NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1290/2013
ze dne 11. prosince 2013,
kterým se stanoví pravidla pro účast a šíření výsledků programu „Horizont 2020 - rámcový program pro výzkum a inovace (2014-2020)“ a zrušuje nařízení (ES) č. 1906/2006
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na články 173, 183 a čl. 188 druhý pododstavec této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Účetního dvora (1),
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
„Horizont 2020 - rámcový program pro výzkum a inovace (2014-2020)“ (dále jen „program Horizont 2020“) byl přijat nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 (4). Uvedené nařízení je nutné doplnit o pravidla pro účast v nepřímých akcích prováděných v rámci programu Horizont 2020 a pro využívání a šíření výsledků těchto akcí.
(2)
Program Horizont 2020 by měl být prováděn s cílem přímo přispět k získání vedoucího postavení v průmyslu a k vytváření růstu a zaměstnanosti i blahobytu občanů v Evropě a měl by odrážet strategickou vizi obsaženou ve sdělení Komise ze dne 6. října 2010 nazvaném „Stěžejní iniciativa strategie Evropa 2020 Unie inovací“, ve kterém se Komise zavazuje radikálně zjednodušit přístup pro účastníky.
(3)
Program Horizont 2020 by měl podporovat realizaci a fungování Evropského výzkumného prostoru, ve kterém probíhá volný pohyb výzkumných pracovníků, vědeckých poznatků a technologií, a to posílením spolupráce jak mezi Unií a členskými státy, tak mezi členskými státy, zvláště prostřednictvím uplatňování soudržného souboru pravidel.
(4)
Pravidla pro účast a využívání a šíření výsledků programu Horizont 2020 (dále jen „pravidla“) by měla náležitě odrážet doporučení Evropského parlamentu ze dne 11. listopadu 2010 o zjednodušení provádění rámcových programů pro výzkum (5), a doporučení Rady týkající se zjednodušení administrativních a finančních požadavků rámcových programů pro výzkum. Tato pravidla by měla navazovat na opatření ke zjednodušení, která již byla zavedena na základě rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES (6), měla by převzít doporučení uvedená v závěrečné zprávě skupiny odborníků nazvané „Průběžné hodnocení sedmého rámcového programu“ ze dne 12. listopadu 2010 a měla by jít ještě dále, pokud jde o snížení administrativní zátěže pro účastníky a omezení složitosti finančních ustanovení za účelem usnadnění účasti a snížení množství finančních chyb. Pravidla by měla rovněž náležitě zohledňovat obavy a doporučení výzkumné obce vyplývající z diskuze, kterou podnítilo sdělení Komise ze dne 29. dubna 2010 nazvané „Zjednodušení provádění rámcových programů pro výzkum“ a následná zelená kniha ze dne 9. února 2011 nazvaná „Učiňme z problémů výhody: na cestě ke společnému strategickému rámci pro financování výzkumu a inovací v EU.“
(5)
Průběžné hodnocení programu Horizont 2020 by mělo zahrnovat hodnocení nového modelu financování včetně jeho dopadu na úrovně financování, účast v programu Horizont 2020 a na jeho přitažlivost.
(6)
Komise nebo příslušný financující subjekt by měly zajistit, aby všichni potenciální účastníci měli v okamžiku zveřejnění výzvy k předkládání návrhů k dispozici pokyny a informace.
(7)
Za účelem zajištění soudržnosti s dalšími unijními programy financování by se měl program Horizont 2020 provádět v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (7), a s nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (8) s patřičným ohledem na zvláštní povahu činností v oblasti výzkumu a inovací.
(8)
Integrovaný přístup by měl být zajištěn propojením činností sedmého rámcového programu pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) přijatého rozhodnutím č. 1982/2006, rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovace zavedeného rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1639/2006/ES (9) a Evropského inovačního a technologického institutu (dále jen „EIT“), zřízeného nařízením Evropského parlament a Rady (ES) č. 294/2008 (10), aby se usnadnila účast, vytvořil soudržnější soubor nástrojů, zvýšil vědecký a hospodářský dopad a současně zamezilo zdvojování a roztříštěnosti. Uplatňováním společných pravidel by měl být zajištěn soudržný rámec, který by měl usnadnit účast v programech získávajících finanční příspěvek Unie z rozpočtu programu Horizont 2020, včetně účasti v programech řízených Evropským inovačním a technologickým institutem, společných podnicích či jakýchkoli jiných strukturách podle článku 187 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) nebo účasti v programech prováděných členskými státy podle článku 185 Smlouvy o fungování EU.
Měla by však být zajištěna flexibilita umožňující přijmout zvláštní pravidla v případech, kdy je to opodstatněno zvláštními potřebami příslušných akcí. Za účelem zohlednění zvláštních provozních potřeb stanovených v rámci příslušného základního právního aktu týkajícího se subjektů zřízených podle článku 187 Smlouvy o fungování EU, by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracování aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(9)
Akce spadající do působnosti tohoto nařízení by měly respektovat základní práva a zásady uznané zejména Listinou základních práv Evropské unie. Tyto akce by měly probíhat v souladu s právními povinnostmi, včetně těch vyplývajících z mezinárodního práva, a se všemi příslušnými rozhodnutími Komise, jako je oznámení Komise ze dne 28. Června 2013 (11), jakož i s etickými zásadami, které zahrnují zabránění jakémukoli porušení integrity výzkumu.
(10)
V souladu s cíli mezinárodní spolupráce stanovenými v článcích 180 a 186 Smlouvy o fungování EU by se měla podporovat účast právních subjektů usazených v třetích zemích a mezinárodních organizací. Pravidla by měla být prováděna v souladu s opatřeními přijatými podle článků 75 a 215 Smlouvy o fungování EU a měla by být v souladu s mezinárodním právem. Při provádění pravidel by měly být navíc patřičně zohledněny podmínky pro účast unijních subjektů na odpovídajících programech třetích zemí.
(11)
Pravidla by měla vytvořit soudržný, komplexní a transparentní rámec, a zajistit tak co nejúčinnější provádění při zohlednění potřeby snadného přístupu pro všechny účastníky prostřednictvím zjednodušených postupů, zejména s ohledem na mikropodniky a malé a střední podniky (dále jen „malé a střední podniky“). Finanční pomoc Unie by mohla být poskytována různými formami.
(12)
V souladu se zásadou transparentnosti a nad rámec požadavku na zveřejňování stanoveného v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a v nařízení (EU) č. 1268/2012 by Komise měla prostřednictvím zvláštních informačních kanálů zveřejňovat na internetových stránkách programu Horizont 2020 výzvy k předkládání návrhů a měla by zajistit jejich všeobecné rozšíření prostřednictvím národních kontaktních míst a, je-li to možné, v přístupných formátech poskytnutých na požádání.
(13)
Kritéria pro výběr a udělení stanovená v tomto nařízení by měla být uplatňována transparentním způsobem a na základě objektivních a měřitelných ukazatelů, s přihlédnutím k celkovému cíli programu Horizont 2020 zaměřeného na dosažení dobře fungujícího Evropského výzkumného prostoru.
(14)
Obecně by doba mezi posledním dnem pro podání úplných návrhů a podpisem grantových dohod se žadateli nebo oznámení rozhodnutí o udělení grantu žadatelům měla být kratší než doba stanovená v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012. V řádně odůvodněných případech a pro akce Evropské rady pro výzkum by mělo být povolena delší doba.
(15)
Komise by měla pokračovat ve svém úsilí o zjednodušení postupů v rámci postupného zlepšování informačních systémů, například prostřednictvím dalšího rozšíření portálu pro účastníky jako jediného kontaktního místa od okamžiku zveřejnění výzvy k předkládání návrhů přes jejich předložení, až po provedení akce s cílem vytvořit jediné kontaktní místo pro celý postup. Systém také může poskytnout žadatelům zpětnou vazbu o stavu zpracování jejich žádostí v daném okamžiku.
(16)
Nakládání s důvěrnými údaji a utajovanými informacemi by se mělo řídit všemi příslušnými ustanoveními práva Unie, včetně vnitřních pravidel orgánů, jako je rozhodnutí Komise 2001/844/ES, ESUO, Euratom (12), jež stanoví bezpečnostní předpisy týkající se utajovaných skutečností Evropské unie.
(17)
Je nezbytné stanovit minimální podmínky pro účast, a to ve formě obecného pravidla i s ohledem na zvláštní rysy akcí programu Horizont 2020. Zejména by měla být stanovena pravidla týkající se počtu účastníků a místa jejich usazení. V případě akce bez účasti subjektu usazeného v některém členském státu je třeba usilovat o dosažení cílů stanovených v článcích 173 a 179 Smlouvy o fungování EU.
(18)
Podle rozhodnutí Rady 2001/822/ES (13) jsou právní subjekty ze zámořských zemí a území způsobilé k účasti v programu Horizont 2020, a to za zvláštních podmínek, které jsou v tomto programu stanoveny.
(19)
Komise by měla zvážit harmonogramy výzev k předkládání návrhů a žádostí o informace, a zohlednit přitom podle možnosti standardní období svátků a dovolených.
(20)
Komise by měla u neúspěšných návrhů poskytnout žadatelům zpětnou vazbu.
(21)
Jasné a transparentní mechanismy pro vypracovávání výzev k předkládání návrhů týkajících se konkrétních témat by měly umožnit rovné podmínky, zvýšit přitažlivost programu Horizont 2020 a zvýšit účast v něm.
(22)
Komise by ve všech aspektech programu Horizont 2020 měla jednat v souladu se zásadami evropského kodexu řádného úředního chování, uvedeného v příloze rozhodnutí Komise 2000/633/ES, ESUO, Euratom (14).
(23)
Je vhodné stanovit podmínky pro poskytování finančních prostředků Unie účastníkům akcí programu Horizont 2020. V zájmu snížení složitosti stávajících pravidel financování, by měl být přijat zjednodušený model náhrady nákladů s větším využitím paušálních částek, paušálních sazeb a jednotkových nákladů.
(24)
Sazby náhrad uvedené v tomto nařízení se uvádějí jako maximální sazby, aby byl dodržen požadavek neziskovosti a zásada spolufinancování a aby měli účastníci možnost žádat o nižší sazby. Sazby náhrad by však zpravidla měly být ve výši 100 % nebo 70 %.
(25)
Definice Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj týkající se míry připravenosti špičkových technologií by měly být zohledněny v klasifikaci technologického výzkumu, vývoje produktů a jejich demonstrací.
(26)
Konkrétní problematiky v oblasti výzkumu a inovací by měly být řešeny prostřednictvím nových forem financování, jako je například udělení cen, zadávání zakázek v předobchodní fázi, zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení, nástroj pro malé a střední podniky a akce nazvané „Rychlá cesta k inovacím“, které vyžadují zvláštní pravidla.
(27)
Za účelem zachování rovných podmínek pro všechny podniky, které jsou činné na vnitřním trhu, by mělo být financování poskytované programem Horizont 2020 koncipováno v souladu s pravidly státní podpory, aby se zajistila efektivita veřejných výdajů a zabránilo narušení trhu, jako je vytlačení soukromého financování, vytváření neefektivních tržních struktur nebo udržování neefektivních podniků. V případě inovačních akcí je třeba zajistit, aby jejich financování nevedlo bez adekvátního důvodu k narušení hospodářské soutěže ani k narušení trhu.“
(28)
Finanční zájmy Unie by měly být během celého výdajového cyklu chráněny prostřednictvím přiměřených opatření, a současně by měla být zajištěna odpovídající rovnováha mezi důvěrou a kontrolou.
(29)
V souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012 by pravidla měla být základem pro širší přijímání obvyklých postupů příjemců účtování nákladů.
(30)
Účastnický záruční fond zřízený na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1906/2006 (15), a spravovaný Komisí se osvědčil jako důležitý ochranný mechanismus, jenž snižuje rizika spojená s dlužnými částkami, které někteří účastníci nesplatili. Měl by být proto zaveden nový účastnický záruční fond (dále jen „fond“). Aby bylo zajištěno účinnější řízení a lepší krytí rizika účastníků, měl by fond zaštítit akce v rámci programu zřízeného podle rozhodnutí č. 1982/2006/ES, v rámci programu zřízeného rozhodnutím Rady 2006/970/Euratom (16), v rámci programu zřízeného rozhodnutím Rady 2012/93/Euratom (17), jakož i akce podle programu Horizont 2020 a nařízení Rady (Euratom) č. 1314/2013 (18). Na programy řízené jinými subjekty, než jsou subjekty Unie, by se fond neměl vztahovat.
(31)
Pro posílení transparentnosti by měla být zveřejněna jména odborníků, kteří byli nápomocni Komisi nebo příslušným financujícím subjektům při uplatňování tohoto nařízení. Pokud by zveřejnění jmen ohrožovalo bezpečnost či integritu odborníka nebo by nepřiměřeně narušovalo jeho soukromí, měly by mít Komise nebo financující subjekty možnost od zveřejnění těchto jmen upustit.
(32)
Osobní údaje týkající se odborníků by se měly zpracovávat v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (19).
(33)
Aby se zajistilo, že účastníci dané výsledky patřičně chrání, využívají a šíří, měla by být stanovena pravidla pro využívání a šíření výsledků, zejména zajištění dalších podmínek týkajících se využívání v evropském strategickém zájmu. Účastníci, kteří obdrželi finanční prostředky Unie a kteří zamýšlejí využít výsledků získaných prostřednictvím těchto finančních prostředků především ve třetích zemích, které nejsou přidruženy k programu Horizont 2020, by měli uvést, jakým způsobem přispěje financování Unií k celkové konkurenceschopnosti Evropy (zásada vzájemnosti), jak je stanoveno v grantové dohodě.
(34)
V případě výzkumu, který by mohl potenciálně vést k vyvinutí nové lékařské technologie (například léků, vakcíny nebo lékařské diagnostiky), by měla být přijata opatření zajišťující případně okamžité využívání a šíření výsledků.
(35)
I přes úspěch stávajících dluhových a kapitálových finančních nástrojů EU pro výzkum, vývoj a inovace a pro růst zůstává přístup k rizikovému financování klíčovou otázku, a to zejména pro inovační malé a střední podniky. Aby bylo umožněno co neúčinnější využívání těchto nástrojů pro výzkum, vývoj a inovace a pro růst, měla by být povolena jejich kombinace navzájem i s granty financovanými zejména z rozpočtu Unie, včetně z programu Horizont 2020. Komise by navíc měla zejména zajistit kontinuitu finančního nástroje na sdílení rizik zřízeného na základě rozhodnutí č. 1982/2006/ES a počáteční fáze nástroje pro rychle rostoucí a inovativní malé a střední podniky (GIF 1) zřízeného na základě rozhodnutí č. 1639/2006/ES, v rámci jejich nástupnických dluhových a kapitálových finančních nástrojů podle programu Horizont 2020 a nástrojů nazvaných „Služba Unie v oblasti půjček a záruk pro výzkum a inovace“ a „Kapitálové nástroje Unie pro výzkum a inovace“. V této souvislosti by příjmy a splátky pocházející z jednoho z těchto finančních nástrojů měly být přímo ve prospěch finančních nástrojů stanovených podle programu Horizont 2020.
(36)
Komise by měla zajistit dostatečnou doplňkovost nástroje pro malé a střední podniky v rámci programu Horizont 2020 s finančními nástroji v rámci téhož programu a programu pro konkurenceschopnost podniků a malých a středních podniků (COSME) zavedený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1287/2013 (20), jakož i se systémy a nástroji zavedenými společně s členskými státy, jako je například společný program Eurostars (21).
(37)
Z důvodu právní jistoty a přehlednosti by nařízení (ES) č. 1906/2006 mělo být zrušeno,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
ÚVODNÍ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví zvláštní pravidla pro účast na nepřímých akcích uskutečňovaných podle nařízení (EU) č. 1291/2013, včetně účasti na nepřímých akcích financovaných financujícími subjekty v souladu s čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení.
Toto nařízení rovněž stanoví pravidla, kterými se řídí využívání a šíření výsledků.
2. S výhradou zvláštních pravidel stanovených v tomto nařízení se použijí příslušná pravidla nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízení Komise (EU) č. 1268/2012.
3. V nařízení (ES) č. 294/2008 nebo v jakémkoli základním aktu, jímž se svěřují úkoly plnění rozpočtu financujícímu subjektu podle článku 185 Smlouvy o fungování EU mohou být stanovena pravidla, která se odchylují od ustanovení tohoto nařízení. Za účelem zohlednění zvláštních provozních potřeb financujících subjektů zřízených podle článku 187 Smlouvy o fungování EU, které byly stanoveny v rámci příslušného základního právního aktu, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 56, týkající se:
a)
podmínek účasti na výzvách k předkládání návrhů vyhlášených financujícími subjekty činnými v oblasti letectví, pokud jde o snížení minimálního počtu účastníků stanoveného v čl. 9 odst. 1;
b)
způsobilosti pro financování stanovené v článku 10, a to tak, že umožňují financujícím subjektům činným v oblasti biologických průmyslových odvětví a inovativních léčiv omezit způsobilost pro financování na specifické typy účastníků;
c)
pravidel, kterými se řídí využívání a šíření výsledků, a to tak, že umožňují financujícím subjektům činným v oblasti inovativních léčiv, aby:
i)
rozšířily pro přidružené subjekty, nabyvatele a jakékoli nástupnické subjekty možnosti převodu výsledků a stávajících znalostí, jakož i udělování licencí na ně, v souladu s grantovou dohodou a bez souhlasu ostatních účastníků podle čl. 44 odst. 1 a 2;
ii)
umožnily zvláštní dohody o přístupových právech ke stávajícím znalostem s cílem rozvoje výsledků pro komercializaci či komercializace svých vlastních výsledků (přímé využití) podle čl. 48 odst. 2 až 4;
iii)
doplnily daná pravidla začleněním ustanovení o vlastnictví a přístupu k údajům, znalostem a informacím, jež se nacházejí mimo cíle akce a jichž není třeba pro provedení a využívání akce (vedlejší znalosti) podle čl. 41 odst. 2 a článků 45 až 48;
iv)
rozšířily pravidla využívání na jiné účely než je provedení akce (výzkumné účely) nebo rozvoj výsledků pro komercializaci či komercializace svých vlastních výsledků (přímé využití) uvedených v článku 48;
v)
stanovily zvláštní kritéria umožňující udělování sublicence jedním účastníkem jinému účastníku téže akce podle čl. 46 odst.2;
vi)
za podmínek stanovených v dohodě o konsorciu podle čl. 24 odst. 2 rozšířily přístupová práva účastníků, jejich přidružených subjektů a třetích stran jakožto nabyvatelů licence k výsledkům nebo stávajícím znalostem pro jiné účely, než je provedení akce (výzkumné účely) za vhodných podmínek, včetně finančních podmínek, nebo rozvoj výsledků pro komercializaci či komercializace svých vlastních výsledků (přímé využití) podle článků 46 až 48;
vii)
podmínily přístupová práva pro přímé využívaní dohodou mezi dotčenými účastníky podle článku 48;
viii)
umožnily dobrovolné šíření výsledků prostřednictvím vědeckých publikací za uplatnění otevřeného přístupu podle čl. 43 odst. 2;
d)
financování akcí, a to tak, že umožňují financujícím subjektům činným v oblasti elektronických součástí a systémů, aby používaly jiné sazby náhrad než sazby stanovené v čl. 28 odst. 3 v případech, kdy účastníka nebo akci spolufinancuje jeden nebo více členských států.
Financující subjekt pověřený úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu podle čl. 58 odst. 1 písm. c) bodu i) nebo čl. 58 odst. 1 písm. c) bodu ii) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, může z důvodu svých vlastních provozních potřeb se souhlasem Komise uplatnit pravidla, která se odchylují od ustanovení tohoto nařízení. V takových případech vydá Komise svůj souhlas, pouze pokud jsou tato pravidla v souladu s obecnými principy stanovenými v tomto nařízení.
4. Toto nařízení se nevztahuje na přímé akce prováděné Společným výzkumným střediskem.
Článek 2
Definice
1. Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„přístupovými právy“ práva využívat výsledky nebo stávající znalosti za podmínek stanovených v souladu s tímto nařízením;
2)
„přidruženým subjektem“ právní subjekt, který je pod přímou nebo nepřímou kontrolou účastníka nebo pod stejnou přímou nebo nepřímou kontrolou jako účastník nebo účastníka přímo nebo nepřímo kontroluje. Kontrola může probíhat kteroukoli formou uvedenou v čl. 8 odst. 2;
3)
„přidruženou zemí“ třetí země, která je smluvní stranou mezinárodní dohody s Unií, podle definice v článku 7 nařízení (EU) č. 1291/2013;
4)
„stávajícími znalostmi“ jakékoli údaje, know-how nebo informace bez ohledu na jejich formu či povahu, ať už hmotné či nehmotné, včetně jakýchkoli práv, jako je právo duševního vlastnictví, která jsou: i) v držení účastníků před jejich přistoupením k akci; ii) potřebná pro provedení akce nebo využití výsledků akce; a iii) označená jako taková účastníky v souladu s článkem 45;
5)
„základním aktem“ právní akt přijatý orgány Unie ve formě nařízení, směrnice nebo rozhodnutí ve smyslu článku 288 Smlouvy o fungování EU, který obsahuje právní základ pro danou akci;
6)
„inovativní akcí“ akce spočívající především v činnostech přímo zaměřených na tvorbu plánů a uspořádání nebo návrhů nových, pozměněných nebo zdokonalených výrobků, postupů nebo služeb. Pro tyto účely mohou uvedené činnosti zahrnovat vývoj prototypů, zkoušení, demonstrační projekty, pilotní projekty, validaci výrobků ve velkém rozsahu a tržní replikace;
7)
„koordinační a podpůrnou akcí“ činnost sestávající především z doprovodných opatření, jako je normalizace, šíření výsledků, zvyšování povědomí a komunikace, vytváření sítí, koordinace nebo podpůrné služby, politický dialog a vzájemné získávání poznatků a studie, včetně přípravných studií nové infrastruktury; může zahrnovat také doplňkové činnosti budování sítí a koordinace mezi programy v různých zemích;
8)
„šířením výsledků“ zveřejňování výsledků jakýmikoli vhodnými prostředky (s výjimkou prostředků, které vyplývají z ochrany nebo využívání výsledků), včetně vědeckých publikací v libovolném sdělovacím prostředku;
9)
„využíváním“ využívání výsledků v dalších výzkumných činnostech jiných než jsou činnosti zahrnuté do dané akce, nebo při vývoji, vytváření produktu či procesu a jeho uvádění na trh nebo při vytváření a poskytování služby nebo při normalizačních činnostech;
10)
„spravedlivými a přiměřenými podmínkami“ vhodné podmínky, včetně možných finančních podmínek nebo podmínek bezplatného poskytování, zohledňující zvláštní okolnosti žádosti o přístup, jako například skutečnou nebo možnou hodnotou výsledků nebo stávajících znalostí, k nimž je požadován přístup, nebo rozsah, trvání nebo další charakteristiky předpokládaného využití;
11)
„financujícím subjektem“ subjekt nebo orgán jiný než Komise uvedený v čl. 58 odst. 1 písm. c) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, kterému Komise svěřila úkoly plnění rozpočtu v souladu s čl. 9 odst. 2 nařízení (EU) č. 1291/2013;
12)
„mezinárodní organizací evropského zájmu“ mezinárodní organizace, v níž většinu členů tvoří členské státy nebo přidružené země a jejímž hlavním cílem je podporovat vědeckotechnickou spolupráci v Evropě;
13)
„právním subjektem“ jakákoli fyzická nebo právnická osoba založená a uznaná jako taková podle vnitrostátního, unijního nebo mezinárodního práva, která má právní subjektivitu a je oprávněna vlastním jménem vykonávat práva a mít povinnosti;
14)
„neziskovým právním subjektem“ právní subjekt, který je na základě své právní formy neziskový nebo má zákonnou povinnost nerozdělovat zisk mezi akcionáře nebo jednotlivé členy;
15)
„účastníkem“ jakýkoli právní subjekt, který provádí akci nebo část akce podle nařízení (EU) č. 1291/2013 a má práva a povinnosti vůči Unii nebo jinému financujícímu subjektu za podmínek stanovených tímto nařízení;
16)
„akcí na spolufinancování programů“ se rozumí akce financovaná prostřednictvím grantu, jejímž hlavním účelem je doplňovat jednotlivé výzvy nebo programy financované subjekty jinými než financujícími subjekty Unie spravujícími výzkumné a inovační programy. Akce na spolufinancování programů může rovněž zahrnovat doplňkové činnosti budování sítí a koordinace mezi programy v různých zemích;
17)
„zadáváním zakázek v předobchodní fázi“ zadávání zakázek na služby ve výzkumu a vývoji zahrnující sdílení rizik a zisků v tržních podmínkách, a vývoj po jednotlivých fázích v konkurenčním prostředí, pokud jsou zadávané služby ve výzkumu a vývoji jasně odděleny od komerční výroby a distribuce konečných výrobků;
18)
„zadáváním veřejných zakázek na inovativní řešení“ zadávání zakázek, v nichž zadavatelé působí jako zaváděcí zákazník pro inovativní zboží nebo služby, které dosud nejsou ve velkém rozsahu k dispozici na trhu, a mohou zahrnovat zkoušku shody;
19)
„výsledky“ jakékoli hmotné či nehmotné výstupy akce, jako jsou údaje, znalosti nebo informace, obsažené v akci, bez ohledu na jejich formu či povahu a bez ohledu na to, zda mohou být chráněny, jakož i veškerá práva s nimi spojená, včetně práv duševního vlastnictví;
20)
„malými a středními podniky“ mikropodniky a malé a střední podniky, jak jsou definovány v doporučení Komise 2003/361/ES (22).
21)
„pracovním programem“ dokument přijatý Komisí pro provádění zvláštního programu v souladu s článkem 5 rozhodnutí Rady 2013/743/EU (23);
22)
„pracovním plánem“ dokument podobný pracovnímu programu Komise přijatý financujícími subjekty pověřenými prováděním části programu Horizont 2020 v souladu s čl. 9 odst. 2 nařízení (EU) č. 1291/2013
2. Pro účely tohoto nařízení se subjekt, který nemá právní subjektivitu podle příslušného vnitrostátního práva, považuje za právní subjekt za předpokladu, že jsou splněny podmínky stanovené v čl. 131 odst. 2 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a v článku 198 nařízení (EU) č. 1268/2012.
3. Pro účely tohoto nařízení se příjemci grantů nepovažují za financující subjekty.
Článek 3
Důvěrnost
Za podmínek stanovených v prováděcích dohodách, rozhodnutích nebo smlouvách se musí zachovávat důvěrnost všech údajů, poznatků a informací, které byly v rámci akce poskytnuty jako důvěrné, přičemž se řádně zohlední právo Unie týkající se ochrany utajovaných informací a přístupu k nim.
Článek 4
Zpřístupňované informace
1. Aniž je dotčen článek 3, zpřístupní Komise na vyžádání orgánům, institucím a jiným subjektům Unie, kterémukoli členskému státu nebo přidružené zemi jakékoli užitečné informace, které má k dispozici, o výsledcích, jichž účastník dosáhl v rámci akce, na niž obdržel finanční prostředky Unie, pokud jsou splněny tyto podmínky:
(a)
dané informace jsou relevantní pro veřejnou politiku; a
(b)
účastníci neuvedli dostatečné a rozumné důvody, proč by tyto informace neměly být poskytnuty.
U akcí v kontextu zvláštního cíle „Bezpečné společnosti - ochrana svobody a bezpečnosti Evropy a jejích občanů“ zpřístupní Komise orgánům, institucím a jiným subjektům Unie nebo vnitrostátním orgánům členských států na jejich žádost veškeré užitečné informace, které má k dispozici, o výsledcích, jichž účastník dosáhl v rámci akce, na niž obdržel finanční prostředky Unie. Komise účastníka o tomto sdělení informací uvědomí. Pokud členský stát nebo orgán, instituce nebo jiný subjekt Unie požádá o sdělení informací, Komise o tomto sdělení uvědomí rovněž všechny členské státy.
2. Poskytnutím informací podle odstavce 1 se na příjemce nepřenášejí žádná práva ani povinnosti Komise či účastníků. Příjemce je však povinen zachovávat důvěrnost takových informací, pokud tyto informace nejsou zveřejněny nebo je účastníci veřejně nezpřístupní nebo pokud nebyly Komisi sděleny bez omezení týkajících se důvěrnosti. Ve vztahu k utajovaným informacím se použijí bezpečnostní pravidla Komise.
Článek 5
Pokyny a informace pro potenciální účastníky
Komise nebo příslušný financující subjekt v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízením (EU) č. 1268/2012 zajistí, aby všichni potenciální účastníci měli v okamžiku zveřejnění výzvy k předkládání návrhů k dispozici dostatečné pokyny a informace, zejména příslušnou vzorovou grantovou dohodu.
HLAVA II
PRAVIDLA PRO ÚČAST
KAPITOLA I
Obecná ustanovení
Článek 6
Formy financování
Financování může mít v souladu s článkem 10 nařízení (EU) č. 1291/2013 jednu nebo více forem stanovených nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012, zejména grantů, udělení cen, zadávání zakázek a finančních nástrojů.
Článek 7
Právní subjekty, které se mohou účastnit akcí
1. Akce se může zúčastnit kterýkoli právní subjekt bez ohledu na místo svého usazení a mezinárodní organizace, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto nařízení, jakož i veškeré podmínky stanovené v příslušném pracovním programu nebo pracovním plánu.
2. Příslušný pracovní program může zakázat účast v programu Horizont 2020 nebo jeho částech právním subjektům usazeným v třetích zemích, v nichž jsou podmínky pro účast právních subjektů z členských států nebo jejich přidružených subjektů usazených v třetí zemi ve výzkumných a inovačních programech třetí země považovány Komisí za poškozující zájmy Unie.
3. Příslušný pracovní program nebo pracovní plán může vyloučit subjekty, které nejsou schopny poskytnout uspokojivé bezpečnostní záruky, i pokud jde o bezpečnostní prověrku personálu, pokud pro to existují bezpečnostní důvody.
4. Společné výzkumné středisko se může účastnit akcí se stejnými právy a povinnostmi jako právní subjekt usazený v členském státě.
Článek 8
Nezávislost
1. Dva právní subjekty jsou považovány za vzájemně nezávislé, pokud žádný z nich není přímo či nepřímo kontrolován druhým subjektem a žádný z nich není ani pod toutéž přímou či nepřímou kontrolou jako druhý.
2. Pro účely odstavce 1 může mít kontrola zejména některou z těchto podob:
a)
přímé či nepřímé držení více než 50 % nominální hodnoty vydaného základního kapitálu v daném právním subjektu nebo většinového hlasovacího práva akcionářů či společníků tohoto subjektu;
b)
přímé nebo nepřímé faktické či právní držení rozhodovacích pravomocí v daném právním subjektu.
3. Pro účely odstavce 1však nejsou samy o sobě považovány za vztah kontroly následující vztahy mezi právními subjekty:
a)
stejná veřejná investiční společnost, institucionální investor nebo společnost rizikového kapitálu má v přímém či nepřímém držení více než 50 % nominální hodnoty vydaného základního kapitálu nebo většinové hlasovací právo akcionářů či společníků;
b)
dané právní subjekty jsou vlastněny stejným veřejným orgánem nebo na ně dohlíží stejný veřejný orgán.
KAPITOLA II
Granty
Oddíl I
Postup udělování
Článek 9
Podmínky účasti
1. Musí být splněny tyto minimální podmínky:
a)
akce se zúčastní alespoň tři právní subjekty;
b)
každý z těchto tří právních subjektů je usazen v jiném členském státě nebo přidružené zemi; a
c)
všechny tři právní subjekty uvedené v písmeni b) jsou vzájemně nezávislé ve smyslu článku 8.
2. Pro účely odstavce 1, pokud je jedním z účastníků Společné výzkumné středisko, mezinárodní organizace evropského zájmu nebo subjekt zřízený podle práva Unie, pohlíží se na něj jako na subjekt usazený v jiném členském státě nebo přidružené zemi, než je členský stát nebo přidružená země, v níž je usazený jiný z účastníků téže akce.
3. Odchylně od odstavce 1 musí být splněna pouze minimální podmínka účasti jednoho právního subjektu usazeného v členském státě nebo přidružené zemi v případě:
a)
akcí Evropské rady pro výzkum v oblasti průkopnického výzkumu,
b)
nástroje pro malé a střední podniky, má-li akce jasnou evropskou přidanou hodnotu,
c)
akcí na spolufinancování programů
d)
a v odůvodněných případech stanovených v pracovním programu nebo pracovním plánu.
4. Odchylně od odstavce 1 je v případě koordinačních a podpůrných akcí a akcí týkajících se odborné přípravy a mobility minimální podmínkou účast jednoho právního subjektu.
5. Ve vhodných a řádně odůvodněných případech mohou pracovní programy nebo pracovní plány stanovit další podmínky podle konkrétních požadavků politiky nebo podle povahy a cílů dané akce, mimo jiné včetně podmínek týkajících se počtu účastníků, druhu účastníků a místa usazení.
Článek 10
Způsobilost pro financování
1. Pro financování Unií jsou způsobilí tito účastníci:
a)
jakýkoli právní subjekt usazený v členském státě nebo přidružené zemi nebo zřízený podle práva Unie;
b)
jakákoli mezinárodní organizace evropského zájmu;
c)
jakýkoli právní subjekt usazený ve třetí zemi uvedené v pracovním programu.
2. V případě, že účastníkem je mezinárodní organizace nebo právní subjekt usazený v třetí zemi, které nejsou způsobilé k financování podle odstavce 1, mohou být finanční prostředky Unie poskytnuty, je-li splněna alespoň jedna z těchto podmínek:
a)
Komise nebo příslušný financující subjekt považují účast za nezbytnou pro provedení akce;
b)
takové financování je stanoveno ve dvoustranné vědeckotechnické dohodě nebo v jiném ujednání mezi Unií a mezinárodní organizací nebo v případě subjektů usazených v třetích zemích mezi Unií a zemí, ve které je právní subjekt usazen.
Článek 11
Výzvy k předkládání návrhů
1. Výzvy k předkládání návrhů se vydávají v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízením (EU) č. 1268/2012 s ohledem zejména na potřebu transparentnosti a nediskriminace, jakož i potřebu pružnosti vyplývající z rozmanité povahy výzkumných a inovačních odvětví.
2. Aniž jsou dotčeny ostatní případy stanovené v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a v nařízení (EU) č. 1268/2012, nevydávají se výjimečně výzvy k předkládání návrhů pro koordinační a podpůrné akce a akce na spolufinancování programů prováděné právními subjekty uvedenými v pracovních programech nebo pracovních plánech, pokud daná akce nespadá do působnosti výzvy k předkládání návrhů.
3. V souladu s příslušnými pravidly nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízení (EU) č. 1268/2012 musí být stanovena dostatečně dlouhá doba na přípravu návrhů, přičemž plánované výzvy k předkládání návrhů jsou oznámeny s přiměřeným předstihem zveřejněním pracovního programu a je stanovena přiměřená doba mezi zveřejněním výzvy k předkládání návrhů a lhůtou pro předložení návrhu.
Článek 12
Společné výzvy k předkládání návrhů s třetími zeměmi nebo s mezinárodními organizacemi
1. Za účelem společného financování akcí v prioritních oblastech společného zájmu a očekávaného vzájemného přínosu s jasnou přidanou hodnotou pro Unii mohou být vydány společné výzvy k předkládání návrhů s třetími zeměmi nebo jejich vědeckými a technickými organizacemi a agenturami nebo s mezinárodními organizacemi. Návrhy budou hodnoceny a vybírány prostřednictvím společných postupů hodnocení a výběru, které budou dohodnuty. Tyto postupy hodnocení a výběru zajistí dodržování zásad stanovených v hlavě VI nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a podílí se na nich vyváženě složená skupina nezávislých odborníků jmenovaných každou stranou.
2. Právní subjekty financované z prostředků Unie, uzavřou s Unií nebo příslušným financujícím subjektem grantové dohody. Grantová dohoda obsahuje popis práce, kterou mají vykonat tito účastníci a zúčastněné právní subjekty z dotčených třetích zemí.
3. Právní subjekty financované z prostředků Unie, uzavřou se zúčastněnými právními subjekty, které jsou financovány příslušnými třetími zeměmi nebo mezinárodními organizacemi, dohodu o koordinaci.
Článek 13
Návrhy
1. Návrhy obsahují návrh plánu pro využívání a šíření výsledků, pokud je tak stanoveno v pracovním programu nebo pracovním plánu.
2. Všechny návrhy týkající se výzkumu na lidských embryonálních kmenových buňkách obsahují, je-li to vhodné, údaje týkající se licencí a kontrolních opatření, která přijmou příslušné orgány dotčených členských států, jakož i údaje o udělených etických schváleních. Pokud jde o derivace lidských embryonálních kmenových buněk, podléhají instituce, organizace a výzkumní pracovníci přísnému režimu vydávání licencí a kontroly v souladu s právním rámcem daného členského státu.
3. Z postupu hodnocení, výběru a udělování lze kdykoli vyloučit návrh, který je v rozporu s etickými zásadami nebo s příslušnými právními předpisy nebo který nevyhovuje podmínkám stanoveným v rozhodnutí č. 743/2013/EU, v pracovním programu či pracovním plánu nebo ve výzvě k předkládání návrhů.
4. V případě potřeby, je-li to upřesněno v pracovním programu nebo pracovním plánu, musí být v návrhu vysvětleno, jak a do jaké míry je pro zamýšlený projekt důležitá genderová analýza.
Článek 14
Etický přezkum
1. Komise provádí systematicky etický přezkum návrhů, které vzbuzují etické otázky. Tento přezkum ověří, zda jsou dodržovány etické zásady a předpisy, a v případě výzkumu prováděného mimo Unii, že stejný výzkum by mohl být povolen v některém členském státě.
2. Komise postupuje při etickém přezkumu co nejtransparentnějším způsobem a zajistí jeho včasné provedení, přičemž se pokud možno vyvaruje opakovaného se předkládání dokumentů.
Článek 15
Kritéria pro výběr a udělení
1. Předložené návrhy se hodnotí na základě těchto kritérií pro udělení:
a)
excelence;
b)
dopad;
c)
kvalita a efektivita provádění.
2. Pro návrhy akcí Evropské rady pro výzkum v oblasti průkopnického výzkumu se jako jediné kritérium použije kritérium uvedené v odst. 1 písm. a).
3. U návrhů týkajících se inovativních akcí lze kritériu uvedenému v odst. 1 písm. b) přidělit vyšší koeficient.
4. Pracovní program nebo pracovní plán stanoví další podrobnosti o používání kritérií pro udělování stanovených v odstavci 1 a upřesní koeficienty a prahové hodnoty.
5. Komise případně zohlední možnost dvoufázového postupu předkládání návrhů stanovenou v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízení (EU) č. 1268/2012, pokud je to v souladu s cíli výzvy k předkládání návrhů.
6. Návrhy jsou seřazeny v souladu s výsledky hodnocení. Výběr je učiněn na základě tohoto pořadí.
7. Hodnocení provádějí nezávislí odborníci.
8. V případě právního subjektu uvedeného v čl. 11 odst. 2 nebo za jiných, řádně odůvodněných výjimečných okolností, lze hodnocení provést jiným způsobem, než je uvedeno v odstavci 7. V každém případě takového hodnocení Komise poskytne členským státům podrobné informace o použitém postupu hodnocení a jeho výsledku.
9. V případě akcí, u nichž požadované financování z prostředků Unie činí alespoň 500 000 EUR, Komise nebo příslušný financující subjekt ověří předem v souladu s vnitrostátními právními předpisy finanční způsobilosti pouze koordinátorů. Komise nebo příslušný financující subjekt dále ověří finanční způsobilosti koordinátora nebo jiných účastníků, pokud na základě dostupných informací existují důvody k pochybnostem o jejich finanční způsobilosti.
10. Finanční způsobilost se neověřuje u právních subjektů, jejichž životaschopnost je zaručena členským státem nebo přidruženou zemí, a u institucí středoškolského a vysokoškolského vzdělávání.
11. Finanční způsobilost může být zaručena jakýmkoli jiným právním subjektem, jehož finanční způsobilost se poté ověří v souladu s odstavcem 9.
Článek 16
Postup pro přezkum hodnocení
1. Komise nebo příslušný financující subjekt zajistí transparentní postup pro přezkum hodnocení pro žadatele, kteří se domnívají, že hodnocení jejich návrhu nebylo provedeno v souladu s postupy stanovenými tomto nařízení, příslušném pracovním programu nebo pracovním plánu a ve výzvě k předkládání návrhů.
2. Žádost o přezkum se musí vztahovat ke konkrétnímu návrhu a předkládá ji koordinátor návrhu do 30 dnů ode dne, kdy Komise nebo příslušný financující subjekt informuje koordinátora o výsledcích hodnocení.
3. Komise nebo příslušný financující subjekt odpovídá za posouzení žádosti uvedené v odstavci 2. Toto posouzení se týká pouze procesního hlediska hodnocení a nikoli obsahu návrhu.
4. Výbor pro přezkum hodnocení složený ze zaměstnanců Komise nebo příslušného financujícího subjektu vydá stanovisko k procesnímu hledisku hodnocení. Předsedá mu úředník Komise nebo příslušného financujícího subjektu z jiného odboru, než je odbor odpovědný za výzvy k předkládání návrhů. Výbor může doporučit jeden z těchto postupů:
a)
přehodnocení návrhu především hodnotiteli, kteří se neúčastnili předchozího hodnocení;
b)
potvrzení původního hodnocení.
5. Na základě doporučení uvedeného v odstavci 4 přijme Komise nebo příslušný financující subjekt rozhodnutí a oznámí je koordinátorovi návrhu. Komise nebo příslušný financující subjekt přijme toto rozhodnutí bez zbytečného odkladu.
6. Postup pro přezkum nesmí zdržet výběr návrhů, které nejsou předmětem žádosti o přezkum.
7. Postup pro přezkum nevylučuje jiné úkony, které účastník může učinit v souladu s právem Unie.
Článek 17
Dotazy a stížnosti
1. Komise zajistí, že je zaveden postup umožňující účastníkům podávat dotazy či stížnosti týkající se jejich zapojení do programu Horizont 2020.
2. Komise zajistí, že informace o způsobu podávání výhrad, dotazů nebo stížnosti jsou dostupné všem účastníkům a zveřejněny na internetu.
Článek 18
Grantová dohoda
1. Komise v úzké spolupráci s členskými státy vypracuje v souladu s tímto nařízením vzorové grantové dohody mezi Komisí nebo příslušným financujícím subjektem a účastníky. Je-li nutné ve vzorové grantové dohodě provést důležitou změnu, Komise ji v úzké spolupráci s členskými státy odpovídajícím způsobem reviduje.
2. Komise nebo příslušný financující subjekt uzavře s účastníky grantovou dohodu. Pokud dojde před podpisem grantové dohody k vyloučení nebo nahrazení některého subjektu, musí to být řádně odůvodněno.
3. Grantová dohoda v souladu s tímto nařízením stanoví práva a povinnosti účastníků a Komise nebo příslušného financujícího subjektu. Stanoví rovněž práva a povinnosti právních subjektů, které se stanou účastníky v průběhu provádění akce, jakož i úlohu a úkoly koordinátora konsorcia.
4. Na základě požadavku v pracovním programu nebo pracovním plánu může grantová dohoda s ohledem na přístupová práva a využívání a šíření výsledků stanovit další práva a povinnosti účastníků nad rámec práv a povinností, které jsou stanoveny v tomto nařízení.
5. Grantová dohoda, kde je to vhodné, vychází v nejvyšší možné míře z obecných zásad stanovených v doporučení Komise o Evropské chartě pro výzkumné pracovníky a o Kodexu chování pro přijímání výzkumných pracovníků, ze zásad integrity výzkumu, doporučení Komise o správě duševního vlastnictví při činnostech předávání znalostí, z kodexu správné praxe pro univerzity a jiné veřejné výzkumné organizace, jakož i ze zásady rovnosti žen a mužů stanovené v článku 16 nařízení (EU) č. 1291/2013.
6. Tam kde je to vhodné, obsahuje grantová dohoda ustanovení zajišťující dodržování etických zásad, včetně zřízení nezávislé etické komise a práva Komise provádět etický audit prostřednictvím nezávislých odborníků.
7. Konkrétní granty na akce mohou být v řádně odůvodněných případech součástí rámcového partnerství v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízení (EU) č. 1268/2012.
Článek 19
Rozhodnutí o grantu
V souladu s čl. 121 odst. 1 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 může Komise nebo příslušný financující subjekt ve vhodných a řádně odůvodněných případech místo uzavření grantových dohod oznámit rozhodnutí o udělení grantu. Ustanovení tohoto nařízení, která se týkají grantových dohod, se použijí obdobně.
Článek 20
Lhůta pro udělení grantu
1. V souladu s čl. 128 odst. 2 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 se ve výzvách k podávání návrhů uvede plánované datum, do kterého musí být všichni žadatelé informováni o výsledku posouzení jejich žádosti, a orientační datum podpisu grantových dohod nebo oznámení rozhodnutí o udělení grantu.
2. Data uvedená v odstavci 1 se stanovují na základě těchto dob:
a)
pro informování všech žadatelů o výsledku vědeckého posouzení jejich žádosti: nejdéle pět měsíců od uplynutí lhůty pro podání úplných návrhů;
b)
pro podpis grantových dohod se žadateli nebo oznámení rozhodnutí o udělení grantu: nejdéle tři měsíce ode dne, kdy byli žadatelé informováni, že byli úspěšní.
3. Lhůty uvedené v odstavci 2 mohou být překročeny v případě akcí Evropské rady pro výzkum a ve výjimečných a řádně odůvodněných případech, zejména pokud se jedná o složité akce s velkým počtem návrhů nebo na žádost žadatelů.
4. Účastníkům musí být poskytnuta dostatečně dlouhá doba na předložení informací a dokumentace potřebné pro podpis grantové dohody. Komise přijímá rozhodnutí a předkládá žádosti o informace co nejrychleji. Je třeba, tam kde je to možné, se vyvarovat opakovaného předkládání dokumentů.
Článek 21
Lhůta pro provedení platby
Platba účastníkům se provádí včas v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012. Poté, co je platba provedena ve prospěch koordinátora, oznámí Komise nebo příslušný financující subjekt tuto platbu účastníkům.
Článek 22
Zabezpečený elektronický systém
Veškerá výměna informací s účastníky, včetně uzavření grantové dohody, oznámení rozhodnutí o udělení grantu a jakékoli jejich změny, může být prováděna prostřednictvím elektronického systému pro výměnu informací zřízeného Komisí nebo příslušným financujícím subjektem, jak je stanoveno v článku 179 nařízení (EU) č. 1268/2012.
Oddíl II
Provádění
Článek 23
Provádění akcí
1. Účastníci provádějí akci v souladu se všemi podmínkami a povinnostmi stanovenými tímto nařízením, nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012, nařízením (EU) č. 1268/2012, rozhodnutím 2013/743/EU, pracovním programem nebo pracovním plánem, výzvou k předkládání návrhů a grantovou dohodou.
2. Účastníci nepřijmou žádné závazky, které jsou neslučitelné s tímto nařízením nebo s grantovou dohodou. Pokud některý účastník nesplní své povinnosti spojené s technickým prováděním akce, ostatní účastníci tyto povinnosti splní bez dalšího financování z prostředků Unie, ledaže je Komise nebo příslušný financující subjekt této povinnosti výslovně zprostí. V případě účastníka v prodlení může Komise v souladu s čl. 39 odst. 3 písm. a) převést dlužnou částku z účastnického záručního fondu, uvedeného v článku 38, koordinátorovi akce. Podle ustanovení o účastnickém záručním fondu je finanční odpovědnost každého účastníka omezena na jeho vlastní závazky. Účastníci zajistí, aby Komise nebo příslušný financující subjekt byly včas informovány o každé události, která by mohla podstatně ovlivnit provádění akce nebo zájmy Unie.
3. Účastníci provedou akci a přijmou za tímto účelem všechna nezbytná a přiměřená opatření. Musí mít k dispozici vhodné zdroje potřebné k provedení akce, a to v době, kdy jsou potřebné. Je-li to nezbytné k provedení akce, mohou požádat třetí strany, včetně subdodavatelů, o provedení práce v rámci akce nebo mohou použít zdroje poskytnuté třetími stranami prostřednictvím věcných příspěvků za podmínek stanovených v grantové dohodě. Účastník má nadále odpovědnost za provedenou práci vůči Komisi nebo příslušnému financujícímu subjektu a vůči ostatním účastníkům.
4. Zadávání subdodávek pro provedení některých složek akce je omezeno na případy stanovené v grantové dohodě a na řádně odůvodněné případy, které nebylo možné v době vstupu grantové dohody v platnost jednoznačně předvídat.
5. Třetí strany jiné než subdodavatelé mohou provést práci v rámci akce za podmínek stanovených v grantové dohodě. Příslušná třetí strana a práce, kterou má vykonat, se stanoví v grantové dohodě.
Náklady vzniklé těmto třetím stranám mohou být považovány za způsobilé, pokud daná třetí strana splní všechny tyto podmínky:
a)
byla by způsobilá pro financování, pokud by byla účastníkem;
b)
je přidruženým subjektem nebo má právní vazbu na účastníka, z níž vyplývá spolupráce, která není omezena na danou akci;
c)
je uvedena v grantové dohodě;
d)
dodržuje pravidla použitelná na účastníka podle grantové dohody, pokud jde o způsobilost nákladů a kontrolu výdajů.
e)
s účastníkem přijme společnou a nerozdílnou odpovědnost za příspěvek Unie odpovídající částce uvedené dotčenou třetí stranou, pokud to vyžaduje Komise nebo příslušný financující subjekt.
6. Třetí strany mohou účastníkovi rovněž poskytnout zdroje prostřednictvím věcných příspěvků na akci. Náklady vzniklé třetím stranám v souvislosti s jejich věcnými příspěvky, které poskytnou bezplatně, jsou způsobilé pro financování, pokud splňují podmínky stanovené v grantové dohodě.
7. Akce může zahrnovat finanční podporu třetím stranám za podmínek stanovených v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízení (EU) č. 1268/2012. Částky uvedené v čl. 137 odst. 1 písm. c) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 mohou být překročeny, pokud je to nutné pro dosažení cílů akce.
8. Akce prováděná účastníky, kteří jsou zadavatelé ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES (24), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES (25) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/81/ES (26), může zahrnovat nebo mít jako hlavní cíl zadávání zakázek v předobchodní fázi a zadávání zakázek na inovativní řešení, pokud je to stanoveno v pracovním programu nebo pracovním plánu a je to potřebné pro její provedení. V tom případě se pravidla stanovená v čl. 51 odst. 2, 4 a 5 tohoto nařízení použijí na zadávání zakázek prováděná účastníky.
9. Účastníci musí dodržovat vnitrostátní právní předpisy i etická pravidla v zemích, kde se akce bude provádět. Účastníci musí případně před zahájením akce obdržet souhlas příslušných celostátních nebo místních etických výborů.
10. Práce za použití zvířat se provádí v souladu s článkem 13 Smlouvy o fungování EU a splňuje požadavek nahradit zvířata používaná pro vědecké účely, omezit jejich používání a zajistit šetrné zacházení s nimi v souladu s právem Unie, a zejména se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2010/63/EU (27).
Článek 24
Konsorcium
1. Členové konsorcia, které se hodlá ucházet o účast na některé akci, jmenují ze svého středu jednoho koordinátora, který se uvede v grantové dohodě. Koordinátor je hlavní styčnou osobou členů konsorcia ve vztazích s Komisí nebo příslušným financujícím subjektem, není-li v grantové dohodě stanoveno jinak nebo v případě, že konsorcium nedodržuje povinnosti podle grantové dohody.
2. Členové konsorcia, které se účastní akce, uzavřou s výjimkou řádně odůvodněných případů uvedených v pracovním programu nebo pracovním plánu či výzvě k předkládání návrhů vnitřní dohodu (dále jen „dohoda o konsorciu“), v níž jsou stanovena jejich práva a povinnosti, pokud jde o provádění akce v souladu s grantovou dohodou. Komise zveřejní pokyny týkající se hlavních otázek, se kterými se mohou účastníci ve svých dohodách o konsorciu setkat.
3. Dohoda o konsorciu může mimo jiné stanovit následující:
a)
vnitřní uspořádání konsorcia;
b)
rozdělení prostředků Unie;
c)
doplňující pravidla k pravidlům uvedeným v hlavě III kapitole I tohoto nařízení a v grantové dohodě, týkající se šíření, využívání a přístupových práv;
d)
způsoby urovnávání vnitřních sporů;
e)
ujednání o odpovědnosti, odškodnění a důvěrnosti mezi účastníky.
Členové konsorcia mohou v rámci konsorcia přijmout jakákoli ujednání, která považují za vhodná, pokud nejsou v rozporu s grantovou dohodou nebo tímto nařízením.
4. Konsorcium může v souladu s příslušnými ustanoveními grantové dohody navrhnout přibrat či vyloučit účastníka nebo změnit koordinátora za předpokladu, že tato změna je v souladu s podmínkami pro účast, nepříznivě neovlivní provádění akce a není v rozporu se zásadou rovného zacházení.
Oddíl III
Formy grantů a pravidla financování
Článek 25
Formy grantů
Granty mohou mít kteroukoli z forem stanovených v článku 123 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 s přihlédnutím k cílům dané akce.
Článek 26
Způsobilost nákladů
1. Podmínky způsobilosti nákladů jsou vymezeny v článku 126 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012. Náklady, které v rámci akce vzniknou třetím stranám, mohou být způsobilé v souladu s ustanoveními tohoto nařízení a grantové dohody.
2. Nezpůsobilými náklady jsou náklady nevyhovující podmínkám uvedeným v odstavci 1, včetně zejména rezerv na možné budoucí ztráty nebo výdaje, kurzové ztráty, náklady spojené s kapitálovým výnosem, náklady nahrazené v souvislosti s jinou akcí nebo programem Unie, dluhy a poplatky za dluhovou službu a nadměrné nebo neuvážené výdaje.
Článek 27
Přímé způsobilé osobní náklady
1. Aniž jsou dotčeny podmínky stanovené v článku 26, jsou přímé způsobilé osobní náklady omezeny na mzdy a odvody na sociální zabezpečení a další náklady zahrnuté do odměn zaměstnanců zapojených do dané akce, jež vyplývají z vnitrostátních právních předpisů nebo z pracovní smlouvy.
2. Aniž jsou dotčeny podmínky stanovené v článku 26, lze za přímé způsobilé osobní náklady považovat i další odměny pro zaměstnance účastníků, kteří jsou neziskovými právními subjekty, zapojené do dané akce, včetně plateb na základě doplňkových smluv bez ohledu na jejich povahu, a to až do výše stanovené v odstavci 3 a za předpokladu, že splňují tyto doplňující podmínky:
a)
jsou součástí obvyklých postupů odměňování účastníka a jsou vypláceny důsledně pokaždé, kdy je vyžadován tentýž druh práce nebo odborných znalostí;
b)
kritéria použitá pro výpočet doplňkových plateb jsou objektivní a účastník je používá všeobecně, bez ohledu na zdroj využitých finančních prostředků.
3. Další odměny mohou být způsobilé až do výše 8 000 EUR na osobu a rok. Pro osobu, která nepracuje výlučně v rámci dané akce, se použije limit na hodinu. Tento limit na hodinu se vypočítá tak, že 8 000 EUR se vydělí počtem produktivních hodin za rok vypočtených v souladu s článkem 31.
Článek 28
Financování akce
1. Financování akce nesmí překročit celkové způsobilé náklady snížené o příjmy dané akce.
2. Za příjmy z akce se považují:
a)
zdroje poskytnuté třetími stranami účastníkům prostřednictvím finančních převodů nebo věcných bezplatných příspěvků, jejichž hodnota byla účastníkem prohlášena za způsobilé náklady, za předpokladu, že je třetí strana poskytla konkrétně na využití v dané akci;
b)
příjmy z akce, s výjimkou příjmů z využívání výsledků akce;
c)
příjmy z prodeje aktiv pořízených na základě grantové dohody do výše hodnoty nákladů původně účtovaných účastníkem na akci.
3. Všechny činnosti financované v rámci jedné akce podléhají jednotné sazbě náhrad způsobilých nákladů. Maximální sazbu stanoví pracovní program nebo pracovní plán.
4. Aniž je dotčena zásada spolufinancování, může grant programu Horizont 2020 dosáhnout 100 % celkových způsobilých nákladů.
5. Grant programu Horizont 2020 je omezen na nejvýše 70 % celkových způsobilých nákladů pro inovační akce a akce na spolufinancování programů.
V případě inovačních akcí může odchylně od odstavce 3 dosáhnout výše grantu programu Horizont 2020 u neziskových právních subjektů až 100 % celkových způsobilých nákladů, aniž je dotčena zásada spolufinancování.
6. Sazby náhrad stanovené v tomto článku se použijí rovněž v případě akcí, u nichž se financování stanoví paušální sazbou, jednotkovými náklady nebo paušální částkou na celou akci nebo její část.
Článek 29
Nepřímé náklady
1. Nepřímé způsobilé náklady se stanoví za použití paušální sazby ve výši 25 % celkových přímých způsobilých nákladů s výjimkou přímých způsobilých nákladů na subdodávky a nákladů na zdroje poskytnuté třetími stranami, které se nevyužívají v prostorách příjemce, jakož i finanční podpory třetím stranám.
2. Odchylně od odstavce 1 mohou být nepřímé náklady vykazovány formou paušální částky nebo jednotkových nákladů, je-li to stanoveno v pracovním programu nebo pracovním plánu.
Článek 30
Hodnocení úrovní financování
Průběžné hodnocení programu Horizont 2020 zahrnuje hodnocení dopadu jednotlivých prvků zavedených za použití nových úrovní financování stanovených v článcích 27, 28 a 29 tohoto nařízení s cílem vyhodnotit, zda nový přístup způsobuje nežádoucí situace, které negativně ovlivňují atraktivitu programu Horizont 2020.
Článek 31
Počet produktivních hodin za rok
1. Způsobilé osobní náklady zahrnují pouze hodiny skutečně odpracované osobami, které přímo vykonávají práci v rámci akce. Doklady o skutečně odpracovaných hodinách předloží účastník, obvykle prostřednictvím systému zaznamenávání času.
2. U osob pracujících výlučně na dané akci se zaznamenávání času nevyžaduje. V těchto případech účastník podepíše prohlášení potvrzující, že dotčená osoba pracovala výlučně na dané akci.
3. Grantová dohoda obsahuje:
a)
minimální požadavky na systém zaznamenávání času;
b)
možnost volby mezi stanoveným počtem produktivních hodin za rok a metodou pro stanovení počtu produktivních hodin za rok, který se použije pro výpočet hodinových sazeb osobních nákladů s ohledem na obvyklé účetní postupy účastníka.
Článek 32
Vlastníci malých a středních podniků a fyzické osoby, které nepobírají mzdu
Vlastníci malých a středních podniků, kteří nepobírají mzdu, a jiné fyzické osoby, které nepobírají mzdu, mohou osobní náklady účtovat na základě jednotkových nákladů.
Článek 33
Jednotkové náklady
1. Komise může v souladu s článkem 124 nařízení (EU, Euratom) č.966/2012 stanovit metody k určení jednotkových nákladů na základě:
a)
statistických údajů nebo obdobných objektivních ukazatelů;
b)
kontrolovatelných historických údajů účastníka.
2. Přímé způsobilé osobní náklady mohou být financovány na základě jednotkových nákladů určených obvyklými postupy účtování nákladů používanými účastníkem, pokud splňují všechna tato kritéria:
a)
jsou vypočítány na základě celkových skutečných osobních nákladů zaznamenaných v obecných účtech účastníka, přičemž tyto náklady mohou být za podmínek stanovených Komisí upraveny účastníkem podle rozpočtovaných nebo odhadovaných složek;
b)
jsou v souladu s články 26 a 27;
c)
je u nich zajištěno dodržení požadavku neziskovosti a je vyloučeno dvojí financování nákladů;
d)
jsou vypočítány s náležitým ohledem na článek 31.
Článek 34
Osvědčení o finančních výkazech
Osvědčení o finančních výkazech zahrnuje celkovou výši grantu požadovanou účastníkem formou úhrady skutečných nákladů a jednotkových nákladů podle čl. 33 odst. 2, s výjimkou částek uvedených na základě paušálních částek, paušálních sazeb a jednotkových nákladů jiných nákladů než nákladů určených obvyklými postupy účtování nákladů používanými účastníkem. Osvědčení se předkládá pouze v případě, že tato částka činí alespoň 325 000 EUR v době žádosti o platbu zůstatku grantu.
Článek 35
Osvědčení o metodice
1. Účastníci, kteří přímé osobní náklady vypočítávají a uplatňují na základě jednotkových nákladů v souladu s čl. 33 odst. 2, mohou Komisi předložit osvědčení o metodice. Daná metodika musí splňovat podmínky uvedené v čl. 33 odst. 2 a požadavky grantové dohody.
2. Pokud Komise schválí osvědčení o metodice, platí pro všechny akce financované na základě nařízení (EU) č. 1291/2013 a účastník vypočítává a uplatňuje náklady na základě této metodiky. Poté, co Komise osvědčení o metodice schválí, nesmí této schválené metodice připisovat žádné systémové či opakující se chyby.
Článek 36
Osvědčující auditoři
1. Osvědčení o finančních výkazech a o metodice uvedená v článcích 34 a 35 vydá nezávislý auditor způsobilý k provádění povinných auditů účetních dokladů v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2006/43/ES (28) nebo s obdobnými vnitrostátními předpisy nebo příslušný a nezávislý veřejnoprávní činitel, kterému příslušné vnitrostátní orgány přiznaly právní způsobilost k provedení auditu účastníka a který se nepodílel na přípravě finančních výkazů.
2. Auditor, který vydává osvědčení o finančních výkazech a o metodice, poskytne na žádost Komise, Účetního dvora nebo Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF) přístup k podkladům a auditní pracovní dokumentaci, na jejichž základě se osvědčení o finančních výkazech a o metodice vydává.
Článek 37
Kumulativní financování
Akce, na niž byl udělen grant z rozpočtu Unie, je způsobilá rovněž pro grant na základě nařízení (EU) č. 1291/2013 za předpokladu, že granty nekryjí stejné nákladové položky.
Oddíl IV
Záruky
Článek 38
Účastnický záruční fond
1. Zřizuje se účastnický záruční fond (dále jen „fond“), který pokrývá riziko spojené s nevracením dlužných částek Unii v rámci akcí financovaných granty Komise na základě rozhodnutí č. 1982/2006/ES a Komise nebo financujících subjektů Unie v rámci programu Horizont 2020 podle pravidel stanovených v tomto nařízení. Fond je náhradou a právním nástupcem účastnického záručního fondu zřízeného podle nařízení (ES) č. 1906/2006.
2. Fond je provozován v souladu s článkem 39. Finanční úroky z fondu jsou doplňovány do fondu a slouží výlučně účelům stanoveným v čl. 39 odst. 3.
3. V případě, že úroky nepostačují na pokrytí operací popsaných v čl. 39 odst. 3, fond nezasáhne a Komise nebo příslušný financující subjekt Unie vymáhá veškeré dlužné částky přímo od účastníků nebo třetích stran.
4. Fond je považován za dostatečnou záruku podle nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012. Od účastníků nelze přijímat žádnou další záruku nebo zajištění ani jim nelze jejich poskytnutí ukládat, s výjimkou případu popsaného v odstavci 3 tohoto článku.
5. Účastníci akcí programu Horizont 2020, jejichž riziko je kryto fondem, uhradí příspěvek ve výši 5 % finančních prostředků poskytnutých Unií na danou akci. Na konci akce se částka zaplacená do fondu účastníkům vrátí prostřednictvím koordinátora.
6. Výše příspěvku uvedeného v odstavci 5, kterou uhradí účastníci do fondu, může být snížena na základě průběžného hodnocení programu Horizont 2020.
Článek 39
Fungování fondu
1. Fond je řízen Unií, která je zastoupena Komisí jednající jako výkonný orgán jménem účastníků v souladu s podmínkami stanovenými v grantové dohodě.
Komise může fond řídit přímo, nebo svěřit jeho finanční řízení buď Evropské investiční bance, nebo vhodné finanční instituci (dále jen „depozitní banka“). Depozitní banka fond řídí podle pokynů Komise.
2. Příspěvek účastníků do fondu může být odečten z počátečního předběžného financování a zaplacen do fondu jménem účastníků.
3. Pokud účastník dluží částky Unii, může Komise, aniž jsou dotčeny sankce, které mohou být účastníkům v prodlení uloženy, přijmout tato opatření:
(a)
převést nebo nařídit depozitní bance, aby dlužnou částku převedla přímo z fondu koordinátorovi akce. Uvedený převod se provádí po ukončení či zrušení účasti účastníka v prodlení, pokud akce stále probíhá a zbývající účastníci souhlasí s jejím provedením podle stejných cílů. Částky převedené z fondu se považují za finanční prostředky Unie;
(b)
účinně zpětně získat uvedenou částku z fondu.
Komise vydá ve prospěch fondu inkasní příkaz určený danému účastníkovi nebo třetí straně. Komise může za tímto účelem přijmout rozhodnutí o zpětném získání v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012.
4. Získané částky představují příjem určený fondu ve smyslu čl. 21 odst. 4 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012. Poté, co bude dokončeno provádění všech grantů, jejichž riziko fond pokrývá, bude veškerý zůstatek vybrán Komisí a vložen do rozpočtu Unie, s výhradou rozhodnutí legislativního orgánu.
KAPITOLA III
Odborníci
Článek 40
Jmenování nezávislých odborníků
1. Komise a případně financující subjekty mohou jmenovat nezávislé odborníky, aby ohodnotili návrhy podle článku 15 nebo poskytli poradenství či pomoc při:
a)
hodnocení návrhů;
b)
sledování provádění akcí podle nařízení (EU) č. 1291/2013, jakož i předchozích výzkumných nebo inovačních programů;
c)
provádění politiky Unie v oblasti výzkumu a inovací nebo programů, včetně programu Horizont 2020, jakož i při dotváření a fungování Evropského výzkumného prostoru;
d)
hodnocení výzkumných a inovačních programů;
e)
koncipování politiky Unie v oblasti výzkumu a inovací, včetně přípravy budoucích programů.
2. Nezávislí odborníci se vyberou podle jejich dovedností, zkušeností a znalostí vhodných ke splnění úkolů, kterými jsou pověřeni. Musí-li nezávislí odborníci pracovat s utajovanými informacemi, vyžaduje se před jejich jmenováním příslušná bezpečnostní prověrka.
Nezávislí odborníci se určí a vyberou na základě výzev k podávání přihlášek pro jednotlivce a výzev určených příslušným organizacím, například výzkumným agenturám, výzkumným institucím, univerzitám, normalizačním organizacím, organizacím občanské společnosti či podnikům, s cílem vytvořit databázi kandidátů.
Ve vhodných a řádně odůvodněných případech může Komise nebo příslušný financující subjekt transparentním způsobem vybrat jakéhokoli odborníka s patřičnými dovednostmi, který v databázi není uveden.
Při jmenování nezávislých odborníků přijme Komise nebo příslušný financující subjekt s ohledem na situaci v oblasti akce vhodná opatření s cílem nalézt vyvážené složení skupin odborníků a hodnotících panelů z hlediska dovedností, zkušeností a znalostí, zeměpisné rozmanitosti a zastoupení žen a mužů. Ve vhodných případech je rovněž třeba usilovat o vyvážené zastoupení soukromého a veřejného sektoru.
Komise nebo příslušný financující subjekt mohou pro jmenování nezávislých odborníků využít doporučení poradních orgánů. V případě akcí Evropské rady pro výzkum v oblasti průkopnického výzkumu Komise odborníky jmenuje na návrh vědecké rady Evropské rady pro výzkum.
3. Komise nebo příslušný financující subjekt zajistí, že odborník, který se ocitne ve střetu zájmů ve věci, v níž má podat odborný posudek, danou věc nehodnotí, ani v ní neposkytuje poradenství či pomoc.
4. Veškerá výměna informací s nezávislými odborníky, včetně uzavření smlouvy o jejich jmenování a jakékoli její změny, se provádí prostřednictvím elektronických systémů pro výměnu informací zřízených Komisí nebo příslušným financujícím subjektem, jak je stanoveno v čl. 287 odst. 4 nařízení (EU) č. 1268/2012.
5. Jména osobně jmenovaných odborníků, kteří byli Komisi nebo financujícímu subjektu nápomocni při provádění nařízení (EU) č. 1291/2013 a rozhodnutí 2013/743/EU, se společně s oblastmi jejich odbornosti zveřejňují alespoň jednou ročně na internetové stránce Komise nebo příslušného financujícího subjektu. Tyto údaje se shromažďují, zpracovávají a zveřejňují v souladu s nařízením (ES) č. 45/2001.
HLAVA III
PRAVIDLA PRO VYUŽÍVÁNÍ A ŠÍŘENÍ VÝSLEDKŮ
KAPITOLA I
Granty
Oddíl I
Výsledky
Článek 41
Vlastnictví výsledků
1. Výsledky vlastní účastník, který je vytvořil.
2. Pokud výsledky vytvořili účastníci akce společně a jejich jednotlivý přínos k těmto společným výsledkům nelze určit nebo není-li možné tyto společné výsledky rozdělit pro účely žádosti o příslušnou ochranu práv duševního vlastnictví nebo jejího získání nebo zachování, jsou tyto výsledky jejich společným vlastnictvím. Spoluvlastníci uzavřou dohodu o rozdělení a podmínkách výkonu tohoto společného vlastnictví v souladu se svými povinnostmi podle grantové dohody. Spoluvlastníci se mohou dohodnout, že ve společném vlastnictví nebudou pokračovat a rozhodnout se pro alternativní režim, mimo jiné prostřednictvím převodu svých vlastnických podílů na jediného vlastníka s přístupovými právy pro ostatní účastníky poté, co dojde k vytvoření výsledků.
Není-li v dohodě o společném vlastnictví stanoveno jinak, je každý spoluvlastník oprávněn udílet třetím stranám nevýhradní licence k využívání výsledků ve společném vlastnictví bez práva udělovat sublicence, jsou-li splněny tyto podmínky:
a)
ostatní spoluvlastníci jsou o tom předem informováni;
b)
ostatním spoluvlastníkům je poskytnuta spravedlivá a přiměřená odměna.
3. Jestliže jsou zaměstnanci nebo jakékoli strany pracující pro účastníka oprávněni uplatňovat práva k vytvořeným výsledkům, dotčený účastník zajistí, aby tato práva mohla být vykonávána způsobem, který je slučitelný s jeho povinnostmi podle grantové dohody.
Článek 42
Ochrana výsledků
1. Mohou-li výsledky nalézt obchodní nebo průmyslové využití, nebo lze-li odůvodněně očekávat, že je naleznou, účastník, který je vlastní, prověří možnost jejich ochrany. Pokud je to možné a vzhledem k okolnostem opodstatněné, zajistí účastník jejich náležitou ochranu na přiměřenou dobu a s vhodným územním rozsahem, a to s náležitým ohledem na své oprávněné zájmy a oprávněné zájmy, zejména obchodní, ostatních účastníků akce.
2. Jestliže účastník, který obdržel finanční prostředky Unie, zamýšlí nechránit výsledky, které vytvořil, z důvodů jiných, než je nemožnost podle unijního či vnitrostátního práva nebo nedostatečný potenciál pro obchodní nebo průmyslové využití, a pokud je nezamýšlí převést jinému právnímu subjektu usazenému v členském státě nebo přidružené zemi za účelem jejich ochrany, musí před jakýmkoli šířením těchto výsledků informovat Komisi nebo příslušný financující subjekt. Komise jménem Unie nebo příslušný financující subjekt mohou se souhlasem dotčeného účastníka převzít vlastnictví těchto výsledků a podniknout nezbytné kroky pro jejich účinnou ochranu.
Účastník to může odmítnout pouze tehdy, prokáže-li, že by tím byly významně poškozeny jeho oprávněné zájmy. Tyto výsledky nesmějí být žádným způsobem šířeny, dokud Komise nebo příslušný financující subjekt nepřijmou rozhodnutí nebo nerozhodnou, že nepřevezmou nebo převezmou vlastnictví, a nepodniknou nezbytné kroky pro zajištění jejich ochrany. Komise nebo příslušný financující subjekt přijme toto rozhodnutí bez zbytečného odkladu. Grantová dohoda v tomto ohledu stanoví lhůty.
3. Jestliže účastník, který obdržel finanční prostředky Unie, zamýšlí vzdát se ochrany výsledků nebo neusilovat o prodloužení této ochrany z důvodů jiných, než je nedostatečný potenciál pro obchodní nebo průmyslové využití po dobu nepřesahující pět let od platby konečného zůstatku, informuje Komisi nebo příslušný financující subjekt, které mohou pokračovat v ochraně nebo ochranu prodloužit prostřednictvím převzetí vlastnictví těchto výsledků. Účastník to může odmítnout pouze tehdy, prokáže-li, že by tím byly významně poškozeny jeho oprávněné zájmy. Grantová dohoda v tomto ohledu stanoví lhůty.
Článek 43
Využití a šíření výsledků
1. Každý účastník, který obdržel finanční prostředky Unie, vyvine co největší úsilí k tomu, aby výsledky, které vlastní, využil nebo aby zejména prostřednictvím převodu výsledků a udělování licencí na výsledky v souladu s článkem 44 dosáhl toho, že je využije jiný právní subjekt.
V grantové dohodě se stanoví jakékoli další povinnosti týkající se využití. V případě výzkumu s potenciálem pro řešení velkých společenských výzev mohou další povinnosti týkající se využití zahrnovat udělování nevýhradních licencí. Všechny tyto další povinnosti musí být uvedeny v pracovním programu nebo pracovním plánu.
2. S výhradou případných omezení daných ochranou duševního vlastnictví, bezpečnostními pravidly nebo oprávněnými zájmy každý účastník co nejdříve vhodnými prostředky šíří výsledky, které vlastní. Grantová dohoda může v tomto ohledu stanovit lhůty.
V grantové dohodě se stanoví jakékoli další povinnosti týkající se šíření výsledků; tyto povinnosti musí být uvedeny v pracovním programu nebo pracovním plánu.
Pokud jde o šíření výsledků prostřednictvím vědeckých publikací, uplatňuje se otevřený přístup za podmínek stanovených v grantové dohodě. Náklady související s otevřeným přístupem k vědeckým publikacím, které jsou výsledkem výzkumu financovaného z programu Horizont 2020 a vznikly v průběhu akce, jsou způsobilé k náhradě za podmínek stanovených v grantové dohodě. Vzhledem k čl. 18 nařízení (EU) č. 1291/2013 grantová dohoda nestanoví podmínky otevřeného přístupu k publikacím, což by vedlo k dalším nákladům na zveřejnění po dokončení akce.
Pokud jde o šíření údajů z výzkumu, mohou být v grantové dohodě v rámci otevřeného přístupu k údajům z výzkumu a jejich uchovávání a s ohledem na oprávněné zájmy účastníků a případná omezení související s pravidly ochrany údajů, bezpečnostními pravidly a s právy duševního vlastnictví, stanoveny podmínky, za kterých je poskytnut otevřený přístup k těmto výsledkům, zejména v případě průkopnického výzkumu Evropské rady pro výzkum a budoucích a vznikajících technologií nebo v jiných příslušných oblastech. V takovém případě se v pracovním programu nebo pracovním plánu uvede, zda je vyžadováno šíření údajů z výzkumu prostřednictvím otevřeného přístupu.
Jakékoli šíření výsledků musí být předem oznámeno ostatním účastníkům. Po oznámení může účastník vznést námitku, prokáže-li, že by zamýšleným šířením byly významně poškozeny jeho oprávněné zájmy týkající se jeho výsledků nebo stávajících znalostí. V takovém případě nemůže dojít k šíření nových znalostí, dokud nejsou podniknuty přiměřené kroky k ochraně těchto oprávněných zájmů. Grantová dohoda v tomto ohledu stanoví lhůty.
3. Pro účely sledování a šíření výsledků prováděného Komisí nebo příslušným financujícím subjektem poskytnou účastníci veškeré informace o jimi prováděných činnostech spojených s využíváním a šířením výsledků a dokumenty, které jsou nezbytné v souladu s podmínkami stanovenými v grantové dohodě. S výhradou ochrany oprávněných zájmů účastníků, kteří informace poskytli, jsou tyto informace veřejně zpřístupněny. V grantové dohodě se mimo jiné stanoví lhůty týkající se této ohlašovací povinnosti.
4. Veškeré patentové přihlášky, normy, publikace nebo jakékoli jiné formy šíření výsledků, včetně elektronické formy, se opatří pokud možno prohlášením, jež může zahrnovat vizuální prostředky, o tom, že daná akce obdržela finanční podporu od Unie. Znění tohoto prohlášení se stanoví v grantové dohodě.
Článek 44
Převod výsledků a udělování licencí
1. Jestliže účastník převádí vlastnické právo k výsledkům, převede na nabyvatele i své povinnosti související s těmito výsledky podle grantové dohody, včetně povinnosti převést tyto povinnosti při jakémkoli dalším převodu.
Aniž jsou dotčeny povinnosti týkající se důvěrnosti, které vyplývají z právních předpisů v případě fúzí a akvizic, musí účastník, který hodlá převést výsledky, v případě, že ostatní účastníci stále mají přístupová práva k převáděným výsledkům nebo mohou o udělení těchto práv stále požádat, předem uvědomit tyto ostatní účastníky a poskytnout jim dostatečné informace o zamýšleném novém vlastníkovi výsledků tak, aby tito ostatní účastníci mohli analyzovat účinek zamýšleného převodu na možný výkon svých přístupových práv.
Po oznámení může účastník proti převodu vlastnictví vznést námitku, pokud prokáže, že by zamýšlený převod nepříznivě ovlivnil výkon jeho přístupových práv. V takovém případě se převod nesmí uskutečnit, dokud mezi dotčenými účastníky nedojde k dohodě. Grantová dohoda v tomto ohledu stanoví lhůty.
Ostatní účastníci se mohou prostřednictvím předchozí písemné dohody vzdát práva být předem informováni a práva na vznesení námitky v případě převodu vlastnictví z jednoho účastníka na konkrétně určenou třetí stranu.
2. Za předpokladu, že je umožněn výkon přístupových práv k výsledkům a že účastník, který výsledky vlastní, splnil všechny další povinnosti týkající se využívání, může tento účastník, formou licencí nebo jiným způsobem udělit právo k jejich využívání libovolnému právnímu subjektu, a to včetně výhradního práva. Výhradní licence na výsledky je možné udělit za podmínky souhlasu všech ostatních dotčených účastníků, že se svých přístupových práv k nim zřeknou.
3. Pokud jde o výsledky vytvořené účastníky, kteří obdrželi finanční prostředky Unie, grantová dohoda může stanovit, že Komise nebo příslušný financující subjekt má právo vznést námitku proti převodu vlastnictví nebo udělení výhradní licence třetím stranám usazeným v třetí zemi, která není přidružena k programu Horizont 2020, domnívají-li se, že toto udělení licence nebo převod nejsou v souladu se zájmy rozvíjet konkurenceschopnost hospodářství Unie nebo nejsou slučitelné s etickými zásadami či s bezpečnostními aspekty.
V takových případech k převodu vlastnictví nebo udělení výhradní licence nedojde, pokud se Komise nebo příslušný financující subjekt neujistí, že budou zavedena příslušná ochranná opatření.
Grantová dohoda ve vhodných případech stanoví, že každý takový převod vlastnictví nebo udělení výhradní licence musí být předem oznámeny Komisi nebo příslušnému financujícímu subjektu. Grantová dohoda v tomto ohledu stanoví lhůty.
Oddíl II
Přístupová práva ke stávajícím znalostem a výsledkům
Článek 45
Stávající znalosti
Účastníci v písemné dohodě jakýmkoli způsobem uvedou stávající znalosti, které v akci využijí.
Článek 46
Zásady pro přístupová práva
1. Každá žádost o výkon přístupových práv a každé vzdání se přístupových práv musí být učiněny písemně.
2. Přístupová práva nezahrnují právo udělovat sublicence bez souhlasu vlastníka výsledků nebo stávajících znalostí, k nimž je požadován přístup.
3. Účastníci téže akce se před přistoupením ke grantové dohodě vzájemně informují o jakýchkoli právních či jiných omezeních, která se týkají poskytnutí přístupu k jejich stávajícím znalostem. Každá dohoda o stávajících znalostech následně uzavřená účastníkem zajistí možnost výkonu veškerých přístupových práv.
4. Ukončení účasti na akci nemá vliv na povinnost daného účastníka poskytovat přístup za podmínek stanovených v grantové dohodě.
5. Dohoda o konsorciu může stanovit, že pokud účastník nesplní své povinnosti a nedojde k nápravě, pozbývá svých přístupových práv.
Článek 47
Přístupová práva pro provádění
1. Účastník má přístupová práva k výsledkům jiného účastníka stejné akce, pokud tyto výsledky potřebuje pro provedení své práce v rámci dané akce.
Tento přístup se udělí bez poplatků.
2. Účastník má přístupová práva ke stávajícím znalostem jiného účastníka stejné akce, pokud tyto znalosti potřebuje pro provedení své práce v rámci dané akce, za podmínek případných omezení podle čl. 46 odst. 3.
Tento přístup se udělí bez poplatků, pokud se účastníci před přistoupením ke grantové dohodě nedohodnou jinak.
Článek 48
Přístupová práva pro využití
1. Účastník má přístupová práva k výsledkům jiného účastníka stejné akce, pokud tyto výsledky potřebuje pro využití svých vlastních výsledků.
Tento přístup se udělí na základě dohody za spravedlivých a přiměřených podmínek.
2. Účastník má přístupová práva ke stávajícím znalostem jiného účastníka stejné akce, pokud tyto znalosti potřebuje pro využití svých vlastních výsledků, za podmínek případných omezení podle čl. 46 odst. 3.
Tento přístup se udělí na základě dohody za spravedlivých a přiměřených podmínek.
3. Nestanoví-li dohoda o konsorciu jinak, má přidružený subjekt usazený v členském státě nebo přidružené zemi rovněž přístupová práva k výsledkům a, za podmínek případných omezení podle čl. 46 odst. 3, ke stávajícím znalostem, a to za spravedlivých a přiměřených podmínek, pokud jsou tyto výsledky a znalosti zapotřebí pro využití výsledků vytvořených účastníkem, ke kterému je subjekt přidružen. Tato přístupová práva se požadují a získávají přímo od účastníka, který vlastní tyto výsledky nebo znalosti, pokud není dohodnuto jinak v souladu s čl. 46 odst. 2.
4. Žádost o přístup podle odstavců 1, 2 nebo 3 lze podat do jednoho roku od ukončení akce, pokud se účastníci nedohodnou na jiné lhůtě.
Článek 49
Přístupová práva Unie a členských států
1. Orgány, instituce a jiné subjekty Unie mají přístupová práva pouze k výsledkům účastníka, který obdržel finanční prostředky Unie, pro řádně odůvodněné účely rozvoje, provádění a sledování politik nebo programů Unie. Tato přístupová práva jsou omezena na neobchodní a nekonkurenční použití.
Tento přístup se udělí bez poplatků.
2. Pokud jde o akce v rámci zvláštního cíle „Bezpečné společnosti - ochrana svobody a bezpečnosti Evropy a jejích občanů“ uvedeného v příloze I části III nařízení (EU) č. 1291/2013, orgány, instituce a jiné subjekty Unie i vnitrostátní orgány členských států mají pro účely rozvoje, provádění a sledování svých politik nebo programů v této oblasti nezbytná přístupová práva k výsledkům účastníka, který obdržel finanční prostředky Unie. Tato přístupová práva jsou omezena na neobchodní a nekonkurenční použití. Tato přístupová práva se udělí bez poplatků a na základě dvoustranné dohody vymezující zvláštní podmínky s cílem zajistit, že tato práva budou použita pouze k zamýšlenému účelu a že jsou stanoveny odpovídající povinnosti týkající se důvěrnosti. Tato přístupová práva se nevztahují na stávající znalosti účastníka. Dožadující členský stát, orgán, instituce či jiný subjekt Unie uvědomí o této žádosti všechny členské státy. Ve vztahu k utajovaným informacím se použijí bezpečnostní pravidla Komise.
HLAVA IV
ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ
Článek 50
Udělení cen
1. Financování z prostředků Unie může mít formu udělení cen, jak je definováno v hlavě VII nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízení (EU) č. 1268/2012.
2. Udělení každé ceny je podmíněno přijetím vhodných závazků v oblasti publicity. Na šíření výsledků se použije hlava III tohoto nařízení. Pracovní program nebo pracovní plán mohou obsahovat zvláštní povinnosti týkající se využívání a šíření.
Článek 51
Zadávání zakázek, zadávání zakázek v předobchodní fázi a zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení
1. Na každou zakázku, kterou zadává Komise vlastním jménem nebo společně s členskými státy, se vztahují pravidla zadávání veřejných zakázek uvedená v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízení (EU) č. 1268/2012.
2. Financování z prostředků Unie může mít podobu zadávání zakázek v předobchodní fázi nebo zadávání zakázek na inovativní řešení, které provádí Komise či příslušný financující subjekt buď vlastním jménem, nebo společně se zadavateli z členských států a přidružených zemí.
Zadávací řízení:
a)
musí dodržovat zásady transparentnosti, nediskriminace, rovného zacházení, řádného finančního řízení a proporcionality, pravidla hospodářské soutěže a případně směrnice 2004/17/ES, 2004/18/ES a 2009/81/ES, nebo pokud Komise jedná vlastním jménem, nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012;
b)
může obsahovat zvláštní podmínky, například omezení místa provedení zadaných činností v případě zadávání zakázek v předobchodní fázi na území členských států a zemí přidružených k programu Horizont 2020, je-li to řádně odůvodněno cíli akcí;
c)
může opravňovat k zadání několika zakázek v rámci jednoho řízení (pořizování z více zdrojů);
d)
stanoví zadání zakázek hospodářsky nejvýhodnější nabídce nebo nabídkám.
3. Výsledky vytvořené v rámci zakázky zadané Komisí vlastní Unie, není-li v rámci nabídkového řízení stanoveno jinak.
4. Smlouvy v případě zadávání zakázek v předobchodní fázi obsahují zvláštní ustanovení o vlastnictví, přístupových právech a udělování licencí, aby bylo zajištěno co největší převzetí výsledků a aby nedocházelo k žádnému nespravedlivému zvýhodnění. Dodavatel, který vytvoří výsledky v rámci zakázky v předobchodní fázi, musí vlastnit alespoň s nimi spojená práva duševního vlastnictví. Zadavatelé získají alespoň přístupová práva k výsledkům bez poplatků pro své vlastní použití a právo udělovat nebo vyžadovat, aby zúčastnění dodavatelé udělovali třetím stranám nevýhradní licence k využívání výsledků za spravedlivých a přiměřených podmínek bez práva udělovat sublicence. Jestliže dodavatel ve stanovené době po zadání zakázky v předobchodní fázi, která je uvedena ve smlouvě, výsledky obchodně nevyužije, převede vlastnictví výsledků na zadavatele.
5. Smlouvy v případě zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení mohou obsahovat zvláštní ustanovení o vlastnictví, přístupových právech a udělování licencí, aby bylo zajištěno co největší převzetí výsledků a aby nedocházelo k žádnému nespravedlivému zvýhodnění.
Článek 52
Finanční nástroje
1. Finanční nástroje mohou mít některou z forem uvedených, v hlavě VIII nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 jsou vynakládány v souladu s uvedenou hlavou a mohou být kombinovány vzájemně i s granty financovanými z rozpočtu Unie, včetně podle nařízení (EU) č. 1291/2013.
2. Odchylně od čl. 140 odst. 6 druhého pododstavce nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 jsou příjmy a roční splátky vytvořené v rámci finančního nástroje stanoveného na základě nařízení (EU) č. 1291/2013 přiděleny v souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení č. 966/2012 na tento finanční nástroj.
3. Odchylně od čl. 140 odst. 6 druhého pododstavce nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 jsou příjmy a roční splátky vytvořené v rámci finančního nástroje na sdílení rizik zřízeného na základě rozhodnutí č. 1982/2006/ES a v rámci počáteční fáze nástroje pro rychle rostoucí a inovativní malé a střední podniky (GIF 1) zřízeného na základě rozhodnutí č. 1639/2006/ES, vázány v souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 k nástupnickým finančním nástrojům podle nařízení (EU) č. 1291/2013.
Článek 53
Nástroj pro malé a střední podniky
1. Na výzvy k předkládání návrhů vydané v rámci specializovaného nástroje pro malé a střední podniky uvedené v článku 22 nařízení (EU) č. 1291/2013 mohou reagovat pouze malé a střední podniky. Mohou spolupracovat s dalšími společnostmi, výzkumnými organizacemi nebo univerzitami.
2. Byl-li jednou podnik vyhodnocen jako malý a střední podnik, předpokládá se, že tento právní status pokračuje během celého trvání projektu, a to i v případech, kdy tento podnik v důsledku svého růstu později překročí strop stanovený v definici malého a středního podniku.
3. Použijí-li se nástroj pro malé a střední podniky nebo granty financujících subjektů nebo Komise zaměřené na malé a střední podniky, může grantová dohoda obsahovat zvláštní ustanovení zejména o vlastnictví, přístupových právech, využívání a šíření výsledků.
Článek 54
Rychlá cesta k inovacím
1. V souladu s článkem 7 se každý právní subjekt může zúčastnit akce nazvané „Rychlá cesta k inovacím“. Akce financované v rámci tohoto nástroje jsou inovativní akce. Rychlá cesta k inovacím je otevřena pro návrhy pro jakoukoli technologickou oblast v rámci specifického cíle „vedoucí postavení v základních a průmyslových technologiích“ stanoveného v příloze I části II bodu 1 nařízení (EU) 1291/2013 nebo pro jakékoli cíle podle priority „společenská výzva“ stanovené v příloze I části III bodech 1 až 7 uvedeného nařízení.
2. Návrhy lze předkládat kdykoli. Komise stanoví tři uzávěrky ročně pro ohodnocení návrhů. Doba mezi uzávěrkou a podpisem grantové dohody nebo oznámením rozhodnutí o udělení grantu nepřekročí šest měsíců. Návrhy jsou tříděny podle dopadu, kvality a efektivity provádění a excelence, přičemž je kritériu dopadu přidělen vyšší koeficient. Jedné akce se nezúčastní více než pět právních subjektů. Výše grantu nepřesáhne 3 miliony EUR.
Článek 55
Jiná zvláštní ustanovení
1. V případě akcí, které zahrnují činnosti související s bezpečností, může grantová dohoda obsahovat zvláštní ustanovení, zejména o zadávání veřejných zakázek v předobchodní fázi, zadávání zakázek na inovativní řešení, o změnách složení konsorcia, utajovaných informacích, využití, šíření, otevřeném přístupu k výzkumným publikacím, převodech výsledků a licencích k výsledkům.
2. V případě akcí na podporu stávající nebo nové výzkumné infrastruktury může grantová dohoda obsahovat zvláštní ustanovení týkající se uživatelů této infrastruktury a jejich přístupů k ní.
3. V případě akcí Evropské rady pro výzkum v oblasti průkopnického výzkumu může grantová dohoda obsahovat zvláštní ustanovení, zejména o přístupových právech, přenositelnosti a šíření, která se týkají účastníků, výzkumných pracovníků a kterékoli strany, která je akcí dotčena.
4. V případě akcí týkajících se odborné přípravy a mobility může grantová dohoda obsahovat zvláštní ustanovení o závazcích týkajících se výzkumných pracovníků, kteří mají z akce prospěch, vlastnictví, přístupových práv a přenositelnosti.
5. V případě koordinačních a podpůrných akcí může grantová dohoda obsahovat zvláštní ustanovení zejména o vlastnictví, přístupových právech, využívání a šíření výsledků.
6. V případě znalostních a inovačních společenství Evropského inovačního a technologického institutu může grantová dohoda obsahovat zvláštní ustanovení zejména o vlastnictví, přístupových právech, využívání a šíření výsledků.
HLAVA V
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 56
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci podle čl. 1 odst. 3 je svěřena Komisi na dobu trvání programu Horizont 2020 a za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoci přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v čl. 1 odst. 3 se Komisi svěřují na dobu trvání programu Horizont 2020.
3. Přenesení pravomoci uvedené v čl. 1 odst. 3 může Evropský parlament nebo Rada kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení zaniká přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Komise neprodleně oznámí přijetí aktu v přenesené pravomoci současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 1 odst. 3 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 57
Zrušení a přechodná ustanovení
1. Nařízení (ES) č. 1906/2006 se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2014.
2. Aniž je dotčen odstavec 1, toto nařízení nemá vliv na pokračování nebo na změnu, včetně celkového nebo částečného ukončení, příslušných akcí až do doby jejich dokončení, nebo do udělení finanční pomoci Komisí nebo financujícími subjekty podle rozhodnutí č. 1982/2006/ES nebo podle ostatních právních předpisů vztahujících se na uvedenou pomoc ke dni 31. prosince 2013, které se nadále použijí na dané akce až do doby jejich ukončení.
3. Všechny částky z účastnického záručního fondu zřízeného nařízením (ES) č. 1906/2006, jakož i všechna jeho práva a povinnosti se převádějí na fond ke dni 31. prosince 2013. Účastníci akcí podle rozhodnutí č. 1982/2006/ES, kteří podepíšou grantové dohody po 31. prosinci 2013, uhradí svůj příspěvek do fondu.
Článek 58
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 11. prosince 2013.
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1290/2013
2013 m. gruodžio 11 d.
kuriuo nustatomos bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos „Horizontas 2020“ (2014-2020 m.) dalyvavimo ir sklaidos taisyklės ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1906/2006
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 173 ir 183 straipsnius bei 188 straipsnio antrą pastraipą,
atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Audito Rūmų nuomonę (1),
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2),
laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (3),
kadangi:
(1)
Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1291/2013 (4), sukuriama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ (2014-2020 m.) (toliau - programa „Horizontas 2020“).Tą reglamentą reikėtų papildyti dalyvavimo pagal programą „Horizontas 2020“ vykdomuose netiesioginiuose veiksmuose ir tų veiksmų rezultatų naudojimo ir sklaidos taisyklėmis;
(2)
programa „Horizontas 2020“ turėtų būti įgyvendinama siekiant tiesiogiai prisidėti prie pirmaujančios pramonės kūrimo, ūkio ir užimtumo augimo, taip pat piliečių gerovės Europoje, ir ji turėtų išreikšti 2010 m. spalio 6 d. Komisijos komunikato „Europa 2020“ pavyzdinė iniciatyva „Inovacijų sąjunga“ strateginę viziją, kurioje Komisija įsipareigoja iš esmės supaprastinti dalyvavimo taisykles;
(3)
programa „Horizontas 2020“ turėtų palaikyti Europos mokslinių tyrimų erdvės, kurioje laisvai vyksta mokslininkų tyrėjų, mokslinių žinių ir technologijų apykaita, kūrimą ir veikimą stiprindama tiek Sąjungos ir valstybių narių bendradarbiavimą, tiek valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimą, visų pirma taikant suderintą taisyklių rinkinį;
(4)
šiame reglamente nustatytos dalyvavimo programoje „Horizontas 2020“ ir jos naudojimo bei sklaidos taisyklės (toliau - taisyklės) turėtų adekvačiai išreikšti Europos Parlamento rekomendacijas jo 2010 m. lapkričio 11 d. rezoliucijoje dėl mokslinių tyrimų bendrųjų programų įgyvendinimo paprastinimo (5), ir Tarybos rekomendacijas dėl administracinių ir finansinių reikalavimų supaprastinimo bendrosiose mokslinių tyrimų programose. Taisyklėmis turėtų būti tęsiamos supaprastinimo priemonės, kurios jau yra įgyvendinamos pagal Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1982/2006/EB (6). Jomis turėtų būti atsižvelgta į 2010 m. lapkričio 12 d. ekspertų grupės galutinėje septintosios bendrosios programos tarpinio vertinimo ataskaitoje pateiktas rekomendacijas ir jomis turėtų būti toliau galima mažinti dalyvių administracinę naštą ir finansinių nuostatų sudėtingumą, kad būtų sudarytos palankios sąlygos dalyvauti ir sumažintas finansinių klaidų skaičius. Taisyklėse taip pat reikėtų tinkamai atspindėt mokslininkų tyrėjų bendruomenės susirūpinimą ir pateiktas rekomendacijas, pareikštas diskusijose, inicijuotose 2010 m. balandžio 29 d. Komisijos komunikatu „Mokslinių tyrimų bendrųjų programų įgyvendinimo paprastinimas“ ir vėliau, 2011 m. vasario 9 d., paskelbta žaliąja knyga „Iššūkius paversti galimybėmis. Bendros strateginės ES mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimo programos kūrimas“;
(5)
programos „Horizontas 2020“ tarpinis įvertinimas turėtų apimti naujo finansavimo modelio įvertinimą, įskaitant jo poveikį finansavimo lygiams, dalyvavimui programoje „Horizontas 2020“ ir programos „Horizontas 2020“ patrauklumui;
(6)
Komisija arba atitinkama finansavimo įstaiga turėtų užtikrinti, kad visiems potencialiems dalyviams kvietimo teikti pasiūlymus skelbimo metu būtų pateikiamos gairės ir informacija;
(7)
siekiant užtikrinti nuoseklumą kitų Sąjungos finansavimo programų atžvilgiu programa „Horizontas 2020“ turėtų būti įgyvendinama laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 d (7) ir Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 1268/2012 (8), deramai atsižvelgiant į specifinį mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos pobūdį;
(8)
reikėtų laikytis integruoto požiūrio: sujungti veiklą, kurią apima Mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintoji bendroji programa (2007-2013 m.), priimta Sprendimu Nr. 1982/2006/EB, Konkurencingumo ir inovacijų bendroji programa, įsteigta Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1639/2006/EB (9), ir Europos inovacijos ir technologijos institutas (toliau - EIT), įsteigtas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 294/2008 (10), siekiant palengvinti dalyvavimo sąlygas, sukurti nuoseklesnį priemonių kompleksą, padidinti mokslinį ir ekonominį poveikį drauge išvengiant dubliavimosi ir išsiskaidymo. Siekiant užtikrinti nuoseklią sistemą, kuri turėtų palengvinti dalyvavimą iš programos „Horizontas 2020“ biudžeto Sąjungos finansavimą gaunančiose programose, įskaitant dalyvavimą EIT, bendrųjų įmonių ar kitų pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau - SESV) 187 straipsnį veikiančių struktūrų valdomose programose ir valstybių narių pagal SESV 185 straipsnį vykdomose programose, turėtų būti taikomos bendros taisyklės.
Tačiau reikėtų užtikrinti lanksčią galimybę priimti specialiąsias taisykles, kai tą pateisina specialieji atitinkamų veiksmų poreikiai. Siekiant atsižvelgti į specialiuosius veiklos poreikius, nustatytus atitinkamame pagrindiniame įstaigų, įkurtų pagal SESV 187 straipsnį, akte, įgaliojimai priimti aktus pagal SESV 290 straipsnį turėtų būti deleguojami Komisijai. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai;
(9)
veiksmuose, kuriems taikomas šis reglamentas, turėtų būti gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi principų, pripažįstamų visų pirma Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje. Tokie veiksmai turėtų atitikti visus teisinius įsipareigojimus, įskaitant įsipareigojimus pagal tarptautinę teisę, ir atitinkamus Komisijos sprendimus, kaip antai 2013 m. birželio 28 d. Komisijos pranešimą (11), taip pat etinius principus, kurie apima bet kokio nesąžiningumo moksliniuose tyrimuose vengimą;
(10)
laikantis tarptautinio bendradarbiavimo tikslų, kaip išdėstyta SESV 180 ir 186 straipsniuose, turėtų būti skatinamas trečiosiose šalyse įsisteigusių teisės subjektų ir tarptautinių organizacijų dalyvavimas. Taisyklių įgyvendinimas turėtų atitikti pagal SESV 75 ir 215 straipsnius priimtas priemones ir tarptautinę teisę. Be to, įgyvendinant taisykles reikėtų tinkamai atsižvelgti į Sąjungos subjektų dalyvavimo atitinkamose trečiųjų šalių programose sąlygas;
(11)
taisyklės turėtų sukurti nuoseklią, visapusišką ir skaidrią sistemą, kuri supaprastinant procedūras užtikrintų kuo veiksmingesnį įgyvendinimą, atsižvelgiant į tai, kad visiems dalyviams, ypač labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms (toliau - MVĮ), reikia sudaryti galimybę lengvai įsitraukti į dalyvavimą. Finansinė Sąjungos pagalba galėtų būti teikiama įvairiomis formomis;
(12)
laikydamasi skaidrumo principo ir papildant Reglamente (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 ir Reglamente (ES) Nr. 1268/2012 nustatytą informavimo reikalavimą, Komisija turėtų skelbti atvirus kvietimus teikti pasiūlymus programos „Horizontas 2020“ interneto puslapiuose, naudodamasi specialiais informavimo kanalais, ir turėtų užtikrinti plačią jų sklaidą, be kita ko, per nacionalinius kontaktinius centrus, o jei pateikiamas prašymas, informaciją teikti prieinamu formatu, jeigu tai praktiniu požiūriui taikytina;
(13)
šiame reglamente nustatyti atrankos ir dotacijų skyrimo kriterijai turėtų būti taikomi skaidriai, remiantis objektyviais ir pamatuojamais parametrais, atsižvelgiant į bendrą programos „Horizontas 2020“ tikslą sukurti gerai veikiančią Europos mokslinių tyrimų erdvę
(14)
apskritai, laikotarpis nuo galutinės išsamių pasiūlymų pateikimo dienos iki susitarimų dėl dotacijų su pareiškėjais pasirašymo ar pranešimo jiems apie sprendimus dėl dotacijų pateikimo turėtų būti trumpesnis, nei numatyta Reglamente (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 numatytas laikotarpis. Tinkamai pagrįstais atvejais ir tais atvejais, kai veiksmus vykdo Europos mokslinių tyrimų taryba, turėtų būti leidžiamas ilgesnis laikotarpis;
(15)
Komisija turėtų ir toliau siekti supaprastinti procedūras pasinaudodama tobulesnių IT sistemų teikiamomis galimybėmis, pvz., toliau plėtoti dalyvių portalą, kuris turėtų veikti kaip centralizuota priemonė nuo kvietimo teikti pasiūlymus paskelbimo ir pasiūlymų pateikimo iki veiksmo įgyvendinimo, siekiant nustatyti vieno langelio tvarką. Sistema taip pat gali teikti informaciją pareiškėjams apie jų paraiškų tvarkymo eigą ir tvarkaraštį;
(16)
slaptų duomenų ir įslaptintos informacijos tvarkymas turėtų būti reglamentuojamas visa atitinkama Sąjungos teise, įskaitant institucijų vidaus taisykles, pavyzdžiui, Komisijos sprendimą 2001/844/EB, EAPB, Euratomas (12), kuriame išdėstytos Europos Sąjungos įslaptintos informacijos saugumo nuostatos;
(17)
reikia nustatyti būtiniausius dalyvavimo reikalavimus, kurie būtų taikomi tiek kaip bendra taisyklė, tiek atsižvelgiant į veiksmų, vykdomų pagal programą „Horizontas 2020“, ypatumus. Visų pirma, turėtų būti nustatytos taisyklės dėl dalyvių skaičiaus ir jų įsisteigimo vietų. Kai veiksme nedalyvauja valstybėje narėje įsisteigęs subjektas, turėtų būti siekiama SESV 173 ir 179 straipsniuose nustatytų tikslų;
(18)
pagal Tarybos sprendimą 2001/822/EB (13) užjūrio šalių bei teritorijų teisiniai subjektai atitinka reikalavimus, kad dalyvautų programoje „Horizontas 2020“, jeigu laikomasi joje nustatytų specialiųjų sąlygų;
(19)
Komisija turėtų svarstyti, kuriuo metu teikti kvietimus dėl pasiūlymų ir prašymus pateikti informaciją, atsižvelgdama, kai tai įmanoma, į įprastinius atostogų laikotarpius;
(20)
nepatenkintų pasiūlymų atveju Komisija turėtų informuoti atitinkamus pareiškėjus;
(21)
aiškūs ir skaidrūs konkrečiose srityse teikiamų kvietimų dėl pasiūlymų rengimo mechanizmai turėtų sudaryti vienodas sąlygas, didinti programos „Horizontas 2020“ patrauklumą ir didinti dalyvavimą;
(22)
Komisija visose programos „Horizontas 2020“ srityse turėtų vadovautis Europos gero administracinio elgesio kodekse nustatytais principais, nustatytais 2000 m. spalio 17 d. Komisijos sprendimo 2000/633/EB, EAPB, Euratomas (14) priede;
(23)
reikėtų nustatyti sąlygas, kuriomis Sąjungos finansavimas būtų teikiamas pagal programą „Horizontas 2020“ vykdomų veiksmų dalyviams. Siekiant sumažinti esamų finansavimo taisyklių sudėtingumą reikėtų nustatyti supaprastintą išlaidų kompensavimo sistemą intensyviau naudojant vienkartines išmokas, nustatyto dydžio sumas ir vieneto įkainius;
(24)
šiame reglamente nustatytos kompensavimo normos nurodytos kaip maksimalios, kad būtų laikomasi reikalavimo negauti pelno ir bendro finansavimo principo ir kad dalyviai galėtų prašyti mažesnės normos. Tačiau iš esmės kompensavimo normos turėtų būti 100 % ar 70 %;
(25)
klasifikuojant technologinius mokslinius tyrimus, produktų kūrimą ir demonstracinę veiklą, turėtų būti atsižvelgta į Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos pateiktus technologinio pasirengimo lygio apibrėžimus;
(26)
specifiniai mokslinių tyrimų ir inovacijų srities uždaviniai turėtų būti sprendžiami naujomis finansavimo formomis (pavyzdžiui, prizais, ikiprekybiniais viešaisiais pirkimais, inovacinių sprendimų viešaisiais pirkimais, MVĮ priemone ir spartaus inovacijų diegimo veiksmais), kurioms reikia specialiųjų taisyklių;
(27)
siekiant visoms vidaus rinkoje veikiančioms įmonėms sudaryti vienodas sąlygas, pagal programą „Horizontas 2020“ skiriamas finansavimas turėtų būti suderintas su valstybės pagalbos taisyklėmis, kad būtų užtikrintas efektyvus viešųjų lėšų panaudojimas ir būtų išvengta rinkos iškraipymų, pavyzdžiui, privačiojo sektoriaus finansavimo išstūmimo, neefektyvių rinkos struktūrų kūrimo ar neefektyvių įmonių išlaikymo. Reikėtų būti atidiems siekiant užtikrinti, kad inovacijų veiksmų finansavimas neiškreiptų konkurencijos ir nesudarytų galimybių kištis į rinką be pakankamos priežasties;
(28)
finansiniai Sąjungos interesai turėtų būti ginami proporcingomis priemonėmis per visą išlaidų ciklą užtikrinant tinkamą pasitikėjimo ir kontrolės pusiausvyrą;
(29)
pagal Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 taisyklėmis turėtų būti užtikrintas pagrindas plačiau taikyti gavėjų naudojamą įprastą sąnaudų apskaitos praktiką;
(30)
Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1906/2006 (15) įsteigtas ir Komisijos valdomas dalyvio garantijų fondas pasirodė esanti svarbi apsaugos priemonė, sumažinanti su įsipareigojimų nevykdančių dalyvių mokėtinomis, bet negrąžinamomis sumomis susijusią riziką. Todėl reikėtų įsteigti naują dalyvio garantijų fondą (toliau - fondas). Siekiant užtikrinti veiksmingesnį valdymą ir geresnį dalyvių rizikos padengimą, fondas turėtų apimti veiksmus, vykdomus pagal Sprendimu Nr. 1982/2006/EB įsteigtą programą, pagal Tarybos sprendimu 2006/970/Euratomas (16) įsteigtą programą, pagal Tarybos sprendimu 2012/93/Euratomas (17) įsteigtą programą, taip pat pagal veiksmus, vykdomus pagal programa „Horizontas 2020“ ir Tarybos reglamentą (Euratomas) Nr. 1314/2013 (18). Fondas neturėtų apimti programų, kurias valdo subjektai, kurie nėra Sąjungos finansavimo įstaigos;
(31)
siekiant užtikrinti skaidrumą, Komisijai ar atitinkamoms finansavimo įstaigoms taikant šį reglamentą padėjusių ekspertų pavardės turėtų būti skelbiamos. Kai pavardės skelbimas galėtų kelti pavojų eksperto saugumui ar neliečiamumui arba neleistų tinkamai užtikrinti jo privatumo, Komisijai ar finansavimo įstaigoms reikėtų suteikti galimybę neskelbti tokios pavardės;
(32)
ekspertų asmens duomenys turėtų būti tvarkomi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 45/2001 (19);
(33)
kad dalyviai tinkamai saugotų, panaudotų ir skleistų rezultatus, reikėtų nustatyti taisykles, kuriomis būtų reglamentuojamas tų rezultatų panaudojimas ir sklaida, ir numatyti galimybę nustatyti papildomo panaudojimo sąlygas Europos strateginiais interesais. Dalyviai, kurie yra gavę Sąjungos finansavimą ir kurie planuoja naudojant tokį finansavimą sukurtus rezultatus panaudoti pirmiausia trečiosiose šalyse, kurios nėra susijusios su programa „Horizontas 2020“, turėtų nurodyti, kuo Sąjungos finansavimas bus naudingas bendram Europos konkurencingumui (abipusiškumo principas), kaip nustatyta susitarime dėl dotacijos;
(34)
jeigu esama galimybių mokslinius tyrimus plėtoti kuriant naujoviškas medicinos technologijas (kaip antai vaistus, vakcinas ir medicinos diagnostikos priemones), kai tinkama, reikėtų imtis priemonių užtikrinant neatidėliojamą rezultatų panaudojimą ir sklaidą;
(35)
nors esamos Sąjungos paskolų ir akcinio kapitalo finansinės priemonės buvo sėkmingos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų srityje bei ekonomikos augimo požiūriu, galimybė gauti rizikos finansavimą tebėra viena svarbiausių problemų, visų pirma novatoriškoms MVĮ. Kad šias priemones būtų galima naudoti kuo efektyviau, turėtų būti leidžiama paskolų ir akcinio kapitalo finansines priemones derinti tarpusavyje ir su dotacijomis, finansuojamomis iš Sąjungos biudžeto, įskaitant pagal programą „Horizontas 2020“. Be to, Komisija pirmiausia turėtų užtikrinti Sprendimu Nr. 1982/2006/EB nustatytos rizikos pasidalijimo finansinės priemonės tęstinumą ir pagal Sprendimą Nr. 1639/2006/EB nustatytos MVĮ spartaus augimo ir inovacijų priemonės ankstyvosios investicijų dalies tęstinumą pasitelkiant šias priemones pakeičiančias paskolų ir akcinio kapitalo finansines priemones, nustatytas programa „Horizontas 2020“, atitinkamai, priemonę „Sąjungos paskolų ir garantijų paslauga moksliniams tyrimams ir inovacijoms“ ir priemonę „Moksliniams tyrimams ir inovacijoms skirtos Sąjungos nuosavo kapitalo priemonės“. Šiuo požiūriu pajamos ir grąžinamos sumos, sukuriamos pagal vieną iš tų finansinių priemonių, turėtų duoti tiesioginės naudos finansinėms priemonėms, nustatytoms pagal programą „Horizontas 2020“;
(36)
Komisija turėtų užtikrinti pakankamą MVĮ priemonės pagal programą „Horizontas 2020“ ir finansinių priemonių pagal programą „Horizontas 2020“ ir COSME programą, įsteigtą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1287/2013 (20), taip pat bendrai su valstybėmis narėmis sukurtų programų ir priemonių, pavyzdžiui, bendros programos „Eurostars“ (21), tarpusavio papildomumą;
(37)
dėl teisinio tikrumo ir aiškumo Reglamentas (EB) Nr. 1906/2006 turėtų būti panaikintas,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
I ANTRAŠTINĖ DALIS
ĮVADINĖS NUOSTATOS
1 straipsnis
Dalykas ir taikymo sritis
1. Šiame reglamente nustatomos dalyvavimo pagal Reglamentą (ES) Nr. 1291/2013 vykdomuose netiesioginiuose veiksmuose, įskaitant dalyvavimą pagal to reglamento 9 straipsnio 2 dalį finansavimo įstaigų finansuojamuose netiesioginiuose veiksmuose, specialiosios taisyklės.
Šiuo reglamentu taip pat nustatomos rezultatų panaudojimo ir sklaidos taisyklės.
2. Laikantis šiame reglamente nustatytų specialiųjų taisyklių, taikomos atitinkamos Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 ir Reglamento (ES) Nr. 1268/2012 taisyklės.
3. Reglamentu (EB) Nr. 294/2008 arba bet kuriuo pagrindiniu aktu, kuriuo biudžeto vykdymo užduotys pavedamos finansavimo įstaigai pagal SESV 185 straipsnį, gali būti nustatomos taisyklės, kuriomis nukrypstama nuo šiame reglamente nustatytų taisyklių. Siekiant atsižvelgti į finansavimo įstaigų, įkurtų pagal SESV 187 straipsnį, specialiuosius veiklos poreikius ir taisykles, nustatytas atitinkamame pagrindiniame akte, Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal -56 straipsnį dėl:
a)
dalyvavimo kvietimuose teikti pasiūlymus, kuriuos paskelbė finansavimo įstaigos, įkurtos aeronautikos srityje, sąlygų, siekiant sumažinti minimalų dalyvių skaičių, nustatytą 9 straipsnio 1 dalyje;
b)
tinkamumo gauti finansavimą, kaip nustatyta 10 straipsnyje, suteikiant finansavimo įstaigoms, įkurtoms biologinės pramonės sektorių ir naujoviškų vaistų srityje, galimybę riboti tinkamumą gauti finansavimą nustatant tam tikrus finansuoti tinkamų dalyvių tipus;
c)
taisyklių, reglamentuojančių rezultatų panaudojimą ir sklaidą, kuriomis finansavimo įstaigoms, įkurtoms naujoviškų vaistų srityje, sudaroma galimybė:
i)
išplėsti galimybes perduoti rezultatus ir pirminę informaciją bei išduoti licencijas susijusiems subjektams, pirkėjams ir visiems veiklą pratęsiantiems subjektams, laikantis susitarimo dėl dotacijos ir be 44 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytų kitų dalyvių sutikimo;
ii)
leisti sudaryti konkrečius susitarimus dėl prieigos prie pirminės informacijos teisių siekiant vystyti rezultatus pardavimo tikslais ar parduoti pačius tyrimų rezultatus (tiesioginis panaudojimas), kaip nurodyta 48 straipsnio 2-4 dalyse;
iii)
papildyti taisykles nustatant nuostatas dėl nuosavybės ir prieigos prie duomenų, žinių ir informacijos, kurių nereikia norint pasiekti veiksmo tikslus ir kurie nebūtini veiksmui įgyvendinti ar jį panaudoti (antrinė informacija), kaip nurodyta 41 straipsnio 2 dalyje ir 45- 48 straipsniuose;
iv)
išplėsti panaudojimo taisyklių taikymą jas taikant kitiems tikslams, nei veiksmo įgyvendinimui (mokslinių tyrimų naudojimas) ar siekiant vystyti rezultatus pardavimo tikslais ar parduoti pačius tyrimų rezultatus (tiesioginis panaudojimas), kaip nurodyta 48 straipsnyje;
v)
nustatyti konkrečius kriterijus, pagal kuriuos leidžiama vienam dalyviui teikti sublicencijas kitam dalyviui tame pačiame veiksme, kaip nurodyta 46 straipsnio 2 dalyje;
vi)
24 straipsnio 2 dalyje nurodytoje konsorciumo sutartyje apibrėžtomis sąlygomis išplėsti tinkamomis sąlygomis, įskaitant finansines sąlygas, dalyvių, su jais susijusių subjektų ir trečiųjų šalių kaip licencijų turėtojų prieigos prie rezultatų ar antrinės informacijos teises kitais tikslais, nei veiksmui įgyvendinti (mokslinių tyrimų panaudojimas) arba siekiant vystyti rezultatus pardavimo tikslais ar parduoti pačius tyrimų rezultatus (tiesioginis panaudojimas), kaip nurodyta 46-48 straipsniuose;
vii)
nustatyti, kad tiesioginiam panaudojimui skirtos prieigos teisės priklauso nuo atitinkamų dalyvių tarpusavio susitarimo, kaip nurodyta 48 straipsnyje;
viii)
nustatyti, kad 43 straipsnio 2 dalyje nurodyta sklaida per mokslinius leidinius atviros prieigos teisės būdu yra neprivaloma;
d)
veiksmų finansavimo, sudarant finansavimo įstaigoms elektroninių komponentų ir sistemų srityje galimybę taikyti kompensavimo normas, skirtingas nei normos, nustatytos 28 straipsnio 3 dalyje, tais atvejais, kai viena ar daugiau valstybių narių bendrai finansuoja dalyvį ar veiksmą.
Finansavimo įstaiga, kuriai pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 58 straipsnio 1 dalies c punkto i arba ii papunktį pavestos biudžeto vykdymo užduotys, Komisijai sutikus gali taikyti taisykles, kurios nukrypsta nuo šiame reglamente nustatytų taisyklių, jeigu tai būtina dėl specialiųjų veiklos poreikių. Komisija tokiais atvejais duoda sutikimą tik jeigu tos taisyklės atitinka šiame reglamente nustatytus bendruosius principus.
4. Šis reglamentas netaikomas Jungtinio tyrimų centro (toliau - JTC) vykdomiems tiesioginiams veiksmams.
2 straipsnis
Terminų apibrėžtys
1. Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:
1) prieigos teisės- teisės naudotis rezultatais ar pirmine informacija šiame reglamente nustatytomis sąlygomis;
2) susijęs subjektas- teisės subjektas, kurį tiesiogiai ar netiesiogiai kontroliuoja dalyvis arba kurį taip pat kaip ir dalyvį tiesiogiai ar netiesiogiai kontroliuoja tas pats subjektas, arba kuris tiesiogiai ar netiesiogiai kontroliuoja dalyvį. Kontrolė gali būti vykdoma bet kokia forma, nustatyta 8 straipsnio 2 dalyje;
3) asocijuotoji šalis- trečioji šalis, kuri yra tarptautinio susitarimo su Sąjunga šalis, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 1291/2013 7 straipsnyje;
4) pirminė informacija- bet kokio pavidalo ar pobūdžio materialūs ar nematerialūs duomenys, praktinės žinios arba informacija, įskaitant teises, kaip antai intelektinės nuosavybės teises, kurios: i) priklauso dalyviams iki jų įsijungimo į veiksmą; ii) reikalingos veiksmui atlikti arba panaudoti veiksmo rezultatus; ir iii) dalyvių nurodomos pagal 45 straipsnį;
5) pagrindinis aktas- SESV 288 straipsnyje apibrėžta reglamento, direktyvos ar sprendimo forma Sąjungos institucijų priimtas teisės aktas, kuriuo sukuriamas veiksmo teisinis pagrindas;
6) inovacinis veiksmas- veiksmas, kurį visų pirma sudaro veikla, kuria tiesiogiai siekiama sukurti naujų, pakeistų ar patobulintų produktų, procesų ar paslaugų planus ir sąlygas arba projektus. Šiuo tikslu ši veikla gali apimti prototipų kūrimą, testavimą, demonstravimą, bandomuosius projektus, didelio masto produktų patvirtinimą ir pakartotinį pateikimą rinkai;
7) koordinavimo ir paramos veiksmas- veiksmas, kurį didžiąja dalimi sudaro lydimosios priemonės, kaip antai standartizavimas, sklaida, informuotumo didinimas ir komunikacija, tinklų kūrimas, koordinavimo ar paramos paslaugos, dialogai dėl politikos ir savitarpio mokymosi veikla bei tyrimai, įskaitant naujos infrastruktūros projektavimo tyrimus, ir kuris taip pat gali apimti papildomą tinklų kūrimo ir programų koordinavimo skirtingose šalyse veiklą;
8) sklaida- viešas rezultatų atskleidimas bet kuriomis tinkamomis priemonėmis (išskyrus tas, kuriomis rezultatai apsaugomi arba panaudojami), įskaitant mokslines publikacijas bet kuria forma;
9) panaudojimas- rezultatų naudojimas tolesnėje mokslinių tyrimų veikloje, kuri skiriasi nuo veiklos, kurią apima atitinkamas veiksmas, arba rezultatų panaudojimas tobulinant, kuriant ir parduodant produktą ar procesą, arba kuriant ir teikiant paslaugą, arba vykdant standartizavimo veiklą;
10) teisingos ir pagrįstos sąlygos- tinkamos sąlygos, įskaitant galimas finansines sąlygas ar autorinio honoraro netaikymą, atsižvelgiant į konkrečias prašymo suteikti prieigos teises aplinkybes, pavyzdžiui, rezultatų ar pirminės informacijos, dėl kurių prašoma prieigos teisės, realią ar potencialią vertę ir (arba) numatomo panaudojimo mastą, trukmę ar kitas charakteristikas;
11) finansavimo įstaiga- įstaiga ar institucija, išskyrus Komisiją, kaip nurodyta Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 58 straipsnio 1 dalies c punkte, kuriai Komisija paveda biudžeto vykdymo užduotis pagal Reglamento (ES) Nr. 1291/2013 9 straipsnio 2 dalį;
12) tarptautinė Europos intereso organizacija- - tarptautinė organizacija, kurios narių daugumą sudaro valstybės narės ar asocijuotosios šalys ir kurios pagrindinis tikslas - skatinti mokslinį ir technologinį bendradarbiavimą Europoje;
13) teisės subjektas- bet koks fizinis ar juridinis asmuo, kuris įsteigtas ir atitinkamai pripažintas pagal nacionalinę teisę, Sąjungos teisę arba tarptautinę teisę bei kuris turi teisinį subjektiškumą ir veikdamas savo vardu gali naudotis teisėmis ir turėti pareigas;
14) ne pelno teisės subjektas- teisės subjektas, kuris pagal savo teisinę formą yra ne pelno siekiantis arba kuriam nustatyta teisinė ar įstatymų numatyta pareiga neskirstyti pelno savo akcininkams ar atskiriems nariams;
15) dalyvis- teisės subjektas, kuris vykdo veiksmą ar veiksmo dalį pagal Reglamentą (ES) Nr. 1291/2013 ir pagal šį reglamentą Sąjungos ar kitos finansavimo įstaigos atžvilgiu turi teises ir pareigas;
16) programos bendrai finansuojamas veiksmas- veiksmas, finansuojamas dotacija, kurios pagrindinis tikslas yra papildyti atskirus kvietimus ar programas, finansuojamas mokslinių tyrimų ir inovacijų programas valdančių subjektų, kurie nėra Sąjungos finansavimo įstaigos. Programos bendrai finansuojamas veiksmas taip pat gali apimti papildomą tinklų kūrimo ir programų derinimo skirtingose šalyse veiklą;
17) ikiprekybiniai viešieji pirkimai- viešieji pirkimai, kurių objektas yra mokslinių tyrimų ir plėtros paslaugos, dalijantis rizika ir nauda rinkos sąlygomis ir konkurencingai kuriant naujoves etapais, kuriuose nupirktos mokslinių tyrimų ir plėtros paslaugos aiškiai atskirtos nuo galutinių produktų naudojimo komerciniais kiekiais;
18) inovacinių sprendimų viešieji pirkimai- viešieji pirkimai, kuriuose perkančiosios organizacijos veikia kaip masiniu būdu prekybai dar netiekiamų inovatyvių prekių ar paslaugų pirmieji klientai ir kurie gali apimti tinkamumo testavimą;
19) rezultatai- vykdant veiksmą sukurti bet kokio pavidalo ar pobūdžio materialūs ar nematerialūs veiksmo rezultatai, pavyzdžiui, duomenys, žinios ar informacija, kuriuos galima saugoti arba ne, taip pat visos su jais susijusios teisės, įskaitant intelektinės nuosavybės teises;
20) MVĮ- labai mažos, mažosios ir vidutinės įmonės, kaip apibrėžta Komisijos rekomendacijoje 2003/361/EB (22);
21) darbo programa- specialiajai programai įgyvendinti Komisijos priimtas dokumentas pagal Tarybos sprendimo 2013/743/ES (23) 5 straipsnį;
22) darbo planas- finansavimo įstaigų, kurioms pavesta dalis programos „Horizontas 2020“ įgyvendinimo pagal Reglamento (ES) Nr. 1291/2013 9 straipsnio 2 dalį, priimtas dokumentas, panašus į Komisijos darbo programą.
2. Šiame reglamente subjektas, kuris neturi teisinio subjektiškumo pagal taikomą nacionalinę teisę, laikomas prilyginamu teisės subjektui, jei laikomasi Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 131 straipsnio 2 dalyje ir Reglamento (ES) Nr. 1268/2012 198 straipsnyje nustatytų sąlygų.
3. Šiame reglamente dotacijų gavėjai nelaikomi finansavimo įstaigomis.
3 straipsnis
Konfidencialumas
Laikantis įgyvendinimo susitarimuose, sprendimuose ar sutartyse nustatytų sąlygų ir deramai atsižvelgiant į Sąjungos teisės aktus dėl įslaptintos informacijos apsaugos ir prieigos prie jos, duomenys, žinios ir informacija, kuri vykdant veiksmą perduota kaip konfidenciali, laikomi konfidencialiais.
4 straipsnis
Teiktina informacija
1. Nedarant poveikio 3 straipsniui, Komisija, gavusi prašymą, teikia Sąjungos institucijoms, įstaigoms, organams ar agentūroms, valstybėms narėms ar asocijuotosioms šalims turimą naudingą informaciją apie Sąjungos finansavimą gavusio dalyvio veiksme sukurtus rezultatus, jeigu įvykdytos abi šios sąlygos:
a)
atitinkama informacija svarbi viešajai politikai;
b)
dalyviai nepateikia pagrįstų ir pakankamų priežasčių atitinkamos informacijos nesuteikti.
Veiksmų pagal konkretų tikslą „Saugi visuomenė. Europos ir jos piliečių laisvės ir saugumo apsauga“ atveju Komisija, gavusi prašymą, teikia Sąjungos institucijoms, įstaigoms, organams ar agentūroms arba valstybių narių nacionalinėms institucijoms turimą naudingą informaciją apie Sąjungos finansavimą gavusiame dalyvio veiksme sukurtus rezultatus. Komisija apie tokį teikimą praneša dalyviui. Valstybei narei ar Sąjungos institucijai, įstaigai, organui ar agentūrai paprašius teikti informaciją, Komisija apie tokį teikimą taip pat praneša visoms valstybėms narėms.
2. 1 dalyje numatytas informacijos teikimas nelaikomas Komisijos ar dalyvių teisių ar pareigų perdavimu gavėjui. Tačiau gavėjas tokią informaciją laiko konfidencialia, išskyrus atvejus, kai ji paskelbiama viešai arba ją paviešina dalyviai, arba kai ji buvo suteikta Komisijai be slaptumo apribojimų. Įslaptintos informacijos atžvilgiu taikomos Komisijos saugumo taisyklės.
5 straipsnis
Gairės ir informacija potencialiems dalyviams
Remiantis Reglamentu (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 ir Reglamentu (ES) Nr. 1268/2012 Komisija ar atitinkama finansavimo įstaiga užtikrina, kad skelbiant kvietimą teikti pasiūlymus visiems potencialiems dalyviams būtų pateikta pakankamai gairių ir informacijos, visų pirma taikytinas susitarimo dėl dotacijos pavyzdys.
II ANTRAŠTINĖ DALIS
DALYVAVIMO TAISYKLĖS
I SKYRIUS
Bendrosios nuostatos
6 straipsnis
Finansavimo formos
Laikantis Reglamento (ES) Nr. 1291/2013 10 straipsnio finansavimas gali būti vienos ar kelių Reglamente (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 numatytų formų, visų pirma dotacijų, prizų, viešųjų pirkimų ar finansinių priemonių formos.
7 straipsnis
Teisės subjektai, kurie gali dalyvauti veiksmuose
1. Veiksmuose gali dalyvauti visi teisės subjektai, nepriklausomai nuo jų įsisteigimo vietos, arba tarptautinės organizacijos, jei atitinkamos šiame reglamente ir atitinkamoje darbo programoje arba darbo plane nustatytos sąlygos.
2. Atitinkamoje darbo programoje gali būti apribotas trečiosiose šalyse įsisteigusių teisės subjektų dalyvavimas programoje „Horizontas 2020“ arba jos dalyse, kai valstybių narių teisės subjektų arba jų susijusių subjektų, įsisteigusių trečiojoje šalyje, dalyvavimą trečiosios šalies mokslinių tyrimų ir inovacijų programose Komisija laiko žalingu Sąjungos interesams.
3. Atitinkamoje darbo programoje arba darbo plane galima neleisti dalyvauti subjektams, kurie negali pateikti patenkinamų saugumo garantijų, įskaitant dėl darbuotojų patikimumo patikrinimo, kai jo reikia saugumo sumetimais.
4. JTC gali dalyvauti veiksmuose su tokiomis pat teisėmis ir pareigomis kaip ir valstybėje narėje įsisteigęs teisės subjektas.
8 straipsnis
Nepriklausomumas
1. Du teisės subjektai laikomi nepriklausomais vienas nuo kito, kai nei vienas iš jų nėra tiesiogiai ar netiesiogiai kontroliuojamas kito arba kai trečias subjektas tiesiogiai ar netiesiogiai nekontroliuoja jų abiejų.
2. 1 dalies tikslais kontrolė konkrečiai gali pasireikšti viena iš šių dviejų formų:
a)
kai tiesiogiai ar netiesiogiai valdoma daugiau kaip 50 % atitinkamo teisės subjekto išleistojo kapitalo nominaliosios vertės arba to subjekto akcininkų ar partnerių balsavimo teisių dauguma;
b)
kai tiesiogiai ar netiesiogiai, faktiškai arba teisiškai naudojamasi atitinkamo teisės subjekto valdymo sprendžiamoji galia.
3. 1 dalies tikslais teisės subjektų kontroliuojamojo pobūdžio santykiais nelaikomi tokie santykiai:
a)
tai pačiai viešajai investicinei korporacijai, instituciniam investuotojui arba rizikos kapitalo bendrovei tiesiogiai arba netiesiogiai priklauso daugiau nei 50 % išleistojo kapitalo nominaliosios vertės arba akcininkų ar partnerių balsavimo teisių dauguma;
b)
atitinkami teisės subjektai priklauso tai pačiai viešajai įstaigai arba yra jos prižiūrimi.
II SKYRIUS
Dotacijos
I Skirsnis
Dotacijų skyrimo procedūra
9 straipsnis
Dalyvavimo sąlygos
1. Taikomos tokios būtiniausios sąlygos:
a)
veiksme dalyvauja ne mažiau kaip trys teisės subjektai;
b)
kiekvienas iš trijų teisės subjektų yra įsisteigęs skirtingoje valstybėje narėje ar asocijuotojoje šalyje; ir
c)
trys teisės subjektai, nurodyti b punkte, yra nepriklausomi vienas nuo kito, kaip apibrėžta 8 straipsnyje.
2. Kai vienas iš dalyvių yra JTC, tarptautinė Europos intereso organizacija arba pagal Sąjungos teisę įsteigtas subjektas, 1 dalies tikslais laikoma, kad jis yra įsisteigęs kitoje valstybėje narėje arba asocijuotojoje šalyje nei kiti to paties veiksmo dalyviai.
3. Nukrypstant nuo 1 dalies, minimali sąlyga yra vieno teisės subjekto, įsisteigusio valstybėje narėje arba asocijuotoje šalyje, dalyvavimas šiais atvejais:
a)
Europos mokslinių tyrimų tarybos mažai tirtų sričių mokslinių tyrimų veiksmų;
b)
MVĮ priemonės, kai veiksmas turi aiškios Europos pridėtinės vertės;
c)
programos bendrai finansuojamų veiksmų; ir
d)
darbo programoje ar darbo plane numatytais pagrįstais atvejais.
4. Nukrypstant nuo 1 dalies, koordinavimo ir paramos veiksmų bei mokymo ir mobilumo veiksmų atveju minimali sąlyga - vieno teisės subjekto dalyvavimas.
5. Kai tai tinkama ir deramai pagrįsta, darbo programose ar darbo planuose gali būti numatyta papildomų sąlygų pagal specialius politikos reikalavimus arba pagal veiksmo pobūdį ar tikslus, įskaitant, inter alia, dalyvių skaičiaus, dalyvių tipo ir įsisteigimo vietos sąlygas.
10 straipsnis
Tinkamumas gauti finansavimą
1. Šie dalyviai laikomi atitinkančiais reikalavimus gauti Sąjungos finansavimą:
a)
valstybėje narėje arba asocijuotojoje šalyje įsisteigęs arba pagal Sąjungos teisę įsisteigęs teisės subjektas;
b)
tarptautinė Europos intereso organizacija;
c)
darbo programoje nurodytoje trečiojoje šalyje įsisteigęs teisės subjektas.
2. Kai dalyvauja tarptautinė organizacija arba trečiojoje šalyje įsisteigęs teisės subjektas, kurių nė vienas neatitinka reikalavimų gauti finansavimą pagal 1 dalį, Sąjungos finansavimas gali būti skiriamas, kai patenkinama bent viena iš šių sąlygų:
a)
Komisija ar atitinkama finansavimo įstaiga dalyvavimą laiko būtinu veiksmui įgyvendinti;
b)
toks finansavimas teikiamas pagal dvišalį mokslo ir technologijų susitarimą arba kitus Sąjungos ir tarptautinės organizacijos arba - trečiosiose šalyse įsisteigusių subjektų atveju - šalies, kurioje įsisteigęs teisės subjektas, susitarimus.
11 straipsnis
Kvietimai teikti pasiūlymus
1. Kvietimai teikti pasiūlymus skelbiami pagal Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 ir Reglamentą (ES) Nr. 1268/2012, visų pirma atsižvelgiant į skaidrumo, nediskriminavimo ir lankstumo poreikius, atitinkančius įvairialypį mokslinių tyrimų ir inovacijų sektorių pobūdį.
2. Išimties tvarka ir nedarant poveikio kitiems Reglamente (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 ir Reglamente (ES) Nr. 1268/2012 numatytiems atvejams, jei veiksmui nėra taikomos kvietimo teikti pasiūlymus taisyklės, kvietimai teikti pasiūlymus neskelbiami dėl koordinavimo ir paramos veiksmų ir dėl programos bendrai finansuojamų veiksmų, kuriuos turi vykdyti darbo programose ar darbo planuose nurodyti teisės subjektai.
3. Pagal atitinkamas Reglamente (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 ir Reglamente (ES) Nr. 1268/2012 nustatytas taisykles skiriama pakankamai laiko pasiūlymams parengti, skelbiamoje darbo programoje pakankamai iš anksto nurodomi būsimi kvietimai teikti pasiūlymus ir nustatomas pagrįstas laikotarpis nuo kvietimo teikti pasiūlymus skelbimo iki pasiūlymo pateikimo galutinio termino.
12 straipsnis
Jungtiniai kvietimai su trečiosiomis šalimis arba su tarptautinėmis organizacijomis
1. Siekiant drauge finansuoti veiksmus bendro intereso ir numatomos abipusės naudos prioritetinėse srityse, kai akivaizdi Sąjungos pridėtinė vertė, gali būti skelbiami jungtiniai kvietimai teikti pasiūlymus su trečiosiomis šalimis ar jų mokslinėmis ir technologinėmis organizacijomis ir agentūromis arba su tarptautinėmis organizacijomis. Pasiūlymai įvertinami ir atrenkami laikantis sutartinų bendrų vertinimo ir atrankos procedūrų. Tokiose vertinimo ir atrankos procedūrose laikomasi Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 VI antraštinėje dalyje nustatytų principų ir dalyvauja suderinta kiekvienos šalies paskirtų nepriklausomų ekspertų grupė.
2. Sąjungos finansavimą gaunantys teisės subjektai su Sąjunga ar atitinkama finansavimo įstaiga sudaro susitarimą dėl dotacijos. Tame susitarime dėl dotacijos aprašomas tų dalyvių ir dalyvaujančių teisės subjektų iš atitinkamų trečiųjų šalių atliktinas darbas.
3. Sąjungos finansavimą gaunantys teisės subjektai su dalyvaujančiais teisės subjektais, gaunančiais finansavimą iš atitinkamų trečiųjų šalių ar tarptautinių organizacijų, sudaro koordinavimo susitarimą.
13 straipsnis
Pasiūlymai
1. Pasiūlymuose pateikiamas rezultatų panaudojimo ir sklaidos plano projektas, jei tai numatyta darbo programoje arba darbo plane.
2. Kai tinka, pasiūlyme dėl žmogaus embrioninių kamieninių ląstelių mokslinių tyrimų pateikiama išsami informacija apie licencijavimo ir kontrolės priemones, kurių imsis atitinkamų valstybių narių kompetentingos institucijos, taip pat išsami informacija apie etikos patvirtinimus, kurie bus pateikti. Žmogaus embrioninių kamieninių ląstelių gavimo klausimais institucijoms, organizacijoms ir mokslininkams tyrėjams taikoma griežta licencijavimo ir kontrolės tvarka pagal atitinkamų valstybių narių teisinę sistemą.
3. Pasiūlymas, kuriuo pažeidžiami etikos principai ar taikytini teisės aktai arba kuris neatitinka Sprendime Nr. 743/2013/ES, darbo programoje, darbo plane ar kvietime teikti pasiūlymus nustatytų sąlygų, gali būti bet kuriuo metu pašalintas iš vertinimo, atrankos ir dotacijų skyrimo procedūrų.
4. Kai taikytina ir nurodyta darbo programoje ar darbo plane, pasiūlymuose paaiškinama, kaip ir kokia apimtimi lyčių aspekto analizė yra aktuali numatyto projekto turiniui.
14 straipsnis
Etikos aspektų vertinimas
1. Komisija reguliariai vertina pasiūlymų, kurie kelia etikos klausimų, etikos aspektus. Tame vertinime tikrinama, kaip laikomasi etikos principų ir teisės aktų, o jei moksliniai tyrimai vykdomi ne Sąjungoje - ar tokie tyrimai būtų leidžiami valstybėje narėje.
2. Komisija užtikrina, kad etikos aspektų vertinimo procesas būtų kiek įmanoma skaidresnis ir vykdomas laiku išvengiant, kai tai įmanoma, pakartotinio dokumentų teikimo.
15 straipsnis
Atrankos ir dotacijų skyrimo kriterijai
1. Pateikti pasiūlymai vertinami remiantis šiais dotacijų skyrimo kriterijais:
a)
pažangumo;
b)
poveikio;
c)
įgyvendinimo kokybės ir veiksmingumo.
2. Europos mokslinių tyrimų tarybos mažai tirtų sričių mokslinių tyrimų veiksmų pasiūlymams taikomas tik 1 dalies a punkte nurodytas kriterijus.
3. Pasiūlymų dėl inovacinių veiksmų atveju 1 dalies b punkte nurodytam kriterijui gali būti taikomas aukštesnis vertinimo koeficientas.
4. Darbo programoje ar darbo plane nustatomos išsamesnės 1 dalyje nurodytų dotacijų skyrimo kriterijų taikymo taisyklės ir sukonkretinami vertinimo koeficientai ir ribinės vertės.
5. Prireikus ir kai tai atitinka kvietimo teikti pasiūlymus tikslus, Komisija apsvarsto galimybę taikyti dviejų etapų teikimo procedūrą, numatytą Reglamente (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 ir Reglamente (ES) Nr. 1268/2012.
6. Pasiūlymai suskirstomi pagal vertinimo rezultatus. Atranka vykdoma remiantis tuo suskirstymu.
7. Vertinimą atlieka nepriklausomi ekspertai.
8. Teisinio subjekto, nurodyto 11 straipsnio 2 dalyje, atveju ar kitomis tinkamai pagrįstomis išimtinėmis aplinkybėmis vertinimą galima vykdyti ir tokiu būdu, kuris nukrypsta nuo 7 dalies. Kiekvienu tokio vertinimo atveju Komisija pateikia valstybėms narėms išsamią informaciją apie naudotą vertinimo procedūrą ir jos rezultatus.
9. Kai veiksmui prašoma 500 000 EUR ar didesnio Sąjungos finansavimo, Komisija ar atitinkama finansavimo įstaiga nacionalinę teisę atitinkančiomis priemonėmis iš anksto patikrina tik koordinatorių finansinį pajėgumą. Be to, kai, remiantis turima informacija, esama priežasčių abejoti koordinatoriaus ar kitų dalyvių finansiniu pajėgumu, Komisija ar atitinkama finansavimo įstaiga patikrina jų finansinį pajėgumą.
10. Teisės subjektų, kurių tęstinumą garantuoja valstybė narė ar asocijuotoji šalis, arba aukštųjų bei vidurinių mokyklų finansinis pajėgumas netikrinamas.
11. Finansinį pajėgumą gali garantuoti bet kuris kitas teisės subjektas, kurio finansinis pajėgumas tuomet turi būti patikrintas pagal 9 dalį.
16 straipsnis
Vertinimo persvarstymo procedūra
1. Pareiškėjams, manantiems, kad jų pasiūlymas įvertintas ne pagal tvarką, nustatytą šiuo reglamentu, ne pagal atitinkamą darbo programą, darbo planą ar kvietimu teikti pasiūlymus nustatytą tvarką, Komisija ar atitinkama finansavimo įstaiga taiko skaidrią vertinimo persvarstymo procedūrą.
2. Persvarstymo prašymas siejamas su konkrečiu pasiūlymu ir pasiūlymo koordinatoriaus pateikiamas per 30 dienų nuo dienos, kurią Komisija ar atitinkama finansavimo įstaiga informuoja koordinatorių apie vertinimo rezultatus.
3. Komisija ar atitinkama finansavimo įstaiga yra atsakinga už 2 dalyje nurodyto prašymo nagrinėjimą. Nagrinėjami tik procedūriniai vertinimo aspektai, bet ne pasiūlymo pranašumas.
4. Iš Komisijos darbuotojų ar atitinkamos finansavimo įstaigos darbuotojų sudarytas vertinimo persvarstymo komitetas pateikia nuomonę dėl vertinimo eigos procedūrinių aspektų. Komitetui pirmininkauja Komisijos arba atitinkamos finansavimo įstaigos pareigūnas, dirbantis kitame padalinyje nei tas, kuris atsakingas už kvietimą teikti pasiūlymus. Komitetas gali rekomenduoti:
a)
kad pasiūlymą iš naujo įvertintų pirmiausia ankstesniame vertinime nedalyvavę vertintojai;
b)
patvirtinti pirminį vertinimą.
5. Remdamasi 4 dalyje nurodyta rekomendacija Komisija ar atitinkama finansavimo įstaiga priima sprendimą ir apie jį praneša pasiūlymo koordinatoriui. Komisija arba atitinkama finansavimo įstaiga tokį sprendimą priima nepagrįstai nedelsdama.
6. Persvarstymo procedūra nestabdo pasiūlymų, kurių persvarstymo neprašyta, atrankos eigos.
7. Persvarstymo procedūra neužkerta kelio kitiems veiksmams, kurių dalyvis gali imtis pagal Sąjungos teisę.
17 straipsnis
Klausimai ir skundai
1. Komisija užtikrina, kad būtų nustatyta tvarka, pagal kurią dalyviai gali pateikti klausimus ar skundus, susijusius su jų dalyvavimu programoje „Horizontas 2020“.
2. Komisija užtikrina, kad informacija apie tai, kaip registruoti pastabas, klausimus ar skundus, būtų pateikta visiems dalyviams ir būtų skelbiama internete.
18 straipsnis
Susitarimas dėl dotacijos
1. Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, pagal šį reglamentą parengia pavyzdinius Komisijos ar atitinkamos finansavimo įstaigos ir dalyvių susitarimus dėl dotacijos. Jeigu reikia padaryti svarbių pavyzdinio susitarimo dėl dotacijos pakeitimų, Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, atitinkamai jį patikslina.
2. Komisija ar atitinkama finansavimo įstaiga su dalyviais sudaro susitarimą dėl dotacijos. Kurio nors subjekto pašalinimas ar pakeitimas prieš pasirašant susitarimą dėl dotacijos yra tinkamai motyvuojamas.
3. Susitarimu dėl dotacijos nustatomos dalyvių ir Komisijos arba atitinkamos finansavimo įstaigos teisės ir pareigos pagal šį reglamentą. Susitarimu taip pat nustatomos teisės subjektų, kurie tampa dalyviais įgyvendinant veiksmą, teisės ir pareigos, taip pat konsorciumo koordinatoriaus vaidmuo ir užduotys.
4. Remiantis darbo programos ar darbo plano reikalavimais, susitarimu dėl dotacijos gali būti nustatytos su prieigos teisėmis, panaudojimu ir sklaida susijusios dalyvių teisės ir pareigos, kuriomis būtų papildytos išdėstytosios šiame reglamente.
5. Susitarimas dėl dotacijos, kai tinka ir kiek įmanoma, parengiamas remiantis bendraisiais principais, nustatytais Komisijos rekomendacijoje dėl Europos mokslininkų chartijos ir dėl Mokslininkų priėmimo į darbą elgesio kodekso, mokslinių tyrimų sąžiningumo principais, Komisijos rekomendacija dėl intelektinės nuosavybės valdymo vykdant žinių perdavimo veikloje ir universitetų bei kitų viešųjų mokslinių tyrimų organizacijų praktikos kodekso, taip pat Reglamento (ES) Nr. 1291/2013 16 straipsnyje nustatytu lyčių lygybės principu.
6. Susitarime dėl dotacijos, kai tinka, įrašomos nuostatos, kuriomis užtikrinamas etikos principų laikymasis, įskaitant nuostatas dėl nepriklausomos etikos tarybos įsteigimo ir dėl Komisijos teisės pasitelkiant nepriklausomus ekspertus atlikti etikos auditą.
7. Tinkamai pagrįstais atvejais pagal Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 ir Reglamentą (ES) Nr. 1268/2012 specifinės veiksmų dotacijos gali sudaryti pagrindų partnerystės dalį.
19 straipsnis
Sprendimai dėl dotacijų
Kai tinka ir tinkamai pagrįstais atvejais, Komisija pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 121 straipsnio 1 dalį arba atitinkama finansavimo įstaiga vietoj susitarimų dėl dotacijų sudarymo gali pranešti apie sprendimus dėl dotacijų. Mutatis mutandis taikomos šio reglamento nuostatos dėl susitarimų dėl dotacijų.
20 straipsnis
Laikas iki dotacijos suteikimo
1. Pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 128 straipsnio 2 dalį kvietimuose teikti pasiūlymus nurodoma planuojama data, iki kurios visi pareiškėjai informuojami apie jų paraiškų vertinimo rezultatus, ir orientacinė susitarimų dėl dotacijų pasirašymo ar pranešimo apie sprendimus dėl dotacijų data.
2. 1 dalyje nurodytos datos nustatomos remiantis šiais laikotarpiais:
a)
visų pareiškėjų informavimas apie jų paraiškų mokslinio vertinimo rezultatus - ne daugiau kaip per penkių mėnesių laikotarpį nuo galutinės išsamių pasiūlymų pateikimo datos;
b)
susitarimų dėl dotacijos su pareiškėjais pasirašymas arba pranešimas jiems apie sprendimus dėl dotacijos - ne daugiau kaip per trijų mėnesių laikotarpį nuo pareiškėjų, kuriems suteikta dotacija, informavimo datos.
3. 2 dalyje nurodyti laikotarpiai gali būti pratęsti EMTR veiksmų atveju ir išimtiniais tinkamai pagrįstais atvejais, visų pirma sudėtingų veiksmų, kai pateikta daug pasiūlymų arba kai to prašo pareiškėjai, atveju.
4. Dalyviams suteikiama pakankamai laiko, kad jie galėtų pateikti susitarimo dėl dotacijos pasirašymui reikalingą informaciją ir dokumentus. Komisija kuo skubiau priima sprendimus ir pateikia prašymus dėl informacijos. Kai tai įmanoma, vengiama pakartotinai teikti dokumentus.
21 straipsnis
Laikas iki išmokėjimo
Dalyviams mokama laiku pagal Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012. Atlikus mokėjimą koordinatoriui, Komisija arba atitinkama finansavimo įstaiga apie tai praneša dalyviams.
22 straipsnis
Saugi elektroninė sistema
Visas keitimasis informacija su dalyviais, įskaitant susitarimų dėl dotacijų sudarymą, pranešimą apie sprendimus dėl dotacijų ir visus jų pakeitimus, gali vykti pasitelkus elektroninę keitimosi informacija sistemą, kurią sukūrė Komisija arba atitinkama finansavimo įstaiga, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 1268/2012 179 straipsnyje.
II Skirsnis
Įgyvendinimas
23 straipsnis
Veiksmų įgyvendinimas
1. Dalyviai įgyvendina veiksmus laikydamiesi visų šiame reglamente, Reglamente (ES, Euratomas) Nr. 966/2012, Reglamente (ES) Nr. 1268/2012, Sprendime 2013/743/ES, darbo programoje ar darbo plane, kvietime teikti pasiūlymus ir susitarime dėl dotacijos nustatytų sąlygų ir įsipareigojimų.
2. Dalyviai neprisiima su šiuo reglamentu arba susitarimu dėl dotacijos nesuderinamų įsipareigojimų. Jei dalyvis nesilaiko veiksmo techninio įgyvendinimo įsipareigojimų, kiti dalyviai laikosi įsipareigojimų be papildomo Sąjungos finansavimo, išskyrus atvejus, kai Komisija ar atitinkama finansavimo įstaiga aiškiai juos atleidžia nuo to įsipareigojimo. Įsipareigojimų nevykdančio dalyvio atveju Komisija pagal 39 straipsnio 3 dalies a punktą gali veiksmo koordinatoriui pervesti mokėtiną sumą iš Dalyvio garantijų fondo, nurodyto 38 straipsnyje. Laikantis su Dalyvių garantijų fondu susijusių nuostatų, kiekvienas dalyvis finansiškai atsakingas tik už savo paties skolą. Dalyviai užtikrina, kad Komisijai ar atitinkamai finansavimo įstaigai būtų tinkamu laiku pranešta apie visus įvykius, kurie galėtų smarkiai paveikti veiksmo įgyvendinimą arba Sąjungos interesus.
3. Dalyviai įgyvendina veiksmą ir tuo tikslu imasi visų būtinų ir pagrįstų priemonių. Jie reikiamu laiku disponuoja veiksmui įgyvendinti reikalingais ištekliais. Laikydamiesi susitarime dėl dotacijos nustatytų sąlygų jie gali kreiptis į trečiąsias šalis, įskaitant subrangovus, kad pastarieji atliktų veiksme numatytą darbą, arba gali pasinaudoti trečiųjų šalių nepiniginio įnašo forma suteiktais ištekliais, kai to reikia veiksmui įgyvendinti. Už atliktą darbą dalyviai atsako Komisijai ar atitinkamai finansavimo įstaigai ir kitiems dalyviams.
4. Subrangos sutartys dėl tam tikrų veiksmo elementų atlikimo sudaromos tik susitarime dėl dotacijos numatytais atvejais ir deramai pagrįstais atvejais, kurie negalėjo būti aiškiai numatyti susitarimo dėl dotacijos įsigaliojimo momentu.
5. Trečiosios šalys, kurios nėra subrangovai, veiksme numatytą darbą gali atlikti susitarime dėl dotacijos nustatytomis sąlygomis. Trečioji šalis ir darbas, kurį ji turi atlikti, nustatomi susitarime dėl dotacijos.
Tų trečiųjų šalių patirtos sąnaudos gali būti laikomos tinkamomis finansuoti, jeigu trečioji šalis atitinka visas šias sąlygas:
a)
jei būtų dalyviu, ji atitiktų finansavimo reikalavimus;
b)
ji yra susijęs subjektas arba su dalyviu turi teisinę sąsają, iš kurios aišku, kad bendradarbiavimas aprėpia daugiau nei šį veiksmą;
c)
ji nurodyta susitarime dėl dotacijos;
d)
ji laikosi dalyviui pagal susitarimą dėl dotacijos taikomų taisyklių dėl finansuoti tinkamų sąnaudų ir išlaidų kontrolės;
e)
ji kartu su dalyviu prisiima solidariąją atsakomybę už Sąjungos įnašo sumą, atitinkančią trečiosios šalies deklaruotą sumą, jeigu to reikalauja Komisija arba atitinkama finansavimo įstaiga.
6. Trečiosios šalys taip pat gali dalyviui suteikti išteklių prisidėdamos prie veiksmo nepiniginiais įnašais. Dėl tokio nemokamai suteikto įnašo trečiųjų šalių patirtos sąnaudos yra tinkamos finansuoti, jeigu jos atitinka susitarime dėl dotacijos nustatytas sąlygas.
7. Vykdant veiksmą gali būti teikiama finansinė parama trečiosioms šalims Reglamente (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 ir Reglamente (ES) Nr. 1268/2012 nustatytomis sąlygomis. Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 137 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytos sumos gali būti viršytos, jei to reikia veiksmo tikslams pasiekti.
8. Dalyvių, kurios yra perkančiosios organizacijos, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2004/17/EB (24), Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2004/18/EB (25) ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2009/81/EB (26), vykdomi veiksmai gali apimti arba jų pirminis tikslas gali būti ikiprekybiniai viešieji pirkimai ir inovacinių sprendimų viešieji pirkimai, jei tai numatyta darbo programoje arba darbo plane ir reikalinga jam įgyvendinti. Tokiais atvejais dalyvių vykdomoms viešųjų pirkimų procedūroms taikomos šio reglamento 51 straipsnio 2, 4 ir 5 dalyse nustatytos taisyklės.
9. Dalyviai laikosi šalių, kuriose bus įgyvendinamas veiksmas, nacionalinės teisės aktų, reguliavimo ir etikos nuostatų. Tam tikrais atvejais dalyviai, prieš pradėdami veiksmą, prašo atitinkamų nacionalinių ar vietinių etikos komitetų patvirtinimo.
10. Bandymai su gyvūnais atliekami laikantis SESV 13 straipsnio ir atitinka reikalavimą pakeisti gyvūnų naudojimą mokslo tikslais, jį mažinti ir gerinti jo sąlygas laikantis Sąjungos teisės ir ypač Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2010/63/ES (27).
24 straipsnis
Konsorciumas
1. Dalyvauti veiksme norinčio konsorciumo nariai iš savo tarpo paskiria vieną koordinatorių, kuris nurodomas susitarime dėl dotacijos. Koordinatorius yra pagrindinis kontaktinis asmuo konsorciumo narių santykiuose su Komisija ar atitinkama finansavimo įstaiga, išskyrus atvejus, kai susitarime dėl dotacijos nurodyta kitaip, arba įsipareigojimų nevykdymo atveju pagal susitarimą dėl dotacijos.
2. Veiksme dalyvaujančio konsorciumo nariai sudaro vidinį susitarimą (toliau - konsorciumo susitarimas), kuriuo nustatomos jų teisės ir įsipareigojimai veiksmo vykdymo metu, laikantis susitarimo dėl dotacijos, išskyrus tinkamai pagrįstais atvejais, kurie numatyti darbo programoje, darbo plane arba kvietime teikti pasiūlymus, Komisija paskelbia gaires dėl pagrindinių klausimų, kuriuos dalyviai gali aptarti konsorciumo susitarime.
3. Konsorciumo susitarime, be kita ko, gali būti nustatyta:
a)
konsorciumo vidaus darbo organizavimas;
b)
Sąjungos finansavimo paskirstymas;
c)
sklaidos, panaudojimo ir prieigos taisyklės, papildančios šio reglamento III antraštinės dalies I skyriuje nustatytas taisykles ir susitarimo dėl dotacijos nuostatas;
d)
vidaus ginčų sprendimo tvarka;
e)
dalyvių susitarimai dėl atsakomybės, žalos atlyginimo ir konfidencialumo.
Konsorciumo nariai konsorciume gali sudaryti bet kokius susitarimus, kurie, jų manymu, būtų tikslingi, jeigu jie neprieštarauja susitarimui dėl dotacijos ar šiam reglamentui.
4. Konsorciumas gali pasiūlyti priimti ar pašalinti dalyvį arba pakeisti koordinatorių pagal atitinkamas susitarimo dėl dotacijos nuostatas, jei pokytis atitinka dalyvavimo sąlygas, nedaro neigiamo poveikio veiksmo įgyvendinimui ir nepažeidžia lygių galimybių principo.
III Skirsnis
Dotacijų formos ir finansavimo taisyklės
25 straipsnis
Dotacijų formos
Dotacijos gali būti teikiamos visomis Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 123 straipsnyje numatytomis formomis, atsižvelgiant į veiksmo tikslus.
26 straipsnis
Sąnaudų tinkamumas finansuoti
1. Sąlygos, kuriomis sąnaudos tinkamos finansuoti, apibrėžtos Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 126 straipsnyje. Pagal šio reglamento ir susitarimo dėl dotacijos nuostatas sąnaudos, kurias įgyvendinant veiksmą patyrė trečiosios šalys, gali būti tinkamos finansuoti.
2. Netinkamos finansuoti sąnaudos neatitinka 1 dalies sąlygų, įskaitant visų pirma nuostatas dėl galimų būsimų nuostolių ar mokesčių, valiutos keitimo nuostolių, su kapitalo grąža susijusių sąnaudų, pagal kitą Sąjungos veiksmą ar programą kompensuojamų sąnaudų, skolos ir skolos aptarnavimo mokesčių bei per didelių ar neapgalvotų išlaidų.
27 straipsnis
Tiesioginės finansuoti tinkamos personalo sąnaudos
1. Nedarant poveikio 26 straipsnyje nustatytoms sąlygoms, tiesioginės finansuoti tinkamos personalo sąnaudos apima tik atlyginimus kartu su socialinio draudimo įmokomis ir kitas pagal nacionalinę teisę ar darbo sutartį numatytas išlaidas, įskaitomas į veiksmui vykdyti paskirto personalo atlyginimą.
2. Nedarant poveikio 26 straipsnyje nustatytoms sąlygoms, papildomas veiksmui vykdyti paskirtų dalyvių, kurie yra ne pelno teisės subjektai, personalo atlyginimas, įskaitant mokėjimus pagal papildomas sutartis (neatsižvelgiant į jų pobūdį), neviršijantis 3 dalyje nustatytos sumos, gali būti taip pat laikomas tiesioginėmis finansuoti tinkamomis personalo sąnaudomis, jei jis atitinka šias papildomas sąlygas:
a)
jis mokamas laikantis įprastos dalyvio atlyginimo mokėjimo praktikos ir nuosekliai mokamas tais atvejais, kai reikalingas tos pačios rūšies darbas ar tos pačios rūšies ekspertinės žinios;
b)
papildomų mokėjimų apskaičiavimo kriterijai yra objektyvūs ir dalyvis juos taiko bendrai, nepriklausomai nuo naudojamo finansavimo šaltinio.
3. Papildomas atlyginimas gali būti tinkamas finansuoti iki 8 000 EUR per metus vienam asmeniui. Asmeniui, kurio veikla nėra vien tik atitinkamo veiksmo vykdymas, taikomas valandinis limitas. Valandinis limitas apskaičiuojamas 8 000 EUR padalijant iš darbo valandų per metus skaičiaus, apskaičiuoto pagal 31 straipsnį.
28 straipsnis
Veiksmo finansavimas
1. Veiksmo finansavimas neviršija visos finansuoti tinkamų sąnaudų sumos, atėmus veiksmo pajamų sumą.
2. Veiksmo pajamomis laikomi:
a)
ištekliai, kuriuos dalyviams suteikia trečiosios šalys atlikdamos nemokamus finansinius pervedimus ar nepiniginius įnašus, kurių vertę dalyvis deklaravo kaip finansuoti tinkamas sąnaudas, jeigu trečioji šalis juos skyrė konkrečiai veiksmui įgyvendinti;
b)
iš veiksmo gautos įplaukos, išskyrus įplaukas, gautas naudojant veiksmo rezultatus;
c)
įplaukos, gautos pardavus pagal susitarimą dėl dotacijos įgytą turtą, neviršijant sąnaudų sumos, kurią dalyvis iš pradžių pateikė padengti pagal veiksmą.
3. Visoms finansuojamoms veiksmo veikloms taikoma vienoda finansuoti tinkamų sąnaudų kompensavimo norma. Didžiausia norma nustatoma darbo programoje arba darbo plane.
4. Programos „Horizontas 2020“ dotacija gali siekti iki 100 % visų finansuoti tinkamų veiksmo sąnaudų, nedarant poveikio bendro finansavimo principui.
5. Programos „Horizontas 2020“ dotacija neviršija 70 % visų finansuoti tinkamų veiksmo sąnaudų, kai įgyvendinami inovaciniai veiksmai ir pagal programą bendrai finansuojami veiksmai.
Nukrypstant nuo 3 dalies, inovacinių veiksmų atveju programos „Horizontas 2020“ dotacija ne pelno teisės subjektams gali siekti iki 100 % visos finansuoti tinkamų sąnaudų sumos, nedarant poveikio bendro finansavimo principui.
6. Šiame straipsnyje nustatytos kompensavimo normos taip pat taikomos veiksmams, kuriuose visas veiksmas ar jo dalis finansuojama nustatyto dydžio sumomis, taikant vieneto įkainius ar vienkartinėmis išmokomis.
29 straipsnis
Netiesioginės sąnaudos
1. Netiesioginės tinkamos finansuoti sąnaudos nustatomos visoms tiesioginėms tinkamoms finansuoti sąnaudoms pritaikant 25 % nustatyto dydžio normą, neįskaičiuojant tiesioginių finansuoti tinkamų subrangos sąnaudų ir trečiųjų šalių suteiktų išteklių, kurie nenaudojami gavėjo patalpose, taip pat finansinės paramos trečiosioms šalims.
2. Nukrypstant nuo 1 dalies, kai numatyta darbo programoje ar darbo plane, netiesioginės sąnaudos gali būti deklaruotos kaip vienkartinė išmoka ar vieneto įkainis.
30 straipsnis
Finansavimo dydžių vertinimas
Programos „Horizontas 2020“ tarpiniame vertinime, be kita ko, pateikiamas įvairių elementų, kurie įdiegti naujais šio reglamento 27, 28 ir 29 straipsniuose nustatytais finansavimo dydžiais, poveikio vertinimas siekiant įvertinti, ar laikantis naujo požiūrio iškilo nepageidaujamų aplinkybių, dėl kurių kyla neigiamas poveikis programos „Horizontas 2020“ patrauklumui.
31 straipsnis
Metinės darbo valandos
1. Finansuoti tinkamos personalo sąnaudos apima tik asmenų, tiesiogiai atliekančių veiksme numatytą darbą, faktiškai dirbtas valandas. Dalyvis pateikia faktinių darbo valandų įrodymą, paprastai per laiko registravimo sistemą.
2. Asmenų, kurių veikla yra tik veiksmo vykdymas, darbo laiko registruoti nereikalaujama. Tokiais atvejais dalyvis pasirašo deklaraciją, kuria patvirtina, kad to asmens veikla yra tik veiksmo vykdymas.
3. Susitarime dėl dotacijos nurodomi:
a)
minimalūs laiko registravimo sistemos reikalavimai;
b)
galimybė pasirinkti nustatytą metinių darbo valandų skaičių ir metinių darbo valandų skaičiaus nustatymo metodą, naudotiną darbuotojų valandiniams įkainiams apskaičiuoti, atsižvelgiant į įprastinę dalyvio apskaitos praktiką.
32 straipsnis
Atlyginimo negaunantys MVĮ savininkai ir fiziniai asmenys
Be atlyginimo dirbantys MVĮ savininkai ir kiti be atlyginimo dirbantys fiziniai asmenys gali nustatyti personalo sąnaudas remdamiesi vieneto įkainiais.
33 straipsnis
Vieneto įkainiai
1. Pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 124 straipsnį Komisija gali nustatyti vieneto įkainių nustatymo metodiką, pagrįstą:
a)
statistiniais duomenimis ar panašiomis objektyviomis priemonėmis;
b)
audituoti tinkamais dalyvio ankstesniais duomenimis.
2. Tiesioginės finansuoti tinkamos personalo sąnaudos gali būti padengtos remiantis vieneto įkainiais, nustatytais pagal įprastinę dalyvio sąnaudų apskaičiavimo praktiką, jeigu jos atitinka visus šiuos kriterijus:
a)
jos apskaičiuojamos remiantis dalyvio bendrosiose sąskaitose užregistruotomis visomis faktinėmis personalo sąnaudomis, kurias dalyvis gali patikslinti, remdamasis į biudžetą įtrauktais ar numatomais elementais pagal Komisijos apibrėžtas sąlygas;
b)
jos atitinka 26 ir 27 straipsnius;
c)
jos užtikrina, kad laikomasi reikalavimo negauti pelno ir išvengti dvigubo sąnaudų finansavimo;
d)
jos apskaičiuojamos tinkamai atsižvelgiant į 31 straipsnį.
34 straipsnis
Finansinės atskaitomybės pažyma
Finansinės atskaitomybės pažyma apima visą dotacijos sumą, kurios dalyvis prašo kaip faktinių sąnaudų kompensavimo ir pagal 33 straipsnio 2 dalyje nurodytus vieneto įkainius, išskyrus sumas, deklaruotas remiantis vienkartinėmis išmokomis, nustatyto dydžio sumomis ir vieneto įkainiais, kurios nėra sumos, nustatytos remiantis dalyvio įprastine sąnaudų apskaitos praktika. Pažyma pateikiama tik tuo atveju, kai prašant sumokėti dotacijos likutį suma yra lygi ar didesnė nei 325 000 EUR.
35 straipsnis
Metodikos pažyma
1. Dalyviai, kurie apskaičiuoja ir prašo kompensuoti tiesiogines personalo sąnaudas pagal vieneto įkainius pagal 33 straipsnio 2 dalį, Komisijai gali pateikti metodikos pažymą. Ta metodika atitinka 33 straipsnio 2 dalyje nustatytas sąlygas ir susitarimo dėl dotacijos reikalavimus.
2. Kai Komisija metodikos pažymą priima, ji galioja visiems pagal Reglamentą (ES) Nr. 1291/2013 finansuojamiems veiksmams; ja remdamasis dalyvis apskaičiuoja ir prašo kompensuoti sąnaudas. Priėmusi metodikos pažymą, Komisija priimtai metodikai nepriskiria jokių sisteminių ar pasikartojančių klaidų.
36 straipsnis
Pažymas suteikiantys auditoriai
1. 34 ir 35 straipsniuose nurodytas finansinės atskaitomybės pažymas ir metodikos pažymas išduoda nepriklausomas auditorius, kuris turi kvalifikaciją atlikti teisės aktuose nustatytą apskaitos dokumentų auditą pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/43/EB (28) ar panašius nacionalinius reguliavimo aktus, arba kompetentingas nepriklausomas valstybės tarnautojas, kurio teisinį veiksnumą atlikti dalyvio auditą patvirtino atitinkamos nacionalinės valdžios institucijos ir kuris nedalyvavo rengiant finansines ataskaitas.
2. Komisijos, Audito Rūmų ar Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (toliau - OLAF) prašymu finansinės atskaitomybės ir metodikos pažymas išdavęs auditorius leidžia susipažinti su patvirtinamaisiais dokumentais ir audito darbiniais dokumentais, kuriais remiantis buvo išduota finansinės atskaitomybės arba metodikos pažyma.
37 straipsnis
Sudėtinis finansavimas
Veiksmui, kuriam skirta Sąjungos biudžeto dotacija, gali būti skiriama dotacija ir pagal Reglamentą (ES) Nr. 1291/2013, jeigu dotacijomis nekompensuojami tie patys sąnaudų elementai.
IV Skirsnis
Garantijos
38 straipsnis
Dalyvio garantijų fondas
1. Įsteigiamas Dalyvio garantijų fondas (toliau - Fondas), kurio lėšomis pagal šiame reglamente nustatytas taisykles dengiama Sąjungai priklausančių lėšų nesugrąžinimo rizika, susijusi su veiksmais, finansuojamais Komisijos dotacijomis pagal Sprendimą Nr. 1982/2006/EB ir Komisijos ar Sąjungos finansavimo įstaigų dotacijomis pagal programą „Horizontas 2020“. Fondas pakeičia ir perima pagal Reglamentą (EB) Nr. 1906/2006 įsteigtą Dalyvio garantijų fondą.
2. Fondas veikia pagal 39 straipsnį. Fonde susikaupusios palūkanos įtraukiamos į Fondą ir skiriamos išimtinai 39 straipsnio 3 dalyje nustatytiems tikslams.
3. Kai palūkanų neužtenka padengti 39 straipsnio 3 dalyje aprašytoms operacijoms, Fondas nenaudojamas, ir Komisija ar atitinkama Sąjungos finansavimo įstaiga tiesiogiai iš dalyvių ar trečiųjų šalių susigrąžina skolos sumą.
4. Fondas laikomas pakankama garantija pagal Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012. Iš dalyvių negali būti priimama ar reikalaujama papildomos garantijos ar užstato, išskyrus šio straipsnio 3 dalyje aprašytu atveju.
5. Pagal programą „Horizontas 2020“ vykdomų veiksmų dalyviai, kurių riziką dengia Fondas, įneša veiksmui skiriamo Sąjungos finansavimo 5 % dydžio įnašą. Pabaigus veiksmą, į Fondą įnešta suma per koordinatorių grąžinama dalyviams.
6. Dalyvių 5 dalyje nustatyto įnašo į Fondą dydis gali būti sumažintas, remiantis tarpiniu programos „Horizontas 2020“ vertinimu.
39 straipsnis
Fondo veikimas
1. Fondą valdo Sąjunga, atstovaujama Komisijos, kuri dalyvių vardu atlieka vykdomojo atstovo funkcijas susitarime dėl dotacijos nustatytomis sąlygomis.
Komisija gali valdyti Fondą tiesiogiai arba pavesti finansinį Fondo valdymą Europos investiciniam bankui arba atitinkamai finansų įstaigai (toliau - bankas-depozitorius). Bankas-depozitorius valdo Fondą pagal Komisijos nurodymus.
2. Dalyvių įnašas į Fondą gali būti išskaičiuotas iš pradinės išankstinio finansavimo sumos ir sumokėtas į Fondą dalyvių vardu.
3. Kai dalyvis privalo sumokėti Sąjungai priklausančias sumas, Komisija, nedarydama poveikio sankcijoms, kurios gali būti taikomos įsipareigojimų nevykdančiam dalyviui, gali imtis vieno iš šių veiksmų:
a)
pervesti ar nurodyti bankui-depozitoriui tiesiogiai pervesti iš Fondo mokėtiną sumą veiksmo koordinatoriui. Tas pervedimas atliekamas po to, kai įsipareigojimo nevykdęs dalyvis baigia dalyvavimą ar jo dalyvavimas nutraukiamas, jei veiksmas tebevykdomas, o likusieji dalyviai sutinka veiksmą įgyvendinti laikydamiesi tų pačių tikslų. Iš Fondo pervestos sumos laikomos Sąjungos finansiniu įnašu;
b)
faktiškai susigrąžinti tą sumą iš Fondo.
Komisija Fondo naudai išduoda vykdomąjį raštą sumoms iš to dalyvio ar trečiosios šalies susigrąžinti. Laikydamasi Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012, Komisija tuo tikslu gali priimti sprendimą dėl lėšų susigrąžinimo.
4. Susigrąžintos sumos yra Fondui priskirtos įplaukos, kaip apibrėžta Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 21 straipsnio 4 dalyje. Įsisavinus visas dotacijas, kurių riziką dengia Fondas, visas Fonde likusias sumas Komisija susigrąžina ir įtraukia jas į Sąjungos biudžetą, laikydamasi teisėkūros institucijos sprendimų.
III SKYRIUS
Ekspertai
40 straipsnis
Nepriklausomų ekspertų skyrimas
1. Komisija ir, kai tinka, finansavimo įstaigos gali paskirti nepriklausomus ekspertus, kurie vertintų pasiūlymus pagal 15 straipsnį arba konsultuotų ar padėtų:
a)
vertinant pasiūlymus;
b)
vykdant pagal Reglamentą (ES) Nr. 1291/2013, taip pat pagal ankstesnes mokslinių tyrimų ir (arba) inovacijų programas vykdomų veiksmų įgyvendinimo stebėseną;
c)
įgyvendinant Sąjungos mokslinių tyrimų ir inovacijų politiką ar programas, įskaitant programą „Horizontas 2020“, taip pat kuriant Europos mokslinių tyrimų erdvę ir užtikrinant jos veikimą;
d)
vertinant mokslinių tyrimų ir inovacijų programas;
e)
formuojant Sąjungos mokslinių tyrimų ir inovacijų politiką, įskaitant būsimų programų rengimą.
2. Nepriklausomi ekspertai parenkami remiantis jų gebėjimais, patirtimi ir žiniomis, tinkamomis jiems paskirtoms užduotims atlikti. Jei nepriklausomi ekspertai turi dirbti su įslaptinta informacija, prieš juos skiriant reikia atlikti atitinkamą patikimumo patikrinimą.
Siekiant sudaryti kandidatų duomenų bazę, nepriklausomi ekspertai nustatomi ir atrenkami pagal kandidatūrų teikimo kvietimus, skirtus fiziniams asmenims arba atitinkamoms organizacijoms, pavyzdžiui, mokslinių tyrimų agentūroms, mokslinių tyrimų įstaigoms, universitetams, standartizavimo organizacijoms, pilietinės visuomenės organizacijoms ar įmonėms.
Komisija ar atitinkama finansavimo įstaiga gali atrinkti bet kurį tinkamą kvalifikaciją turintį asmenį, neįtrauktą į duomenų bazę, kai mano, kad tai reikalinga, tinkamai pagrįstais atvejais ir taikydama skaidrumo principą.
Skirdama nepriklausomus ekspertus Komisija arba atitinkama finansavimo įstaiga imasi atitinkamų priemonių siekdama užtikrinti, kad ekspertų ir vertinimo grupių sudėtis būtų subalansuota įvairios kvalifikacijos, patirties, žinių, geografinės įvairovės ir lyties požiūriu, ir atsižvelgiant į padėtį veiksmo srityje. Atitinkamais atvejais taip pat turi būti siekiama išlaikyti privačiojo ir viešojo sektorių pusiausvyrą.
Skirdama nepriklausomus ekspertus Komisija ar atitinkama finansavimo įstaiga gali paprašyti patariamųjų organų konsultacijos. Europos mokslinių tyrimų tarybos mažai tirtų sričių veiksmams Komisija skiria ekspertus remdamasi Europos mokslinių tyrimų tarybos mokslo komiteto pasiūlymu.
3. Komisija ar atitinkama finansavimo įstaiga užtikrina, kad ekspertas, kuriam kilo interesų konfliktas, susijęs su klausimu, kuriuo jis prašomas pateikti nuomonę, nevertintų to konkretaus klausimo, nekonsultuotų ar nepadėtų jį sprendžiant.
4. Visas keitimasis informacija su nepriklausomais ekspertais, įskaitant susitarimų dėl jų skyrimo sudarymą ir visus jų pakeitimus, gali vykti pasitelkus elektronines keitimosi informacija sistemas, kurias sukūrė Komisija arba atitinkama finansavimo įstaiga, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 1268/2012 287 straipsnio 4 dalyje.
5. Bent kartą per metus Komisijos ar atitinkamos finansavimo įstaigos interneto svetainėje skelbiami individualiai paskirtų ekspertų, kurie padėjo Komisijai ar finansavimo įstaigoms įgyvendinant Reglamentą (ES) Nr. 1291/2013 ir Sprendimą 2013/743/ES, vardai ir pavardės bei jų kompetencijos sritys. Tokia informacija renkama, tvarkoma ir skelbiama vadovaujantis Reglamentu (EB) Nr. 45/2001.
III ANTRAŠTINĖ DALIS
REZULTATŲ PANAUDOJIMO IR SKLAIDOS TAISYKLĖS
I SKYRIUS
Dotacijos
I Skirsnis
Rezultatai
41 straipsnis
Rezultatų nuosavybė
1. Rezultatai priklauso juos sukūrusiam dalyviui.
2. Kai rezultatus kartu sukuria keli veiksmo dalyviai ir kai jų atitinkamas įnašas į bendrus rezultatus negali būti tiksliai nustatytas arba kai tokių bendrų rezultatų neįmanoma atskirti atitinkamų intelektinės nuosavybės teisių apsaugos prašymo, įgijimo ar išsaugojimo tikslais, tokių rezultatų nuosavybė yra bendra. Laikydamiesi įsipareigojimų pagal susitarimą dėl dotacijos bendrasavininkiai sudaro susitarimą dėl tos bendros nuosavybės paskirstymo ir naudojimosi ja sąlygų. Bendrasavininkiai gali susitarti nebesinaudoti bendros nuosavybės teisėmis; jie gali nuspręsti pasirinkti alternatyvią tvarką, inter alia, perduoti savo nuosavybės teises vienam savininkui, suteikiant kitiems dalyviams prieigos teises, kai rezultatai sukuriami.
Jeigu bendros nuosavybės susitarime nenustatyta kitaip, kiekvienas iš bendrasavininkių turi teisę suteikti trečiosioms šalims neišimtines licencijas naudotis bendrai turimais rezultatais be teisės į sublicenciją, jeigu laikomasi šių sąlygų:
a)
kitiems bendrasavininkiams pranešama iš anksto;
b)
kitiems bendrasavininkiams suteikiama teisinga ir pagrįsta kompensacija.
3. Jeigu darbuotojai ar kita dalyviui dirbanti šalis turi teisę pareikalauti teisių į sukurtus rezultatus, atitinkamas dalyvis užtikrina, kad tomis teisėmis būtų galima naudotis nepažeidžiant dalyvio įsipareigojimų pagal susitarimą dėl dotacijos.
42 straipsnis
Rezultatų apsauga
1. Jeigu rezultatai gali būti (arba pagrįstai manoma, kad jie gali būti) panaudojami komercinėje ar pramoninėje veikloje, dalyvis, kuriam tie rezultatai priklauso, ištiria jų apsaugos galimybes. Jei pagal aplinkybes tai įmanoma, tikslinga ir pagrįsta, dalyvis deramai apsaugo juos tinkamą laikotarpį tinkamoje teritorijoje deramai atsižvelgdamas į savo teisėtus interesus ir į teisėtus kitų veiksmo dalyvių interesus, ypač komercinius interesus.
2. Kai Sąjungos finansavimą gavęs dalyvis neketina apsaugoti savo sukurtų rezultatų ne dėl to, kad tai neįmanoma pagal Sąjungos ar nacionalinę teisę arba kad jis neturi komercinio ar pramoninio panaudojimo potencialo, ir išskyrus atvejus, kai siekdamas apsaugoti rezultatus dalyvis ketina juos perduoti kitam valstybėje narėje ar asocijuotojoje šalyje įsisteigusiam teisės subjektui, tas dalyvis informuoja Komisiją arba atitinkamą finansavimo įstaigą prieš pradedant tų rezultatų sklaidą. Komisija Sąjungos vardu arba atitinkama finansavimo įstaiga, gavusi atitinkamo dalyvio sutikimą, gali perimti tų rezultatų nuosavybę ir imtis reikiamų veiksmų, kad užtikrintų adekvačią jų apsaugą.
Dalyvis gali atsisakyti duoti sutikimą, tik jei įrodo, kad jo teisėtiems interesams būtų padaryta reikšminga žala. Su tais rezultatais susijusi sklaida negali būti vykdoma, kol Komisija ar atitinkama finansavimo įstaiga nepriėmė sprendimo neperimti rezultatų nuosavybės arba kol nenusprendė pati perimti nuosavybę ir kol nesiėmė reikiamų veiksmų jų apsaugai užtikrinti. Komisija arba atitinkama finansavimo įstaiga priima tokį sprendimą nepagrįstai nedelsdama. Susitarime dėl dotacijos tam nustatomos laiko ribos.
3. Kai Sąjungos finansavimą gavęs dalyvis ketina atsisakyti rezultatų apsaugos arba ketina nebesiekti tokios apsaugos pratęsimo ne dėl komercinio ar pramoninio panaudojimo potencialo stokos laikotarpiu, kuris neviršija penkerių metų po likučio apmokėjimo, jis informuoja Komisiją arba atitinkamą finansavimo įstaigą, kuri gali tęsti ar plėsti apsaugą perimdama tų rezultatų nuosavybę. Dalyvis gali atsisakyti duoti sutikimą tik tuo atveju, jei įrodo, kad jo teisėtiems interesams būtų padaryta reikšminga žala. Susitarime dėl dotacijos tam nustatomos laiko ribos.
43 straipsnis
Rezultatų panaudojimas ir sklaida
1. Kiekvienas Sąjungos finansavimą gavęs dalyvis deda visas pastangas, kad panaudotų turimus rezultatus arba kad tuos rezultatus panaudotų kitas teisės subjektas, visų pirma perduodamas ir licencijuodamas rezultatus pagal 44 straipsnį.
Susitarime dėl dotacijos nustatomi visi papildomi naudojimo įsipareigojimai. Mokslinio tyrimo, kuriuo potencialiai sprendžiami svarbūs visuomenės uždaviniai, atveju papildomi panaudojimo įsipareigojimai gali apimti licencijavimą neišimtinėmis sąlygomis. Visi tokie papildomi įsipareigojimai nurodomi darbo programoje ar darbo plane.
2. Laikydamasis su intelektinės nuosavybės apsauga, saugumo taisyklėmis ar teisėtais interesais susijusių apribojimų kiekvienas dalyvis tinkamomis priemonėmis kuo greičiau vykdo jam priklausančių rezultatų sklaidą. Susitarime dėl dotacijos tam gali būti nustatomos laiko ribos.
Susitarime dėl dotacijos nustatomi visi papildomi sklaidos įsipareigojimai ir jie nurodomi darbo programoje ar darbo plane.
Kalbant apie rezultatų sklaidą per mokslinius leidinius, atvira prieiga taikoma laikantis susitarime dėl dotacijos nustatytų sąlygų. Su atvira prieiga prie mokslinių leidinių, parengtų remiantis pagal programą „Horizontas 2020“ finansuojamais moksliniais tyrimais, susijusios išlaidos, patirtos veiksmo vykdymo metu, yra tinkamos finansuoti pagal susitarimo dėl dotacijos sąlygas. Deramai atsižvelgiant į Reglamento (ES) Nr. 1291/2013 18 straipsnį, susitarime dėl dotacijos nenumatomos sąlygos dėl atviros prieigos prie leidinių; dėl to pasibaigus veiksmui atsirastų papildomų leidybos sąnaudų.
Kalbant apie mokslinių tyrimų duomenų sklaidą, susitarime dėl dotacijos, atsižvelgiant į atvirą prieigą prie mokslinių tyrimų duomenų ir jų apsaugą, gali būti nustatytos sąlygos, kuriomis suteikiama atvira prieiga prie tokių rezultatų, ypač Europos mokslinių tyrimų tarybos mažai tirtų sričių mokslinių tyrimuose ir ateities ir besiformuojančių technologijų (toliau - ABT) mokslinių tyrimuose ar kitose atitinkamose srityse, atsižvelgiant į teisėtus dalyvių interesus ir visus apribojimus, kylančius dėl duomenų apsaugos taisyklių, saugumo taisyklių ar intelektinės nuosavybės teisių. Tokiais atvejais darbo programoje arba darbo plane nurodoma, ar reikia vykdyti mokslinių tyrimų duomenų sklaidą taikant atvirą prieigą.
Kitiems dalyviams iš anksto pranešama apie sklaidos veiklą. Gavęs pranešimą dalyvis gali prieštarauti tik įrodęs, kad numatoma sklaida būtų padaryta reikšminga žala su jo rezultatais ar pirmine informacija susijusiems jo interesams. Tokiais atvejais sklaida gali būti vykdoma tik ėmusis atitinkamų veiksmų tems teisėtiems interesams apsaugoti. Susitarime dėl dotacijos tam nustatomos laiko ribos.
3. Kad Komisija ar atitinkama finansavimo įstaiga galėtų vykdyti stebėseną ir sklaidą, dalyviai pateikia visą informaciją apie su panaudojimu ir sklaida susijusią savo veiklą ir pateikia reikiamą dokumentaciją susitarime dėl dotacijos nustatytomis sąlygomis. Atsižvelgiant į teisėtus informaciją pateikusių dalyvių interesus, tokia informacija skelbiama viešai. Susitarime dėl dotacijos, inter alia, nustatomos su tokiais ataskaitų teikimo įsipareigojimais susijusios laiko ribos.
4. Visose patento paraiškose, standartuose, publikacijose ar kitaip skleidžiant rezultatus, taip pat ir elektroniniu pavidalu, jei įmanoma, nurodoma (gali būti naudojamos vaizdinės priemonės), kad veiksmą finansiškai parėmė Sąjunga. Tos nuorodos sąlygos nustatomos susitarime dėl dotacijos.
44 straipsnis
Rezultatų perdavimas ir licencijavimas
1. Dalyvis, perduodamas rezultatų nuosavybę, jų perėmėjui perduoda su rezultatais susijusius susitarime dėl dotacijos nustatytus įsipareigojimus, įskaitant įsipareigojimą perduoti tuos įsipareigojimus vėlesniam teisių perėmėjui.
Nedarant poveikio susijungimams ir įsigijimams taikomais įstatymais ar kitais teisės aktais nustatytiems konfidencialumo įsipareigojimams, kai dalyvis ketina perduoti rezultatus, kol kiti dalyviai dar turi prieigos prie rezultatų teises arba vis dar gali prašyti suteikti šias teises, jis turi kitus dalyvius iš anksto įspėti, taip pat suteikti pakankamai informacijos apie naująjį rezultatų savininką, kad kiti dalyviai galėtų išsinagrinėti, kaip numatomas perdavimas paveiks galimybę pasinaudoti prieigos prie rezultatų teisėmis.
Po pranešimo dalyvis gali prieštarauti nuosavybės perdavimui, jei įrodo, kad ketinamas perdavimas neigiamai paveiktų jo galimybę naudotis prieigos teisėmis. Tokiu atveju perdavimas negali įvykti tol, kol atitinkami dalyviai nepasiekė susitarimo. Susitarime dėl dotacijos tam nustatomos laiko ribos.
Kiti dalyviai iš anksto raštu susitarę gali atsisakyti savo teisės į išankstinį pranešimą ir į prieštaravimą vieno dalyvio nuosavybės teisės perdavimui konkrečiai nurodytai trečiajai šaliai.
2. Jei galima naudotis prieigos prie rezultatų teisėmis, o dalyvis, kuriam priklauso rezultatai, vykdo visus papildomus naudojimosi įsipareigojimus, jis bet kokiam teisės subjektui gali suteikti licencijas ar kitaip suteikti teisę jais naudotis, įskaitant išimtinę teisę. Išimtinės naudojimosi rezultatais licencijos gali būti suteikiamos, jeigu visi kiti atitinkami dalyviai sutinka atsisakyti naudojimosi teisių.
3. Susitarime dėl dotacijos gali būti numatyta, kad Komisija arba atitinkama finansavimo įstaiga gali prieštarauti rezultatų, kuriuos sukūrė Sąjungos finansavimą gavę dalyviai, nuosavybės perdavimui arba išimtinės licencijos suteikimui trečiosioms šalims, įsisteigusioms su programa „Horizontas 2020“ nesusijusioje trečiojoje šalyje, jeigu mano, kad išimtinės licencijos suteikimas ar nuosavybės perdavimas neatitinka Sąjungos ekonomikos konkurencingumo didinimo interesų arba yra nesuderinamas su etikos principais ar saugumo nuostatomis.
Tokiais atvejais, kol Komisija ar atitinkama finansavimo įstaiga nėra įsitikinusi, kad bus imtasi atitinkamų apsaugos priemonių, nuosavybės teisės neperduodamos ir išimtinė licencija neišduodama.
Tam tikrais atvejais susitarime dėl dotacijos numatoma, kad Komisijai ar atitinkama finansavimo įstaigai turi būti iš anksto pranešama apie kiekvieną tokį nuosavybės perdavimą ar išimtinės licencijos suteikimą. Susitarime dėl dotacijos tam nustatomos laiko ribos.
II Skirsnis
Prieigos prie pirminės informacijos ir rezultatų teisės
45 straipsnis
Pirminė informacija
Dalyviai bet kuriuo būdu raštiškame susitarime nurodo su savo veiksmu susijusią pirminę informaciją.
46 straipsnis
Prieigos teisių principai
1. Visi prašymai pasinaudoti prieigos teisėmis arba prieigos teisių atsisakymai pateikiami raštu.
2. Jei rezultatų ar pirminės informacijos, prie kurių prašoma prieigos, savininkas nėra susitaręs kitaip, prieigos teisės neapima teisės į sublicenciją.
3. Iki susitarimo dėl dotacijos sudarymo to paties veiksmo dalyviai vienas kitą informuoja apie visus teisinius apribojimus ar ribas, kuriomis ribojama prieigos prie jų pirminės informacijos teisė. Susitarimuose dėl pirminės informacijos, kuriuos vėliau sudaro dalyvis, užtikrinama, kad galima būtų naudotis visomis prieigos teisėmis.
4. Dalyvavimo veiksme pabaiga nedaro poveikio tokio dalyvio įsipareigojimui suteikti prieigą pagal susitarime dėl dotacijos nustatytas sąlygas.
5. Konsorciumo susitarime gali būti numatyta, kad dalyviui, kuris nevykdo įsipareigojimų ir jų nepradeda vėl vykdyti, atimamos prieigos teisės.
47 straipsnis
Įgyvendinimui skirtos prieigos teisės
1. Dalyvis naudojasi prieigos prie kito dalyvio rezultatų tame pačiame veiksme teisėmis, jeigu tų rezultatų jam reikia veiksme numatytam jo darbui atlikti.
Tokia prieiga suteikiama be autorinio honoraro.
2. Dalyvis naudojasi prieigos prie kito dalyvio pirminės informacijos tame pačiame veiksme teisėmis, jeigu tos pirminės informacijos jam reikia jo veiksme numatytam darbui atlikti ir laikydamasis apribojimų ar ribų pagal 46 straipsnio 3 dalį.
Tokia prieiga suteikiama be autorinio honoraro, nebent prieš prisijungdami prie susitarimo dėl dotacijos dalyviai susitarė kitaip.
48 straipsnis
Panaudojimui skirtos prieigos teisės
1. Dalyvis naudojasi prieigos prie kito dalyvio rezultatų tame pačiame veiksme teisėmis, jeigu tų rezultatų jam reikia tam, kad pasinaudotų savo rezultatais.
Laikantis susitarimo, tokia prieiga suteikiama teisingomis ir pagrįstomis sąlygomis.
2. Dalyvis naudojasi prieigos prie kito dalyvio pirminės informacijos tame pačiame veiksme teisėmis, jeigu tos pirminės informacijos jam reikia tam, kad pasinaudotų savo rezultatais, ir laikydamasis apribojimų ar ribų pagal 46 straipsnio 3 dalį.
Laikantis susitarimo, tokia prieiga suteikiama teisingomis ir pagrįstomis sąlygomis.
3. Jei konsorciumo susitarime nenurodyta kitaip, valstybėje narėje ar asocijuotojoje šalyje įsisteigęs susijęs subjektas taip pat turi prieigos prie rezultatų teises ir, laikantis visų apribojimų ar ribų pagal 46 straipsnio 3 dalį, prieigos prie pirminės informacijos teises teisingomis ir pagrįstomis sąlygomis, jei tų rezultatų ir pirminės informacijos reikia tam, kad būtų galima pasinaudoti dalyvio, su kuriuo jis susijęs, sukurtais rezultatais. Jei nesusitarta kitaip pagal 46 straipsnio 2 dalį, prašymas dėl tokių prieigos teisių pateikiamas tiesiogiai dalyviui, kuriam priklauso rezultatai ar pirminė informacija, ir jis tiesiogiai suteikia tokias teises.
4. Prašymas dėl prieigos pagal 1, 2 ar 3 dalis gali būti teikiamas per vienus metus nuo veiksmo pabaigos, nebent dalyviai susitaria dėl skirtingo laikotarpio.
49 straipsnis
Sąjungos ir valstybių narių prieigos teisės
1. Sąjungos institucijos, įstaigos, organai ar agentūros tinkamai pagrįstu Sąjungos politikos ar programų plėtojimo, įgyvendinimo ir stebėsenos tikslu turi prieigos tik prie Sąjungos finansavimą gavusio dalyvio rezultatų teises. Tokios prieigos teisės suteikiamos tik nekomerciniam ir nekonkurenciniam naudojimui.
Tokia prieiga suteikiama be autorinio honoraro.
2. Veiksmų įgyvendinant konkretų tikslą „Saugi visuomenė. Europos ir jos piliečių laisvės ir saugumo apsauga“, nustatytą Reglamento (ES) Nr. 1291/2013 I priedo III dalyje, atveju, Sąjungos institucijos, įstaigos, organai ir agentūros, taip pat valstybių narių nacionalinės valdžios institucijos šios srities politikos ar programų plėtojimo, įgyvendinimo ir stebėsenos tikslais turi reikalingas prieigos prie Sąjungos finansavimą gavusio dalyvio rezultatų teises. Tokios prieigos teisės suteikiamos tik nekomerciniam ir nekonkurenciniam naudojimui. Tokios prieigos teisės suteikiamos be autorinio honoraro ir pagal dvišalį susitarimą, kuriuo apibrėžiamos konkrečios sąlygos, kuriomis siekiama užtikrinti, kad tos teisės bus naudojamos tik numatytu tikslu ir kad bus nustatyti atitinkami konfidencialumo įsipareigojimai. Tokios prieigos teisės netaikomos dalyvio pirminei informacijai. Prašančioji valstybė narė, Sąjungos institucija, įstaiga, organas ar agentūra apie tokius prašymus praneša visoms valstybėms narėms. Įslaptintos informacijos atžvilgiu taikomos Komisijos saugumo taisyklės.
IV ANTRAŠTINĖ DALIS
SPECIALIOS NUOSTATOS
50 straipsnis
Prizai
1. Sąjungos finansavimas gali būti teikiamas kaip prizai, kaip apibrėžta Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 VII antraštinėje dalyje ir Reglamente (ES) Nr. 1268/2012.
2. Prizai teikiami su sąlyga, kad prisiimami atitinkami viešinimo įsipareigojimai. Rezultatų sklaidai taikoma šio reglamento III antraštinė dalis. Darbo programoje ar darbo plane gali būti nustatyti specialūs įsipareigojimai dėl panaudojimo ir sklaidos.
51 straipsnis
Viešieji pirkimai, ikiprekybiniai viešieji pirkimai ir inovacinių sprendimų viešieji pirkimai
1. Viešiesiems pirkimams, kuriuos savo vardu ar kartu su valstybėmis narėmis vykdo Komisija, taikomos viešųjų pirkimų taisyklės, nustatytos Reglamente (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 ir Reglamente (ES) Nr. 1268/2012.
2. Sąjungos finansavimas gali vykti kaip Komisijos ar atitinkamos finansavimo įstaigos savo vardu arba kartu su valstybių narių ir asocijuotųjų šalių perkančiosiomis organizacijomis vykdomi ikiprekybiniai viešieji pirkimai ar inovacinių sprendimų viešieji pirkimai.
Viešųjų pirkimų procedūros:
a)
atitinka skaidrumo, nediskriminavimo, vienodų galimybių, patikimo finansų valdymo, proporcingumo principus, konkurencijos taisykles ir, kai taikoma, direktyvas 2004/17/EB, 2004/18/EB ir 2009/81/EB arba, kai Komisija veikia savo vardu, Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012;
b)
gali numatyti specialias sąlygas, pavyzdžiui, kad vieta, kur turėtų būti įgyvendinama ikiprekybiniais viešaisiais pirkimais užsakoma veikla, gali būti tik valstybių narių ir su programa „Horizontas 2020“ susijusių šalių teritorijoje, kai tai galima tinkamai pagrįsti veiksmų tikslais;
c)
gali leisti pagal tą pačią procedūrą skirti kelias sutartis („kelių sutarčių skyrimas“);
d)
numato sutarčių skyrimą pasiūlymui (-ams), kuriame (-iuose) pateikiamas geriausias ekonominis pasiūlymas.
3. Jei konkurso kvietime nenurodyta kitaip, rezultatai, sukurti Komisijai vykdant viešuosius pirkimus, priklauso Sąjungai.
4. Siekiant užtikrinti kuo didesnį rezultatų įdiegimą ir išvengti nesąžiningo pranašumo, sutartyse dėl ikiprekybinių viešųjų pirkimų numatomos specialios nuostatos dėl nuosavybės, prieigos teisių ir licencijavimo. Rangovui, kuris sukuria ikiprekybinių viešųjų pirkimų rezultatus, priklauso bent jau su jais susijusios intelektinės nuosavybės teisės. Perkančiosioms organizacijoms priklauso bent jau prieigos prie rezultatų, naudojamų savo reikmėms, teisės nemokant autorinio honoraro ir teisė suteikti trečiosioms šalims neišimtines licencijas naudotis rezultatais teisingomis ir pagrįstomis sąlygomis be teisės į sublicenciją arba reikalauti, kad dalyvaujantieji rangovai suteiktų trečiosioms šalims tokias neišimtines licencijas. Jei rangovas per sutartyje nustatytą laikotarpį po ikiprekybinių viešųjų pirkimų komerciškai nepanaudoja rezultatų, jis perduoda visą rezultatų nuosavybę perkančiosioms organizacijoms.
5. Siekiant užtikrinti kuo didesnį rezultatų įdiegimą ir išvengti nesąžiningo pranašumo, sutartyse dėl inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų gali būti įrašomos specialios nuostatos dėl nuosavybės, prieigos teisių ir licencijavimo.
52 straipsnis
Finansinės priemonės
1. Finansinės priemonės gali būti bet kurios Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 VIII antraštinėje dalyje nurodytos formos ir yra pagal jį įgyvendinamos; jos gali būti suderinamos tarpusavyje ir su iš Sąjungos biudžeto finansuojamomis dotacijomis, įskaitant pagal Reglamentą (ES) Nr. 1291/2013.
2. Nukrypstant nuo Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 140 straipsnio 6 dalies antros pastraipos, įplaukos ir metinės grąžinamos sumos, gautos naudojantis pagal Reglamentą (ES) Nr. 1291/2013 įsteigta finansine priemone, pagal Reglamento Nr. 966/2012 21 straipsnio 4 dalį priskiriamos tai finansinei priemonei.
3. Nukrypstant nuo Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 140 straipsnio 6 dalies antros pastraipos, įplaukos ir metinės grąžinamosios sumos, gautos naudojantis Sprendimu Nr. 1982/2006/EB įsteigta rizikos pasidalijimo finansine priemone ir Sprendimu Nr. 1639/2006/EB įsteigta MVĮ spartaus augimo ir inovacijų priemonės ankstyvąja investicijų dalimi (GIF1), pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 21 straipsnio 4 dalį priskiriamos pagal Reglamentą (ES) Nr. 1291/2013 jas pakeičiančioms finansinėms priemonėms.
53 straipsnis
MVĮ priemonė
1. Tik MVĮ gali kreiptis dėl kvietimų teikti pasiūlymus, paskelbtų pagal specialią MVĮ priemonę, nurodytą Reglamento (ES) Nr. 1291/2013 22 straipsnyje. Jos gali kooperuotis su kitomis bendrovėmis ir su mokslinių tyrimų organizacijomis ar universitetais.
2. Kai bendrovė patvirtinama kaip MVĮ, tas teisinis statusas laikomas galiojančiu per visą projekto trukmės laikotarpį, net jei bendrovė dėl augimo vėliau viršija ribas, nustatytas MVĮ apibrėžtyje.
3. MVĮ priemonės arba MVĮ skirtų finansavimo įstaigų ar Komisijos skiriamų dotacijų atveju susitarime dėl dotacijos gali būti numatytos specialios nuostatos, visų pirma dėl nuosavybės, prieigos teisių, naudojimosi ir sklaidos.
54 straipsnis
Spartus inovacijų diegimas
1. Pagal 7 straipsnį spartaus inovacijų diegimo veiksme gali dalyvauti bet kuris teisės subjektas. Pagal spartaus inovacijų diegimo priemonę finansuojami veiksmai yra inovaciniai veiksmai. Spartaus inovacijų diegimo konkurse gali būti teikiami pasiūlymai, susiję su visomis technologijų sritimis pagal konkretų tikslą „Pirmavimas kuriant didelio poveikio ir pramonės technologijas“, nustatytas Reglamento (ES) Nr. 1291/2013 I priedo II dalies 1 punkte, arba su bet kuriais konkrečiais visuomenės uždaviniais pagal prioritetą „Visuomenės uždaviniai“, nustatytais to reglamento I priedo III dalies 1-7 punktuose.
2. Pasiūlymai gali būti teikiami bet kuriuo metu. Komisija nustato tris pasiūlymų vertinimo terminus per metus. Laikotarpis tarp to termino ir susitarimo dėl dotacijos pasirašymo arba pranešimo apie sprendimą dėl dotacijos neviršija šešių mėnesių. Pasiūlymai suskirstomi pagal įgyvendinimo poveikį, kokybę bei veiksmingumą ir pažangumą, poveikio kriterijui taikant aukštesnį vertinimo koeficientą. Viename veiksme dalyvauja ne daugiau kaip penki teisės subjektai. Dotacijos suma neviršija 3 mln. EUR.
55 straipsnis
Kitos specialios nuostatos
1. Kai veiksmo dalis yra su saugumu susijusi veikla, susitarime dėl dotacijos gali būti nustatytos specialios nuostatos, visų pirma susijusios su ikiprekybiniais viešaisiais pirkimais, inovacinių sprendimų viešaisiais pirkimais, konsorciumo sudėties pasikeitimais, įslaptinta informacija, rezultatų panaudojimu, sklaida, vieša prieiga prie mokslinio tyrimo publikacijų, rezultatų perdavimu ir licencijavimu.
2. Kai veiksmais remiama esama ar nauja mokslinių tyrimų infrastruktūra, susitarime dėl dotacijos gali būti nustatytos specialios nuostatos dėl infrastruktūros naudotojų ir naudotojų prieigos prie jos.
3. Europos mokslinių tyrimų tarybos mažai tirtų sričių mokslinių tyrimų veiksmų atveju susitarime dėl dotacijos gali būti nustatytos specialios nuostatos, visų pirma dėl prieigos teisių, perkeliamumo ir sklaidos, arba nuostatos, susijusios su dalyviais, mokslininkais tyrėjais ir su bet kuria su veiksmu susijusia šalimi.
4. Mokymo ir judumo veiksmų atveju susitarime dėl dotacijos gali būti nustatytos specialios nuostatos dėl įsipareigojimų, susijusių su mokslininkais tyrėjais, kurie gauna naudos iš veiksmo, nuosavybe, prieigos teisėmis ir perkeliamumu.
5. Koordinavimo ir paramos veiksmų atveju susitarime dėl dotacijos gali būti nustatytos specialios nuostatos, visų pirma dėl nuosavybės, prieigos teisių, rezultatų naudojimo ir sklaidos.
6. ETI „Žinių ir inovacijų bendrijų“ atveju susitarime dėl dotacijos gali būti nustatytos specialios nuostatos, visų pirma dėl nuosavybės, prieigos teisių, naudojimo ir sklaidos.
V ANTRAŠTINĖ DALIS
BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
56 straipsnis
Įgaliojimų delegavimas
1. Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.
2. 1 straipsnio 3 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami programos „Horizontas 2020“ trukmės laikotarpiui.
3. Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 1 straipsnio 3 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.
4. Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.
5. Pagal 1 straipsnio 3 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.
57 straipsnis
Panaikinimas ir pereinamojo laikotarpio nuostatos
1. Reglamentas (EB) Nr. 1906/2006 panaikinamas nuo 2014 m. sausio 1 d.
2. Nedarant poveikio 1 daliai, šis reglamentas neturi įtakos atitinkamų veiksmų tęsimui ar pakeitimui, įskaitant visišką arba dalinį nutraukimą, kol jie bus užbaigti, arba iki finansinės paramos, kurią Komisija ar finansavimo įstaigos skiria pagal Sprendimą Nr. 1982/2006/EB ar bet kuriuos kitus tai paramai 2013 m. gruodžio 31 d. taikomus teisės aktus, skyrimo - tie teisės aktai toliau taikomi atitinkamiems veiksmams iki jų užbaigimo.
3. 2013 m. gruodžio 31 d. visos Reglamentu (EB) Nr. 1906/2006 įsteigto Dalyvio garantinio fondo lėšos, taip pat visos jo teisės ir įsipareigojimai perkeliami į Fondą. Pagal Sprendimą Nr. 1982/2006/EB vykdomų veiksmų dalyviai, kurie susitarimus dėl dotacijos pasirašo po 2013 m. gruodžio 31 d., moka įnašus į Fondą.
58 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Strasbūre 2013 m. gruodžio 11 d.