PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/82
ze dne 21. ledna 2015,
kterým se na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 a částečných prozatímních přezkumů podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009 ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny citronové pocházející z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č.1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 3 a 5 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
1.1 Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 1193/2008 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny citronové, v současnosti kódů KN 2918 14 00 a ex 2918 15 00, pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) (dále jen „původní opatření“). Opatření měla formu cla ad valorem v rozsahu mezi 6,6 % a 42,7 %.
(2)
Evropská komise (dále jen „Komise“) rozhodnutím 2008/899/ES (3) přijala cenové závazky nabídnuté šesti vyvážejícími čínskými výrobci (včetně skupiny vyvážejících vývozců) společně s čínskou obchodní komorou pro dovoz a vývoz kovů, minerálů a chemikálií.
(3)
Komise rozhodnutím 2012/501/EU (4) vypověděla závazek nabídnutý jedním vyvážejícím výrobcem, tj. společností Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd (dále jen „Laiwu“).
1.2 Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(4)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (5) původních opatření obdržela Komise dne 2. srpna 2013 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podala společnost SA Citrique Belge a Jungbunzlauer Austria AG („dále jen žadatelé“) jménem výrobců představujících 100 % výroby kyseliny citronové v Unii.
(5)
Žádost byla podána z toho důvodu, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k přetrvávání dumpingu a obnovení újmy způsobované výrobnímu odvětví Unie.
1.3 Žádost o částečný prozatímní přezkum
(6)
Žadatelé rovněž podali žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, který je omezen na posouzení dumpingu, pokud jde o společnost Laiwu. Žadatelé poskytli důkazy prima facie o tom, že od posledního období šetření společnost Laiwu zvýšila výrobní kapacitu a rozšířila sortiment výrobků.
(7)
Vzhledem k tomu, že společnosti Laiwu bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, žadatelé poskytli výpočet dumpingového rozpětí založený na srovnání početně zjištěné běžné hodnoty (výrobní náklady, prodejní, správní a režijní náklady a zisk) v ČLR při údajné absenci reprezentativního domácího prodeje a cen společnosti Laiwu při vývozu do Unie. Výpočet ukázal, že dumpingové rozpětí je zjevně vyšší než současná úroveň opatření. Žadatelé proto tvrdili, že k vyrovnání účinků dumpingu působícího újmu by stávající úroveň opatření založená na dříve stanovené úrovni dumpingu byla nedostatečná. Žadatelé rovněž tvrdili, že společnost Laiwu již nemusí být způsobilá pro zacházení jako v tržním hospodářství.
1.4 Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti a prozatímních přezkumů
(8)
Dne 30. listopadu 2013 zahájila Komise antidumpingové šetření týkající se dovozu kyseliny citronové pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“) a zveřejnila oznámení o zahájení v Úředním věstníku Evropské unie (6) (dále jen „oznámení o zahájení“). Zahájení sestávalo z:
-
přezkumu před pozbytím platnosti, který byl zahájen na základě čl. 11 odst. 2 základního nařízení,
-
částečného prozatímního přezkumu omezeného na zkoumání dumpingu společnosti Laiwu, který byl zahájen na základě čl. 11 odst. 3 základního nařízení,
-
částečného prozatímního přezkumu omezeného na zkoumání formy opatření, který byl zahájen na základě čl. 11 odst. 3 základního nařízení, a
-
částečného prozatímního přezkumu omezeného na újmu, který byl na podnět Komise zahájen na základě čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
1.5 Zúčastněné strany
(9)
V oznámení o zahájení vyzvala Komise zúčastněné strany, aby se jí přihlásily a mohly se tak zúčastnit šetření. Navíc Komise výslovně informovala žadatele, známé vyvážející výrobce, čínské orgány, známé dovozce a uživatele o zahájení přezkumů a vyzvala je k participaci. V oznámení o zahájení Komise zúčastněné strany informovala, že uvažuje o Kanadě jako o třetí zemi s tržní ekonomikou („srovnatelná země“) ve smyslu čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Proto Komise o zahájení rovněž informovala výrobce v Kanadě a vyzvala je k participaci.
(10)
Zúčastněné strany měly příležitost vyjádřit se k zahájení šetření a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.
1.6 Výběr vzorku
(11)
V oznámení o zahájení Komise uvedla, že možná bude nutné vybrat vzorek vyvážejících výrobců a dovozců v souladu s článkem 17 základního nařízení.
1.6.1 Výběr vzorku dovozců
(12)
Aby mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala Komise dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení.
(13)
Šest dovozců, kteří nejsou ve spojení, poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení Komise vybrala jako vzorek tři dovozce, kteří nejsou ve spojení, na základě největšího objemu dovozu do Unie. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení vedla konzultace se všemi známými dotčenými dovozci ohledně výběru vzorku. Žádná z nich nepředložila připomínky.
1.6.2 Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR
(14)
Aby mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala Komise všechny vyvážející výrobce v ČLR, aby poskytli veškeré informace uvedené v oznámení o zahájení. Kromě toho Komise požádala stálou misi ČLR při Evropské unii, aby identifikovala a/nebo oslovila případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.
(15)
Devět vyvážejících výrobců v dotčené zemi, z nichž dva jsou vzájemně ve spojení, poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Vzhledem ke složitosti věci a struktuře dotčeného odvětví Komise rozhodla, že výběr vzorku není nutný. Žádný z vyvážejících výrobců se k výběru vzorku nevyjádřil. Sedm z devíti vyvážejících výrobců poskytlo odpovědi na dotazník a dva svoji spolupráci ukončili.
1.7 Formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství
(16)
Pro účely čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení zaslala Komise společnosti Laiwu formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
1.8 Odpovědi na dotazník
(17)
Komise zaslala dotazníky sedmi spolupracujícím vyvážejícím výrobcům, aby posoudila pravděpodobnost přetrvání nebo obnovení dumpingu. Sedm vyvážejících výrobců odpovědělo. Komise zaslala dotazník společnosti Laiwu k posouzení trvalé povahy změněných okolností, pokud jde o dumping. Společnost odpověděla.
1.9 Inspekce na místě
(18)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné ke stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a) výrobci v Unii
-
S.A. Citrique Belge N.V., Tienen, Belgie,
-
Jungbunzlauer Austria AG, Vídeň, Rakousko,
-
Jungbunzlauer Ladenburg GmbH, Ladenburg, Německo;
b) dovozci
-
Azelis SA, Luxemburk, Lucembursko,
-
RFI Food Ingredients Handelsgesellschaft mbH, Düsseldorf, Německo;
c) uživatelé
-
Bristol-Myers Squibb France Sarl, Rueil Malmaison, Francie,
-
Procter & Gamble International Operations, Petit Lancy, Švýcarsko,
-
Reckitt Benckiser (ENA) BV, Schiphol, Nizozemsko;
d) vyvážející výrobci v ČLR
-
Cofco Biochemical (Anhui) Co., Ltd., Bengbu,
-
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd., Laiwu,
-
RZBC Group, Rizhao,
-
Weifang Ensign Industry Co., Ltd., Changle, Weifang;
e) výrobci ve srovnatelné zemi
-
Jungbunzlauer Canada Inc., Port Colborne, Kanada.
1.10 Období přezkumného šetření a posuzované období
(19)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů význačných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(20)
Dotčeným výrobkem je kyselina citronová (včetně látky trinatrium-citrát dihydrát) pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN ex 2918 14 00 a ex 2918 15 00 (dále jen „dotčený výrobek“).
(21)
Kyselina citronová se používá jako okyselující prostředek a regulátor pH s širokou paletou použití, například v nápojích, potravinách, rozpouštědlech, kosmetických přípravcích a léčivech. Hlavními surovinami pro její výrobu jsou cukr/melasa, tapioka, kukuřice nebo glukóza (získaná z obilovin) a různá činidla používaná pro submerzní mikrobiální fermentaci sacharidů.
2.2 Obdobný výrobek
(22)
Šetření ukázalo, že tyto výrobky mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti, jakož i stejná základní užití:
1)
dotčený výrobek;
2)
dotčený výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR;
3)
dotčený výrobek vyráběný a prodávaný na tuzemském trhu Kanady, která posloužila jako srovnatelná země, a
4)
dotčený výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie.
(23)
Komise proto rozhodla, že tyto výrobky jsou obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
3.1 Pravděpodobnost pokračování dumpingu v rámci přezkumu před pozbytím platnosti
(24)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda v současné době dochází k dumpingu a zda je pravděpodobné, že dumping bude pokračovat nebo se obnoví, pokud by platná opatření vůči dovozu z ČLR případně pozbyla platnosti.
3.1.1 Běžná hodnota
- Srovnatelná země
(25)
Vzhledem k tomu, že ČLR je považována za zemi bez tržního hospodářství, byla běžná hodnota stanovena na základě ceny v třetí zemi s tržním hospodářstvím, a to v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Pro tento účel bylo nutné vybrat srovnatelnou zemi (viz 9. bod odůvodnění výše).
(26)
V oznámení o zahájení Komise informovala zúčastněné strany, že jako o vhodné srovnatelné zemi uvažuje o Kanadě, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily. Žádná z nich nepředložila připomínky.
(27)
Při původním šetření posloužila jako srovnatelná země Kanada. Vzhledem k tomu, že kanadskou společností ochotnou spolupracovat byl jediný výrobce kyseliny citronové v Kanadě, ve spojení s jedním z výrobců, kteří podali podnět, zkoumala Komise možnosti spolupráce u ostatních známých vyrábějících zemí, jako jsou USA, Brazílie, Thajsko a Ukrajina. Ochotu spolupracovat projevila jedna brazilská a jedna thajská společnost, ale nakonec na dotazník neodpověděly. Požadované informace poskytl pouze jediný kanadský výrobce kyseliny citronové.
(28)
Na rozdíl od USA, Brazílie, Thajska a Ukrajiny se v Kanadě v současnosti nevztahují na dovoz kyseliny citronové žádná antidumpingová cla. Kromě toho činí smluvní celní sazba 0 % (7).
(29)
Jelikož na kanadském trhu panuje volná hospodářská soutěž, dospěla Komise k závěru, že Kanada je vhodnou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Komise stanovila běžnou hodnotu na základě prodeje na domácím trhu odběratelům kanadského výrobce, kteří nejsou ve spojení.
(30)
Jeden typ výrobku nebyl ve srovnatelné zemi vyráběn a prodáván, a nemohl tedy být srovnán s uvedeným typem výrobku vyráběným v ČLR a vyváženým do Unie. Proto musela být běžná hodnota pro tento typ výrobku zjištěna početně podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení na základě výrobních nákladů výrobce obdobného výrobku ve srovnatelné zemi s připočtením přiměřené částky za prodejní, správní a režijní náklady (dále jen „dodatečné náklady“) a za zisk.
3.1.2 Vývozní cena
(31)
Komise stanovila vývozní cenu na základě vývozní ceny skutečně zaplacené nebo splatné nezávislými odběrateli v Unii. Všichni spolupracující vyvážející výrobci kromě společnosti Laiwu vyváželi do Unie přímo nezávislým odběratelům za podmínek závazku.
3.1.3 Srovnání
(32)
Komise srovnala běžné hodnoty a vývozní ceny spolupracujících výrobců na základě ceny ze závodu.
(33)
Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Byly provedeny úpravy týkající se nákladů na dopravu, pojištění, manipulaci a nakládku a vedlejších nákladů, balení, úvěrů a provize
3.1.4 Dumpingové rozpětí
(34)
U spolupracujících vyvážejících výrobců Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku ve srovnatelné zemi s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(35)
Na základě toho se zjistilo, že se během OPŠ dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procento ceny CIF (zahrnující náklady, pojištění a přepravu zboží) na hranice Unie před proclením, pohybovalo ve výši až 38 %.
(36)
Úroveň spolupráce byla vysoká, protože vývoz spolupracujících vyvážejících výrobců představoval během OPŠ téměř celý celkový vývoz do Unie.
(37)
Tento výpočet prokázal dumping dokonce i v případě vyvážejících výrobců, na které se vztahují závazky. Je třeba připomenout, že minimální dovozní cena (dále jen „MDC“) v závazcích vycházela z ceny nepůsobící újmu (pravidlo nižšího cla), a proto závazky nedokázaly zcela odstranit dumping zjištěný při původním šetření.
3.2 Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.2.1 Pravděpodobnost pokračování dumpingu
(38)
Pokud jde o stanovení vývozních cen, současné šetření se snažilo zjistit, zda je pravděpodobné přetrvávání dumpingu. Stanovení vývozních cen nemůže být omezeno pouze na přezkum počínání vývozců v minulosti, alemusí též zkoumat pravděpodobný vývoj vývozních cen v budoucnosti. Jinými slovy, je třeba stanovit, zda jsou vývozní ceny z minulosti spolehlivým ukazatelem vývozních cen do budoucna. V této souvislosti je třeba připomenout, že pět společností vyváží do Unie v rámci závazků. Komise proto zkoumala, zda existence takových závazků ovlivnila výši minulých vývozních cen natolik, že by tyto ceny byly pro stanovení budoucího vývoje vývozu nespolehlivé.
(39)
Za účelem přezkoumání spolehlivosti vývozních cen do Unie vzhledem k existenci závazků byly analyzovány vývozní ceny do Unie v souvislosti s MDC stanovenou v rámci závazků. Prakticky bylo zapotřebí zjistit, zda byly vývozní ceny do Unie stanoveny na určité úrovni především kvůli MDC stanovené v závazcích, a zda jsou tedy udržitelné, či nikoli. V tomto ohledu Komise zkoumala, zda byly na základě váženého průměru na úrovni jednotlivých společností vývozní ceny do Unie podstatně vyšší než MDC, či nikoli. Komise rovněž zvažovala, jak tyto ceny souvisely s cenami za vývoz do třetích zemí.
(40)
V případě všech podnikajících společností byly vývozní ceny do Unie v průměru na úrovni minimální dovozní ceny. Kromě toho byly jejich vývozní ceny do Unie výrazně vyšší než vývozní ceny do třetích zemí. V důsledku toho je velmi pravděpodobné, že při neexistenci závazků by se vývozní ceny do Unie přiblížily úrovni vývozních cen do jiných třetích zemí.
(41)
Ceny podnikajících společností, na které se vztahují závazky, při vývozu do Unie během OPŠ se proto považovaly za ovlivněné cenovými závazky a tedy za nedostatečně spolehlivé, aby mohly být použity pro stanovení, zda dumping bude pokračovat, v souvislosti s přezkumem před pozbytím platnosti.
(42)
Vzhledem k neexistenci spolehlivé vývozní ceny těchto čínských vyvážejících výrobců, a to v tomto případě kvůli existenci závazků, Komise uvažovala o další možnosti stanovit vývozní cenu za účelem posouzení, zda je pravděpodobné, že bude dumping pokračovat. Vzhledem k tomu, že spolupracující vyvážející výrobci prodávali kyselinu citronovou na světovém trhu, zkoumala Komise, zda byly vývozní ceny skutečně zaplacené nebo splatné všemi třetími zeměmi během OPŠ dumpingové.
(43)
Komise porovnala tyto vývozní ceny s běžnou hodnotou stanovenou ve srovnatelné zemi (viz 26. bod odůvodnění a násl.). Takto stanovená dumpingová rozpětí se pohybují v rozmezí od 43 % do 85 %. Tato dumpingová rozpětí jsou vyšší než ta, která byla stanovena na základě cen při vývozu do Unie během OPŠ (viz 36. bod odůvodnění výše).
3.2.2 Výrobní kapacita a spotřeba v dotčené zemi
(44)
V žádosti o přezkum žadatelé odhadli, že nevyužitá kapacita na výrobu kyseliny citronové v ČLR je vyšší než celková roční poptávka EU po kyselině citronové. Celková kapacita na výrobu kyseliny citronové se odhadovala na 1 800 000 tun. Komise se domnívá, že žadatelé volnou kapacitu nadhodnotili.
(45)
Šetření nicméně ukázalo, že volná kapacita čínských vyvážejících výrobců je značná. Volná kapacita spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR dosahuje přibližně 192 000 tun, což odpovídá zhruba 41 % spotřeby EU.
(46)
Ve studii věnované tomuto odvětví - IHS Chemical Economics Handbook (8) -, na kterou se během šetření odvolávaly různé strany - se kromě toho odhaduje, že celková roční kapacita v ČLR se v roce 2012 pohybovala na úrovni několikrát přesahující celkovou spotřebu na trhu Unie. ČLR představovala „59 % světové výroby v roce 2012; zároveň v roce 2012 představovala 69 % světové kapacity, 74 % světového vývozu a 12 % světové spotřeby.“ (9) Z těchto údajů vyplývá, že ČLR má celkově významnou výrobní kapacitu.
(47)
Zatímco spotřeba v ČLR dle očekávání poroste, podle IHS Chemical Economics Handbook se odhaduje, že celková spotřeba Číny bude mnohem nižší než spotřeba na trhu Unie. Růst do roku 2018 nepřesáhne stávající spotřebu v Unii.
(48)
Tyto údaje potvrzují, že čínská výroba a kapacita jsou určeny především na vývoz.
3.2.3 Vztah mezi cenami v Unii a v dotčené zemi.
(49)
Podle údajů o cenách kyseliny citronové získaných v průběhu šetření byly ceny na čínském domácím trhu přibližně o 48 % nižší než ceny na celém trhu Unie.
(50)
Trh Unie je proto i nadále atraktivní pro vývoz čínských vyvážejících výrobců.
3.2.4 Vztah mezi cenami do třetích zemí a na trhu Unie
(51)
Během OPŠ byly ceny na trzích třetích zemí v průměru o 40 % nižší než ceny vývozu do Unie
(52)
Čínští vývozci mají silný cenový stimul k přesměrování svého vývozu do Unie v případě, že by se opatření zrušila.
(53)
Tento závěr dále potvrzuje úroveň cen vývozu do Unie ze strany společnosti Laiwu, jakož i rozdíl mezi cenami společnosti Laiwu účtovanými při vývozu do Unie a do třetích zemí.
(54)
Uvedený závěr podporují i nízké ceny vývozu do Unie uskutečňovaného v omezeném množství vyvážejícími výrobci, kteří při tomto šetření nespolupracovali.
3.2.5 Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(55)
Celková výrobní kapacita (včetně volné kapacity) v ČLR ve srovnání s velikostí trhu Unie naznačuje, že vývoz do Unie by se pravděpodobně v případě zrušení opatření zvýšil. Tento vývoz by se pravděpodobně nadále uskutečňoval za výrazně dumpingové ceny.
(56)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany zpochybnily zjištění, že ceny na trhu EU na úrovni MDC za poslední roky jsou neudržitelné, a proto by výrazně klesly nebo se dokonce přiblížily úrovni vývozních cen do třetích zemí. Rovněž zpochybnily, že by v případě neobnovení opatření čínský vývoz, který zůstává na stabilní úrovni, vzrostl, pokud jde o objem, a nadále probíhal za dumpingové ceny. Při šetření se však jednoznačně zjistilo, že dumping pokračuje i na základě vývozních cen, které se považují za nespolehlivé, neboť jsou zvýšeny MDC stanovenou v rámci závazků. Zjistilo se, že tyto ceny jsou v případě všech vyvážejících výrobců, na které se závazky vztahují, výrazně vyšší než vývozní ceny pro jiné trhy. Tito vyvážející výrobci obvykle vyvážejí za ceny nižší, než jsou ceny vývozu do EU. Kromě toho je třeba připomenout, že původní šetření stanovilo, že dovoz za dumpingové nízké ceny z ČLR do Unie mezi rokem 2004 a dvanáctiměsíčním obdobím šetření, které skončilo v červnu 2007 (dále jen „původní období šetření“) vzrostl o 37 % (10). Všechny tyto prvky společně se značnou nevyužitou kapacitou v ČLR, která nebyla zpochybněna, jasně hovoří pro závěr, že by v případě zrušení opatření vývoz do Unie pravděpodobně nadále pokračoval za dumpingové ceny a ve zvýšených objemech.
3.3 Částečný prozatímní přezkum omezený na dumping v případě společnosti Laiwu
3.3.1 Běžná hodnota
3.3.1.1 Zacházení jako v tržním hospodářství
(57)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení Komise určí, zda lze běžnou hodnotu stanovit v souladu s čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení, pokud společnost Laiwu splnila kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a může jí být proto přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
(58)
Tato kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
obchodní rozhodnutí a náklady reagují na tržní podmínky, bez výrazných státních zásahů; náklady nejdůležitějších vstupů se v zásadě zakládají na tržní hodnotě,
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví ověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané pro všechny účely,
-
nedochází k žádným podstatným zkreslením způsobeným bývalým systémem netržního hospodářství,
-
právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a vlastnickém právu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(59)
Za účelem určení, zda jsou kritéria v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení splněna, požádala Komise společnost Laiwu o vyplnění formuláře žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství. Společnost Laiwu odpověděla ve stanovené lhůtě. Komise předložené informace ověřila v prostorách společnosti.
(60)
Komise zjistila, že společnost Laiwu nesplňuje kritéria 2 a 3 podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(61)
Pokud jde o kritérium 2, společnost neprokázala, že vede úplný soubor účtů v souladu s mezinárodními účetními standardy. Kromě toho její záznamy neobsahují dostatečné průkazní doklady o přesnosti a úplnosti účetních závěrek. Společnosti chyběly doklady odůvodňující některé záznamy v jejích účtech. Kromě toho účetní závěrka neobsahovala výkaz změn vlastního kapitálu za určité období. Tyto nedostatky představují porušení zásady věrného obrazu účetních informací a finančních výkazů a, což je ještě důležitější, zůstaly bez povšimnutí auditora. Z toho vyplývá, že ani záznamy ani audit nebyly provedeny v souladu s mezinárodními účetními standardy.
(62)
Společnost Laiwu tvrdila, že její účetní záznamy jsou dostatečně jasné na to, aby splňovaly čínské obecně uznávané účetní zásady. Společnost dále tvrdila, že nesrovnalosti uvedené v dokumentu o zacházení jako v tržním hospodářství neovlivňují spolehlivost účetních závěrek. Společnost se domnívala, že účetní požadavky je třeba chápat s ohledem na jejich účel (například ochrana investorů).
(63)
Komise poznamenává, že čl. 2 odst. 7 písm. c) druhá odrážka základního nařízení stanoví, že společnosti by měly mít jeden jasný soubor základních účetních záznamů, které procházejí nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy. Jde o skutečně formální požadavek. Na rozdíl od toho, co tvrdí společnost, musí být účetní závěrky v souladu s mezinárodními účetními standardy, a to bez ohledu na postavení společnosti stanovené ve vnitrostátních právních předpisech v oblasti účetnictví.
(64)
Komise se dále domnívá, že účetnictví společnosti Laiwu nebylo vedeno v souladu s čínskými účetními předpisy, neboť se auditor nevyjádřil k jejich porušení uvedenému v 61. bodě odůvodnění.
(65)
Vzhledem k výše uvedenému musela být žádost zamítnuta.
(66)
Pokud jde o kritérium 3, společnost neprokázala, že nepodléhá podstatným zkreslením způsobeným bývalým systémem netržního hospodářství. Konkrétně společnost jakožto „podnik využívající nejnovější a špičkové technologie“ využívá preferenční režim daně z příjmů právnických osob, který významně ovlivňuje její finanční situaci.
(67)
Společnosti Laiwu tvrdila, že zvýhodněný daňový režim nemůže být předmětem kritéria 3, neboť je formou subvence.
(68)
Komise poznamenává, že cílem posouzení kritéria 3 je zjistit, zda jsou výrobci vystaveni podstatným zkreslením způsobeným bývalým systémem netržního hospodářství.
(69)
Pomoc od státu, které se společnosti Laiwu dostává formou preferenční sazby daně, představuje pomoc trvalého charakteru podle článku 28 zákona o dani z příjmů podniků přijatého v roce 2007. Tato pomoc byla stanovena podle preambule ústavy Čínské lidové republiky, podle které „strana musí zachovat a zlepšit základní hospodářský systém, přičemž veřejné vlastnictví hraje rozhodující roli a různá hospodářská odvětví se rozvíjejí vedle sebe...“.
(70)
Jedním z cílů této pomoci je přilákat kapitál za snížené sazby. Tato skutečnost způsobuje narušení kapitálových trhů. Systém daně z příjmu, který zvýhodňuje určité společnosti, jež vláda považuje za strategicky významné, ve skutečnosti naznačuje, že daňový systém není systémem v rámci tržního hospodářství, ale je nadále silně ovlivněn státním plánováním, což je charakteristické pro systém netržního hospodářství. Komise se domnívá, že zkreslení způsobená takovým snižováním daně jsou rovněž podstatná, neboť zcela mění výši zisků před zdaněním, jichž společnost musí dosáhnout, aby byla přitažlivá pro investory.
(71)
Vzhledem k výše uvedenému musela být žádost zamítnuta.
(72)
Komise sdělila výsledky šetření týkajícího se tržního zacházení společnosti Laiwu, orgánům ČLR a žadatelům. Komise je vyzvala, aby předložili své připomínky a požádali o slyšení. Došlé připomínky však nebyly takového charakteru, že by bylo zapotřebí změnit předběžná zjištění Komise.
(73)
Společnost Laiwu tvrdila, že Komise navrhuje zamítnout žádost o zacházení jako v tržním hospodářství z jiných důvodů, než jsou ty, které vedly k zahájení šetření. Podle názoru společnosti měla Komise omezit posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství na kritérium 1.
(74)
Zaprvé je třeba uvést, že v čl. 2 odst. 7 písm. c) se uvádí pět kumulativních kritérií, která musí být všechna splněna, aby mohlo být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství. Kromě toho, důkazní břemeno nese společnost žádající o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství.
(75)
V bodě 5.2 oznámení o zahájení řízení (11) se navíc uvádějí důvody pro zahájení řízení, které se týkají zvýšení výrobní kapacity společnosti Laiwu a rozšířené škály výrobků, které prodává. V oznámení o zahájení řízení se šetření v žádném případě neomezuje na posouzení kritéria 1 pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. Kromě toho se důkazy prima facie posuzují samostatně s ohledem na specifické okolnosti odůvodňující zahájení šetření. Posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení znamená úplné přezkoumání toho, zda určitý výrobce působí v podmínkách tržního hospodářství, jak jsou stanoveny v bodě 6.1.1.2 oznámení o zahájení řízení.
(76)
Komise nakonec poznamenává, že společnost Laiwu předložila formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství, a přitom tvrdila, že splňuje všech pět kritérií pro přiznání statusu tržního hospodářství. V souladu s příslušnými ustanoveními základního nařízení musí společnost žádající o zacházení jako v tržním hospodářství úspěšně prokázat, že podniká v podmínkách tržního hospodářství, tj. důkazní břemeno náležitě odůvodňující žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nese společnost. Žádost společnosti Laiwu byla proto zamítnuta.
(77)
Komise po poskytnutí informací o své analýze žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství členským státům v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. c) informovala zúčastněné strany o konečném určení zacházení jako v tržním hospodářství.
3.3.1.2 Srovnatelná země
(78)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro společnost Laiwu stanovena na základě ceny v třetí zemi s tržním hospodářstvím. Za tímto účelem vybrala Komise Kanadu jako třetí zemi s tržním hospodářstvím (viz výše 26. bod odůvodnění a následující body).
(79)
Komise stanovila běžnou hodnotu na základě prodejů na domácím trhu odběratelům kanadského výrobce, kteří nejsou ve spojení.
3.3.2 Vývozní cena
(80)
V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení Komise stanovila vývozní cenu na základě vývozní ceny skutečně zaplacené nebo splatné nezávislými odběrateli v Unii.
3.3.3 Srovnání
(81)
Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu na základě ceny ze závodu.
(82)
Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Byly provedeny úpravy týkající se nákladů na dopravu, pojištění, manipulaci a nakládku a vedlejších nákladů, balení, úvěrů a provize
3.3.4 Dumpingové rozpětí
(83)
Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku ve srovnatelné zemi s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(84)
Na tomto základě činí vážený průměr dumpingového rozpětí pro společnost Laiwu vyjádřený jako procentní podíl z ceny CIF na hranici Unie před proclením 37,8 %.
3.3.5 Trvalá povaha změny okolností
(85)
V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení provedla Komisi analýzu s cílem určit, zda změnu okolností, pokud jde o dumping, lze považovat za trvalou.
(86)
Skutečnost, že se společnost Laiwu rozrostla z nejmenšího v největšího vyvážejícího výrobce EU, se považuje za změnu trvalé povahy. Uvedená společnost ve svých odpovědích na dotazník skutečně potvrdila, že zachová své objemy vývozů a nebude svůj model vývozu měnit.
4. ÚJMA
4.1 Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii
(87)
Obdobný výrobek vyráběli během OPŠ dva výrobci v Unii. Tyto společnosti představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(88)
Jelikož výrobní odvětví Unie tvoří pouze dva výrobci, bylo nutné kvůli důvěrnosti údajů všechny číselné údaje týkající se citlivých informací indexovat nebo uvést v určitém rozmezí.
4.2 Spotřeba v Unii
(89)
Spotřebu v Unii Komise stanovila tak, že objem prodeje, jehož výrobní odvětví Unie dosáhlo na trhu Unie, připočítala k objemu dovozu z ČLR a dalších třetích zemí, stanovenému na základě údajů Eurostatu a odpovědí na dotazníky.
(90)
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
2010
2011
2012
OPŠ
Spotřeba v tunách (rozpětí)
450 000-500 000
430 000-480 000
470 000-520 000
450 000-500 000
Index
100
95
105
101
Zdroj: Odpovědi na dotazník a Eurostat.
(91)
Spotřeba v Unii se v posuzovaném období pohybovala v rozmezí +/- 5 %. Avšak vývoj v průběhu posuzovaného období nevykazuje žádnou jednoznačnou tendenci.
4.3 Dovoz z dotčené země
4.3.1 Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu
(92)
Objem dovozu stanovila Komise na základě údajů Eurostatu. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě spotřeby v Unii způsobem uvedeným výše v 88. bodě odůvodnění a násl.
(93)
Dovoz z dotčené země do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka 2
Objem dovozu a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z dotčené země v tunách
202 391
176 451
206 222
183 026
Index
100
87
102
90
Podíl na trhu (rozpětí)
40 % - 45 %
36 % - 41 %
38 % - 43 %
35 % - 40 %
Podíl na trhu - index
100
92
97
90
Zdroj: Eurostat
(94)
Objem dovozu během posuzovaného období kolísal. Zdá se, že toto kolísání do určité míry kopírovalo tendence spotřeby v Unii. V roce 2011, kdy byla spotřeba nízká, byl čínský dovoz na nejnižší úrovni. V roce 2012, kdy spotřeba dosáhla vrcholu, dosahoval rovněž čínský dovoz nejvyšší úrovně.
(95)
Čínský dovoz nesledoval tuto tendenci jen během OPŠ, kdy byl navzdory srovnatelné spotřebě v Unii o 10 % nižší než v roce 2010. Navzdory tomuto poklesu si čínský dovoz nadále zachoval významný podíl ve výši 35 % - 45 % na trhu Unie během celého posuzovaného období.
4.3.2 Ceny dovozu z dotčené země a cenové podbízení
(96)
Ceny dovozu stanovila Komise na základě údajů Eurostatu. Průměrná cena dovozu z dotčené země do Unie se vyvíjela takto:
Tabulka 3
Dovozní ceny
(EUR/tuna)
2010
2011
2012
OPŠ
ČLR
806
938
1 000
933
Index
100
116
124
116
Zdroj: Eurostat
(97)
Dovozní ceny čínské kyseliny citronové se mezi lety 2010 a 2012 zvýšily o 24 % a následně mezi rokem 2012 a obdobím přezkumného šetření klesly o 8 procentních bodů. Během posuzovaného období tyto ceny kopírovaly vývoj cen surovin, jako je kukuřice.
(98)
Po poskytnutí informací jedna zúčastněná strana zpochybnila správnost údajů Eurostatu, aniž by předložila přesvědčivé důkazy na podporu svého tvrzení. Proto nemohl být argument přijat.
(99)
Cenové podbízení během OPŠ stanovila Komise srovnáním:
1)
váženého průměru prodejních cen podle typu výrobku výrobců Unie pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie, upraveného na úroveň ceny ze závodu a
2)
odpovídajících vážených průměrných cen jednotlivých typů výrobku z dovozu spolupracujících čínských vyvážejících výrobců prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovených na základě cen CIF (náklady, pojištění a přepravné) s příslušnou úpravou o smluvní clo a náklady dovozu.
(100)
V případě vyvážejících výrobců, na které se nevztahuje závazek uvedený výše v 2. bodě odůvodnění, se pro srovnání použila cena účtovaná prvnímu nezávislému odběrateli v Unii. V případě vyvážejících výrobců, na které se vztahuje závazek, nebylo možné použít ceny účtované prvnímu nezávislému odběrateli v Unii, neboť tyto byly ovlivněny podmínkami závazku. V případě těchto výrobců bylo cenové podbízení stanoveno na základě ceny účtované prvnímu nezávislému odběrateli ve třetích zemích.
(101)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany tvrdily, že i v případě stran, na které se závazek nevztahuje, by měla být ke stanovení cenového podbízení použita cena účtovaná prvnímu nezávislému odběrateli ve třetích zemích. Šetření nicméně prokázalo, že strany, na které se závazek nevztahuje, účtovaly podstatně nižší ceny, než byly ceny účtované stranami, na které se závazek vztahuje. To naznačuje, že jejich ceny nejsou ovlivněny závazkem, a proto je lze použít ke stanovení podbízení.
102)
Cenové srovnání se provedlo podle jednotlivých druhů výrobků pro transakce na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou pro případné provize a odstraňování hrudek.
(103)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany tvrdily, že úprava týkající se odstraňování hrudek již není odůvodněná, a to vzhledem k tomu, že u čínské kyseliny citronové již není zapotřebí odstraňovat hrudky. Při šetření však bylo zjištěno, že ačkoli odstraňování hrudek není vždy nezbytné, stále existují případy, kdy tomu tak je, což odůvodňuje tuto úpravu.
(104)
V případě nespolupracujících vyvážejících výrobců nemohlo být cenové podbízení stanoveno na základě cen příslušného typu výrobku, jelikož tyto informace nebyly k dispozici. V případě výrobců z Unie a nespolupracujících čínských vyvážejících výrobců se proto cenové podbízení stanovilo porovnáním celkových vážených průměrných prodejních cen.
(105)
Výsledek srovnání se vyjádřil jako procentní podíl obratu výrobců Unie během OPŠ. Prokázalo se celkové vážené průměrné rozpětí cenového podbízení mezi 20 % a 45 %.
4.4 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.4.1 Všeobecná poznámka
(106)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.
4.4.2 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(107)
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 4
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2010
2011
2012
OPŠ
Objem výroby v tunách (rozpětí)
270 000-300 000
290 000-320 000
300 000-330 000
300 000-330 000
Index
100
106
108
107
Výrobní kapacita v tunách (rozpětí)
300 000-350 000
300 000-350 000
300 000-350 000
300 000-350 000
Index
100
101
101
101
Využití kapacity - index
100
105
106
106
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(108)
Objem výroby se během posuzovaného období vyvíjel pozitivně. V letech 2010 a 2011 vzrostl o 6 % s drobnými změnami v následujících obdobích.
(109)
Jelikož výrobní kapacita zůstala téměř nezměněna, odrážela míra využití kapacity vývoj objemu výroby. V letech 2010 a 2011 využití kapacity výrazně vzrostlo o 5 % a v následujících obdobích zůstalo téměř beze změn.
4.4.3 Objem prodeje a podíl na trhu
(110)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 5
Objem prodeje a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Celkový objem prodeje na trhu Unie - index
100
108
108
108
Podíl na trhu - index
100
111
102
107
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(111)
Výrobnímu odvětví Unie se v letech 2010 a 2011 podařilo zvýšit objem prodeje o 8 %. Následně zůstal objem prodeje na stejné úrovni až do OPŠ.
(112)
Podíl na trhu se vyvíjel podobným způsobem, kdy se během posuzovaného období zvýšil o 7 %. V letech 2011 a 2012 byl podíl na trhu rovněž poznamenán kolísáním spotřeby v Unii popsaným v 91. bodě odůvodnění.
4.4.4 Růst
(113)
Výrobnímu odvětví Unie se podařilo zvýšit objem prodeje o 8 % a podíl na trhu o 7 %. Ve stejném období podobným způsobem vzrostl objem výroby. Výrobní odvětví Unie proto mohlo využít příležitostí k růstu zvýšením podílu na poměrně stabilním trhu.
4.4.5 Zaměstnanost a produktivita
(114)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 6
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
OPŠ
Počet zaměstnanců - index
100
101
105
106
Produktivita (tuna/zaměstnanec) - index
100
105
102
101
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(115)
Zaměstnanost se během posuzovaného období vyvíjela příznivě, došlo ke zvýšení o 6 %. Současně zůstala po celé posuzované období stabilní produktivita na jednoho zaměstnance.
4.4.6 Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(116)
Zjištěné dumpingové rozpětí bylo výrazně nad úrovní de minimis. Dopad rozsahu skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie byl však omezený, neboť úroveň cen u řady čínských vyvážejících výrobců ovlivňoval závazek. U ostatních vyvážejících výrobců byl poškozující účinek vyvážen vlivem cel. Proto lze konstatovat, že se výrobní odvětví Unie zotavilo z újmy způsobené dřívějším dumpingem ze strany čínských vyvážejících výrobců.
4.4.7 Ceny a faktory ovlivňující ceny
(117)
Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 7
Prodejní ceny v Unii
2010
2011
2012
OPŠ
Jednotková prodejní cena v Unii (v EUR za tunu) - rozpětí
1 000-1 150
1 050-1 200
1 150-1 300
1 150-1 300
Index
100
103
113
115
Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu) - rozpětí
750-900
850-1 000
850-1 000
850-1 000
Index
100
113
111
115
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(118)
Vážené průměrné jednotkové výrobní náklady se v letech 2010 a 2011 zvýšily o 13 % a následně do OPŠ vzrostly o další 2 procentní body.
(119)
Prodejní ceny se vyvíjely podobným způsobem, ale se zpožděním asi jednoho roku. Výrobní odvětví Unie však bylo schopno plně přenést zvýšení nákladů vynaložených v roce 2011 na své zákazníky až v roce 2012. To vedlo k nižší ziskovosti v roce 2011, jak je uvedeno níže ve 120. bodě odůvodnění a násl.
4.4.8 Náklady práce
(120)
Průměrné náklady práce se v posuzovaném období u výrobců v Unii vyvíjely takto:
Tabulka 8
Průměrné náklady práce na zaměstnance
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrná mzda na jednoho zaměstnance - index
100
103
114
118
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(121)
Průměrné náklady práce na zaměstnance se zvýšily celkem o 18 %, a to především z důvodu značného zvýšení, o 11 procentních bodů mezi lety 2011 a 2012.
4.4.9 Zásoby
(122)
Úroveň zásob u výrobců v Unii se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 9
Zásoby
2010
2011
2012
OPŠ
Konečný stav zásob v tunách (rozpětí)
14 000-16 000
14 000-16 000
17 000-19 000
22 000-24 000
Index
100
101
121
155
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(123)
Konečný stav zásob u výrobců v Unii se během posuzovaného období výrazně zvýšil. Vyšší úroveň zásob na konci OPŠ zásadním způsobem ovlivňují sezónní faktory. Zatímco v případě ostatních období se konečný stav zásob zohledňuje na konci prosince, konec OPŠ se zohledňuje koncem června, těsně před uplynutím období poměrně vysoké poptávky v důsledku zvýšené spotřeby nápojů a poměrně nízké produkce z důvodu blížících se letních prázdnin. Proto běžně bývá v tomto období úroveň zásob poněkud vyšší.
4.4.10 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(124)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 10
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
2010
2011
2012
OPŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (rozpětí)
12 % - 17 %
7 % - 12 %
12 % - 17 %
12 % - 17 %
Index
100
69
103
103
Peněžní tok - index
100
50
86
80
Investice - index
100
162
123
106
Návratnost investic (rozpětí)
30 % - 40 %
15 % - 25 %
25 % - 35 %
25 % - 35 %
Index
100
59
93
90
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(125)
Ziskovost výrobců v Unii stanovila Komise tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku před zdaněním odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl obratu z tohoto prodeje. Téměř po celé posuzované období zůstávala na stabilní úrovni. Ziskovost výrobního odvětví Unie po celé posuzované období přesahovala cílový zisk stanovený v původním šetření.
(126)
Čistý peněžní tok je schopnost výrobního odvětví Unie samofinancovat svoji činnost. Po celé posuzované období se vyvíjel uspokojivě.
(127)
Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Její rozvoj z velké části odrážel vývoj ziskovosti a zůstával na uspokojivé úrovni téměř po celé posuzované období.
(128)
Žádný z výrobců v Unii nehlásil í potíže se získáváním kapitálu během posuzovaného obdob.
4.4.11 Závěr týkající se újmy
(129)
Většina ukazatelů újmy, jako je výroba, využití kapacity, objem prodeje, zaměstnanost, náklady práce a prodejní ceny, se vyvíjela pozitivně. Zatímco vývoj finančních ukazatelů, jako je ziskovost, peněžní tok a návratnost investic, vykazoval neurčitou tendenci, absolutní čísla jsou uspokojivá a nevykazují žádný znak újmy.
(130)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že se výrobní odvětví Unie zotavilo z újmy způsobené minulým dumpingem a není vystaveno podstatné újmě ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
4.5 Pravděpodobnost obnovení újmy
(131)
Výše uvedené tendence týkající se cen a objemu dovozu dotčeného výrobku z Číny ukazují, že ačkoli si čínští vývozci zachovali významnou přítomnost na trhu Unie, platná opatření (cla a závazky) vedla ke zvýšení cen a snížení objemu. Největší prospěch z tohoto vývoje mělo výrobní odvětví Unie, neboť přítomnost ostatních třetích zemí na trhu zůstala spíše omezená. To svědčí o tom, že k odstranění újmy přispěla zejména platná opatření.
(132)
Jak je uvedeno ve 45. bodě odůvodnění, vyvážející výrobci v ČLR disponují volnou kapacitou, díky níž mohou velmi rychle navýšit vývoz. Navíc, vzhledem k lukrativnějším cenám na trhu EU ve srovnání s trhy většiny třetích zemí je pravděpodobné, že kdyby antidumpingová opatření pozbyla platnosti, mohla by být významná množství, v současnosti vyvážená do těchto třetích zemí, přesměrována na trh EU.
(133)
Významné mezinárodní trhy, jako např. USA, Brazílie, Thajsko a Ukrajina, navíc uložily na čínskou kyselinu citronovou antidumpingová cla. Z tohoto důvodu bude pro čínské vyvážející výrobce obtížnější prodávat na těchto trzích než na nechráněném trhu EU, pozbydou-li antidumpingová opatření platnosti.
(134)
Úroveň cen čínských vyvážejících výrobců, kteří nepodléhají závazkům, je navíc výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, a to o 20 % - 45 %. Stejně tak jsou ceny účtované vyvážejícími výrobci, na něž se vztahují závazky, na trzích třetích zemí nižší než ceny výrobního odvětví Unie, a to o 20 % - 39 %. Z toho vyplývají úrovně cen, s nimiž by čínští vyvážející výrobci v případě zrušení opatření pravděpodobně vstoupili na trh Unie.
(135)
Pravděpodobnost levného čínského vývozu při neexistenci opatření potvrzuje řada antidumpingových šetření týkajících se čínské kyseliny citronové v jiných zemích uvedených výše ve 133. bodě odůvodnění.
(136)
Čínští vyvážející výrobci mají možnost výrazně zvýšit na úkor výrobního odvětví Unie svůj již beztak značný podíl na trhu při cenách, které budou výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(137)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany tvrdily, že není pravděpodobné, že by čínští vyvážející výrobci své ceny snížili na úroveň cen převládající na trzích jiných třetích zemí. Tento argument však není doložen skutečnostmi zjištěnými při šetření. Jak je naznačeno výše ve 134. bodě odůvodnění, rozpětí cenového podbízení stanovené pro čínské vyvážející výrobce, na které se nevztahují závazky, na trhu Unie (20 % - 45 %) jsou velmi podobná těm, která byla stanovena pro čínské vyvážející výrobce, na které se vztahují závazky, v souvislosti s trhy třetích zemí (20 % - 39 %). Je proto pravděpodobné, že by se v případě neexistence opatření čínské ceny na trhu Unie přiblížily cenám účtovaným čínskými vyvážejícími výrobci jinde.
(138)
Proto lze dospět k závěru, že v případě skončení platnosti opatření by pravděpodobně došlo k obnovení újmy.
5. ZÁJEM UNIE
(139)
Komise v souladu s článkem 21 základního nařízení zkoumala, zda by zavedení antidumpingových opatření na dovoz kyseliny citrónové pocházející z ČLR na základě závěrů přezkumu před pozbytím platnosti bylo proti zájmu Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo z posouzení všech zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska, podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
5.1 Zájem výrobního odvětví Unie
(140)
Při tomto šetření spolupracovali oba výrobci v Unii, kteří společně představují 100 % její výroby. Jak je uvedeno výše ve 130. bodě odůvodnění, výrobní odvětví Unie se zotavilo z újmy způsobené minulým dumpingem.
(141)
Zotavit se z minulé újmy umožnila výrobnímu odvětví Unie platná opatření. Současně výrobní odvětví Unie prokázalo, že jeho činnosti jsou životaschopné, pokud nejsou vystaveny nekalé konkurenci v podobě dumpingového dovozu.
(142)
Zrušení opatření by současně s velkou pravděpodobností vedlo k nárůstu nekalé soutěže v podobě dumpingového čínského dovozu, který by ohrozil pokračování provozu zbývajících výrobců v jinak životaschopném výrobním odvětví. Dlužno připomenout, že před uložením opatření proti čínskému dovozu museli ukončit činnost tři výrobci v Unii.
(143)
Z toho tedy vyplývá, že je v zájmu výrobního odvětví Unie platná opatření zachovat.
5.2 Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení
(144)
Jak je uvedeno výše ve 13. bodě odůvodnění, šest dovozců, kteří nejsou ve spojení, předložilo odpověď na výběr vzorku. Do vzorku byli zařazeni tři největší dovozci, ale jeden dovozce nakonec neposkytl smysluplnou odpověď na dotazník. Konečný vzorek sestával ze dvou zbývajících dovozců.
(145)
Oba dovozci obchodují s širokou škálou výrobků. Význam kyseliny citronové se z hlediska jejich celkového obratu značně liší. Pro jednoho dovozce představuje kyselina citronová zanedbatelnou část celkového obratu, zatímco pro druhého dovozce je jedním z nejdůležitějších produktů.
(146)
Ani jeden z dovozců zařazených do vzorku není striktně proti platným opatřením, oba ale poukázali na skutečnost, že stávající úroveň minimální dovozní ceny je příliš vysoká, což vede ke značným ziskům pro výrobní odvětví Unie. Tito dovozci proto požadují snížení minimální ceny.
5.3 Zájem uživatelů
(147)
Komise obdržela šest úplných odpovědí od uživatelů, a to zejména z chemického a farmaceutického průmyslu. Ačkoli je zdaleka největším uživatelem kyseliny citronové, (představujícím přinejmenším 50 % celkové spotřeby) odvětví potravin a nápojů, žádný uživatel z tohoto odvětví plně nespolupracoval.
(148)
Uživatelé vyjádřili obavy ohledně bezpečnosti dodávek. Jedna z obav se týkala neschopností výrobního odvětví Unie plně zásobovat trh Unie. Platná opatření ovšem nezabránila tomu, aby čínský dovoz vstupoval na trh Unie ve značném množství, a umožňují tak dodávky do těch částí trhu, které nemohou být zásobeny výrobním odvětvím Unie.
(149)
Velká skupina uživatelů, jako je odvětví potravin a nápojů a farmaceutický průmysl, potřebuje kyselinu citronovou pro své výrobky pouze okrajově. Podle jejich názoru nelze kyselinu citronovou snadno nahradit, a proto má zabezpečení dodávek často vyšší význam než cena. Finanční účinek opatření na tyto uživatele je bezvýznamný, a to z důvodu velmi nízkého významu kyseliny citronové v rámci jejich nákladové struktury.
(150)
Pro uživatele vyrábějící chemické výrobky, kteří představují přibližně 25 % celkové spotřeby EU, má kyselina citronová druhořadý význam, přičemž tvoří přibližně 5 % nákladů na suroviny. Podle nich by antidumpingová opatření neměla být zachována. Někteří uživatelé rovněž upozornili na dobrou finanční situaci výrobců v EU. Účinek opatření na tyto uživatele je významnější než v odvětví potravin a nápojů a ve farmaceutickém průmyslu. Nicméně informace poskytnuté spolupracujícími uživateli vyrábějícími chemické výrobky dokazují, že se jim podařilo dosáhnout solidního zisku i navzdory platným opatřením. Účinek opatření na tyto uživatele je proto považován za omezený.
(151)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany v rámci výrobního odvětví detergentů tvrdily, že v případě některých výrobků představuje kyselina citronová vyšší podíl nákladů než průměrná hodnota 5 % uvedená výše. Zároveň tyto zúčastněné strany neposkytly žádné důkazy pro to, že se průměr konkrétně v případě výrobního odvětví detergentů liší od hodnoty 5 % uvedené pro chemický průmysl obecně. Proto se má za to, že závěry pro chemický průmysl obecně platí i konkrétně pro výrobní odvětví detergentů.
(152)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany dále tvrdily, že budoucí zákaz fosforečnanů v detergentech určených pro automatické myčky nádobí povede v Unii od roku 2017 k větší spotřebě kyseliny citronové. Ačkoli je zřejmé, že fosforečnany budou muset být do té doby nahrazeny jinými látkami, není dosud zcela jasné, zda budou nahrazeny kyselinou citronovou či jinými látkami. Kromě toho strany neposkytly žádné údaje týkající se celkového dopadu této změny.
(153)
Z pečlivého zvážení vyplývá, že pozitivní účinek opatření na výrobní odvětví Unie zdaleka převažuje nad omezeným nebo zanedbatelným negativním dopadem opatření na uživatele.
5.4 Zdroje dodávek na trhu Unie
(154)
Zúčastněné strany si stěžovaly na údajně nedostatečnou hospodářskou soutěž na trhu Unie. EU opravdu disponuje pouze dvěma výrobci v Unii. Mají-li být splněny požadavky uživatelů v EU, potřebuje trh Unie dovoz, který převážně pochází z ČLR.
(155)
Skutečnost, že v Unii zůstali pouze dva výrobci, je však důsledkem dumpingových praktik čínských vyvážejících výrobců, které vedly k opatřením, jež jsou předmětem přezkumu. V roce 2004, na počátku posuzovaného období původního šetření, ještě stále v Unii existovalo pět výrobců, kteří konkurovali značnému množství dumpingového čínského dovozu. V následujících letech (2004-2007), kdy byla Unie vystavena velmi vysokému množství vysoce dumpingového vývozu z ČLR, museli tři výrobci v Unii odejít z trhu, což vedlo ke stávající situaci pouhých dvou výrobců.
(156)
Od uložení platných opatření se podařilo klesající tendenci, pokud jde o počet výrobců v Unii, zastavit. Pokud by se čínským vyvážejícím výrobcům umožnilo obnovit dumping v neomezeném množství, výrobní odvětví Unie by znovu pocítilo újmu, kdy by mimo jiné ztratilo podíl na trhu ve prospěch čínského dovozu.
(157)
Výrobci v Unii nejsou schopni plně uspokojit poptávku na trhu Unie (viz 107. bod odůvodnění výše). Navzdory existenci platných opatření čínský dovoz i nadále vstupuje na trh Unie ve značném množství, s podílem na trhu mezi 35 % a 45 % po celé posuzované období, jak je vysvětleno v 93. bodě odůvodnění výše.
(158)
Pokud by opatření neexistovala, mohli by být jediní dva stávající výrobci v EU rovněž donuceni opustit trh EU. V takovém případě by byli uživatelé v EU ještě více závislí na jediném zdroji dovozu - ČLR - což by vzhledem k výše uvedenému významu bezpečnosti dodávek nebylo v zájmu Unie.
5.5 Závěr týkající se zájmu Unie
(159)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, že by nebylo v zájmu Unie zachovat opatření na dovoz kyseliny citronové pocházející z ČLR.
6. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
6.1 Prozatímní přezkum omezený na posouzení újmy
(160)
Na většinu spolupracujících čínských vyvážejících výrobců se vztahují závazky uvedené ve 2. bodě odůvodnění výše. Šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti ve 41. bodě odůvodnění výše prokázalo, že jejich vývozní ceny do EU byly určovány těmito cenovými závazky, které stanoví minimální dovozní ceny (dále jen „MDC“). Jejich vývozní ceny tudíž nebyly považovány za dostatečně spolehlivé, aby mohly být použity pro analýzu pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu za specifických okolností tohoto šetření. Podobně, jak je vysvětleno výše ve 100. bodě odůvodnění, nelze tyto vývozní ceny považovat za spolehlivý ukazatel pro spolehlivý a smysluplný výpočet cenového podbízení. Ze stejného důvodu nejsou tyto ceny dostatečně spolehlivé ani pro výpočet nové úrovně pro odstranění újmy.
(161)
V případě čínského vyvážejícího vývozce, na kterého se nevztahují závazky, společnost Laiwu, nebyly vývozní ceny ovlivněny závazky a nemohly být proto využity ke stanovení nové úrovně pro odstranění újmy.
6.2 Úroveň pro odstranění újmy
(162)
Za účelem stanovení úrovně těchto opatření určila Komise nejprve výši cla potřebnou k zabránění opětovnému výskytu újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
(163)
Újma by se neopakovala v případě, že by výrobní odvětví Unie mělo možnost pokrýt své výrobní náklady a dosáhnout takového zisku před zdaněním, jakého lze v tomto výrobním odvětví přiměřeně dosáhnout z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu. Ziskové rozpětí stanovené pro tento účel v původním šetření činilo 6 %.
(164)
Na tomto základě Komise vypočítala cenu obdobného výrobku, která nepůsobí újmu výrobnímu odvětví Unie tak, že od prodejních cen v Unii odečetla skutečné ziskové rozpětí dosažené během OPŠ a nahradila jej výše uvedeným ziskovým rozpětím ve výši 6 %.
(165)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že rozpětí zisku před zdaněním ve výši 6 % je příliš nízké, neboť výsledný čistý zisk z důvodu značné daňové sazby neposkytuje potřebné zdroje.
(166)
V tomto ohledu ziskové rozpětí použité pro stanovení úrovně pro odstranění újmy odráží ziskové rozpětí při neexistenci dumpingového dovozu. Zúčastněná strana neposkytla žádné argumenty, jimiž by prokázala, že ziskové rozpětí ve výši 6 %, které je skutečným ziskovým rozpětím, jehož výrobní odvětví Unie dosáhlo při neexistenci dumpingového dovozu, zjištěným v původním šetření, není vhodné pro tento účel.
(167)
Úroveň odstranění újmy pak Komise určila na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny společnosti Laiwu, jež byla stanovena pro účely výpočtu v souvislosti s cenovým podbízením, s váženou průměrnou cenou nezpůsobující újmu u obdobného výrobku prodávaného během OPŠ na trhu Unie výrobci v Unii. Případný rozdíl vyplývající z tohoto porovnání se vyjádřil jako procento vážené průměrné dovozní hodnoty CIF.
6.3 Konečná antidumpingová opatření
(168)
V případě společnosti Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd. by měla být konečná antidumpingová opatření na dovoz dotčeného výrobku uložena v souladu s pravidlem nižšího cla podle čl. 9 odst. 4 základního nařízení. Komise srovnala rozpětí pro odstranění újmy a rozpětí dumpingu. Sazba cla by měla být stanovena na úrovni dumpingu nebo na úrovni rozpětí pro odstranění újmy, podle toho, která z těchto úrovní je nižší.
(169)
Na základě uvedených skutečností by sazba konečného antidumpingového cla, vyjádřená jako cena CIF na hranici Unie před proclením, měla být následující:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Úroveň pro odstranění újmy
Konečné antidumpingové clo
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd.
37,8 %
15,3 %
15,3 %
(170)
V rámci přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení by měla být antidumpingová opatření uložená na dovoz kyseliny citronové pocházející z ČLR zachována. Připomíná se, že tato opatření mají formu valorických cel různých sazeb a závazků pro některé společnosti.
(171)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou během tohoto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby jsou výlučně použitelné na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a vyráběného uvedenými právnickými osobami. Na dovážený dotčený výrobek vyrobený jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by měla být uvalena celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na ně vztahovat žádná z uvedených antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti.
(172)
Pokud společnost změní název nebo adresu svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti. Tato žádost musí být předložena Komisi (12). Žádost musí obsahovat veškeré relevantní informace s cílem prokázat, že změna neovlivňuje právo společnosti využívat celní sazby, které se na ni vztahují. Pokud změna jména nebo adresy společnosti neovlivňuje její právo využívat celních sazeb, které se na ni vztahují, bude oznámení informující o změně názvu nebo adresy zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
(173)
Dva vyvážející výrobci oznámili Komisi změnu své adresy. Jeden z nich Komisi také oznámil změnu svého názvu. Tyto změny nemají vliv na jejich činnost, pokud jde o dotčený výrobek.
(174)
Jiný vyvážející výrobce by již neměl být oprávněn využívat individuální celní sazbu, neboť zanikl.
(175)
Zjištění uvedená výše ve 173. a 174. bodě odůvodnění byla zveřejněna a nebyly obdrženy žádné připomínky.
7. FORMA OPATŘENÍ
(176)
V rámci přezkumu formy opatření Komise zvažovala zavedení MDC v rámci závazků. Komise zejména zkoumala mechanismus indexace.
(177)
Minimální dovozní cena byla původně indexována na základě kolísání cen kukuřice ve Spojených státech. Když byla uložena původní opatření, vyvážející výrobci, kteří nabízeli závazky, nemohli nalézt veřejný referenční zdroj cen kukuřice pro EU. Takový zdroj je nyní k dispozici a považuje se za vhodnější vzhledem k tomu, že minimální dovozní cena je založena na ceně, která nepůsobí újmu výrobnímu odvětví Unie.
(178)
Komise přezkoumala i proměnnou indexace spotřeby surovin na tunu kyseliny citronové a dospěla k závěru, že je správná.
(179)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany tvrdily, že místo provedení výše popsané indexace MDC by měla být použita pevná minimální cena nebo indexace na základě cen jiných surovin, než je kukuřice, neboť ne všichni výrobci v Unii používají jako surovinu pro výrobu kyseliny citronové kukuřici. Avšak vzhledem ke značnému kolísání výrobních nákladů a cen kyseliny citronové může pevná minimální cena rychle pozbýt na aktuálnosti a být nepřiměřeně vysoká nebo nízká. Rovněž indexace v případě surovin se spíše stabilními cenami, zatímco ceny kyseliny citronové výrazně kolísají a neexistuje pro ně žádný spolehlivý veřejný zdroj, se nepovažuje za vhodnou.
(180)
Proto se má za to, že stanovení minimální ceny nebo indexace na základě různých surovin není rozumnější než indexace podle cen kukuřice. Jelikož však kukuřice není základní surovinou pro všechny výrobce v Unii, považovalo se za vhodné přezkoumat proměnnou indexace v případě spotřeby surovin tak, aby lépe odrážela vážený průměr spotřeby kukuřice výrobního odvětví Unie a vývoj ceny, která nepůsobí újmu, výrobního odvětví Unie jako celku.
(181)
V rámci částečného prozatímního přezkumu omezeného na posouzení újmy stanovila Komise pro výrobní odvětví Unie novou cenu, která nepůsobí újmu. Na tomto základě by se MDC měla revidovat a aktualizovat, aby závazky zůstaly v platnosti.
(182)
Po poskytnutí konečných informací pět spolupracujících vyvážejících výrobců, včetně skupiny vyvážejících výrobců, na které se v současnosti vztahují závazky, s čínskou obchodní komorou pro dovoz a vývoz kovů, minerálů a chemikálií (viz výše 2. a 3. bod odůvodnění) nabídlo nové přijatelné cenové závazky.
(183)
Komise prováděcím rozhodnutím (EU) 2015/87 (13) přijala tyto nabídky nových závazků, kterými se nahrazují závazky stávající. Nabídky nových závazků odstraňují poškozující účinek dumpingu a dostatečným způsobem omezují riziko obcházení.
(184)
Aby mohla Komise a celní orgány dále účinně monitorovat, jak společnosti závazky dodržují, při předložení žádosti o propuštění do volného oběhu příslušnému celnímu orgánu, je osvobození od antidumpingového cla podmíněno:
i)
předložením závazkové faktury, což je obchodní faktura obsahující alespoň prvky a prohlášení uvedené v příloze,
ii)
skutečností, že dovážené zboží je vyráběno, dodáváno a fakturováno uvedenými společnostmi přímo prvnímu nezávislému odběrateli v Unii a
iii)
skutečností, že zboží deklarované a předložené celním orgánům přesně odpovídá popisu uvedenému v závazkové faktuře.
Pokud nejsou tyto podmínky splněny, bude k okamžiku přijetí prohlášení k propuštění zboží do volného oběhu uloženo příslušné antidumpingové clo.
(185)
Pokud Komise zruší podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení přijetí závazku v důsledku jeho porušení, a to odkazem na konkrétní transakci, a prohlásí příslušné závazkové faktury za neplatné, vznikne k okamžiku přijetí prohlášení k propuštění zboží do volného oběhu z těchto transakcí celní dluh.
(186)
Dovozci by si měli být vědomi, že jako běžné obchodní riziko může k okamžiku přijetí prohlášení k propuštění zboží do volného oběhu vzniknout celní dluh, jak je popsáno výše ve 184. a 185. bodě odůvodnění, a to i pokud byl závazek nabídnutý výrobcem, od kterého přímo nebo nepřímo nakupovali, Komisí přijat.
(187)
Výboru zřízený čl. 15 odst. 1 základního nařízení nevydal stanovisko,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Na dovoz kyseliny citronové a trinatrium-citrát dihydrátu v současnosti kódů 2918 14 00 a ex 2918 15 00 (kód TARIC 2918150010) pocházejících z Čínské lidové republiky se ukládá konečné antidumpingové clo.
2. Sazby konečného antidumpingového cla použitelné na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:
Společnost
Konečné antidumpingové clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
COFCO Biochemical (Anhui) Co., Ltd. - No 1 COFCO Avenue, Bengbu City 233010, Anhui Province, ČLR
35,7
A874
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd. - No 106 Luzhong Large East Street, Laiwu City, Shandong Province, ČLR
15,3
A880
RZBC Co., Ltd. - No 9 Xinghai West Road, Rizhao City, Shandong Province, ČLR
36,8
A876
RZBC (Juxian) Co., Ltd. - No 209 Laiyang Road (West Side of North Chengyang Road), Juxian Economic Development Zone, Rizhao City, Shandong Province, ČLR
36,8
A877
TTCA Co., Ltd. - West, Wenhe Bridge North, Anqiu City, Shandong Province, ČLR
42,7
A878
Weifang Ensign Industry Co., Ltd. - No 1567 Changsheng Street, Changle, Weifang, Shandong Province, ČLR
33,8
A882
Jiangsu Guoxin Union Energy Co., Ltd. - No 1 Redian Road, Yixing Economic Development Zone, Jiangsu Province, ČLR
32,6
A879
Všechny ostatní společnosti
42,7
A999
3. Bez ohledu na odstavec 1 se konečné antidumpingové clo nepoužije na dovezené výrobky propuštěné do volného oběhu podle článku 2.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se příslušná platná ustanovení o clech.
Článek 2
1 Dovoz zboží, u něhož bylo předloženo prohlášení o propuštění do volného oběhu a na něž jsou vystaveny faktury společnostmi, od kterých Komise přijala závazky a jejichž názvy jsou uvedeny v prováděcím rozhodnutí (EU) 2015/87, je osvobozen od antidumpingových cel uložených článkem 1 za těchto podmínek:
a)
je vyráběno, dodáváno a fakturováno přímo uvedenými společnostmi prvnímu nezávislému odběrateli v Unii;
b)
k tomuto dovozu je přiložena závazková faktura, což je obchodní faktura obsahující alespoň prvky a prohlášení uvedené v příloze tohoto nařízení, a
c)
zboží deklarované a předložené celním orgánům přesně odpovídá popisu uvedenému v závazkové faktuře.
2 Přijetím prohlášení o propuštění do volného oběhu vzniká celní dluh:
a)
pokud je u dovozu popsaného v odstavci 1 zjištěno, že není splněna jedna nebo více podmínek stanovených v uvedeném odstavci, nebo
b)
pokud Komise zruší přijetí závazku podle čl. 8 odst. 9 nařízení Komise (ES) č. 1225/2009 prostřednictvím nařízení nebo rozhodnutí, které odkazuje na konkrétní transakce, a prohlásí příslušné závazkové faktury za neplatné.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 21. ledna 2015.
KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2015/82
2015 m. sausio 21 d.
kuriuo, atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį ir dalines tarpines peržiūras pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 3 dalį, nustatomas galutinis antidempingo muitas importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos kilmės citrinų rūgščiai
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnio 4 dalį ir 11 straipsnio 2, 3 bei 5 dalis,
kadangi:
1. PROCEDŪRA
1.1. Galiojančios priemonės
(1)
Atlikus antidempingo tyrimą (toliau - pirminis tyrimas) Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1193/2008 (2) nustatė galutinį antidempingo muitą importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos (toliau - KLR) kilmės citrinų rūgščiai, kurios KN kodai šiuo metu yra 2918 14 00 ir ex 2918 15 00 (toliau - pirminės priemonės). Priemonių forma - ad valorem muitas, svyruojantis nuo 6,6 iki 42,7 %.
(2)
Sprendimu 2008/899/EB (3) Europos Komisija (toliau - Komisija) priėmė įsipareigojimus dėl kainos, kuriuos pasiūlė šeši Kinijos eksportuojantys gamintojai (įskaitant eksportuojančių gamintojų grupę) kartu su Kinijos metalų, mineralų ir cheminių medžiagų importuotojų ir eksportuotojų prekybos rūmais.
(3)
Komisija Sprendimu 2012/501/ES (4) atšaukė vieno eksportuojančio gamintojo, t. y. „Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd“ (toliau - „Laiwu“), pasiūlytą įsipareigojimą.
1.2. Prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą
(4)
Paskelbus pranešimą apie artėjančią pirminių priemonių galiojimo pabaigą (5), 2013 m. rugpjūčio 2 d. Komisija gavo prašymą inicijuoti šių priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį. Prašymą pateikė „SA Citrique Belge“ ir „Jungbunzlauer Austria AG“ (toliau - pareiškėjai) 100 % citrinų rūgšties Sąjungoje pagaminančių gamintojų vardu.
(5)
Prašymas pagrįstas tuo, kad, baigus galioti priemonėms, dempingas tikriausiai tęstųsi ir pasikartotų žala Sąjungos pramonei.
1.3. Prašymas atlikti dalinę tarpinę peržiūrą
(6)
Pareiškėjai taip pat pateikė prašymą atlikti dalinę tarpinę peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį, kuri apimtų tik „Laiwu“ dempingą. Pareiškėjai pateikė prima facie įrodymų, kad po paskutinio tiriamojo laikotarpio „Laiwu“ padidino gamybos pajėgumus ir išplėtė produktų asortimentą.
(7)
Atsižvelgiant į tai, kad per pirminį tyrimą „Laiwu“ taikytas rinkos ekonomikos režimas, pareiškėjai nurodė apskaičiuotą dempingo skirtumą, nustatytą palyginus apskaičiuotąją normaliąją vertę (remiantis gamybos sąnaudomis, pardavimo, bendrosiomis bei administracinėmis išlaidomis ir pelnu) KLR, nes, kaip įtariama, nėra tipiško pardavimo vidaus rinkoje, ir „Laiwu“ eksporto į Sąjungą kainą. Nurodyta, kad dempingo skirtumas yra didesnis nei dabartinis priemonių lygis. Todėl pareiškėjai įtarė, kad norint kompensuoti žalingą dempingą, nepakaktų toliau taikyti dabartinio dydžio priemonių, kurių dydis buvo pagrįstas anksčiau nustatytu dempingo dydžiu. Pareiškėjai taip pat teigė, jog gali būti, kad „Laiwu“ nebeatitinka rinkos ekonomikos režimo nuostatų.
1.4. Priemonių galiojimo termino peržiūros ir tarpinių peržiūrų inicijavimas
(8)
2013 m. lapkričio 30 d. Komisija inicijavo antidempingo tyrimą dėl KLR (toliau - nagrinėjamosios šalies) kilmės į Sąjungą importuojamos citrinų rūgšties ir Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbė pranešimą apie inicijavimą (6) (toliau - pranešimas apie inicijavimą). Inicijavimą sudarė:
-
priemonių galiojimo termino peržiūra, inicijuota remiantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi,
-
dalinė tarpinė peržiūra, kuri apima tik „Laiwu“ dempingo nagrinėjimą, inicijuota remiantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalimi,
-
dalinė tarpinė peržiūra, kuri apima tik priemonių formos nagrinėjimą, inicijuota Komisijos iniciatyva remiantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalimi, ir
-
dalinė tarpinė peržiūra, kuri apima tik žalą, inicijuota Komisijos iniciatyva remiantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalimi.
1.5. Suinteresuotosios šalys
(9)
Pranešime apie inicijavimą Komisija paragino suinteresuotąsias šalis pranešti jai apie ketinimą dalyvauti atliekant tyrimą. Be to, Komisija apie peržiūrų inicijavimą konkrečiai informavo pareiškėjus, žinomus eksportuojančius gamintojus, Kinijos valdžios institucijas, žinomus importuotojus bei naudotojus ir paragino juos dalyvauti atliekant tyrimą. Pranešime apie inicijavimą Komisija informavo suinteresuotąsias šalis, kad ji numato naudoti Kanadą kaip trečiąją rinkos ekonomikos šalį (toliau - panaši šalis), kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punkte. Todėl Komisija taip pat informavo Kanados gamintojus apie inicijavimą ir paragino juos dalyvauti atliekant tyrimą.
(10)
Suinteresuotosios šalys turėjo galimybę pateikti pastabas dėl tyrimo inicijavimo ir paprašyti, kad Komisija ir (arba) prekybos bylas nagrinėjantis pareigūnas jas išklausytų.
1.6. Atranka
(11)
Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad ji gali vykdyti eksportuojančių gamintojų ir importuotojų atranką pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį.
1.6.1. Importuotojų atranka
(12)
Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė nesusijusių importuotojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją.
(13)
Šeši nesusiję importuotojai pateikė prašomą informaciją ir sutiko būti atrinkti. Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį Komisija pagal didžiausią importo į Sąjungą apimtį atrinko tris nesusijusius importuotojus. Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalį ji dėl atrinktų bendrovių pasikonsultavo su visais žinomais susijusiais importuotojais. Nė vienas jų pastabų nepateikė.
1.6.2. Eksportuojančių KLR gamintojų atranka
(14)
Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė visų eksportuojančių KLR gamintojų pateikti visą pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Be to, Komisija paprašė KLR atstovybės Europos Sąjungoje nurodyti kitus eksportuojančius gamintojus (jei tokių yra), kurie galbūt norėtų dalyvauti atliekant tyrimą, ir (arba) su jais susisiekti.
(15)
Prašomą informaciją pateikė ir sutiko būti atrinkti devyni nagrinėjamosios šalies eksportuojantys gamintojai, du iš kurių yra tarpusavyje susiję. Atsižvelgdama į bylos sudėtingumą ir nagrinėjamosios pramonės šakos struktūrą Komisija nusprendė, kad atranka nebūtina. Nė vienas iš eksportuojančių gamintojų nepateikė pastabų dėl atrankos. Septyni iš devynių eksportuojančių gamintojų pateikė klausimyno atsakymus, o du atsakė bendradarbiauti.
1.7. Rinkos ekonomikos režimo (RER) prašymo forma
(16)
Laikydamasi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punkto Komisija išsiuntė „Laiwu“ RER prašymo formą.
1.8. Klausimyno atsakymai
(17)
Komisija išsiuntė klausimynus septyniems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams, kad įvertintų dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybę. Atsakė septyni eksportuojantys gamintojai. Komisija išsiuntė atskirą klausimyną „Laiwu“, kad įvertintų, ar su dempingu susijusios pasikeitusios aplinkybės yra ilgalaikio pobūdžio. Bendrovė pateikė atsakymą.
1.9. Tikrinamieji vizitai
(18)
Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos nuomone, buvo reikalinga išvadoms dėl dempingo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų padaryti. Tikrinamieji vizitai pagal pagrindinio reglamento 16 straipsnį atlikti šių bendrovių patalpose:
a) Sąjungos gamintojai:
-
„S.A. Citrique Belge N.V.“, Tinenas, Belgija,
-
„Jungbunzlauer Austria AG“, Viena, Austrija,
-
„Jungbunzlauer Ladenburg GmbH“, Ladenburgas, Vokietija;
b) importuotojai:
-
„Azelis SA“, Liuksemburgas, Liuksemburgas,
-
„RFI Food Ingredients Handelsgesellschaft mbH“, Diuseldorfas, Vokietija;
c) naudotojai:
-
„Bristol-Myers Squibb France Sarl“, Riuej Malmezonas, Prancūzija,
-
„Procter & Gamble International Operations“, Petit Lansi, Šveicarija,
-
„Reckitt Benckiser (ENA) BV“, Schipholis, Nyderlandai;
d) eksportuojantys KLR gamintojai:
-
„Cofco Biochemical (Anhui) Co., Ltd.“, Benbu,
-
„Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd“, Laju,
-
„RZBC Group“, Žičžao,
-
„Weifang Ensign Industry Co., Ltd.“, Čanle, Veifanas;
e) panašios šalies gamintojai:
-
„Jungbunzlauer Canada Inc.“, Port Kolbornas, Kanada.
1.10. Peržiūros tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis
(19)
Atliekant dempingo ir žalos tyrimą nagrinėtas 2012 m. spalio 1 d.-2013 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis (toliau - peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2010 m. sausio 1 d. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
2. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
2.1. Nagrinėjamasis produktas
(20)
Nagrinėjamasis produktas yra KLR kilmės citrinų rūgštis (įskaitant trinatrio citratą dihidratą), kurios KN kodai šiuo metu yra 2918 14 00 ir ex 2918 15 00 (toliau - nagrinėjamasis produktas).
(21)
Citrinų rūgštis naudojama kaip rūgštiklis ir pH vertės reguliatorius, skirtas, pavyzdžiui, gėrimams, maisto produktams, plovikliams, kosmetikos gaminiams ir farmacijos produktams gaminti. Pagrindinės jos žaliavos: cukrus ir (arba) melasa, tapiokai, kukurūzai arba gliukozė (gauta iš javų) ir įvairios angliavandenių giluminės mikrobinės fermentacijos medžiagos.
2.2. Panašus produktas
(22)
Iš tyrimo duomenų matyti, kad tokias pačias pagrindines fizines, chemines ir technines savybes turi šie tokiems patiems pagrindiniams tikslams naudojami produktai:
1)
nagrinėjamasis produktas;
2)
KLR vidaus rinkoje gaminamas ir parduodamas produktas;
3)
Kanados (kuri naudota kaip panaši šalis) vidaus rinkoje gaminamas ir parduodamas produktas ir
4)
Sąjungoje Sąjungos pramonės gaminamas ir parduodamas produktas.
(23)
Komisija nusprendė, kad todėl šie produktai yra panašūs produktai, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
3. DEMPINGAS
3.1. Dempingo tęsimosi tikimybės analizė per priemonių galiojimo termino peržiūrą
(24)
Remdamasi pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi Komisija išnagrinėjo, ar pastaruoju metu vykdytas dempingas ir ar yra tikimybė, kad pasibaigus iš KLR importuojamiems produktams taikomų priemonių galiojimui dempingas bus tęsiamas arba pasikartos.
3.1.1. Normalioji vertė
- Panaši šalis
(25)
Kadangi KLR laikoma ne rinkos ekonomikos šalimi, normalioji vertė nustatyta remiantis rinkos ekonomikos trečiosios šalies kaina, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punkte. Todėl reikėjo išrinkti panašią šalį (žr. 9 konstatuojamąją dalį).
(26)
Pranešime apie inicijavimą Komisija pranešė suinteresuotosioms šalims, kad ji numato naudoti Kanadą kaip tinkamą panašią šalį ir paragino suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas. Nė viena jų pastabų nepateikė.
(27)
Kanada buvo laikoma panašia šalimi pirminiame tyrime. Kadangi pageidavusi bendradarbiauti Kanados bendrovė buvo vienintelė citrinų rūgšties gamintoja Kanadoje ir buvo susijusi su vienu iš skundą pateikusių gamintojų, Komisija ieškojo kitų bendradarbiavimo galimybių siekdama įtraukti kitas žinomas šalis gamintojas, pavyzdžiui, JAV, Braziliją, Tailandą ir Ukrainą. Viena Brazilijos ir viena Tailando bendrovė pareiškė pageidaujančios bendradarbiauti, bet galiausiai neatsakė į klausimyną. Prašomą informaciją pateikė vienintelis Kanados citrinų rūgšties gamintojas.
(28)
Priešingai nei JAV, Brazilijoje, Tailande ir Ukrainoje, Kanadoje importuojamai citrinų rūgščiai antidempingo muitai netaikomi. Be to, konvencinio muito norma yra 0 % (7).
(29)
Kadangi Kanados rinkoje vyrauja laisva konkurencija, Komisija padarė išvadą, kad Kanada yra tinkama panaši šalis, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punkte. Komisija nustatė normaliąją vertę remdamasi Kanados gamintojo pardavimu vidaus rinkoje nesusijusiems pirkėjams.
(30)
Vienos rūšies produktas nebuvo gaminamas ir parduodamas panašioje šalyje; todėl šios rūšies KLR gaminamo ir į Sąjungą eksportuojamo produkto nebuvo galima palyginti. Todėl šios rūšies produkto normaliąją vertę reikėjo apskaičiuoti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį remiantis panašios šalies gamintojo panašaus produkto gamybos sąnaudomis ir pridėti pagrįstą sumą, apimančią pardavimo, bendrąsias ir administracines išlaidas ir pelną.
3.1.2. Eksporto kaina
(31)
Komisija nustatė eksporto kainą remdamasi Sąjungoje nepriklausomų pirkėjų faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis eksporto kainomis. Visi bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai, išskyrus „Laiwu“, eksportavo produktą tiesiogiai į Sąjungą nepriklausomiems pirkėjams pagal įsipareigojimo sąlygas.
3.1.3. Palyginimas
(32)
Komisija palygino bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų normaliąją vertę ir eksporto kainą remdamasi gamintojo kainomis EXW sąlygomis.
(33)
Tais atvejais, kai tai buvo pateisinama siekiant užtikrinti sąžiningą palyginimą, Komisija koregavo normaliąją vertę ir (arba) eksporto kainą atsižvelgdama į skirtumus, kurie daro poveikį kainoms ir kainų palyginamumui, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalyje. Koreguota atsižvelgiant į transporto, draudimo, tvarkymo, krovos ir papildomas sąnaudas, taip pat į pakavimo ir kredito sąnaudas bei komisinius.
3.1.4. Dempingo skirtumas
(34)
Bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų kiekvienos rūšies panašaus produkto panašioje šalyje vidutinę svertinę normaliąją vertę Komisija palygino su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse.
(35)
Atsižvelgiant į tai, per PTL nustatyti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą procentine dalimi išreikšti dempingo skirtumai, siekiantys 38 %.
(36)
Bendradarbiavimo lygis buvo aukštas, nes bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų eksportas į Sąjungą atitiko beveik visą eksportą į Sąjungą per PTL.
(37)
Iš šio apskaičiavimo matyti, kad net įsipareigojimus pasiūlę eksportuojantys gamintojai vykdė dempingą. Primenama, kad įsipareigojimuose nurodyta minimali importo kaina (toliau - MIK) buvo pagrįsta nežalinga kaina (mažesnio muito taisykle) ir todėl per pirminį tyrimą nustatytas dempingas įsipareigojimais iki galo nepanaikintas.
3.2. Importo raida, jeigu priemonės būtų panaikintos
3.2.1. Dempingo tęsimosi tikimybė
(38)
Eksporto kainų nustatymo klausimu šiuo tyrimu siekta nustatyti, ar yra tikimybė, kad dempingas bus tęsiamas. Nustatant eksporto kainas negalima remtis vien tik eksportuotojų ankstesnių veiksmų nagrinėjimu, taip pat reikia išnagrinėti galimus eksporto kainų pokyčius ateityje. Kitaip tariant, reikia nustatyti, ar buvusios eksporto kainos yra patikimas veiksnys apskaičiuojant būsimas eksporto kainas. Šiomis aplinkybėmis primenama, kad penkios bendrovės eksportuoja produktą į Sąjungą įsipareigojimo sąlygomis. Todėl Komisija išnagrinėjo, ar dėl šių įsipareigojimų darytas toks poveikis ankstesnėms eksporto kainoms, kad jos būtų laikomos nepatikimomis nustatant būsimus eksporto veiksmus.
(39)
Siekiant išnagrinėti, ar eksporto į Sąjungą kainos buvo patikimos ir atsižvelgiant į įsipareigojimų buvimą, eksporto į Sąjungą kainos nagrinėtos atsižvelgiant į įsipareigojimuose nurodytą MIK. Iš tiesų reikėjo išsiaiškinti, ar eksporto į Sąjungą kainos buvo nustatytos tam tikru lygiu pirmiausia dėl įsipareigojimais nustatyto MIK ir ar dėl to jos buvo tvarios. Todėl remdamasi kiekvienos bendrovės svertiniu eksporto kainų vidurkiu Komisija nagrinėjo, ar eksporto į Sąjungą kainos smarkiai viršijo MIK ar ne. Komisija taip pat tyrė, kaip šios kainos susijusios su eksporto į trečiąsias šalis kainomis.
(40)
Visų įsipareigojimus pasiūliusių bendrovių eksporto į Sąjungą kainos vidutiniškai atitiko MIK lygį. Be to, jų eksporto į Sąjungą kainos gerokai viršijo eksporto į trečiąsias šalis kainas. Todėl labai tikėtina, kad nesant įsipareigojimų eksporto į Sąjungą kainos pasiektų eksporto į kitas trečiąsias šalis kainų lygį.
(41)
Todėl buvo laikoma, kad įsipareigojimus pasiūliusių bendrovių eksporto į Sąjungą kainoms per PTL darė poveikį įsipareigojimai ir todėl jos nebuvo pakankamai patikimos, kad būtų naudojamos atliekant priemonių galiojimo termino peržiūrą nustatyti, ar dempingas bus tęsiamas.
(42)
Kadangi dėl įsipareigojimų buvimo nenustatyta patikimos šių Kinijos eksportuojančių gamintojų eksportuojamo produkto kainos, Komisija apsvarstė kitą eksporto kainos nustatymo galimybę, kad įvertintų, ar yra tikimybė, kad dempingas tęsis. Atsižvelgdama į tai, kad bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai parduoda citrinų rūgštį pasaulio rinkoje, Komisija nagrinėjo, ar visų trečiųjų šalių per PTL faktiškai sumokėtos ar mokėtinos eksporto kainos buvo dempinguojamos.
(43)
Komisija palygino šias eksporto kainas su panašioje šalyje nustatyta normaliąja verte (žr. 26 ir tolesnes konstatuojamąsias dalis). Taip nustatyti dempingo skirtumai svyruoja nuo 43 iki 85 %. Šie dempingo skirtumai yra didesni nei nustatytieji eksporto į Sąjungą kainų pagrindu per PTL (žr. 36 konstatuojamąją dalį).
3.2.2. Nagrinėjamosios šalies gamybos pajėgumai ir suvartojimas
(44)
Prašyme atlikti peržiūrą pareiškėjai nurodė, kad nepanaudoti citrinų rūgšties gamybos pajėgumai KLR yra didesni nei bendra metinė citrinų rūgšties paklausa ES. Apskaičiuota, kad bendras citrinų rūgšties gamybos pajėgumas siekia 1 800 000 tonų. Komisijos nuomone, pareiškėjai pervertino nepanaudotus pajėgumus.
(45)
Tačiau iš tyrimo rezultatų matyti, kad Kinijos eksportuojantys gamintojai turi daug nepanaudotų pajėgumų. Nepanaudoti KLR bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pajėgumai siekia apie 192 000 tonų - tai atitinka apie 41 % ES suvartojimo.
(46)
Be to, konkrečios pramonės šakos tyrime („IHS Chemical Economics Handbook“ (8) („IHS chemijos pramonės ekonomikos vadovas“)), kurį įvairios šalys minėjo per tyrimą, nurodyta, kad KLR bendri metiniai 2012 m. pajėgumai daug kartų viršija bendrą Sąjungos rinkos suvartojimą. KLR duomenys: „59 % pasaulinės gamybos 2012 m.; taip pat atitinkamai 69, 74 ir 12 % pasaulio pajėgumų, eksporto ir vartojimo 2012 m.“ (9). Iš šių duomenų matyti, kad apskritai KLR turi didelius gamybos pajėgumus.
(47)
Nors manoma, kad vartojimas KLR augs, „IHS Chemical Economics Handbook“ vertinama, kad bendras metinis Kinijos suvartojimas bus gerokai mažesnis nei suvartojimas Sąjungos rinkoje. Augimas iki 2018 m. neviršys dabartinio Sąjungos suvartojimo.
(48)
Šie duomenys patvirtina, kad Kinijos gamyba ir pajėgumai visų pirma skirti eksportui.
3.2.3. Sąjungos ir nagrinėjamosios šalies kainų santykis
(49)
Remiantis per tyrimą gautais citrinų rūgšties kainų duomenimis, Kinijos vidaus rinkos kainos buvo apytiksliai 48 % mažesnės nei vidaus kainos visoje Sąjungos rinkoje.
(50)
Todėl Sąjungos rinka lieka patraukli Kinijos eksportuojančių gamintojų eksportui.
3.2.4. Kainų trečiosioms šalims ir kainų Sąjungos rinkoje santykis
(51)
Per PTL kainos trečiųjų šalių rinkoms buvo vidutiniškai 40 % mažesnės nei Sąjungai.
(52)
Jeigu priemonės būtų panaikintos, kainos būtų didelė paskata Kinijos eksportuotojams nukreipti eksportą į Sąjungą.
(53)
Šią išvadą patvirtina „Laiwu“ eksporto į Sąjungą kainų lygis ir „Laiwu“ kainų Sąjungai ir trečiosioms šalims skirtumas.
(54)
Šią išvadą taip pat patvirtina šiame tyrime nedalyvavusių eksportuojančių gamintojų mažos nedidelės apimties eksporto į Sąjungą kainos.
3.2.5. Išvada dėl dempingo tęsimosi tikimybės
(55)
Iš KLR bendrų gamybos pajėgumų (įskaitant nepanaudotus pajėgumus), palyginti su Sąjungos rinkos dydžiu, matyti, kad panaikinus priemones tikėtina, jog eksportas į Sąjungą išaugs. Tikėtina, kad ir toliau bus eksportuojama labai mažomis dempingo kainomis.
(56)
Atskleidus nustatytuosius faktus suinteresuotosios šalys suabejojo išvadomis, kad pastarųjų metų kainos, skirtos ES rinkai ir atitinkančios MIK, yra netvarios ir todėl smarkiai sumažėtų net priartėdamos prie eksporto į trečiąsias šalis kainų lygio. Jos taip pat suabejojo, kad neatnaujinus priemonių Kinijos eksporto, kuris yra stabilus, apimtis galėtų išaugti ir produktas būtų toliau eksportuojamas dempingo kainomis. Tačiau tyrime aiškiai nustatyta, kad dempingas tęsiamas net remiantis eksporto kainomis, kurios laikomos nepatikimomis, nes jas didina įpareigojimuose nustatyta MIK. Nustatyta, kad šios kainos yra gerokai didesnės nei visų eksportuojančių gamintojų, kuriems taikomi įsipareigojimai, kitoms rinkoms skirtos eksporto kainos. Tokie eksportuojantys gamintojai paprastai eksportuoja produktą mažesnėmis kainomis nei ES skirtos kainos. Be to, primenama, kad pirminiame tyrime nustatyta, kad nuo 2004 m. iki 12 mėnesių laikotarpio, pasibaigusio 2007 m. birželio mėn. (toliau - pirminis tiriamasis laikotarpis) importas iš KLR į Sąjungą išaugo 37 % (10). Visi šie elementai kartu su dideliais KLR nepanaudotais pajėgumais, dėl kurių abejonių nekilo, aiškiai patvirtina išvadą, jog tikėtina, kad, panaikinus priemones, eksportas į Sąjungą tęsis dideliais kiekiais dempingo kainomis.
3.3. Dalinė tarpinė peržiūra, kuri apima tik „Laiwu“ dempingą
3.3.1. Normalioji vertė
3.3.1.1. Rinkos ekonomikos režimas (toliau - RER)
(57)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą Komisija įvertino, ar įmanoma pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1-6 dalis nustatyti normaliąją vertę, jeigu „Laiwu“ atitiktų pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkto kriterijus ir todėl jai būtų galima taikyti RER.
(58)
Tik dėl aiškumo pateikiama šių kriterijų santrauka:
-
verslo sprendimai ir išlaidos daromi atsižvelgiant į rinkos sąlygas ir be didelio valstybės įsikišimo, o pagrindinės gamybos sąnaudos iš esmės atitinka rinkos vertę,
-
bendrovės turi vieną aiškų pagrindinių apskaitos įrašų, kurie yra tikrinami nepriklausomų auditorių pagal tarptautinius apskaitos standartus ir naudojami visiems tikslams, rinkinį,
-
nėra jokių didelių iškraipymų, likusių iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos,
-
bankroto ir nuosavybės įstatymais užtikrinamas teisinis tikrumas ir pastovumas ir
-
valiutos keitimo kursas nustatomas pagal rinkos kursą.
(59)
Siekdama nustatyti, ar „Laiwu“ atitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkto kriterijus, Komisija paprašė „Laiwu“ užpildyti RER prašymo formą. „Laiwu“ atsakymą pateikė per nustatytą laikotarpį. Komisija patikrino pateiktą informaciją „Laiwu“ patalpose.
(60)
Komisija nustatė, kad „Laiwu“ neatitinka 2 ir 3 RER kriterijų pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punktą.
(61)
2 kriterijaus atžvilgiu bendrovė neįrodė, kad turi tarptautinius apskaitos standartus atitinkantį išsamų apskaitos dokumentų rinkinį. Be to, jos apskaitos dokumentuose trūksta dokumentinių įrodymų, pagrindžiančių apskaitos tikslumą ir išsamumą. Bendrovė neturėjo dokumentinių įrodymų, pagrindžiančių tam tikrų sumų rezervavimą sąskaitose. Be to, jos finansinėse ataskaitose nebuvo tam tikrų laikotarpių nuosavo kapitalo pokyčių ataskaitos. Dėl šių trūkumų pažeistas sąžiningo apskaitos informacijos ir finansinių ataskaitų pateikimo principas ir dar svarbiau, kad to nepastebėjo auditas. Todėl tarptautinių apskaitos standartų neatitiko nei apskaitos tvarkymas, nei atliktas auditas.
(62)
„Laiwu“ teigė, kad jos apskaitos dokumentai yra pakankamai aiškūs ir atitinka Bendrus Kinijoje priimtus apskaitos principus. Toliau bendrovė teigė, kad RER atskleidimo dokumente nurodyti neatitikimai nedaro poveikio jos apskaitos patikimumui. Bendrovės nuomone, apskaitos reikalavimai turi atitikti jų tikslą (pvz., apsaugoti investuotojus).
(63)
Komisija pažymi, kad pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkto antroje įtraukoje teigiama, kad įmonėse turi būti vienas aiškus pagrindinių apskaitos dokumentų, kurių nepriklausomas auditas buvo atliktas pagal tarptautinius apskaitos standartus, rinkinys. Tai iš tiesų yra oficialus reikalavimas. Priešingai, nei teigia bendrovė, apskaita turi atitikti tarptautinius apskaitos standartus nepriklausomai nuo bendrovės statuso pagal nacionalinę apskaitos teisę.
(64)
Be to, Komisija mano, kad „Laiwu“ apskaitos dokumentai neatitinka Kinijos apskaitos teisės, nes auditorius nepateikė pastabų dėl Kinijos apskaitos teisės pažeidimo, kaip nurodyta 61 konstatuojamojoje dalyje.
(65)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, šie tvirtinimai turėjo būti atmesti.
(66)
3 kriterijaus atžvilgiu bendrovė neįrodė, kad joje nėra didelių iškraipymų, likusių iš ne rinkos ekonomikos sistemos. Konkrečiau bendrovei, kaip aukštųjų ir naujų technologijų įmonei, taikomas lengvatinis įmonių pelno mokesčio režimas, kuris daro didelį poveikį jos finansinei padėčiai.
(67)
„Laiwu“ teigė, kad lengvatinis mokesčių režimas negali būti svarstomas vertinant, ar laikomasi RER 3 kriterijaus, nes tai yra subsidijos forma.
(68)
Komisija pažymi, kad vertinant, ar laikomasi RER 3 kriterijaus siekiama nustatyti, ar gamintojų bendrovėse nėra didelių iškraipymų, likusių iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos.
(69)
„Laiwu“ gauta valstybės teikiama lengvata lengvatinės mokesčio normos forma yra nuolatinio pobūdžio lengvata, nustatyta 2007 m. priimtame Įmonių pelno mokesčio įstatymo 28 straipsnyje. Lengvata nustatyta remiantis KLR konstitucijos preambulės nuostata „partija turi puoselėti ir gerinti pagrindinę ekonomikos sistemą, kurioje viešoji nuosavybė turi būti svarbiausia, o įvairūs ekonomikos sektoriai vystomi labai glaudžiai….“
(70)
Vienas iš lengvatos tikslų yra pritraukti kapitalo lengvatinėmis sąlygomis. Tai iškraipo kapitalo rinkas. Iš tiesų, pelno mokesčio sistema, kuri yra palankesnė tam tikroms bendrovėms, kurioms Vyriausybė priskiria strateginę reikšmę, rodo, kad mokesčių sistema nėra rinkos ekonomikos mokesčių sistema; ji labai priklauso nuo valstybės planavimo, būdingo ne rinkos ekonomikos sistemai. Komisija pažymi, kad dėl tokių mokesčio lengvatų esama didelių iškraipymų, nes dėl šių lengvatų pasikeičia ikimokestinio bendrovės pelno suma, kurią bendrovė turi gauti, kad būtų patraukli investuotojams.
(71)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, šie tvirtinimai turėjo būti atmesti.
(72)
Komisija atskleidė RER tyrimo rezultatus „Laiwu“, KLR valdžios institucijoms ir pareiškėjams. Komisija paragino juos pateikti pastabas ir prašyti būti išklausytiems. Gautos pastabos neturėjo įtakos Komisijos preliminariems nustatytiems faktams.
(73)
„Laiwu“ teigė, kad Komisija pasiūlė netaikyti RER dėl kitų priežasčių nei tos, dėl kurių inicijuotas tyrimas. Bendrovės nuomone, Komisija turėjo vertinti atitiktį RER tik pagal RER 1 kriterijų.
(74)
Pirmiausia pažymėtina, kad 2 straipsnio7 dalies c punkte išdėstyti penki suvestiniai kriterijai; būtina atitikti visus šiuos kriterijus, kad RER būtų taikomas. Be to, atitiktį turi įrodyti bendrovė, siekianti, kad jai būtų taikomas RER.
(75)
Be to, pranešimo apie inicijavimą (11) 5.2 punkte nurodytos inicijavimo priežastys, susijusios su išaugusiais „Laiwu“ gamybos pajėgumais ir išplėstu jos parduodamų produktų asortimentu. Pranešime apie inicijavimą nekalbama apie tai, kad tiriant bus apsiribojama RER 1 kriterijaus vertinimu. Be to, prima facie įrodymai vertinami atskirai, kad tyrimo inicijavimas būtų pagrįstas. RER vertinimas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį yra visapusiškas nagrinėjimas, ar konkretus gamintojas veikia rinkos ekonomikos sąlygomis, kaip nustatyta pranešimo apie inicijavimą 6.1.1.2 punkte.
(76)
Galiausiai Komisija pažymi, kad „Laiwu“ pateikė RER prašymo formą, kurioje teigiama, kad ji atitinka visus penkis RER kriterijus. Pagal atitinkamas pagrindinio reglamento nuostatas bendrovės, kuri kreipiasi dėl RER, prašoma įtikinamai įrodyti, kad ji veikia rinkos ekonomikos sąlygomis, t. y. bendrovė turi tinkamai pagrįsti RER prašymą pakankamais įrodymais. Todėl „Laiwu“ teiginys buvo atmestas.
(77)
Pagal 2 straipsnio 7 dalies c punktą pateikusi informaciją valstybėms narėms apie RER prašymo analizę Komisija pranešė suinteresuotosioms šalims apie galutinį sprendimą dėl RER.
3.3.1.2. Panaši šalis
(78)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą „Laiwu“ normalioji vertė nustatyta remiantis kaina rinkos ekonomikos trečiojoje šalyje. Šiuo tikslu Komisija atrinko rinkos ekonomikos trečiąją šalį - Kanadą (žr. 26 ir tolesnes konstatuojamąsias dalis).
(79)
Komisija nustatė normaliąją vertę remdamasi Kanados gamintojo pardavimu vidaus rinkoje nesusijusiems pirkėjams.
3.3.2. Eksporto kaina
(80)
Komisija nustatė eksporto kainą remdamasi Sąjungoje nepriklausomų pirkėjų faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis eksporto kainomis, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalyje.
3.3.3. Palyginimas
(81)
Komisija palygino normaliąją vertę ir eksporto kainą remdamasi gamintojo kaina EXW sąlygomis.
(82)
Tais atvejais, kai tai buvo pateisinama siekiant užtikrinti sąžiningą palyginimą, Komisija koregavo normaliąją vertę ir (arba) eksporto kainą atsižvelgdama į skirtumus, kurie daro poveikį kainoms ir kainų palyginamumui, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalyje. Koreguota atsižvelgiant į transporto, draudimo, tvarkymo, krovos ir papildomas sąnaudas, taip pat į pakavimo ir kredito sąnaudas bei komisinius.
3.3.4. Dempingo skirtumas
(83)
Panašios šalies kiekvienos rūšies panašaus produkto vidutinę svertinę normaliąją vertę Komisija palygino su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto svertine vidutine eksporto kaina, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse.
(84)
Atsižvelgiant į tai, „Laiwu“ CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą procentine dalimi išreikštas vidutinis svertinis dempingo skirtumas yra 37,8 %.
3.3.5. Ilgalaikis pasikeitusių aplinkybių pobūdis
(85)
Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį Komisija ištyrė, ar būtų galima pagrįstai manyti, kad su dempingu susijusios pasikeitusios aplinkybės yra ilgalaikio pobūdžio.
(86)
Kadangi „Laiwu“ padidėjo ir iš mažiausio į ES eksportuojančio gamintojo virto didžiausiu, manoma, kad šis pokytis yra ilgalaikis. Iš tiesų, bendrovė atsakydama į klausimyno klausimus teigė, kad neplanuoja keisti eksporto apimties ir nekeis eksporto modelio.
4. ŽALA
4.1. Sąjungos pramonės apibrėžtis ir Sąjungos gamyba
(87)
Per PTL panašų produktą Sąjungoje gamino du gamintojai. Jie sudaro Sąjungos pramonę, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje.
(88)
Kadangi Sąjungos pramonę sudaro tik du gamintojai, siekiant užtikrinti konfidencialumą visi su jais susiję slapti duomenys buvo indeksuoti arba pateikiami nurodant ribinius dydžius.
4.2. Sąjungos suvartojimas
(89)
Sąjungos suvartojimą Komisija nustatė prie Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje pridėjusi importą iš KLR ir kitų trečiųjų šalių, remdamasi Eurostato duomenimis ir klausimyno atsakymais.
(90)
Sąjungos suvartojimo raida:
1 lentelė
Sąjungos suvartojimas
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Suvartojimas tonomis (ribiniai dydžiai)
450 000-500 000
430 000-480 000
470 000-520 000
450 000-500 000
Indeksas
100
95
105
101
Šaltinis: klausimyno atsakymai ir Eurostatas
(91)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos suvartojimas svyravo +/- 5 %. Tačiau per nagrinėjamąjį laikotarpį nenustatyta aiškių pokyčio tendencijų.
4.3. Importas iš nagrinėjamosios šalies
4.3.1. Importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis ir rinkos dalis
(92)
Komisija nustatė importo apimtį pagal Eurostato duomenis. Importo rinkos dalis nustatyta remiantis Sąjungos suvartojimu, kaip nurodyta 88 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse.
(93)
Importo į Sąjungą iš nagrinėjamosios šalies raida:
2 lentelė
Importo apimtis ir rinkos dalis
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis (tonomis)
202 391
176 451
206 222
183 026
Indeksas
100
87
102
90
Rinkos dalis (ribiniai dydžiai)
40-45 %
36-41 %
38-43 %
35-40 %
Rinkos dalis. Indeksas
100
92
97
90
Šaltinis: Eurostatas
(94)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo apimtis kito. Manoma, kad pokyčiai tam tikru mastu atitinka Sąjungos suvartojimo tendenciją. 2011 m., kai buvo suvartojama nedaug, importas iš Kinijos buvo mažiausias. 2012 m., kai vartojimas buvo didžiausias, importas iš Kinijos pasiekė aukščiausią lygį.
(95)
Importas iš Kinijos neatitiko šios tendencijos tik per PTL, kai importas buvo 10 % mažesnis nei 2010 m., nepaisant to, kad Sąjungos suvartojimas buvo panašus. Nepaisant šio mažėjimo, per visą nagrinėjamąjį laikotarpį importo iš Kinijos dalis Sąjungos rinkoje išliko didelė, t. y. 35-45 %.
4.3.2. Importo iš nagrinėjamosios šalies kainos ir priverstinis kainų mažinimas
(96)
Komisija nustatė importo kainas pagal Eurostato duomenis. Vidutinės importo į Sąjungą iš nagrinėjamosios šalies kainos raida:
3 lentelė
Importo kainos
(EUR už toną)
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
KLR
806
938
1 000
933
Indeksas
100
116
124
116
Šaltinis: Eurostatas
(97)
2010-2012 m. citrinų rūgšties importo iš Kinijos kainos išaugo 24 %, o nuo 2012 m. iki PTL sumažėjo 8 procentiniais punktais. Per nagrinėjamąjį laikotarpį šių kainų raida atitiko žaliavų, pavyzdžiui, kukurūzų, kainų raidą.
(98)
Atskleidus nustatytuosius faktus, viena suinteresuotoji šalis suabejojo Eurostato duomenų tikslumu, bet nepateikė jokių konkrečių šio teiginio įrodymų. Todėl šis teiginys buvo nepriimtinas.
(99)
Komisija priverstinį kainų mažinimą per PTL nustatė palyginusi
1)
pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis pakoreguotas vidutines svertines Sąjungos gamintojų kiekvienos rūšies produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainas ir
2)
atitinkamas vidutines svertines bendradarbiaujančių Kinijos eksportuojančių gamintojų importuojamo kiekvienos rūšies produkto kainas pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, nustatytas remiantis CIF kaina ir pakoreguotas pagal konvencinį muitą ir sąnaudas po importo.
(100)
Eksportuojančių gamintojų, kurie nepasiūlė 2 konstatuojamojoje dalyje nurodyto įsipareigojimo, atžvilgiu, palyginimui naudota pardavimo pirmam nesusijusiam pirkėjui Sąjungoje kaina. Eksportuojančių gamintojų, kurie pasiūlė minėtą įsipareigojimą, atžvilgiu, negalima naudoti pardavimo pirmam nesusijusiam pirkėjui Sąjungoje kainos, nes joms daro poveikį įsipareigojimo sąlygos. Šių eksportuotojų atveju priverstinis kainų mažinimas nustatytas remiantis pardavimo pirmam nesusijusiam pirkėjui trečiosiose šalyse kaina.
(101)
Atskleidus nustatytuosius faktus suinteresuotosios šalys teigė, kad šalių, kurios nepasiūlė įsipareigojimo, atveju nustatant priverstinį kainų mažinimą taip pat turėjo būti naudojama pardavimo pirmam nesusijusiam pirkėjui trečiosiose šalyse kaina. Tačiau tyrimas parodė, kad šalių, kurios nepasiūlė įsipareigojimo, kainos buvo gerokai mažesnės nei įsipareigojimą pasiūliusių šalių. Tai rodo, kad įsipareigojimas nedaro poveikio jų kainoms ir todėl jis gali būti naudojamas priverstiniam kainų mažinimui nustatyti.
(102)
Kainos palygintos palyginus to paties prekybos lygio sandorių kiekvienos rūšies produktų kainas, prireikus atitinkamai jas pakoregavus dėl komisinių ir smulkinimo.
(103)
Atskleidus nustatytuosius faktus, suinteresuotosios šalys teigė, kad nebėra poreikio koreguoti dėl smulkinimo, nes Kinijos citrinų rūgšties smulkinti nebereikia. Tačiau tiriant nustatyta, kad nors smulkinti reikia ne visada, vis dėlto pasitaiko atvejų, kai to reikia, ir todėl šis koregavimas yra pateisinamas.
(104)
Nebendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų atveju nebuvo įmanoma nustatyti priverstinio kainų mažinimo pagal kiekvienos rūšies produkto kainas, nes tokios informacijos nebuvo. Todėl priverstinis kainų mažinimas nustatytas lyginant bendras pakoreguotas vidutines svertines Sąjungos gamintojų ir nebendradarbiaujančių Kinijos eksportuojančių gamintojų pardavimo kainas.
(105)
Palyginimo rezultatai pateikti kaip Sąjungos gamintojų apyvartos PTL procentinė dalis. Iš rezultatų matyti, kad bendras vidutinis svertinis priverstinio kainų mažinimo skirtumas buvo 20-45 %.
4.4. Sąjungos pramonės ekonominė padėtis
4.4.1. Bendroji pastaba
(106)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėjant importo dempingo kainomis poveikį Sąjungos pramonei buvo įvertinti visi ekonominiai veiksniai, nagrinėjamuoju laikotarpiu turėję įtakos Sąjungos pramonės būklei.
4.4.2. Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
(107)
Visos Sąjungos gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
4 lentelė
Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Gamybos apimtis tonomis (ribiniai dydžiai)
270 000-300 000
290 000-320 000
300 000-330 000
300 000-330 000
Indeksas
100
106
108
107
Gamybos pajėgumai tonomis (ribiniai dydžiai)
300 000-350 000
300 000-350 000
300 000-350 000
300 000-350 000
Indeksas
100
101
101
101
Pajėgumų naudojimas. Indeksas
100
105
106
106
Šaltinis: klausimyno atsakymai
(108)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį gamybos apimties raida buvo teigiama. 2010-2011 m. ji padidėjo 6 %, o vėliau nežymiai kito.
(109)
Kadangi gamybos pajėgumai beveik nepakito, pajėgumų naudojimas atitiko gamybos apimties pokyčius. Pajėgumų naudojimas smarkiai išaugo 2010-2011 m. (5 %), o vėlesniais laikotarpiais beveik nepakito.
4.4.3. Pardavimo apimtis ir rinkos dalis
(110)
Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir rinkos dalies raida per nagrinėjamąjį laikotarpį:
5 lentelė
Pardavimo apimtis ir rinkos dalis
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Bendra pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje. Indeksas
100
108
108
108
Rinkos dalis. Indeksas
100
111
102
107
Šaltinis: klausimyno atsakymai
(111)
Sąjungos pramonės pardavimo apimtį 2010-2011 m. pavyko padidinti 8 %. Vėliau pardavimo apimtis išliko nepakitusi iki PTL.
(112)
Panašiai kito rinkos dalis - per nagrinėjamąjį laikotarpį ji išaugo 7 %. 2011 ir 2012 m. poveikį rinkos daliai darė 91 konstatuojamojoje dalyje aprašyti Sąjungos suvartojimo pokyčiai.
4.4.4. Augimas
(113)
Sąjungos pramonės pardavimo apimtį pavyko padidinti 8 %, o rinkos dalis - 7 %. Kartu panašiai padidėjo ir gamybos apimtis. Todėl Sąjungos pramonė galėjo pasinaudoti augimo galimybėmis ir padidinti savo rinkos dalį pakankamai stabilioje rinkoje.
4.4.5. Užimtumas ir našumas
(114)
Užimtumo ir našumo raida per nagrinėjamąjį laikotarpį:
6 lentelė
Užimtumas ir našumas
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Darbuotojų skaičius. Indeksas
100
101
105
106
Našumas (tonos darbuotojui). Indeksas
100
105
102
101
Šaltinis: klausimyno atsakymai
(115)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu užimtumas kito teigiamai - padidėjo 6 %. Kartu per visą nagrinėjamąjį laikotarpį našumas vienam darbuotojui beveik nepakito.
4.4.6. Dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio dempingo
(116)
Nustatyti dempingo skirtumai gerokai viršijo de minimis lygį. Tačiau faktinis dempingo skirtumų dydžio poveikis Sąjungos pramonei buvo mažesnis, nes įsipareigojimas darė poveikį daugelio Kinijos eksportuojančių gamintojų kainų lygiui. Kitų eksportuojančių gamintojų atveju žalingą poveikį švelnino muitai. Todėl galima daryti išvadą, kad Sąjungos pramonė atsigavo nuo žalos, kurią praeityje darė Kinijos eksportuojančių gamintojų dempingas.
4.4.7. Kainos ir kainoms poveikio turintys veiksniai
(117)
Sąjungos gamintojų vidutinių svertinių vieneto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje kainų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
7 lentelė
Pardavimo kainos Sąjungoje
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Vieneto pardavimo kaina Sąjungoje (EUR/t). Ribiniai dydžiai
1 000-1 150
1 050-1 200
1 150-1 300
1 150-1 300
Indeksas
100
103
113
115
Vieneto gamybos sąnaudos (EUR/t). Ribiniai dydžiai
750-900
850-1 000
850-1 000
850-1 000
Indeksas
100
113
111
115
Šaltinis: klausimyno atsakymai
(118)
2010-2011 m. vidutinės svertinės vieneto gamybos sąnaudos išaugo 13 %, o iki PTL išaugo dar 2 procentiniais punktais.
(119)
Pardavimo kainos kito panašiai, bet apytiksliai 1 metais vėliau. Sąjungos pramonė galėjo perkelti visas 2011 m. patirtas padidėjusias sąnaudas pirkėjams tik 2012 metais. Todėl 2011 m. pelningumas buvo mažesnis, kaip aprašyta 120 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse.
4.4.8. Darbo sąnaudos
(120)
Sąjungos gamintojų vidutinių darbo sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
8 lentelė
Vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Vidutinis darbo užmokestis vienam darbuotojui. Indeksas
100
103
114
118
Šaltinis: klausimyno atsakymai
(121)
Vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui iš viso išaugo 18 % visų pirma dėl didelio augimo 2011-2012 m. (11 procentinių punktų).
4.4.9. Atsargos
(122)
Sąjungos gamintojų atsargų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
9 lentelė
Atsargos
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Laikotarpio pabaigos atsargos tonomis (ribiniai dydžiai)
14 000-16 000
14 000-16 000
17 000-19 000
22 000-24 000
Indeksas
100
101
121
155
Šaltinis: klausimyno atsakymai
(123)
Sąjungos gamintojų laikotarpio pabaigos atsargos per nagrinėjamąjį laikotarpį gerokai padidėjo. PTL pabaigoje daug atsargų susikaupė dėl sezoninių priežasčių. Nors kitais laikotarpiais laikotarpio pabaigos atsargos apskaičiuojamos gruodžio pabaigoje, PTL atveju jos apskaičiuojamos birželio pabaigoje prieš pat gana didelės paklausos laikotarpį, kai išauga gėrimų vartojimas ir dėl artėjančių vasaros atostogų palyginti mažėja gamyba. Todėl yra normalu, kad tokiu metų laiku susikaupia palyginti nemažai atsargų.
4.4.10. Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą
(124)
Sąjungos gamintojų pelningumo, grynųjų pinigų srauto, investicijų ir investicijų grąžos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
10 lentelė
Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Pardavimo Sąjungoje nesusijusiems pirkėjams pelningumas (ribiniai dydžiai)
12-17 %
7-12 %
12-17 %
12-17 %
Indeksas
100
69
103
103
Grynųjų pinigų srautas. Indeksas
100
50
86
80
Investicijos. Indeksas
100
162
123
106
Investicijų grąža (ribiniai dydžiai)
30-40 %
15-25 %
25-35 %
25-35 %
Indeksas
100
59
93
90
Šaltinis: klausimyno atsakymai
(125)
Komisija nustatė Sąjungos gamintojų pelningumą apskaičiavusi ikimokestinį grynąjį pelną, gautą parduodant panašų produktą nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje, kaip tokio pardavimo apyvartos procentinę dalį. Beveik visą nagrinėjamąjį laikotarpį jis išliko stabilus. Sąjungos pramonės pelningumas buvo didesnis nei tikslinis pelnas, nustatytas per pirminį tyrimą per visą nagrinėjamąjį laikotarpį.
(126)
Grynųjų pinigų srautas yra Sąjungos gamintojų gebėjimas patiems finansuoti savo veiklą. Jo raida išliko patenkinama visą nagrinėjamąjį laikotarpį.
(127)
Investicijų grąža yra investicijų grynosios buhalterinės vertės pelno procentinis dydis. Jos raida didžiąja dalimi atitiko pelningumo raidą ir išliko patenkinama visą nagrinėjamąjį laikotarpį.
(128)
Nė vienas iš Sąjungos gamintojų nepranešė apie kapitalo didinimo sunkumus per nagrinėjamąjį laikotarpį.
4.4.11. Išvada dėl žalos
(129)
Daugumos žalos rodiklių (pvz., gamyba, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, užimtumas, darbo sąnaudos ir pardavimo kainos) raida buvo teigiama. Nors finansinių rodiklių (pvz., pelningumo, grynųjų pinigų srauto ir investicijų grąžos) tendencijos buvo įvairios, absoliutūs dydžiai yra patenkinami, o žalos požymių nematyti.
(130)
Atsižvelgdama į išdėstytas aplinkybes Komisija padarė išvadą, kad Sąjungos pramonė atsigavo nuo žalos, kurią jai padarė ankstesnis dempingas, ir materialinės žalos, apibrėžtos pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje, nepatiria.
4.5. Žalos pasikartojimo tikimybė
(131)
Iš pirmiau aprašytų nagrinėjamojo produkto importo iš Kinijos kainų ir apimties tendencijų matyti, kad, nors Kinijos eksportuotojai išliko aktyvūs Sąjungos rinkos dalyviai, dėl galiojančių priemonių (muito ir įsipareigojimų) padidėjo kainos ir sumažėjo apimtis. Šie pokyčiai buvo naudingiausi Sąjungos pramonei, nes kitos trečiosios šalys ne taip aktyviai dalyvavo rinkoje. Tai rodo, kad žala pašalinta visų pirma dėl galiojančių priemonių.
(132)
Kaip minėta 45 konstatuojamojoje dalyje, KLR eksportuojantys gamintojai turi nepanaudotų pajėgumų ir gali labai sparčiai padidinti eksportą. Be to, atsižvelgiant į didesnes kainas ES rinkoje, palyginti su daugumos trečiųjų šalių rinkomis, tikėtina, kad nustojus galioti antidempingo priemonėms šiuo metu į tas šalis eksportuojami dideli kiekiai taip pat gali būti nukreipti į ES rinką.
(133)
Be to, pagrindinėse tarptautinėse rinkose, pavyzdžiui, JAV, Brazilijoje, Tailande ir Ukrainoje, Kinijos kilmės citrinų rūgščiai nustatyti antidempingo muitai. Todėl Kinijos eksportuojantiems gamintojams bus sudėtingiau parduoti produktą šiose rinkoje nei neapsaugotoje ES rinkoje, jeigu antidempingo priemonių galiojimas nebus pratęstas.
(134)
Be to, dėl įsipareigojimų nepasiūliusių Kinijos eksportuojančių gamintojų kainų lygio ES pramonės kainos buvo priverstinai stipriai sumažintos (20-45 %). Panašiai įsipareigojimus pasiūliusių eksportuojančių gamintojų kainos, skirtos trečiųjų šalių rinkoms, priverstinai mažino ES pramonės kainas (20-39 %). Tai yra kainos, kuriomis Kinijos eksportuojantys gamintojai tikriausiai pardavinėtų produktą Sąjungos rinkoje, jeigu nebūtų priemonių.
(135)
Tikimybę, kad Kinija eksportuos produktą maža kaina, jeigu nebus priemonių, patvirtina daug kitų šalių antidempingo tyrimų dėl Kinijos citrinų rūgšties, kaip minėta 133 konstatuojamojoje dalyje.
(136)
Kinijos eksportuojantys gamintojai gali smarkiai padidinti savo ir taip didelę rinkos dalį parduodami produktą kainomis, kurios priverstų mažinti Sąjungos pramonės kainas jos nenaudai.
(137)
Atskleidus nustatytuosius faktus, suinteresuotosios šalys teigė, kad Kinijos eksportuojantys gamintojai tikriausiai nemažintų kainų iki kitose trečiųjų šalių rinkose vyraujančių kainų lygių. Tačiau faktai, nustatyti atlikus tyrimą, šio teiginio nepatvirtino. Kaip minėta 134 konstatuojamojoje dalyje, įsipareigojimų nepasiūliusių Kinijos eksportuojančių gamintojų priverstinio kainų mažinimo skirtumai Sąjungos rinkoje (20-45 %) yra labai panašūs į įsipareigojimus pasiūliusių Kinijos eksportuojančių gamintojų priverstinio kainų mažinimo skirtumus trečiųjų šalių rinkose (20-39 %). Todėl tikėtina, kad nesant priemonių Kinijos kainos Sąjungos rinkoje bus panašios į Kinijos eksportuojančių gamintojų kainas kitose rinkose.
(138)
Todėl galima daryti išvadą, kad yra tikimybė, kad nustojus galioti priemonėms žala pasikartotų.
5. SĄJUNGOS INTERESAI
(139)
Pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį Komisija nagrinėjo, ar, atsižvelgiant į šios priemonių galiojimo termino peržiūros išvadas, dėl importuojamai KLR kilmės citrinų rūgščiai taikomų antidempingo priemonių būtų pažeisti visos Sąjungos interesai. Vertinant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję, t. y. Sąjungos pramonės, importuotojų ir naudotojų, interesai. Visoms suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnio 2 dalį.
5.1. Sąjungos pramonės interesai
(140)
Abu Sąjungos gamintojai, kurie kartu sudaro 100 % Sąjungos gamybos, bendradarbiavo atliekant šį tyrimą. Kaip minėta 130 konstatuojamojoje dalyje, Sąjunga atsigavo nuo buvusio dempingo.
(141)
Sąjungos pramonė atsigavo nuo padarytos žalos dėl galiojančių priemonių. Kartu Sąjungos pramonė įrodė, kad jos veikla gyvybinga, kai nesusiduria su nesąžininga konkurencija dėl importo dempingo kaina.
(142)
Kartu, jeigu priemonių būtų atsisakyta, nesąžininga konkurencija dėl Kinijos importo dempingo kaina tikriausiai padidėtų ir tai keltų grėsmę likusių gamintojų veiklos tęstinumui, nors įprastinėmis sąlygomis pramonė yra gyvybinga. Primenama, kad, kol nebuvo nustatytos priemonės, nukreiptos prieš Kinijos importą, trys Sąjungos gamintojai nutraukė veiklą.
(143)
Taigi daroma išvada, kad Sąjungos pramonė yra suinteresuota, kad dabartinės priemonės liktų galioti.
5.2. Nesusijusių importuotojų interesai
(144)
Kaip nurodyta 13 konstatuojamojoje dalyje, šeši nesusiję importuotojai pateikė atrankos klausimyno atsakymus. Buvo atrinkti trys didžiausi importuotojai, bet vienas iš jų galiausiai nepateikė aiškių klausimyno atsakymų. Galiausiai buvo atrinkti du likę importuotojai.
(145)
Abiejų importuotojų prekybos asortimentas yra didelis. Citrinų rūgšties dalis jų apyvartoje yra įvairi. Citrinų rūgštis sudarė labai mažą dalį vieno importuotojo bendros apyvartos, o kito importuotojo atveju ji buvo vienu svarbiausių produktų.
(146)
Abu atrinkti importuotojai galiojančioms priemonėms griežtai neprieštarauja, bet pažymėjo, kad dabartinis MIK lygis yra per aukštas ir dėl to Sąjungos pramonė gauna didelį pelną. Todėl šie importuotojai paprašė sumažinti MIK lygį.
5.3. Naudotojų interesai
(147)
Komisija gavo šešis išsamius naudotojų atsakymus (daugiausia chemijos ir farmacijos pramonės šakų atstovų). Nors maisto ir gėrimų pramonė yra bene didžiausia citrinų rūgšties naudotojų (50 % viso suvartojimo), visapusiškai nebendradarbiavo nė vienas šios pramonės šakos naudotojas.
(148)
Naudotojai nerimavo dėl pasiūlos saugumo. Viena iš susirūpinimo priežasčių yra ta, kad Sąjungos pramonė negali visapusiškai patenkinti Sąjungos rinkos paklausos. Tačiau dėl galiojančių priemonių didelis Kinijos importo srautas į Sąjungos rinką nesustojo - tai patenkino rinkos paklausą, kurios negalėjo patenkinti Sąjungos pramonė.
(149)
Didelės naudotojų grupės, pavyzdžiui, maisto ir gėrimų bei farmacijos pramonės šakų, produktams reikia nedaug citrinų rūgšties. Jų nuomone, pakeisti citrinų rūgštį nėra lengva, todėl tiekimo saugumas dažnai svarbesnis nei kaina. Priemonių finansinis poveikis šiems naudotojams yra nedidelis, nes citrinų rūgštis nėra svarbi jų sąnaudų struktūroje.
(150)
Cheminius produktus gaminantiems naudotojams, suvartojantiems apie 25 % viso ES suvartojamo kiekio, citrinų rūgštis yra vidutiniškai svarbi - jai tenka apie 5 % žaliavų sąnaudų. Jų nuomone, antidempingo priemonių reikėtų atsisakyti. Kai kurie naudotojai taip pat atkreipė dėmesį į gerą ES gamintojų finansinę padėtį. Priemonių poveikis šiems naudotojams yra didesnis nei maisto ir gėrimų bei farmacijos pramonės šakoms. Vis dėlto iš bendradarbiaujančių naudotojų, gaminančių cheminius produktus, suteiktos informacijos matyti, kad jų veikla, nepaisant galiojančių priemonių, buvo pakankamai pelninga. Todėl manoma, kad priemonių poveikis šiems naudotojams buvo ribotas.
(151)
Atskleidus nustatytuosius faktus, ploviklių pramonės suinteresuotosios šalys teigė, kad tam tikrų produktų atveju, citrinų rūgščiai tenka didesnė sąnaudų dalis nei minėtas 5 % vidurkis. Kartu šios šalys nepateikė įrodymų, kad ploviklių pramonės vidurkis skiriasi nuo 5 % visos chemijos pramonės vidurkio. Todėl manoma, kad bendros išvados dėl chemijos pramonės taip pat taikomos ir konkrečiai ploviklių pramonei.
(152)
Atskleidus nustatytuosius faktus, suinteresuotosios šalys taip pat teigė, kad ateityje automatinėms indaplovėms skirtuose plovikliuose uždraudus naudoti fosfatus nuo 2017 m. Sąjungoje bus naudojama daugiau citrinų rūgšties. Nors akivaizdu, kad iki to laiko fosfatus reikės pakeisti kitomis medžiagomis, dar neaišku, ar fosfatus pakeis citrinų rūgštis ar kitos medžiagos. Be to, šalys nepateikė jokių faktinių įrodymų, susijusių su bendru šio pokyčio poveikiu.
(153)
Atsižvelgus į visus veiksnius, teigiamas poveikis Sąjungos pramonei yra gerokai didesnis nei ribotas arba nedidelis neigiamas galiojančių priemonių poveikis naudotojams.
5.4. Tiekimo šaltiniai Sąjungos rinkoje
(154)
Suinteresuotosios šalys skundėsi dėl įtariamo konkurencijos trūkumo Sąjungos rinkoje. Iš tikrųjų ES yra tik du Sąjungos gamintojai. Kad būtų patenkinti ES naudotojų poreikiai, reikia importuoti produktą į Sąjungos rinką, o importas yra daugiausia KLR kilmės.
(155)
Tai, kad Sąjungoje liko tik du gamintojai, yra Kinijos eksportuojančių gamintojų dempingo rezultatas, dėl kurio nustatytos peržiūrimosios priemonės. 2004 m. pirminio tyrimo nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje Sąjungoje vis dar buvo penki gamintojai, kurie konkuravo su dideliu kiekiu Kinijos importo dempingo kainomis. Vėlesniais metais (2004-2007 m.), kai į Sąjungą iš KLR pateko daug importuoto produkto labai mažomis dempingo kainomis, trys Sąjungos gamintojai turėjo pasitraukti iš rinkos, todėl dabar rinkoje yra dvipolė padėtis.
(156)
Nustačius galiojančias priemones, pavyko sustabdyti Sąjungos gamintojų skaičiaus mažėjimo tendenciją. Jeigu Kinijos eksportuojantiems gamintojams būtų sudarytos sąlygos atnaujinti neriboto kiekio importą dempingo kainomis, Sąjungos pramonei vėl būtų padaryta žala; be kita ko, dalis rinkos atitektų Kinijos importui.
(157)
Sąjungos gamintojams trūksta pajėgumų Sąjungos rinkos paklausai visapusiškai patenkinti (žr. 107 konstatuojamąją dalį). Nepaisant galiojančių priemonių, iš Kinijos į Sąjungos rinką toliau importuotas didelis produkto kiekis - visą nagrinėjamąjį laikotarpį Kinijos importo rinkos dalis siekė 35-45 %, kaip išaiškinta 93 konstatuojamojoje dalyje.
(158)
Jeigu priemonių nebus, du likę ES gamintojai taip pat gali būti priversti palikti ES rinką. Tokiu atveju ES naudotojai taptų dar labiau priklausomi nuo vienintelio importo šaltinio - KLR, o tai, atsižvelgiant į minėtą tiekimo saugumą, neatitinka Sąjungos interesų.
5.5. Išvada dėl Sąjungos interesų
(159)
Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad nėra jokių įtikinamų priežasčių, kad galiojančių priemonių importuojamai KLR kilmės citrinų rūgščiai išsaugojimas neatitiktų Sąjungos interesų.
6. ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS
6.1. Tarpinė peržiūra, kuri apima tik žalą
(160)
Dauguma bendradarbiaujančių Kinijos eksportuojančių gamintojų prisiėmė 2 konstatuojamojoje dalyje nurodytus įsipareigojimus. Iš 41 konstatuojamojoje dalyje minėtos priemonių galiojimo termino peržiūros matyti, kad jų eksporto į ES kainas lėmė tie įsipareigojimai dėl kainų, kuriais nustatytos mažiausios importo kainos (MIK). Todėl manoma, kad jų eksporto kainos nėra pakankamai patikimos, kad būtų naudojamos analizuojant dempingo tęsimosi ar pasikartojimo tikimybę konkrečiomis šio tyrimo aplinkybėmis. Be to, kaip išaiškinta 100 konstatuojamojoje dalyje, tokios eksporto kainos negali būti laikomos patikimu rodikliu siekiant patikimai ir suprantamai apskaičiuoti priverstinį kainų mažinimą. Dėl tos pačios priežasties šios kainos taip pat nėra pakankamai patikimos naujam žalos panaikinimo lygiui apskaičiuoti.
(161)
„Laiwu“ - įsipareigojimų nepasiūliusio bendradarbiaujančio Kinijos eksportuojančio gamintojo eksporto kainoms įsipareigojimas poveikio nepadarė, todėl jas galima naudoti naujam žalos panaikinimo lygiui apskaičiuoti.
6.2. Žalos pašalinimo lygis
(162)
Siekdama nustatyti priemonių lygį Komisija visų pirma nustatė muito dydį, būtiną siekiant išvengti Sąjungos pramonei padarytos žalos pasikartojimo.
(163)
Žala nepasikartotų, jei Sąjungos pramonė galėtų padengti gamybos sąnaudas ir gauti tokį ikimokestinį pelną, kurį tokios rūšies pramonė pagrįstai galėtų uždirbti įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. kai nėra importo dempingo kainomis, parduodama panašų produktą Sąjungos rinkoje. Pirminiame tyrime šiuo tikslu nustatytas pelno dydis buvo 6 %.
(164)
Tuo remdamasi Komisija apskaičiavo nežalingą Sąjungos pramonės panašaus produkto kainą, iš Sąjungos pardavimo kainų atėmusi faktinį per PTL uždirbto pelno dydį ir pakeisdama jį minėtu pelno dydžiu (6 %).
(165)
Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad 6 % ikimokestinio pelno dydis yra per mažas, nes dėl didelės mokesčio normos gaunamas pelnas po apmokestinimo neužtikrina būtinų išteklių.
(166)
Šiuo atžvilgiu pelno dydis, naudojamas žalos pašalinimo lygiui nustatyti, atitinka pelno dydį, kai nėra importo dempingo kaina. Suinteresuotoji šalis nepateikė jokių argumentų, įrodančių, kad 6 % pelno dydis, t. y. per pirminį tyrimą nustatytas faktinis Sąjungos pramonės uždirbto pelno dydis, kai nėra importo dempingo kaina, yra šiam tikslui netinkamas.
(167)
Tuomet, remdamasi „Laiwu“ vidutinės svertinės importo kainos, nustatytos skaičiuojant priverstinį kainų mažinimą, palyginimu su Sąjungos gamintojų per PTL Sąjungos rinkoje parduoto panašaus produkto nežalinga vidutine svertine kaina, Komisija nustatė žalos pašalinimo lygį. Palyginus gautas skirtumas išreikštas vidutinės svertinės importo CIF vertės procentine dalimi.
6.3. Galutinės antidempingo priemonės
(168)
„Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd.“ bendrovės atžvilgiu galutinės antidempingo priemonės turėtų būti nustatytos nagrinėjamojo produkto importui laikantis mažesnio muito taisyklės, nustatytos pagrindinio reglamento 9 straipsnio 4 dalyje. Komisija palygino žalos skirtumą ir dempingo skirtumą. Muito norma turėtų būti nustatyta pagal mažesnį iš dempingo ir žalos pašalinimo lygių.
(169)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, galutinė antidempingo muito norma, išreikšta CIF kaina Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, turėtų būti:
Bendrovė
Dempingo skirtumas
Žalos pašalinimo lygis
Galutinis antidempingo muitas
„Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd“
37,8 %
15,3 %
15,3 %
(170)
Atliekant priemonių galiojimo termino peržiūrą, kaip numatyta pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalyje, antidempingo priemonės, taikomos importuojamai KLR kilmės citrinų rūgščiai, turėtų būti toliau taikomos. Primenama, kad tos priemonės - tai įvairių normų ad valorem muitas ir tam tikrų bendrovių įsipareigojimai.
(171)
Šiame reglamente nurodytos konkrečioms bendrovėms taikomos antidempingo muito normos buvo nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Todėl jos atitiko atliekant šį tyrimą nustatytą tų bendrovių padėtį. Šios muitų normos taikomos tik importuojamam nagrinėjamosios šalies kilmės nagrinėjamajam produktui, kurį pagamino konkretūs nurodyti juridiniai asmenys. Importuojamam nagrinėjamajam produktui, pagamintam bet kurios kitos bendrovės, kurios pavadinimas ir adresas konkrečiai nepaminėti šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma. Tokioms bendrovėms neturėtų būti taikomos jokios konkrečioms bendrovėms taikomos antidempingo muito normos.
(172)
Bendrovė gali prašyti taikyti šias konkrečioms bendrovėms taikomas antidempingo muito normas pasikeitus jos subjekto pavadinimui arba adresui. Prašymas turi būti adresuotas Komisijai (12). Prašyme turi būti nurodyta visa susijusi informacija, įrodanti, kad dėl tokio pokyčio nedaroma poveikio bendrovės teisei pasinaudoti jai taikoma muito norma. Jei bendrovės pavadinimo arba adreso pasikeitimas nedaro poveikio teisei naudotis jai taikoma muito norma, pranešimas apie pavadinimo arba adreso pakeitimą bus paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
(173)
Du eksportuojantys gamintojai pranešė Komisijai apie adresų pasikeitimą. Vienas iš jų taip pat pranešė Komisijai apie pavadinimo pasikeitimą. Šie pokyčiai nedaro poveikio jų veiklai, susijusiai su nagrinėjamuoju produktu.
(174)
Kitas eksportuojantis gamintojas neturėtų turėti teisės naudotis individualaus muito norma, nes nutraukė veiklą.
(175)
173 ir 174 konstatuojamųjų dalių išvados buvo atskleistos, jokių pastabų negauta.
7. PRIEMONIŲ FORMA
(176)
Peržiūrėdama priemonių formą Komisija nusprendė nustatyti įsipareigojimų MIK. Visų pirma Komisija išnagrinėjo indeksavimo mechanizmą.
(177)
Pradžioje MIK buvo indeksuota remiantis JAV kukurūzų kainų svyravimu. Nustačius pirmines priemones, įsipareigojimus pasiūlę eksportuojantys gamintojai negalėjo rasti ES kukurūzų kainų viešojo orientacinio šaltinio. Dabar toks šaltinis yra ir manoma, kad jis yra tinkamesnis dėl to, kad MIK pagrįsta Sąjungos pramonės nežalinga kaina.
(178)
Komisija taip pat ištyrė vienos tonos citrinų rūgšties žaliavų suvartojimo indeksavimo kintamąjį ir nustatė, kad jis yra tinkamas.
(179)
Atskleidus nustatytuosius faktus, suinteresuotosios šalys teigė, kad užuot indeksavus minėtą MIK, reikėtų naudoti fiksuotą minimalią kainą arba ir kitų žaliavų (ne tik kukurūzų) kainomis pagrįstą indeksavimą, nes ne visi Sąjungos gamintojai naudoja kukurūzus kaip žaliavą citrinos rūgščiai gaminti. Tačiau atsižvelgiant į didelį gamybos sąnaudų ir citrinų rūgšties kainų svyravimą, fiksuota minimali kaina gali greitai pasenti ir tapti nepagrįstai aukšta arba žema. Be to, nemanoma, kad yra tinkama indeksavimui naudoti žaliavą, kurios kaina gana stabili, kai citrinų rūgšties kaina smarkiai svyruoja ir dėl kurios nėra patikimo viešojo šaltinio.
(180)
Todėl manoma, kad fiksuota minimali kaina arba kitomis žaliavomis pagrįstas indeksavimas nėra tinkamesni nei indeksavimas naudojant kukurūzų kainas. Tačiau kadangi kukurūzai nėra visų Sąjungos gamintojų pagrindinė žaliava, manoma, kad vertėtų peržiūrėti žaliavų suvartojimo indeksavimo kintamąjį, kad jis geriau atitiktų svertinį Sąjungos pramonės kukurūzų suvartojimo vidurkį ir visos Sąjungos pramonės nežalingos kainos raidą.
(181)
Atlikdama dalinę tarpinę peržiūrą, kuri apėmė tik žalą, Komisija nustatė naują Sąjungos pramonei nežalingą kainą. Šiuo pagrindu reikėtų peržiūrėti ir atnaujinti MIK, kad įsipareigojimai liktų galioti.
(182)
Galutinai atskleidus nustatytuosius faktus, naujus priimtinus įsipareigojimus dėl kainų pasiūlė penki bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai, įskaitant eksportuojančių gamintojų, kuriems šiuo metu galioja įsipareigojimai, grupę, kartu su Kinijos metalų, mineralų ir cheminių medžiagų importuotojų ir eksportuotojų prekybos rūmais (žr. 2 ir 3 konstatuojamąsias dalis).
(183)
Komisija Įgyvendinimo sprendimu (ES) 2015/87 (13) priėmė šiuos naujus įsipareigojimų pasiūlymus, kurie pakeitė galiojančius įsipareigojimus. Naujaisiais įsipareigojimų pasiūlymais šalinamas žalingas dempingo poveikis ir pakankamai apribojama priemonių vengimo rizika.
(184)
Kad Komisija ir muitinės įstaigos galėtų veiksmingai stebėti, ar bendrovės laikosi įsipareigojimų, kai atitinkamai muitinės įstaigai pateikiamas prašymas išleisti prekes į laisvą apyvartą, nustatytas antidempingo muitas netaikomas, jeigu:
i)
pateikiama įsipareigojimo sąskaita faktūra, t. y. komercinė sąskaita faktūra, kurioje nurodyti bent priede išvardyti rekvizitai ir deklaracija;
ii)
importuotas prekes pagamino, išsiuntė ir joms sąskaitas faktūras tiesiogiai išrašė minėtos bendrovės pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungoje ir
iii)
deklaruotos ir muitinei pateiktos prekės tiksliai atitinka įsipareigojimo sąskaitoje faktūroje pateiktą aprašymą.
Jeigu neįvykdomos minėtos sąlygos, atitinkamas antidempingo muitas taikomas priimant deklaraciją dėl išleidimo į laisvą apyvartą.
(185)
Kai Komisija pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 9 dalį atšaukia priimtą įsipareigojimą dėl pažeidimo, nurodydama konkrečius sandorius, ir atitinkamas įsipareigojimo sąskaitas faktūras paskelbia negaliojančiomis, skola muitinei atsiranda priimant deklaraciją dėl šių sandorių prekių išleidimo į laisvą apyvartą.
(186)
Importuotojai turėtų žinoti, kad skola muitinei (įprastinė su prekyba susijusi rizika) priimant deklaraciją dėl išleidimo į laisvą apyvartą gali susidaryti, kaip apibūdinta 184 ir 185 konstatuojamosiose dalyse, net jei gamintojo, iš kurio jie perka produktus, pasiūlytą įsipareigojimą tiesiogiai arba netiesiogiai priėmė Komisija.
(187)
Pagal pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalį įsteigtas komitetas nuomonės nepateikė,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos kilmės citrinų rūgščiai ir trinatrio citratui dihidratui, kurių KN kodai šiuo metu yra 2918 14 00 ir ex 2918 15 00 (TARIC kodas 2918150010), nustatomas galutinis antidempingo muitas.
2. Galutinio antidempingo muito, taikomo 1 dalyje aprašytam produktui, kurį pagamino toliau išvardytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, norma yra tokia:
Bendrovė
Galutinis antidempingo muitas (%)
Papildomas TARIC kodas
COFCO Biochemical (Anhui) Co., Ltd. - No 1 COFCO Avenue, Bengbu City 233010, Anhui Province, KLR
35,7
A874
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd. - No 106 Luzhong Large East Street, Laiwu City, Shandong Province, KLR
15,3
A880
RZBC Co., Ltd. - No 9 Xinghai West Road, Rizhao City, Shandong Province, KLR
36,8
A876
RZBC (Juxian) Co., Ltd. - No 209 Laiyang Road (West Side of North Chengyang Road), Juxian Economic Development Zone, Rizhao City, Shandong Province, KLR
36,8
A877
TTCA Co., Ltd. - West, Wenhe Bridge North, Anqiu City, Shandong Province, KLR
42,7
A878
Weifang Ensign Industry Co., Ltd. - No 1567 Changsheng Street, Changle, Weifang, Shandong Province, KLR
33,8
A882
Jiangsu Guoxin Union Energy Co., Ltd. - No 1 Redian Road, Yixing Economic Development Zone, Jiangsu Province, KLR
32,6
A879
Visos kitos bendrovės
42,7
A999
3. Nepaisant šio straipsnio 1 dalies, galutinis antidempingo muitas netaikomas importuojamiems produktams, kurie išleidžiami į laisvą apyvartą pagal 2 straipsnį.
4. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos atitinkamos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
2 straipsnis
1. Importuojamiems produktams, deklaruojamiems išleidimui į laisvą apyvartą pagal sąskaitas faktūras, išduotas bendrovių, kurių įsipareigojimus Komisija priėmė ir kurių pavadinimai įtraukti į Įgyvendinimo sprendimą (ES) 2015/87, 1 straipsniu nustatytas antidempingo muitas netaikomas, jeigu:
a)
juos pagamino, išsiuntė ir joms sąskaitas faktūras tiesiogiai išrašė minėtos bendrovės pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungoje ir
b)
su tokiais importuojamais produktais pateikiama įsipareigojimo sąskaita faktūra, t. y. komercinė sąskaita faktūra, kurioje nurodyti bent šio reglamento priede išvardyti rekvizitai ir deklaracija, ir
c)
deklaruotos ir muitinei pateiktos prekės tiksliai atitinka įsipareigojimo sąskaitoje faktūroje pateiktą aprašymą.
2. Skola muitinei nustatoma priimant deklaraciją dėl išleidimo į laisvą apyvartą:
a)
nustačius, kad dėl 1 dalyje aprašytų importuojamų produktų nesilaikoma vienos ar daugiau toje dalyje išvardytų sąlygų, arba
b)
jeigu Komisija pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 8 straipsnio 9 dalį atšaukia priimtą įsipareigojimą reglamentu arba sprendimu, kuriame nurodomi konkretūs sandoriai, ir susijusias įsipareigojimo sąskaitas faktūras paskelbia negaliojančiomis.
3 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2015 m. sausio 21 d.