NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1262/2012
ze dne 20. prosince 2012,
kterým se pro roky 2013 a 2014 stanoví rybolovná práva na některé populace hlubinných druhů ryb pro plavidla EU
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle čl. 43 odst. 3 Smlouvy má Rada na návrh Komise přijmout opatření týkající se stanovení a přidělení rybolovných práv.
(2)
Podle nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (1) mají být s přihlédnutím k dostupným vědeckým, technickým a hospodářským doporučením, a zejména ke zprávám vypracovaným Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství (STECF) a s ohledem na doporučení regionálních poradních sborů, přijata opatření, jimiž se řídí přístup do vod a ke zdrojům a udržitelné provozování rybolovných činností.
(3)
Je povinností Rady přijmout opatření týkající se stanovení a přidělení rybolovných práv pro jednotlivé rybolovné oblasti nebo skupiny rybolovných oblastí, případně včetně určitých podmínek, které jsou s nimi funkčně spjaty. Rybolovná práva by měla být rozdělena mezi jednotlivé členské státy způsobem, který každému členskému státu zajistí relativní stabilitu rybolovných činností pro každou populaci nebo oblast rybolovu, s náležitým ohledem na cíle společné rybářské politiky stanovené v nařízení (ES) č. 2371/2002.
(4)
Celkové přípustné odlovy (TAC) by měly být stanoveny na základě dostupných vědeckých doporučení, s ohledem na biologické a sociálně-ekonomické aspekty, přičemž by měly všem odvětvím rybolovu zajistit spravedlivé zacházení; zároveň by se měla vzít v úvahu stanoviska vyjádřená během konzultace se zúčastněnými stranami, zejména na setkáních s poradním výborem pro rybolov a akvakulturu a dotčenými regionálními poradními sbory.
(5)
Rybolovná práva by měla být v souladu s mezinárodními dohodami a zásadami, např. s dohodou Organizace spojených národů o zachování a řízení tažných populací ryb a vysoce stěhovavých rybích populací z roku 1995 (2) a podrobnými zásadami řízení stanovenými v mezinárodních pokynech Organizace spojených národů pro výživu a zemědělství pro řízení lovu hlubinných druhů na volném moři z roku 2008, podle nichž by měl regulační orgán zejména zvýšit obezřetnost v případech, kdy jsou informace neurčité, nespolehlivé nebo nedostatečné. Nedostatek odpovídajících vědeckých informací by neměl být použit jako důvod pro odklad nebo nepřijetí ochranných a řídících opatření.
(6)
Nejnovější vědecká doporučení Mezinárodní rady pro průzkum moří (ICES) a STECF uvádějí, že většina populací hlubinných druhů je lovena neudržitelným způsobem a že rybolovná práva na tyto populace by měla být snížena, dokud vývoj stavu těchto populací nezačne vykazovat pozitivní trend, aby se zajistila jejich udržitelná úroveň. Rada ICES dále doporučila, aby nebyl povolen žádný cílený rybolov červenice obecné v žádné oblasti ani cílený rybolov určitých populací mníka modrého a růžichy šedé.
(7)
Pokud jde o hlubinné druhy žraloků, hlavní komerční druhy jsou považovány za vyčerpané, a proto by neměl probíhat žádný cílený rybolov těchto druhů.
(8)
O rybolovných právech pro hlubinné druhy ve smyslu čl. 2 písm. a) nařízení Rady (ES) č. 2347/2002 ze dne 16. prosince 2002, kterým se stanoví zvláštní podmínky přístupu k rybolovu hlubinných populací a s tím spojené požadavky (3), se rozhoduje každé dva roky. Výjimkou však je populace stříbrnice atlantské a hlavní rybolovná oblast mníka modrého, v jejichž případě závisí rybolovná práva na výsledku každoročních jednání s Norskem. Rybolovná práva pro tyto populace by tedy měla bý stanovena jiným odpovídajícím nařízením, jímž se rybolovná práva stanovují každoročně.
(9)
V zájmu zjednodušení by celkové přípustné odlovy mníka modrého autonomně přijímané Unií měly být regulovány stejným právním nástrojem. Celkové přípustné odlovy mníka modrého v mezinárodních vodách oblasti II, III a IV by proto měly být zahrnuty společně s celkovými přípustnými odlovy mníka modrého v mezinárodních vodách oblasti XII v nařízení, kterým se stanoví rybolovná práva pro rybářská plavidla EU na některé populace ryb a skupiny populací ryb, které nejsou předmětem mezinárodních jednání nebo dohod.
(10)
V souladu s nařízením Rady (ES) č. 847/96 ze dne 6. května 1996, kterým se stanoví dodatečné podmínky pro meziroční řízení celkových přípustných odlovů a kvót (4), je třeba určit populace, které mají podléhat různým opatřením, které uvedené nařízení stanoví. Preventivní TAC by se měly vztahovat na populace, pro které neexistuje žádné vědecky podložené vyhodnocení rybolovných práv pro rok, v jehož průběhu mají být TAC stanoveny; ve všech ostatních případech by se měly použít analytické TAC. Vzhledem k doporučením vydaným radou ICES a STECF pro populace hlubinných druhů by se na populace ryb, pro něž není dostupné vědecky podložené vyhodnocení dotčených rybolovných práv, neměly v tomto nařízení vztahovat preventivní TAC.
(11)
S ohledem na vědecké doporučení je zřejmé, že biologická distribuce některých populací hlavouna tuponosého nemusí nutně odpovídat oblastem TAC uvedeným v tomto nařízení. V zájmu podpory udržitelného využívání těchto populací je vhodné umožnit zvýšenou flexibilitu mezi TAC v oblasti Vb, VI a VII na jedné straně a na straně druhé TAC v oblasti VIII, IX, X, XII a XIV.
(12)
S cílem zabránit přerušení rybolovných činností a za účelem zajištění obživy rybářů v Unii by se toto nařízení mělo použít od 1. ledna 2013. Z důvodu naléhavosti by toto nařízení mělo vstoupit v platnost okamžitě po svém vyhlášení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
Tímto nařízením se stanoví pro roky 2013 a 2014 roční rybolovná práva na populace ryb některých hlubinných druhů pro plavidla EU ve vodách EU a v některých vodách mimo vody EU, které podléhají omezením odlovů.
Článek 2
Definice
1. Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„plavidlem EU“ rybářské plavidlo plující pod vlajkou členského státu a registrované v Unii;
b)
„vodami EU“ vody pod svrchovaností nebo jurisdikcí členských států s výjimkou vod přiléhajících k územím uvedeným v příloze II Smlouvy;
c)
„celkovým přípustným odlovem“ (TAC) množství, které může být každoročně z každé populace ryb uloveno a vyloženo;
d)
„kvótou“ část TAC přidělená Unii, členskému státu nebo třetí zemi;
e)
„mezinárodními vodami“ vody, které nepodléhají svrchovanosti ani jurisdikci žádného státu.
2. Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice oblastí:
a)
oblasti ICES (Mezinárodní rada pro průzkum moří) jsou zeměpisné oblasti vymezené v příloze III nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 218/2009 (5);
b)
oblasti CECAF (Výbor pro rybolov ve středovýchodním Atlantiku) jsou zeměpisné oblasti vymezené v příloze II nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2009 (6).
Článek 3
Celkové přípustné odlovy a rozdělení
Celkové přípustné odlovy pro hlubinné druhy ulovené plavidly EU ve vodách EU nebo v některých vodách mimo vody EU a rozdělení těchto celkových přípustných odlovů mezi členské státy a případně podmínky, které jsou s nimi funkčně spjaty, jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.
Článek 4
Zvláštní ustanovení o rozdělení rybolovných práv
1. Rozdělením rybolovných práv mezi členské státy stanoveným v tomto nařízení nejsou dotčeny:
a)
výměny provedené podle čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002;
b)
odpočty a přerozdělení provedené podle článku 37 nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 (7) nebo podle čl. 10 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1006/2008 (8);
c)
dodatečné vykládky povolené podle článku 3 nařízení (ES) č. 847/96;
d)
množství převedená podle článku 4 nařízení (ES) č. 847/96;
e)
odpočty provedené podle článků 105, 106 a 107 nařízení (ES) č. 1224/2009.
2. Článek 3 nařízení (ES) č. 847/96 se použije na populace, na které se vztahují preventivní TAC, zatímco čl. 3 odst. 2 a 3 a článek 4 uvedeného nařízení se použijí na populace, na které se vztahují analytické TAC, není-li v příloze tohoto nařízení uvedeno jinak.
Článek 5
Podmínky vykládky úlovků a vedlejších úlovků
Ryby populací, pro které jsou stanoveny TAC, mohou být uchovávány na palubě nebo vyloženy pouze tehdy, pokud byl odlov proveden plavidly plujícími pod vlajkou členského státu, jenž má kvótu, která dosud nebyla vyčerpána.
Článek 6
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2013.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 20. prosince 2012.
TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1262/2012
2012 m. gruodžio 20 d.
kuriuo nustatomos ES laivams taikomos tam tikrų giliavandenių žuvų išteklių žvejybos galimybės 2013 m. ir 2014 m.
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 3 dalį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
kadangi:
(1)
Sutarties 43 straipsnio 3 dalyje numatyta, kad Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, turi priimti žvejybos galimybių nustatymo ir paskirstymo priemones;
(2)
2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką (1) reikalaujama, kad atsižvelgiant į turimas mokslines, technines ir ekonomines rekomendacijas, visų pirma į Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (toliau - ŽMTEK) parengtas ataskaitas, taip pat į regioninių patariamųjų tarybų pateiktas rekomendacijas, būtų nustatytos priemonės, kuriomis reglamentuojama galimybė naudotis vandenimis bei ištekliais ir vykdyti tausią žvejybos veiklą;
(3)
Taryba privalo patvirtinti žvejybos galimybių pagal išteklius arba išteklių grupes nustatymo ir paskirstymo priemones, be kita ko, prireikus, tam tikras funkciškai su jomis susietas sąlygas. Žvejybos galimybės valstybėms narėms turėtų būti paskirstytos taip, kad kiekvienai valstybei narei būtų užtikrintas sąlyginis kiekvienos išteklių rūšies žvejybos arba žvejybos kiekviename rajone stabilumas, tinkamai atsižvelgiant į bendros žuvininkystės politikos tikslus, nustatytus Reglamente (EB) Nr. 2371/2002;
(4)
bendri leidžiami sužvejoti kiekiai (toliau - BLSK) turėtų būti nustatyti remiantis turima moksline informacija, atsižvelgiant į biologinius ir socialinius bei ekonominius aspektus, tuo pat metu užtikrinant vienodas veiklos sąlygas visiems žvejybos sektoriams, taip pat atsižvelgiant į nuomones, pareikštas konsultacijose su suinteresuotaisiais subjektais, visų pirma Žuvininkystės ir akvakultūros patariamojo komiteto bei atitinkamų regioninių patariamųjų tarybų posėdžiuose;
(5)
žvejybos galimybės turėtų atitikti tarptautinius susitarimus ir principus, tokius kaip 1995 m. Jungtinių Tautų susitarimas dėl vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių išsaugojimo bei valdymo (2), taip pat išsamius valdymo principus, nustatytus 2008 m. Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos tarptautinėse gelminės žvejybos atviroje jūroje valdymo gairėse, pagal kurias visų pirma reguliavimo institucija turėtų būti atsargesnė, jei informacija netiksli, nepatikima arba nepakankama. Tinkamos mokslinės informacijos trūkumas neturėtų būti priežastis atidėti išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių taikymą arba iš viso tų priemonių netaikyti;
(6)
iš naujausių mokslinių Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos (toliau - ICES) rekomendacijų ir ŽMTEK rekomendacijų matyti, kad dauguma giliavandenių žuvų žvejojamos netausiai ir kad, norint užtikrinti tų išteklių tvarumą, tų išteklių žvejybos galimybės turėtų būti sumažintos, kol išteklių dydžio pokyčiai bus teigiami. ICES taip pat rekomendavo uždrausti specializuotą islandinių pjūklapilvių beriksų žvejybą visuose rajonuose ir tam tikrų melsvųjų movų ir raudonpelekių pagelų rūšių žvejybą;
(7)
kalbant apie giliavandenius ryklius, pagrindinių komercinių rūšių ištekliai laikomi išeikvotais, todėl specializuota žvejyba neturėtų būti vykdoma;
(8)
giliavandenių žuvų, kaip apibrėžta 2002 m. gruodžio 16 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2347/2002, nustatančio konkrečius prieinamumo reikalavimus ir susijusias sąlygas, taikomas giliavandenių žuvų išteklių žvejybai (3), 2 straipsnio a punkte, žvejybos galimybės nustatomos kartą per dvejus metus. Tačiau nustatyta išimtis dėl atlantinių argentinų ir melsvųjų molvų išteklių, kurių žvejybos galimybės priklauso nuo kasmetinių derybų su Norvegija rezultatų. Tų rūšių žvejybos galimybės turėtų būti nustatytos kitame metiniame reglamente, kuriuo nustatomos žvejybos galimybės;
(9)
supaprastinimo tikslu, Sąjungos savarankiškai nustatomas melsvųjų molvų BLSK turėtų būti reguliuojamas pasitelkiant tą pačią teisinę priemonę. Todėl melsvųjų molvų BLSK II, III ir IV tarptautiniuose vandenyse turėtų būti įtrauktas, kartu su melsvųjų molvų BLSK XII tarptautiniuose vandenyse, į reglamentą, kuriuo ES laivams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių, dėl kurių nevedamos tarptautinės derybos ir kuriems netaikomi tarptautiniai susitarimai, žvejybos galimybės;
(10)
pagal 1996 m gegužės 6 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 847/96, nustatantį bendrų leistinų sugavimų ir kvotų kasmetinio valdymo papildomas sąlygas (4), turėtų būti nustatyti ištekliai, kuriems taikomos įvairios jame nurodytos priemonės. Prevencinis BLSK turėtų būti taikomas tiems ištekliams, dėl kurių neturima tų metų, kuriais turi būti nustatytas BLSK, moksliškai pagrįsto žvejybos galimybių vertinimo; priešingu atveju turėtų būti taikomas mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK. Atsižvelgiant į ICES ir ŽMTEK rekomendacijas dėl giliavandenių žuvų išteklių, kuriems moksliškai pagrįsto atitinkamų žvejybos galimybių vertinimo neturima, jiems šiame reglamente turėtų būti taikomi prevenciniai BLSK;
(11)
atsižvelgiant į mokslines rekomendacijas, kai kurių bukasnukių ilgauodegių grenadierių išteklių biologinis paplitimas nebūtinai atitinka šiame reglamente nurodytus BLSK rajonus. Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas šių išteklių tausojančiam naudojimui, reikia, viena vertus, leisti taikyti didesnį lankstumą tarp BLSK Vb, VI, VII rajonų, ir, kita vertus, tarp BLSK VIII, IX, X, XII ir XIV rajonų;
(12)
siekiant išvengti žvejybos veiklos pertrūkių ir užtikrinti pragyvenimo šaltinį Sąjungos žvejams, šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2013 m. sausio 1 d. Dėl skubos priežasčių šis reglamentas turėtų įsigalioti iš karto po jo paskelbimo,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Dalykas
Šiuo reglamentu nustatomos 2013 m. ir 2014 m. tam tikrų giliavandenių žuvų išteklių žvejybos ES vandenyse ir tam tikruose ES nepriklausančiuose vandenyse, kuriuose būtina riboti sužvejojamų žuvų kiekį, galimybės ES laivams.
2 straipsnis
Apibrėžtys
1. Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:
a) ES laivas- su valstybės narės vėliava plaukiojantis ir Sąjungoje įregistruotas žvejybos laivas;
b) ES vandenys- vandenys, į kuriuos valstybės narės turi suverenias teises arba kurie priklauso jų jurisdikcijai, išskyrus vandenis, esančius greta Sutarties II priede nurodytų teritorijų;
c) bendras leidžiamas sužvejoti kiekis (BLSK)- kiekvienos rūšies žuvų išteklių kiekis, kurį per metus galima sužvejoti ir iškrauti;
d) kvota- Sąjungai, valstybei narei arba trečiajai šaliai skirta BLSK dalis;
e) tarptautiniai vandenys- vandenys, į kuriuos nė viena valstybė neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso nė vienos valstybės jurisdikcijai.
2. Šiame reglamente vartojamos zonos apibrėžtys:
a) ICES (Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos) zonos- Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 218/2009 (5) III priede apibrėžti geografiniai rajonai;
b) CECAF (Žvejybos rytų vidurio Atlante komiteto) zonos- Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 216/2009 (6) II priede apibrėžti geografiniai rajonai.
3 straipsnis
BLSK ir paskirstymas
ES vandenyse arba tam tikruose ES nepriklausančiuose vandenyse ES laivų sužvejojami giliavandenių žuvų BLSK, tokių BLSK paskirstymas valstybėms narėms ir su tuo funkciškai susietos sąlygos, jei tokių yra, išdėstyti šio reglamento priede.
4 straipsnis
Specialios nuostatos dėl žvejybos galimybių paskirstymo
1. Šiame reglamente nustatytos žvejybos galimybės valstybėms narėms paskirstomos nedarant poveikio:
a)
žvejybos galimybėms, kuriomis pasikeista pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnio 5 dalį;
b)
išskaitymams ir galimybių perskirstymui pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009 (7) 37 straipsnį arba pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1006/2008 (8) 10 straipsnio 4 dalį;
c)
papildomam iškraunamam kiekiui, kuris leidžiamas pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnį;
d)
perkeltiems kiekiams pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnį;
e)
išskaitymams, atliekamiems pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 105, 106 ir 107 straipsnius.
2. Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis taikomas ištekliams, kuriems nustatytas prevencinis BLSK, o to reglamento 3 straipsnio 2 ir 3 dalys ir 4 straipsnis taikomas ištekliams, kuriems nustatytas mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK, jei nenurodyta kitaip šio reglamento priede.
5 straipsnis
Sužvejotų žuvų ir priegaudos iškrovimo sąlygos
Išteklių, kuriems yra nustatyti BLSK, žuvys laikomos laive arba iškraunamos tik jei jas sužvejojo laivas, plaukiojantis su kvotą turinčios ir jos neišnaudojusios valstybės narės vėliava.
6 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Jis taikomas nuo 2013 m. sausio 1 d.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2012 m. gruodžio 20 d.