „Naujų įgūdžių ir darbo vietų darbotvarkė. Europos pastangos kiekvienam suteikti darbą“;
(8)
vadinamosios mėlynosios ekonomikos sektorius užimtumo ir bendrosios pridėtinės vertės atžvilgiu sudaro didelę Sąjungos ekonomikos dalį;
(9)
pagal SESV 154 straipsnio 2 dalį Komisija konsultavosi su socialiniais partneriais Sąjungos lygiu dėl galimos Sąjungos veikimo linkmės šioje srityje;
(10)
palaikydami socialinį dialogą, jūrų sektoriaus socialiniai partneriai pasiekė bendrą sutarimą; tai yra labai svarbu šiai direktyvai. Tuo bendru sutarimu užtikrinta tinkama pusiausvyra tarp poreikio gerinti jūrininkų darbo sąlygas ir poreikio tinkamai atsižvelgti į sektoriui būdingus ypatumus;
(11)
atsižvelgiant į ypatingą jūrų sektoriaus pobūdį ir specifines darbuotojų, kuriems daromas poveikis šia direktyva išbrauktomis išimtimis, darbo sąlygas, būtina pritaikyti kai kurias direktyvų, kurios yra iš dalies keičiamos šia direktyva, nuostatas, kad jose atsispindėtų šio sektoriaus ypatumai;
(12)
atsižvelgiant į pastarųjų metų technologinę plėtrą, visų pirma susijusią su ryšių technologijomis, informavimo ir konsultavimosi reikalavimai turėtų būti atnaujinti ir taikomi taip, kaip tinkamiausia, be kita ko, naudojantis naujomis nuotolinio ryšio technologijomis, taip pat didinant interneto prieinamumą ir užtikrinant jo pagrįstą naudojimą laivuose, kad būtų geriau įgyvendinama ši direktyva;
(13)
neturėtų būti daromas poveikis jūrininkų teisėms, kurias apima ši direktyva ir kurias valstybės narės suteikė nacionalinės teisės aktuose, kuriais įgyvendinamos direktyvos 2008/94/EB, 2009/38/EB, 2002/14/EB, 98/59/EB ir 2001/23/EB. Šios direktyvos įgyvendinimu neturėtų būti remiamasi siekiant pateisinti bet kokį padėties, jau esančios valstybėse narėse, pablogėjimą;
(14)
Tarptautinės darbo organizacijos 2006 m. konvencija dėl darbo jūrų laivyboje siekiama užtikrinti deramas jūrininkų darbo ir gyvenimo sąlygas numatant sveikatos ir saugos standartus, teisingas įdarbinimo sąlygas ir profesinį mokymą, užtikrinti sąžiningą laivų savininkų konkurenciją visuotinai taikant konvenciją ir garantuoti tarptautiniu mastu vienodas sąlygas tam tikrų (bet ne visų) darbuotojų teisių srityje, nepriklausomai nuo pilietybės ar laivo vėliavos. Ta konvencija, Tarybos direktyva 2009/13/EB (9) ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvomis 2009/16/EB (10) ir 2013/54/ES (11) nustatomos jūrininkų teisės į deramas darbo sąlygas įvairiose srityse, numatytos nuoseklios jūrininkų teisės ir apsauga darbe, be to, jomis prisidedama prie vienodų sąlygų, be kita ko, Sąjungoje;
(15)
Sąjunga turėtų stengtis pagerinti darbo ir gyvenimo sąlygas laivuose ir išnaudoti inovacijų galimybes, kad jūrų sektorius taptų patrauklesnis Sąjungos jūrininkams, įskaitant jaunus darbuotojus;
(16)
kadangi šios direktyvos tikslo, t. y. jūrininkų darbo sąlygų ir jų informavimo bei konsultavimosi su jais pagerinimo, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl siūlomo veiksmo masto ir poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti;
(17)
šioje direktyvoje atsižvelgiama į pagrindines teises ir laikomasi principų, pripažintų Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, visų pirma teisės į tinkamas ir teisingas darbo sąlygas ir teisės į informaciją ir konsultacijas įmonėje. Ši direktyva turėtų būti įgyvendinta laikantis tų teisių ir principų;
(18)
todėl direktyvos 2008/94/EB, 2009/38/EB, 2002/14/EB, 98/59/EB ir 2001/23/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistos,
PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:
1 straipsnis
Direktyvos 2008/94/EB dalinis pakeitimas
Direktyvos 2008/94/EB 1 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:
„3. Jeigu tokios nuostatos jau taikomos pagal jų nacionalinės teisės aktus, valstybės narės šios direktyvos gali toliau netaikyti namų darbininkams, kuriuos samdo fizinis asmuo.“
2 straipsnis
Direktyvos 2009/38/EB daliniai pakeitimai
Direktyva 2009/38/EB iš dalies keičiama taip:
1.
1 straipsnio 7 dalis išbraukiama;
2.
10 straipsnio 3 dalis papildoma šiomis pastraipomis:
„Specialaus derybų organo arba Europos darbo tarybos narys, arba tokio nario pakaitinis narys, kuris yra jūrų laivo įgulos narys, turi teisę dalyvauti specialaus derybų organo arba Europos darbo tarybos posėdyje, arba bet kuriame kitame posėdyje laikantis bet kurių pagal 6 straipsnio 3 dalį nustatytų procedūrų, jeigu tas narys arba pakaitinis narys tuo metu, kai vyksta posėdis, nėra išplaukęs į jūrą arba nėra valstybės, kuri nėra laivybos įmonės buveinės valstybė, uoste.
Posėdžiai, kai tik įmanoma, turėtų būti suplanuoti taip, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos dalyvauti nariams arba pakaitiniams nariams, kurie yra jūrų laivų įgulų nariai.
Tais atvejais, kai specialaus derybų organo arba Europos darbo tarybos narys, arba tokio nario pakaitinis narys, kuris yra jūrų laivo įgulos narys, negali dalyvauti posėdyje, apsvarstoma galimybė naudotis, jeigu įmanoma, naujomis informacinėmis ir ryšių technologijomis.“
3 straipsnis
Direktyvos 2002/14/EB dalinis pakeitimas
Direktyvos 2002/14/EB 3 straipsnio 3 dalis išbraukiama.
4 straipsnis
Direktyvos 98/59/EB daliniai pakeitimai
Direktyva 98/59/EB iš dalies keičiama taip:
1.
1 straipsnio 2 dalies c punktas išbraukiamas;
2.
3 straipsnio 1 dalyje po antros pastraipos įterpiama ši pastraipa:
„Jeigu planuojamas kolektyvinis atleidimas iš darbo yra susijęs su jūrų laivo įgulos nariais, darbdavys informuoja valstybės, su kurios vėliava laivas plaukioja, kompetentingą instituciją.“
5 straipsnis
Direktyvos 2001/23/EB dalinis pakeitimas
Direktyvos 2001/23/EB 1 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:
„3. Ši direktyva taikoma jūrų laivo perdavimui, kai jis yra įmonės, verslo arba įmonės ar verslo dalies perdavimo, kaip apibrėžta 1 ir 2 dalyse, dalis, jeigu perėmėjas yra Sutarties taikymo teritorinėje erdvėje arba jeigu perduodama įmonė, verslas arba įmonės arba verslo dalis lieka Sutarties taikymo teritorinėje erdvėje.
Ši direktyva netaikoma, jeigu perdavimo objektas yra išimtinai tik vienas ar daugiau jūrų laivų.“
6 straipsnis
Apsaugos lygis
Šios direktyvos įgyvendinimas jokiomis aplinkybėmis nėra pagrindas mažinti bendrą asmenų, kuriems taikoma ši direktyva, apsaugos lygį, valstybių narių jau užtikrintą srityse, kurioms taikomos direktyvos 2008/94/EB, 2009/38/EB, 2002/14/EB, 98/59/EB ir 2001/23/EB.
7 straipsnis
Komisijos teikiamos ataskaitos
Komisija, pasikonsultavusi su valstybėmis narėmis ir socialiniais partneriais Sąjungos lygmeniu, pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai 4 ir 5 straipsnių įgyvendinimo ir taikymo ataskaitą ne vėliau kaip 2019 m. spalio 10 d.
8 straipsnis
Perkėlimas į nacionalinę teisę
1. Valstybės narės užtikrina, kad įsigaliotų įstatymai ir kiti teisės aktai, būtini, kad šios direktyvos būtų laikomasi ne vėliau kaip nuo 2017 m. spalio 10 d. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai.
Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.
2. Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.
9 straipsnis
Įsigaliojimas
Ši direktyva įsigalioja kitą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
10 straipsnis
Adresatai
Ši direktyva skirta valstybėms narėms.
Priimta Strasbūre 2015 m. spalio 6 d.