PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1283/2014
ze dne 2. prosince 2014
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Korejské republiky a Malajsie po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Platná opatření
(1)
Platná antidumpingová opatření na dovoz některých potrubních tvarovek (dále jen „PT“ nebo „dotčený výrobek“) pocházejících z Korejské republiky a Malajsie (dále jen „dotčené země“) byla původně uložena nařízením Rady (ES) č. 1514/2002 (2) (dále jen „původní opatření“).
(2)
Platná antidumpingová cla pro Malajsii činí 75 %, s výjimkou společností Anggerik Laksana Sdn Bhd a Pantech Steel Industries Sdn Bhd, na které se vztahuje antidumpingové clo ve výši 59,2 % resp. 49,9 %. Pro všechny společnosti z Korejské republiky platí clo 44 %.
(3)
Původní opatření byla zachována nařízením Rady (ES) č. 1001/2008 (3) naposledy pozměněným nařízením Rady (EU) č. 363/2010 (4) (dále jen „platná opatření“).
1.2 Platná opatření vztahující se na další třetí země
(4)
Mimo oblast působnosti tohoto řízení jsou v současné době v platnosti antidumpingová opatření na vývoz dotčeného výrobku z Čínské lidové republiky a Thajska (5). Opatření na dotčený výrobek pocházející z Číny byla rozšířena na dovoz stejného výrobku odesílaného z Tchaj-wanu (6), Indonésie (7), Srí Lanky (8) a Filipín (9). Dne 3. září 2014 zahájila Komise přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení týkající se dovozu PT z Čínské lidové republiky a rozšířený na Tchaj-wan, Indonésii, Srí Lanku a Filipíny. Komise zveřejnila oznámení o zahájení přezkumu v Úředním věstníku Evropské unie (10). Antidumpingová opatření týkající se vývozu z Thajska pozbyla platnost.
(5)
V lednu 2013 byla uložena opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska a Turecka (11).
1.3 Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(6)
Dne 8. února 2013 Evropská komise (dále jen „Komise“) zveřejnila oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (12) platných antidumpingových opatření týkajících se PT z Korejské republiky a Malajsie.
(7)
Dne 26. června 2013 Komise obdržela žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009 (dále jen „základní nařízení“).
(8)
Žádost podal Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího ocelové tvarovky pro svařování natupo (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 40 % celkové výroby dotčeného výrobku v Unii.
(9)
Žádost byla zdůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by mělo pravděpodobně za následek obnovení dumpingu a obnovení újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(10)
Dne 15. října 2013 zahájila Komise přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Komise zveřejnila oznámení o zahájení přezkumu v Úředním věstníku Evropské unie (13).
1.4 Zúčastněné strany
(11)
Komise ve svém oznámení o zahájení přezkumu vyzvala zúčastněné strany, aby ji za účelem účasti v přezkumném šetření kontaktovaly. Komise výslovně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, uživatele a dovozce, vyvážející výrobce v Korejské republice a Malajsii a korejské a malajsijské orgány o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti a vyzvala je, aby spolupracovali.
(12)
Všechny zúčastněné strany měly možnost se k zahájení přezkumu vyjádřit a požádat o slyšení u Komise nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.
1.4.1. Výběr vzorku
(13)
V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že v souladu s článkem 17 základního nařízení bude možná muset vybrat vzorek výrobců v Unii, dovozců a korejských vyvážejících výrobců.
a) Výběr vzorku výrobců v Unii
(14)
V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že prozatímně vybrala vzorek výrobců v Unii, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily. Vzorek byl vybrán na základě objemu výroby a prodeje obdobného výrobku během období přezkumného šetření v Unii se současným zajištěním zeměpisného rozložení; skládá se ze čtyř výrobců v Unii nebo skupin výrobců v Unii (pět jednotlivých společností) se sídlem v Německu, Francii, Itálii, Rumunsku a Rakousku. Nedošly žádné připomínky a prozatímně vybrané společnosti v konečném vzorku zůstaly.
(15)
Po zahájení řízení však Komise musela vyloučit ze vzorku dva výrobce v Unii kvůli nedostatečné spolupráci. Zbývající dvě společnosti/skupiny společností (celkem tři jednotlivé společnosti) představují 49 % výroby v Unii a 45 % prodeje v Unii a výrobní zařízení mají ve třech různých zemích. Pozměněný vzorek byl proto stále považován za reprezentativní vzorek výrobního odvětví Unie.
b) Výběr vzorku dovozců
(16)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Žádný dovozce však při šetření nespolupracoval.
c) Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Korejské republice
(17)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce v Koreji, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Kromě toho Komise požádala zastoupení Korejské republiky při Evropské unii, aby našlo nebo kontaktovalo další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.
(18)
Dva korejští vyvážející výrobci poskytli požadované informace, ale pouze jeden souhlasil se spoluprací a se zařazením do vzorku. Proto bylo rozhodnuto, že výběr vzorku korejských vyvážejících výrobců není nutný.
d) Vyvážející výrobci v Malajsii
(19)
Vzhledem k nízkému počtu známých malajsijských vyvážejících výrobců Komise v oznámení o zahájení přezkumu nepředpokládala výběr jejich vzorku.
(20)
Komise vyzvala všechny vyvážející výrobce, aby se přihlásili do 15 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu. Kromě toho Komise požádala zastoupení Malajsie při Evropské unii, aby našlo nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.
1.4.2. Odpovědi na dotazník
(21)
Komise zaslala dotazníky všem společnostem v Unii zařazeným do vzorku, spolupracující korejské společnosti a všem známým malajsijským vyvážejícím výrobcům.
(22)
Jeden výrobce v Unii neodpověděl na dotazník, zatímco jiný výrobce v Unii předložil pouze částečnou odpověď a nereagoval ani na dopis s upozorněním na nedostatky. Následně byli tito dva výrobci v Unii ze vzorku vyloučeni (viz výše 15. bod odůvodnění). Na dotazník odpověděl jeden korejský vyvážející výrobce. Odpověď na dotazník nezaslal žádný vyvážející výrobce z Malajsie.
1.4.3. Inspekce na místě
(23)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro posouzení toho, zda by uložení opatření bylo v rozporu se zájmem Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii:
-
Erne Fittings GmbH, Schlins, Rakousko a společnost ve spojení Siekman Fittings, Lohne, Německo;
-
Vallourec Fittings S.A., Francie.
Vyvážející výrobci v Korejské republice:
-
TK Corporation, Pusan.
1.5 Období přezkumného šetření a posuzované období
(24)
Šetření pravděpodobnosti obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“).
(25)
Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
1.6 Zveřejnění informací
(26)
Dne 12. září 2014 poskytla Komise všem zúčastněným stranám základní fakta a úvahy, na jejichž základě hodlala zachovat platná antidumpingová opatření, a vyzvala je, aby se k nim vyjádřily. Připomínky předložené zúčastněnými stranami Komise zvážila a případně zohlednila.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(27)
Přezkoumávaným výrobkem jsou potrubní tvarovky (jiné nežli lité tvarovky, příruby a tvarovky se závitem) ze železa nebo oceli (nikoliv však nerezavějící oceli) o maximálním vnějším průměru nepřesahujícím 609,6 mm, používané ke svařování natupo a jiným účelům, pocházející z Korejské republiky a Malajsie, které v současnosti spadají do kódů KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80 (dále jen „dotčený výrobek“ nebo „PT“)
2.2 Obdobný výrobek
(28)
Přezkumné šetření potvrdilo, stejně jako v původním šetření, že PT vyrobené v dotčených zemích a prodávané na domácím trhu nebo vyvážené do Unie nebo na jiné vývozní trhy mají stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti a konečné použití jako výrobky prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie.
(29)
Komise proto rozhodla, že tento výrobek je obdobným výrobkem ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ DUMPINGU
(30)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda by pravděpodobně došlo k obnovení dumpingového dovozu z dotčených zemí, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti.
3.1 Korejská republika
3.1.1. Předběžné poznámky
(31)
Jeden z největších korejských výrobců PT, společnost TK Corporation, při šetření spolupracovala. Na tuto spolupracující společnost připadalo 25 % - 40 % korejského vývozu PT (přesný údaj není uveden z důvodu utajení). TK Corporation zaslala Komisi vyplněný dotazník, včetně údajů o prodeji na domácím trhu, prodeji na vývoz a výrobních nákladech. Komise měla za to, že analýza korejského dumpingu během období přezkumného šetření a zčásti i analýza obnovení dumpingu by mohla vycházet z údajů této společnosti vzhledem k jejímu podílu na korejském vývozu PT. Odpověď TK Corporation byla ověřena.
3.1.2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(32)
Během období přezkumného šetření bylo z Koreje do Unie dovezeno pouze zanedbatelné množství PT (méně než 50 tun). Část z toho prodal jediný spolupracující vyvážející výrobce TK Corporation. Bylo jasné, že toto množství není reprezentativní, protože představovalo méně než 0,1 % výroby TK Corporation. Kromě toho nebylo jasné, zda bylo na dovozené zboží od TK Corporation zaplaceno antidumpingové clo, což vyvolávalo pochybnosti o tom, zda toto zboží skutečně vstoupilo na celní území Unie. Navíc se jednalo o prodej pro tři konkrétní projekty s vlastní specifikací tvarovek (jedná se tedy o nereprezentativní prodej) a prodej proběhl v „balíku“ s dalšími tvarovkami (hlavně z nerezavějící oceli). Z výše uvedených důvodů nebylo možné provést smysluplnou analýzu dumpingu na základě dovozu PT od TK Corporation do Unie během období přezkumného šetření.
(33)
Po zveřejnění informací TK Corporation prohlásila, že Komise měla ve své analýze dumpingu vycházet z prodeje společnosti na vývoz do Unie, a to z těchto důvodů: i) její prodej na vývoz do Unie během období přezkumného šetření byl významný a tedy reprezentativní, protože sestával z „nejméně 26 faktur s 282 individuálními transakcemi, navzdory zavedeným clům“ ii) jelikož nebylo jasné, jak to bylo s platbou antidumpingového cla, některé prodejní operace (určené pro projekt v zahraničí) zřejmě nepodléhaly antidumpingovému clu, zatímco z jiných prodejních operací, k nimž došlo během období přezkumného šetření, dovozci ne vždy platili antidumpingová cla kvůli špatné klasifikaci těchto výrobků, v důsledku čehož si dovozci neuvědomili, že byl antidumpingová cla platit měli. Mezitím byli dovozci na tuto chybu upozorněni a od té doby antidumpingová cla hradili se zpětnou platností; a iii) podmínky pro prodej na vývoz do Unie byly obvyklé, neboť se nepoužily kratší dodací lhůty a účtované ceny nebyly předmětem vzájemné kompenzace.
(34)
Tyto připomínky byly náležitě analyzovány. TK Corporation nic nenamítala proti nízkému objemu svého prodeje na vývoz do Unie jak v absolutním vyjádření, tak ve srovnání s celkovou výrobou obdobného výrobku (méně než 0,1 %). Komise tvrdí, že tak malý objem v relativním i absolutním vyjádření nelze považovat za reprezentativní.
(35)
Komise navíc nemohla na základě poskytnutých dokumentů zjistit, jaká část údajného prodeje společnosti TK Corporation v Unii byla nakonec řádně klasifikována a dovezena, a také tvrzení, že ceny nebyly předmětem vzájemné kompenzace, nemohlo být ověřeno, a proto ho nebylo možné akceptovat, jelikož podpůrné podklady byly poskytnuty až po inspekci na místě. V každém případě, pokud jde o tyto dvě otázky, s ohledem na závěr analýzy obsažený v 34. bodě odůvodnění není zapotřebí, aby Komise dospěla k definitivnímu rozhodnutí, jelikož ani celkový vykazovaný objem prodeje TK Corporation do Unie nelze považovat za dostatečně reprezentativní.
(36)
Komise proto potvrzuje, že prodej TK Corporation do Unie během období přezkumného šetření nelze použít pro smysluplnou analýzu dumpingu jako součást tohoto šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti.
3.1.3. Důkazy o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(37)
Komise analyzovala, zda je pravděpodobné obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti. Přitom byly analyzovány tyto prvky: vývozní cena do jiných destinací, výrobní kapacita a nevyužitá kapacita v Koreji a přitažlivost trhu Unie.
3.1.3.1. Vývoz z Koreje do jiných destinací
(38)
Vzhledem k nízkému objemu dovozu PT z Koreje do Unie a nedostatečné spolehlivosti cen sjednaných u těchto obchodů (viz 32. až 36. bod odůvodnění) dospěla Komise k závěru, že pro posouzení pravděpodobné budoucí cenové úrovně vývozu do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti, by se měly použít údaje týkající se prodeje PT z Koreje do jiných zemí.
(39)
Bylo usouzeno, že je vhodné nejprve analyzovat korejský prodej do Spojených států amerických (dále jen „USA“), neboť na rozdíl od korejského vývozu do jiných destinací má uvedený trh podobnou velikost jako trh Unie, s mnoha domácími výrobci, ale také s velkým podílem dovozu a nízkými dovozními celními sazbami, což z něho činí velmi konkurenční trh. Navíc jsou USA hlavní destinací vývozu obecně pro Koreu i konkrétně pro TK Corporation.
(40)
Kromě toho byl v průběhu šetření zkoumán veškerý další prodej PT z Koreje na vývoz.
(41)
Výpočet dumpingu byl proveden jak pro prodej do USA, tak pro prodej do jiných vývozních destinací (kromě Unie z důvodů uvedených v 32. až 36. bodě odůvodnění výše).
a) Běžná hodnota
(42)
V souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení vycházela běžná hodnota pro TK Corporation z ceny zaplacené nebo splatné v běžném obchodním styku nezávislými odběrateli na domácím trhu, pokud to bylo možné.
(43)
U typů výrobku, které tuto metodiku neumožňovaly, byla běžná hodnota početně zjištěna v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(44)
Stalo se tak na základě skutečných výrobních nákladů TK Corporation uvedených v odpovědi na dotazník, to jest, v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení, skutečných výrobních nákladů navýšených o skutečné prodejní, správní a režijní náklady a zisk.
b) Vývozní cena
(45)
Jak je vysvětleno v 32. až 36. bodě odůvodnění, prodej TK Corporation do Unie se nedal použít pro výpočet dumpingu, a proto vývozní ceny vycházely z jejího vývozu na trhy třetích zemí.
(46)
V souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení byla vývozní cena TK Corporation do jiných zemí upravena na úroveň ceny ze závodu, ve vhodných případech se zohledněním nákladů mimo jiné na dopravu, a dále cel a daní.
c) Srovnání a úpravy
(47)
Vážený průměr běžné hodnoty byl srovnán s váženým průměrem vývozní ceny dotčeného výrobku, obojí na úrovni ceny ze závodu, v souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení.
(48)
Za účelem spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byl v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení brán ohled na rozdíly zjištěné ve faktorech působících na ceny a porovnatelnost cen. V tomto ohledu byly provedeny úpravy o náklady na vnitrozemskou a námořní přepravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady.
(49)
Aby bylo možné rozlišovat mezi různými typy dotčeného výrobku, metodika rozlišování typů výrobku pracovala s původním kontrolním číslem výrobku (PCN) a předpokládala 11číslicový systém. Výpočty dumpingu byly provedeny za použití mírně zjednodušené struktury PCN s použitím 7 číslic. Pole „technická norma“ a „kvalita materiálu“ byla nahrazena jednodušším kritériem, které rozlišovalo mezi výrobky z uhlíkové oceli a legované oceli. Bylo totiž zjištěno, že mezi používanými technickými normami (např. ANSI nebo EN) je malý rozdíl a že klasifikační systémy materiálové kvality se řídí použitou normou. Tento zjednodušený režim tedy zvýšil úroveň shody pro výpočet dumpingu (a újmy) u tisíců PCN, aniž by došlo ke zkreslení samotného výsledku výpočtu.
(50)
TK Corporation požádala Komisi, aby rozšířila původní systém PCN na 16 číslic, ale tato žádost byla zamítnuta, protože používaný systém již dokázal účinně kategorizovat dotčený výrobek. Kromě toho je třeba zdůraznit, že bylo zřejmé, že vypočtená rozpětí dumpingu (a újmy) se nijak výrazně nezmění, pokud by byla založena na 7, 11 nebo 16 číslicích, protože průměrné ceny, za něž TK Corporation prodávala na různých trzích, se značně lišily.
(51)
Druhý výpočetní problém se týkal metody výpočtu objemu, který měl sloužit pro výpočet dumpingu. Společnost TK Corporation tvrdila, že množství se na jejích prodejních fakturách, cenových doporučeních pro (potenciální) odběratele a v jejím účetnictví vykazuje v „kusech“, a proto by se kusy měly používat jako měrná jednotka při výpočtech. Dotazník požadoval údaj o množství podle hmotnosti, avšak TK Corporation u části svého prodeje odpověděla v kusech. U těchto obchodů zajistila společnost TK Corporation přepočet kusů na hmotnost v rámci nápravy nedostatků v poskytnutých informacích. Komise se rozhodla, že nejlepší metodou je hmotnost, protože:
-
kusy jako měrná jednotka by mohly vést ke zkreslení průměrné jednotkové ceny, jelikož kusy neodrážejí hmotnost jednoho kusu, což je důležitý určující faktor pro náklady (a tím i cenu) dotčeného výrobku.
-
hmotnost je nezbytná pro výpočet újmy, protože tuto metodiku používají výrobci v Unii a bylo by nevhodné používat různé metodiky pro výpočet dumpingu a újmy (cenového podbízení); a
-
údaje celních úřadů Unie a Korejské vývozní statistiky vykazují u dotčeného výrobku jen hmotnost.
(52)
Dále je třeba poukázat na to, že celková vypočtená dumpingová rozpětí se zřejmě nijak výrazně neměnila, pokud byla založena na kusech, a to kvůli zjištěným velkým rozdílům v průměrných cenách, za které TK Corporation prodávala na různých trzích.
(53)
Po zveřejnění informací TK Corporation znovu podala připomínku, že Komise měla své výpočty dumpingu založit spíše na kusech než na hmotnosti. Jedním z důvodů bylo, že údaje společnosti TK Corporation o prodeji a nákladech se uvádějí v kusech a přepočet na hmotnost by tedy vedl ke zkreslení výpočtů dumpingového rozpětí.
(54)
Co se týče srovnatelnosti s výrobním odvětvím Unie, TK Corporation uvedla, že Komise nevypočítala rozpětí újmy, přestože pro rozpětí dumpingu není třeba srovnávat údaje výrobního odvětví Unie o nákladech a prodeji. Kromě toho TK Corporation tvrdila, že i výrobní odvětví Unie používalo při transakcích jako měrnou jednotku kus, a nikoli kilogram nebo tunu.
(55)
Na závěr TK Corporation nechápala, jaký význam má skutečnost, že údaje celních úřadů Unie a korejských vývozních statistik jsou vedeny podle hmotnosti.
(56)
Výše uvedené připomínky byly náležitě analyzovány. Za prvé je třeba poznamenat, že TK Corporation nepředložila „alternativní“ výpočet dumpingu na základě kusů. Ačkoli tvrdila, že „výpočet na základě kusů“ by poskytl přesnější výsledek, neuměla to skutečně prokázat. Komise znovu opakuje, že vypočítaná dumpingová rozpětí jsou přesvědčivá a jak je vysvětleno v 52. bodě odůvodnění, nebyly zjištěny žádné podstatné rozdíly mezi dumpingovými rozpětími vypočítanými na základě hmotnosti a dumpingovými rozpětími na základě kusů. Jinými slovy je nesporné, že bez ohledu na použitou metodu by se zjistila velká dumpingová rozpětí. Kromě toho je důležité připomenout, že přepočet kusů na hmotnost v údajích o prodeji a nákladech TK Corporation provedla sama tato společnost s použitím vlastní metodiky. Navíc je v jejím katalogu, který je přístupný na jejích vlastních internetových stránkách, uvedena u každého typu tvarovky přibližná hmotnost.
(57)
Transakce uskutečněné výrobním odvětvím Unie jsou vyjádřeny jak hmotnostně, tak kusově, jak dokládají faktury, jež Komise ověřila. Kromě fakturace se hmotnost metodicky používá pro stanovení výrobní kapacity, objemu výroby a výrobních nákladů, a to nejen v rámci Unie, ale na celém světě a také v Koreji. Suroviny, které tvoří největší podíl výrobních nákladů dotčeného výrobku, se nakupují na tuny. Další faktory, například spotřeba energie, náklady práce a náklady na přepravu se rovněž počítají podle hmotnosti. Výrobní odvětví Unie rovněž stanoví koncoroční slevy podle objemu (v tunách), který zákazník nakoupil, nikoli podle počtu kusů. Kromě toho v tomto přezkumu před pozbytím platnosti bylo třeba vypočítat rozpětí cenového podbízení, což se taky stalo (viz 98. až 105. bod odůvodnění), a tudíž není správný argument, že není třeba srovnávat korejské údaje a údaje výrobního odvětví Unie, jak se navrhovalo v námitce shrnuté v 54. bodě odůvodnění.
(58)
Celosvětové statistické údaje shromážděné a používané jako součást šetření, včetně statistik o korejském vývozu a celních statistik Unie, byly vyjádřeny pouze v hmotnostních jednotkách. Byly mimo jiné použity pro analýzu korejského vývozu dotčeného výrobku do Unie a do třetích zemí. Pro určení podílu TK Corporation a pro ověření objemu jejího prodeje do Unie, který tato společnost uvedla v odpovědi na dotazník, bylo nutné převést údaje TK Corporation na hmotnost, neboť převést korejské statistiky o vývozu a celní statistiky Unie na kusy by nebylo možné.
(59)
Konečně je třeba poznamenat, že v předchozích šetřeních (například v šetření, které vedlo k uložení původních opatření a v prvním přezkumu před pozbytím platnosti, který vedl k platným opatřením), jakož i v několika nedávných šetřeních týkajících se stejného výrobku z Ruska a Turecka byla rovněž použita metodika založená na hmotnosti.
(60)
Vzhledem k výše uvedenému Komise opakuje, že požadavek, aby se výpočty prováděly na základě kusů, by měl být zamítnut.
d) Dumping během období přezkumného šetření
(61)
Dumpingová rozpětí vypočítaná pro TK Corporation činila 46 % a 27 % v závislosti na tom, kam vývoz směřoval.
3.1.3.2. Výrobní kapacita Koreje
(62)
Pokud jde o celkovou korejskou výrobní kapacitu a volnou kapacitu, Komise v šetření nezískala informace od žádného z korejských výrobců s výjimkou TK Corporation. Aby mohla v tomto ohledu učinit nějaký závěr, musela se tedy Komise opřít o článek 18 základního nařízení a informace, jež má k dispozici, jsou ověřené informace od TK Corporation, které se týkají pouze této společnosti, a celostátní informace obsažené v žádosti o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti.
(63)
Volná kapacita nahlášená společností TK Corporation byla řádně ověřena. Extrapolací volné kapacity nahlášené společností TK Corporation během období přezkumného šetření na základě jejího podílu na celkovém objemu vývozu z Koreje Komise vypočítala, že celková volná kapacita v Koreji činí nejméně 15 000 tun, což představuje přibližně 25 % celkové spotřeby Unie. U tohoto výpočtu je však třeba uvést, že objem výroby v porovnání s výrobní kapacitou je údaj, jenž platí jen pro jednu konkrétní společnost a kromě toho, ačkoli TK Corporation je jedním z velkých výrobců obdobného výrobku v Koreji, je pouze jedním z mnoha a zcela jistě není dominantní. Toto zjištění proto Komise ověřila porovnáním s informacemi uvedenými v žádosti.
(64)
Informace o volné kapacitě uvedené v žádosti vycházely z odhadované kapacity a údajů o výrobě všech korejských výrobců, které žadatel označil. Pokud jde o výrobní kapacitu, v případě tří největších výrobců byly použity veřejně dostupné údaje. U ostatních (mnohem menších) korejských výrobců nebyly takové údaje veřejně dostupné a žadatel proto použil jiné rozumné metody pro odhad jejich výrobní kapacity. Žadatel dále předpokládal určitou úroveň domácí korejské spotřeby a aby odhadl volnou kapacitu, započítal dovoz do Koreje i vývoz z Koreje. Při výpočtu výrobní kapacity a volné kapacity byly provedeny odpovídající odpočty tak, aby byla podchycena výroba jiných druhů výrobků, které nespadají do definice výrobku. Tento souhrn informací byl jednoznačně shledán úplnějším a průkaznějším než informace uvedené v 63. bodě odůvodnění výše. Nebyly obdrženy žádné připomínky, které by tyto údaje vyvrátily. Na základě toho a dostupných údajů se volná kapacita v Koreji odhaduje na 119 300 tun, což představuje samo o sobě dvojnásobek velikosti trhu v Unii během období přezkumného šetření.
3.1.3.3. Přitažlivost trhu Unie
(65)
Je třeba připomenout, že PT se používá zejména v ropném a plynárenském průmyslu, stavebnictví, výrobě energie, stavbě lodí a v průmyslových instalacích. Žádná z dostupných skutečností nesvědčí o podstatném nárůstu nebo poklesu těchto odvětví v Koreji, a proto se má za to, že korejský domácí trh s PT zůstane i v nadcházejících letech poměrně stabilní a korejským PT nenabízí žádné podstatné možností expanze. Kromě Koreje jsou hlavními vývozními trhy pro tato odvětví Unie, USA, země Středního východu a jihovýchodní Asie. Ze žádné informace shromážděné během šetření nevyplývá, že by poptávka na některém z těchto trhů měla v nadcházejících letech výrazně klesnout nebo stoupnout.
(66)
Korejský vývoz do USA, zemí na Středním východě a v jihovýchodní Asii je již na vysoké úrovni, a proto tyto trhy nemají významný růstový potenciál pro korejský průmysl. Je rovněž třeba připomenout, že v případě korejského vývozu do Spojených států byl zjištěn významný dumping ve výši 46 %. Trh Unie je jedním z největších trhů na světě, a pokud by byla opatření zrušena, byl by to tedy atraktivní růstový trh, neboť korejští vyvážející výrobci s ohledem na platná opatření tento trh dosud plně nevyužívají.
(67)
Pokud jde o velikost a podmínky na trhu, trh USA a trh Unie jsou si podobné. Na obou trzích existuje velký počet domácích výrobců a dovoz tvoří významný podíl na trhu. Ze šetření vyplynulo, že průměrná prodejní cena na trhu Unie (s přihlédnutím ke všem prodejům výrobců v Unii, jakož i ke všem dovozům do Unie) činí 2 600 EUR/t. Průměrná cena na trhu Unie je proto podobná průměrné ceně, kterou korejští vyvážející výrobci dostávají na trhu USA (2 700 EUR/t) s tím rozdílem, že v USA se na ně nevztahují antidumpingová opatření. Aktuální marginální prodej z Koreje do Unie je proto s největší pravděpodobností důsledkem stávajících opatření vůči dotčenému výrobku. Je třeba připomenout, že během období přezkumného šetření byly USA pro korejské vývozce největším vývozním trhem. Svědčí to o tom, že Unie by byla pro korejské vývozce přitažlivým trhem, a pokud by byla cla zrušena, bylo by možné očekávat, že trh Unie přiláká podobně velké objemy jako trh USA. Během období přezkumného šetření připadalo na korejské PT 20 % - 25 % veškerého dovozu PT do USA a 10 % až 15 % podíl na celkovém trhu USA s PT (přesná čísla nejsou uvedena z důvodu jejich důvěrné povahy). Jinými slovy, pokud by opatření byla zrušena, korejští výrobci by k návratu na trh Unie pravděpodobně využili dostupnou volnou kapacitu, jak bylo popsáno výše v 64. bodě odůvodnění.
(68)
Jak je objasněno v 39. bodě odůvodnění, kromě USA neexistuje pro vývoz z Koreje druhá destinace, kterou lze spolehlivě použít pro analýzu vývoje na trhu Unie v případě, že by opatření pozbyla platnosti. Proto se má za to, že seskupení všeho prodeje na vývoz do jiných míst určení, než je Unie nebo USA, nepřináší spolehlivé průměrné ceny s ohledem na rozdílné podmínky panující na všech těchto (mnohem menších) jednotlivých trzích. Vzhledem k omezením této analýzy, jak je popsáno výše, a absenci významného růstového potenciálu těchto „ostatních trhů“ v blízké budoucnosti se však neočekává, že by tyto trhy absorbovaly velký objem dodatečného dovozu z Koreje.
3.1.3.4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(69)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pravděpodobné, že pokud opatření pozbudou platnosti, bude dumping obnoven. Šetření ukázalo, že korejský vývoz PT do USA a dalších třetích zemí byl prodáván za dumpingové ceny, přičemž dumpingové rozpětí činilo 46 %, resp. 27 %.
(70)
Korea navíc disponuje významnou nevyužitou výrobní kapacitou ve srovnání se spotřebou Unie během období přezkumného šetření. Pokud by tato kapacita byla využita k vývozu do Unie a k cenové konkurenci s výrobci v Unii nebo s cenami velkých objemů dovozu z třetích zemí, pak by existovala velká pravděpodobnost, že by se tento vývoz uskutečnil za dumpingové ceny.
3.2 Malajsie
3.2.1. Předběžné poznámky
(71)
Protože žádný z malajsijských vyvážejících výrobců nespolupracoval, muselo se při celkové analýze vycházet z informací, které měla Komise k dispozici z jiných zdrojů. V tomto ohledu a v souladu s ustanoveními článku 18 základního nařízení Komise zkoumala různé statistické zdroje. Nejlepší dostupné informace pro stanovení objemu dovozu a cen pro trh Unie pocházely ze statistických údajů o dovozu shromážděných podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení (dále jen „databáze podle čl. 14 odst. 6“). Jiné zdroje, jako je Eurostat, nebyly použity, protože dotčený výrobek se nedal oddělit od jiných výrobků s 8místným kódem.
3.2.2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(72)
Z databáze podle čl. 14 odst. 6 vyplynulo, že k dovozu z Malajsie na trh Unie nedošlo. Proto byl učiněn závěr, že během období přezkumného šetření dumping malajsijského vývozu nepokračoval.
3.2.3. Důkazy o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(73)
Komise analyzovala, zda je pravděpodobné obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti. Přitom byly analyzovány tyto prvky: vývozní cena do jiných destinací, výrobní kapacita a nevyužitá kapacita v Malajsii a přitažlivost trhu Unie.
3.2.3.1. Vývoz z Malajsie do jiných destinací
(74)
Jelikož dovoz PT z Malajsie na trh Unie se neuskutečnil, Komise musela použít údaje z jiné země. Jako vhodná země byly zvoleny USA, neboť mají trh podobné velikosti jako Unie, s mnoha domácími výrobci, ale také s velkým podílem dovozu, což činí tento trh velmi konkurenčním. Kromě toho jsou USA daleko největší destinace pro vývoz z Malajsie, neboť se během období přezkumného šetření na malajsijském vývozu podílely 87 %. Tento přístup je totožný s přístupem, který byl použit u Malajsie při předchozím šetření a též při posouzení „pravděpodobnosti obnovení újmy“.
a) Běžná hodnota
(75)
Vzhledem k tomu, že malajsijští vyvážející výrobci nespolupracovali, byla běžná hodnota vypočtena v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě údajů obsažených v žádosti o přezkum, a sice z odhadovaných nákladů na výrobu, ke kterým bylo připočteno 6 % na prodejní, správní a režijní náklady a zisk, vyjádřeno jako procentní podíl ceny ze závodu. Má se za to, že výše uvedené procento není přemrštěné. Potvrzuje to skutečnost, že u jediného spolupracujícího subjektu v tomto řízení (TK Corporation, Korea) se skutečná hodnota pohybovala značně nad 6 %.
b) Vývozní cena
(76)
Jelikož malajsijští vyvážející výrobci nespolupracovali, byla vývozní cena v souladu s článkem 18 základního nařízení vypočítána pomocí údajů o malajsijských vývozních cenách dotčeného výrobku do USA získaných ze statistiky dovozu do Spojených států amerických.
c) Srovnání
(77)
Vážený průměr běžné hodnoty byl srovnán s váženým průměrem vývozní ceny dotčeného výrobku, obojí na úrovni ceny ze závodu, v souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení.
(78)
Za účelem spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byl v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení brán ohled na rozdíly zjištěné ve faktorech působících na ceny a porovnatelnost cen. V tomto ohledu byly prodejní, správní a režijní náklady a zisk, uvedené výše v 75. bodě odůvodnění, vyjádřeny jako procentní podíl ceny ze závodu a byly z nich vyloučeny náklady na vnitrozemskou a námořní přepravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady.
d) Dumpingové rozpětí v průběhu období přezkumného šetření
(79)
Na základě výše popsané metodiky, která byla použita rovněž v prvním přezkumu před pozbytím platnosti za účelem prodloužení platnosti opatření (dále jen „platná opatření“) bylo zjištěno, že dumpingové rozpětí činí 57,7 %.
3.2.3.2. Výrobní kapacita Malajsie
(80)
Vzhledem k absenci spolupráce ze strany Malajsie nebyly poskytnuty žádné informace o výrobě a volné kapacitě. Informace v žádosti uvádějí celkovou instalovanou výrobní kapacitu v Malajsii v objemu přibližně 55 000 tun a volnou kapacitu ve výši cca 27 000 tun. Při analýze, ze které vyplynul tento objem, byla vyloučena výroba (výrobní kapacita) jiných výrobků, a proto je považována za přiměřenou. Malajsijská volná kapacita v objemu 27 000 tun představuje přibližně 40 % celkové spotřeby Unie v období přezkumného šetření.
3.2.3.3. Přitažlivost trhu Unie
(81)
Pokud jde o vývoj na celosvětovém trhu hlavního uživatelského odvětví, jak je vysvětleno v 65. bodě odůvodnění výše, trh Unie je jedním z největších trhů s PT a ve spisu nejsou žádné informace, které by naznačovaly, že v nadcházejících letech poptávka na těchto trzích významně klesne nebo stoupne.
(82)
Šetřením bylo zjištěno, že prodejní ceny výrobců v Unii na trhu Unie jsou vyšší než malajsijské vývozní ceny na jiných vývozních trzích, zejména na trhu USA. Ve skutečnosti činila průměrná cena na trhu Unie 2 600 EUR/t, zatímco podle statistik USA průměrná dovozní cena z Malajsie do USA činila 1 600 EUR/t. Proto by trh Unie byl přitažlivým trhem pro malajsijské vývozce, pokud by opatření byla zrušena. To je velmi důležité vzhledem k malajsijské volné kapacitě, ale je rovněž třeba připomenout, že v současné době 87 % malajsijského vývozu směřuje do Spojených států, kde malajsijští vyvážející výrobci prodávají za ceny mnohem nižší.
3.2.3.4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(83)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pravděpodobné, že pokud opatření pozbudou platnosti, bude dumping obnoven. Bylo zjištěno, že malajsijský vývoz PT do USA je prodáván za dumpingové ceny, přičemž dumpingové rozpětí dosahuje 57,7 %.
(84)
Malajsie navíc disponuje významnou nevyužitou výrobní kapacitou ve srovnání se spotřebou Unie během období přezkumného šetření. Vzhledem k cenové úrovni v Unii bude tato kapacita pravděpodobně alespoň zčásti využita na vývoz do Unie, pokud by byla opatření zrušena. Lze rovněž očekávat, že v tom případě značná část vývozu do USA bude přesměrována na trh Unie, vzhledem k převládajícím cenám na trhu v Unii ve srovnání s cenami ve Spojených státech.
3.3 Závěr ohledně pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(85)
S ohledem na výše uvedené, tj. na vysoká dumpingová rozpětí, velké volné výrobní kapacity v dotčených zemích a jejich velké vývozní kapacity a na přitažlivost trhu Unie z hlediska cen a velikosti, lze dojít k závěru, že dumpingový dovoz z Korejské republiky a Malajsie do Unie by se obnovil, pokud by opatření pozbyla platnosti.
4. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
4.1 Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii
(86)
Výrobní odvětví Unie nedoznalo žádných velkých strukturálních změn ve srovnání s jeho situací, jak je popsána v nařízení Rady č. 1001/2008 uvedeném výše 3. bodě odůvodnění. Obdobný výrobek vyrábělo během období šetření 22 známých výrobců v Unii. Tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(87)
Celková výroba v Unii během období přezkumného šetření byla stanovena na přibližně 57 736 tun. Komise stanovila tento údaj na základě všech dostupných informací o výrobním odvětví Unie, jako jsou ověřené údaje od společností zařazených do vzorku a údaje poskytnuté žadatelem.
(88)
Společnosti (skupiny společností) zařazené do vzorku v šetření představují 49 % výroby v Unii a 45 % prodeje v Unii (viz 15. bod odůvodnění výše). Údaje ze vzorku jsou tedy reprezentativní pro situaci výrobního odvětví Unie.
4.2 Spotřeba v Unii
(89)
Komise stanovila spotřebu v Unii na základě i) objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, a to na základě údajů poskytnutých žadatelem a ii) dovozu ze třetích zemí na základě databáze podle čl. 14 odst. 6.
(90)
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:
Tabulka č. 1
Spotřeba v Unii (v tunách)
2010
2011
2012
OPŠ
Celková spotřeba v Unii
55 497
62 426
58 941
59 992
Index (2010 = 100)
100
112
106
108
Zdroj: údaje od žadatele a z databáze podle čl. 14 odst. 6
(91)
Ve srovnání s úrovní v roce 2010 se v roce 2011 spotřeba zvýšila o 12 %. V roce 2012 sice opět poklesla, ale udržela se nad úrovní roku 2010 (6 % nárůst). Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření vzrostla spotřeba Unie o 8 %.
4.3 Dovoz z dotčených zemí
4.3.1. Objem dovozu z dotčených zemí a jeho podíl na trhu
Korejská republika
(92)
Objem dovozu stanovila Komise na základě údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6 a údajů od žadatele.
(93)
Dovoz z Korejské republiky do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka č. 2
Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z Korejské republiky (v tunách)
301
208
204
18
Index
100
69
68
6
Podíl na trhu
0,5 %
0,3 %
0,3 %
0,03 %
Index
100
62
64
6
Zdroj: údaje od žadatele a z databáze podle čl. 14 odst. 6
(94)
Během posuzovaného období byl objem dovozu z Korejské republiky velmi nízký ve srovnání s celkovou spotřebou v Unii. V období přezkumného šetření objem dále klesl až na 18 tun. Úroveň dovozu zůstala na této nízké úrovni od uložení původních opatření v roce 2002, a proto lze předpokládat, že je výsledkem platných antidumpingových opatření.
Malajsie
(95)
Objem dovozu stanovila Komise na základě údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6 a údajů od žadatele.
(96)
Dovoz z Malajsie do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka č. 3
Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z Malajsie (v tunách)
19,4
0,03
0,27
0,13
Index
100
0
1
1
Podíl na trhu
0,03 %
0
0,0005 %
0,0002 %
Index
100
0
1
1
Zdroj: údaje od žadatele a z databáze podle čl. 14 odst. 6
(97)
Během posuzovaného období byl objem dovozu z Malajsie velmi nízký ve srovnání s celkovou spotřebou v Unii. Nejvyšší (avšak stále velmi nízký) objem byl dovezen v roce 2010 (19,4 tun), ale od roku 2010 dovoz prakticky ustal. Úroveň dovozu kolísala od uložení původních opatření v roce 2002, ale nikdy nedosáhla úrovně z doby před opatřeními. Lze tedy předpokládat, že velmi nízká úroveň dovozu od uložení původních opatření v roce 2002 je výsledkem platných antidumpingových opatření.
4.3.2. Ceny dovozu z dotčených zemí a cenové podbízení
Korejská republika
(98)
Během období přezkumného šetření se velmi malý objem, který do Unie dovezla společnost spolupracující při šetření (TK Corporation), prodával za podstatně nižší ceny, než byly ceny CIF výrobního odvětví Unie. Jak je však uvedeno v 32. bodě odůvodnění výše, existují pochybnosti, zda tyto výrobky skutečně vstoupily na celní území Unie.
(99)
Celkový objem dovozu z Koreje do Unie je i tak velmi nízký - viz 32. bod odůvodnění -, neboť tvoří pouze 0,03 % podíl na trhu Unie (viz výše tabulka č. 2). Vzhledem k velmi omezenému dovozu z Korejské republiky do Unie a s ohledem na pestrou škálu druhů výrobku nebylo možné použít ceny tohoto dovozu pro stanovení cenového podbízení.
(100)
Komise proto coby reprezentativní náhražku použila vývozní ceny z Koreje do USA a dalších zemí, aby zjistila, jaké by bylo cenové podbízení, kdyby korejské společností prodávaly za tyto ceny do Unie.
(101)
Protože vývoz TK Corporation do celého světa představoval nejméně 25 % - 40 % veškerého vývozu PT z Korejské republiky, byl tento prodej považován za reprezentativní pro korejský prodej na vývoz. Tyto ceny byly tedy použity pro srovnání. Komise upravila vývozní ceny směrem nahoru, aby zohlednila cla, nakládku a manipulační poplatek.
(102)
Takto zjištěné rozpětí cenového podbízení činí 17 % v případě prodeje do USA a 10 % v případě prodeje v celosvětovém měřítku.
Malajsie
(103)
Při šetření nespolupracovala žádná společnost z Malajsie. Na základě informací ze statistiky v databázi podle čl. 14 odst. 6 lze soudit, že dovoz do Unie byl během období přezkumného šetření zanedbatelný (viz tabulka č. 3 výše). Vzhledem k velmi omezenému dovozu z Malajsie do EU a s ohledem na pestrou škálu druhů výrobků nebylo možné použít ceny tohoto dovozu pro stanovení cenového podbízení.
(104)
Komise proto stanovila cenové podbízení podle stejné metodiky jako v předchozím přezkumu před pozbytím platnosti, a sice srovnáním cen vývozu z Malajsie do USA s prodejními cenami na trhu Unie. Komise upravila vývozní ceny, aby zohlednila cla, nakládku a manipulační poplatek.
(105)
Takto zjištěné rozpětí cenového podbízení činí 34 % v případě prodeje do USA. Komise porovnala rovněž prodejní ceny z Malajsie do jiných zemí a rozpětí cenového podbízení u tohoto prodeje činilo 28 %.
4.3.3. Dovoz ze třetích zemí
(106)
V následující tabulce je znázorněn vývoj dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období, a to z hlediska objemu a podílu na trhu, jakož i z hlediska průměrné ceny tohoto dovozu.
Tabulka č. 4
Dovoz z třetích zemí
Země
2010
2011
2012
OPŠ
Čínská lidová republika
Objem v tunách
5 618
5 867
6 844
6 589
Index
100
104
122
117
Podíl na trhu
10 %
9 %
12 %
11 %
Průměrná cena
1 125
1 261
1 544
1 426
Index
100
112
137
127
Jiné třetí země
Objem v tunách
11 668
12 938
11 630
12 036
Index
100
111
100
103
Podíl na trhu
21 %
21 %
20 %
20 %
Průměrná cena
2 175
2 352
2 437
2 482
Index
100
108
112
114
Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě dotčených zemí
Objem v tunách
17 286
18 805
18 474
18 625
Index
100
109
107
108
Podíl na trhu
31 %
30,1 %
31,3 %
31 %
Průměrná cena
1 834
2 011
2 106
2 108
Index
100
110
115
115
Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6.
(107)
Tržní podíl dovozu z jiných třetích zemí než z dotčených zemí dosáhl 31 % celkové spotřeby v Unii v období přezkumného šetření. Největší podíl na trhu představoval dovoz z Čínské lidové republiky - 11 % veškeré spotřeby v Unii. V období přezkumného šetření pocházel významný podíl dovozu z Thajska (4 % trhu Unie), Vietnamu (3 % trhu Unie) a Saúdské Arábie (z nulového dovozu v roce 2010 na 4 % podíl na trhu v období přezkumného šetření).
(108)
Ceny, za něž se tento dovoz na území Unie prodával, byly relativně nízké v porovnání s průměrnými cenami výrobního odvětví Unie, což platí zejména pro dovoz z Čínské lidové republiky. I přes antidumpingová cla na dovoz z Čínské lidové republiky ve výši 58,6 % byla průměrná cena čínského dovozu nižší než cena výrobního odvětví Unie (viz tabulka č. 4 výše).
4.4 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.4.1. Obecné poznámky
(109)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly v rámci posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzeny všechny hospodářské ukazatele, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
(110)
Pro účely analýzy újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise posoudila makroekonomické ukazatele na základě údajů obsažených v žádosti o přezkum a statistických údajů. Údaje se týkají všech známých výrobců v Unii. Komise posoudila mikroekonomické ukazatele na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Údaje se týkají výrobců v Unii zařazených do vzorku. Oba soubory údajů byly shledány reprezentativními pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
(111)
Makroekonomické ukazatele jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu.
(112)
Mikroekonomické ukazatele jsou: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál. Údaje týkající se mikroekonomických ukazatelů vycházejí pouze z ověřených údajů od dvou společností nebo skupin společností zařazených do vzorku. Tyto údaje jsou tedy podávány pouze ve formě indexů nebo rozpětí, aby byla zachována jejich důvěrnost.
4.4.2. Makroekonomické ukazatele
4.4.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(113)
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka č. 5
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2010
2011
2012
OPŠ
Objem výroby (v tunách)
48 017
52 754
55 787
57 736
Index
100
110
116
120
Výrobní kapacita v tunách
179 912
180 364
180 364
180 364
Index
100
100,3
100,3
100,3
Využití kapacity
26,7 %
29,2 %
30,9 %
32 %
Index
100
110
116
120
Zdroj: žádost
(114)
Objem výroby v posuzovaném období vzrostl o 20 %. Jelikož se spotřeba v Unii ve stejném období zvýšila pouze o 8 %, přebývající část výroby šla na vývoz.
(115)
Využití kapacity během období přezkumného šetření se zdá být nízké (32 % v období přezkumného šetření). Vykázaná kapacita, která je uvedena v tabulce výše, vychází z teoretické maximální kapacity na základě 3 směn za den, 6 dnů v týdnu a 48 týdnů ročně, což je v souladu s běžnými postupy v tomto výrobním odvětví a s metodou použitou v předchozích řízeních. Ve skutečnosti však výrobní odvětví pracuje jen na 2 směny denně, 5 dnů v týdnu a 48 týdnů ročně. Vykázaná kapacita proto nemusí nutně přesně odrážet skutečnou kapacitu v období přezkumného šetření.
(116)
Využití výrobní kapacity se během posuzovaného období mírně zvýšilo. Na vyšším využití kapacity o 20 procent se projevilo zvýšení objemu výroby v posuzovaném období.
4.4.2.2. Objem prodeje a podíl na trhu
(117)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka č. 6
Objem prodeje a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem prodeje na trhu Unie (v tunách)
38 185
43 414
40 262
41 350
Index
100
114
105
109
Podíl na trhu
68,8 %
69,5 %
68,3 %
68,9 %
Index
100
101
99
100
Zdroj: žádost
(118)
Objem prodeje na trhu Unie vzrostl v roce 2011 o 14 % ve srovnání s rokem 2010. Objem prodeje následně klesl na 41 350 tun, což představuje zvýšení o 9 % během posuzovaného období.
(119)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v posuzovaném období víceméně neměnil.
4.4.2.3. Růst
(120)
V souladu s mírným růstem spotřeby v Unii během posuzovaného období (+ 8 %) prodej výrobců v Unii vzrostl o 9 %.
4.4.2.4. Zaměstnanost a produktivita
(121)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka č. 7
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
OPŠ
Počet zaměstnanců
1 064
1 022
979
957
Index
100
96
92
90
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
45
52
57
60
Index
100
114
126
134
Zdroj: žádost
(122)
V průběhu posuzovaného období počet zaměstnanců postupně klesl o 10 %. V důsledku toho a spolu se zvýšením výroby produktivita pracovních sil výrobců v Unii, měřená jako objem výroby (v tunách) na zaměstnanou osobu a rok, vzrostla od roku 2010 do období přezkumného šetření o 34 %.
4.4.3. Mikroekonomické ukazatele
4.4.3.1. Ceny a faktory ovlivňující ceny
(123)
Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka č. 8
Prodejní ceny v Unii
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii na celkovém trhu (EUR/t)
2 500 - 3 000
2 500 - 3 000
2 400 - 2 900
2 300 - 2 800
Index
100
100
98
94
Jednotkové výrobní náklady (EUR/t)
3 500 - 4 000
3 300 - 3 800
3 400 - 3 900
3 300 - 3 800
Index
100
94
97
94
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(124)
V průběhu posuzovaného období klesly prodejní ceny v Unii o 6 %. Zatímco mezi lety 2010 a 2012 zůstaly ceny poměrně stabilní, k největšímu poklesu došlo mezi rokem 2011 a obdobím přezkumného šetření.
(125)
Kvůli fixním nákladům, které tvoří významnou část výrobních nákladů, měl růst výroby o 20 % během období přezkumného šetření za následek pokles jednotkových výrobních nákladů. Průměrná jednotková prodejní cena poklesla odpovídajícím způsobem.
4.4.3.2. Náklady práce
(126)
Průměrné náklady práce u výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka č. 9
Průměrné náklady práce na zaměstnance
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrná mzda na jednoho zaměstnance v eurech
45 000 - 50 000
50 000 - 55 000
51 000 - 56 000
52 000 - 57 000
Index
100
107
108
110
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(127)
Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance měly během posuzovaného období stoupající trend. Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření vzrostly průměrné náklady práce na zaměstnance o 10 %.
4.4.3.3. Zásoby
(128)
Úroveň zásob u výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka č. 10
Zásoby
2010
2011
2012
OPŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
5 500 - 6 000
5 000 - 5 500
5 600 - 6 100
6 000 - 6 500
Index
100
93
104
111
Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby
25 % - 30 %
20 % - 25 %
21 % - 26 %
22 % - 27 %
Index
100
79
83
87
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(129)
Konečný stav zásob nejprve v roce 2011 klesl o 7 % ve srovnání s rokem 2010 a následně v období přezkumného šetření se zvýšil o 11 % oproti roku 2010. Ve srovnání s úrovní výroby se konečný stav zásob snížil o 13 % mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření.
4.4.3.4. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(130)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se v případě výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka č. 11
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
2010
2011
2012
OPŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (% z tržeb)
- 20 %/- 15 %
- 15 %/- 10 %
- 10 %/- 5 %
- 14 %/- 9 %
Index
100
118
151
133
Peněžní tok (EUR) (index)
100
- 10 515
- 6 086
- 8 933
Investice (EUR) (index)
100
115
112
105
Návratnost investic
- 25 %/- 20 %
- 45 %/- 40 %
- 40 %/- 35 %
- 45 %/- 40 %
Index
100
81
64
80
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(131)
Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku stanovila Komise tak, že zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodejů.
(132)
Během posuzovaného období utrpělo výrobní odvětví Unie značné ztráty. V roce 2010 zaznamenalo ztrátu - 20 %/- 15 %. Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření se ztráty snížily o 33 %, avšak výsledek v období přezkumného šetření zůstal negativní - 4 %/- 9 %. Čistý peněžní tok představuje schopnost výrobců v Unie samofinancovat svoji činnost. Peněžní tok byl v roce 2010 pozitivní. V roce 2011 náhle klesl do záporných hodnot a záporný zůstal i v období přezkumného šetření.
(133)
Investice vykazovaly rostoucí trend. Ve srovnání s rokem 2010 se v roce 2011 zvýšily o 15 %, v roce 2012 o 12 % a nad úrovní roku 2010 zůstaly o 5 % i během období přezkumného šetření.
(134)
Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic. V roce 2010 činila - 25 %/- 20 %, poté poklesla na přibližně - 45 %/- 40 % a na této úrovni zůstala i v období přezkumného šetření.
4.4.3.5. Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(135)
Vzhledem k tomu, že během posuzovaného období dovoz z dotčených zemí významně klesl a byl zanedbatelný (viz výše tabulky č. 2 a č. 3), velikost dumpingového rozpětí nelze posoudit. S ohledem na hodnocení v 136. až 144. bodě odůvodnění však bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie zůstává v nestabilní a zranitelné situaci.
4.5 Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(136)
V nařízení (ES) č. 1001/2008 Rada dospěla k závěru, že antidumpingová opatření na dovoz dotčeného výrobku z Korejské republiky a Malajsie zavedená v roce 2002 vedla pouze k částečnému zotavení výrobního odvětví Unie. (Kladný) vývoj ukazatelů újmy během posuzovaného období v předchozím přezkumu (leden 2002 - červen 2007) byl do značné míry výsledkem zvýšené poptávky v letech 2007 a 2008.
(137)
Po roce 2008 se ovšem situace výrobního odvětví Unie podstatně zhoršila (ve srovnání se stavem v roce 2007 a 2008). Tento vývoj byl z velké části důsledkem poklesu poptávky po roce 2008.
(138)
Některé ukazatele vykazují pozitivní vývoj od roku 2010. Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření se například zvýšila výroba v Unii o 20 %. Tento nárůst byl částečně způsoben zvýšením spotřeby v Unii, která ve stejném období vzrostla o 8 %. Růst výroby vedl k lepšímu využití kapacity, které se zvýšilo o více než 20 %. Objem prodeje výrobního odvětví Unie vzrostl o 9 %, což odpovídá zvýšení spotřeby v Unii, zatímco tržní podíl společností Unie se nezměnil. V důsledku snížení počtu zaměstnanců o 10 % se zvýšila také produktivita (o 34 %).
(139)
Využití kapacity však bylo nízké. To lze částečně vysvětlit skutečností, že stávající infrastruktura byla plánována na 3 směny za den, 6 dnů v týdnu, a podle toho byla vypočtena maximální kapacita. Během posuzovaného období však výrobní odvětví Unie pracovalo pouze na dvě směny denně a 5 dnů v týdnu.
(140)
Vzhledem k významnému podílu fixních nákladů ve výrobě zůstalo výrobní odvětví Unie během posuzovaného období ve značné ztrátě. Navzdory tomu, že finanční výsledky se mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření zlepšily o 30 %, byly ztráty během období přezkumného šetření stále vysoké (v rozmezí mezi - 14 % a - 9 %).
(141)
Tyto významné ztráty spolu vysokým záporným peněžním tokem jsou důležitými ukazateli, které svědčí o zranitelnosti výrobního odvětví Unie.
(142)
Je třeba poznamenat, že v nařízení Rady (EU) č. 78/2013, kterým byla uložena antidumpingová opatření proti dovozu dotčeného výrobku z Ruska a Turecka, bylo konstatováno, že výrobní odvětví Unie se nachází v dramatické hospodářské situaci, v níž mu vzniká újma. V uvedeném řízení trvalo posuzované období od ledna 2008 do září 2011 a částečně se překrývá s posuzovaným obdobím v rámci současného šetření (14).
(143)
Opatření přijatá ve výše uvedeném nařízení měla podle všeho příznivý dopad, jelikož některé ukazatele újmy například výroba, využití kapacity, ziskovost, produktivita a spotřeba) naznačují pozitivní trend. Současné šetření však prokázalo, že výrobní odvětví Unie se z předchozího dumpingu plně nezotavilo.
(144)
Komise proto konstatuje, že výrobní odvětví Unie je zatím stále zranitelné a v některých ohledech zdaleka nedosahuje úrovně, kterou by bylo možné očekávat, pokud by plně překonalo účinky újmy zjištěné v rámci předchozích šetření.
5. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
5.1 Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv na ceny v případě zrušení opatření
(145)
V 85. bodě odůvodnění dospěla Komise k závěru, že zrušení opatření by se vší pravděpodobností vedlo k obnovení dumpingového dovozu z dotčených zemí.
(146)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie je v současnosti zranitelné. I když v období přezkumného šetření se situace mírně zlepšila, během posuzovaného období výrobní odvětví Unie nikdy nedosáhlo zisku.
(147)
Proto by obnovení dumpingového dovozu z dotčených zemí dále zhoršilo svízelnou situaci výrobního odvětví Unie. Tento dovoz má tendenci převzít podíl výrobního odvětví Unie na trhu Unie. To by vedlo k dalšímu snížení využití kapacity výrobního odvětví Unie, což je jedním ze zásadních činitelů, jež přispívají k negativním výsledkům výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.
(148)
Obnovení dumpingového dovozu by vyvolalo ještě silnější cenový tlak na výrobní odvětví Unie, což by přispělo ke zhoršení finančních výsledků výrobního odvětví Unie.
(149)
Komise proto vyvozuje závěr, že zrušení opatření vůči Korejské republice a Malajsii by vedlo se vší pravděpodobností k obnovení dumpingového dovozu z těchto zemí, což by mělo za následek tlak na snižování cen výrobního odvětví Unie, objemu jeho prodeje a jeho podílu na trhu a ke zhoršení jeho hospodářské situace. Zrušení opatření vůči Korejské republice a Malajsii by proto pravděpodobně vedlo k obnovení újmy vzhledem k pravděpodobnému zhoršení již beztoho špatné hospodářské situace, v níž se výrobní odvětví Unie v současné době podle zjištění nachází.
6. ZÁJEM UNIE
(150)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise prošetřila, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Korejské republice a Malajsii nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zjištění zájmu Unie vyplynulo z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců, velkoobchodníků a uživatelů.
(151)
Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(152)
V původním šetření se mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Jelikož toto šetření je přezkumem a opatření byla zavedena již v roce 2002, analýza umožňuje posouzení případného nežádoucího nepříznivého dopadu na strany dotčené stávajícími antidumpingovými opatřeními.
(153)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobnosti obnovení dumpingu a pravděpodobnosti obnovení újmy existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že není v zájmu Unie opatření zachovat.
6.1 Zájem výrobního odvětví Unie
(154)
Ačkoli platná antidumpingová opatření brání dumpingovému dovozu ve vstupu na trh Unie, výrobní odvětví Unie se stále nachází v nestabilním stavu, což potvrzuje negativní vývoj některých klíčových ukazatelů újmy.
(155)
Pokud by opatření pozbyla platnosti, je pravděpodobné, že by pravděpodobný příliv značného objemu dumpingového dovozu z dotčených zemí způsobil obnovení újmy. Tento příliv by pravděpodobně způsobil, kromě jiného, ztrátu podílu na trhu, pokles prodejních cen, nižší využití kapacity a celkově vážné zhoršení finanční situace výrobního odvětví Unie.
(156)
Komise tudíž uzavírá, že zachování antidumpingových opatření vůči Korejské republice a Malajsii by nebylo v rozporu se zájmem výrobního odvětví Unie.
6.2 Zájem dovozců a uživatelů, kteří nejsou ve spojení
(157)
V původním šetření bylo zjištěno, že dopad uložených opatření zřejmě nebude mít závažný nepříznivý vliv na situaci dovozců a uživatelů v Unii. Žádný z dovozců nebo uživatelů při současném šetření nespolupracoval. Vzhledem k tomu, že nebylo prokázáno, že by platná opatření tyto skupiny značně postihla, lze dovodit, že zachování opatření nebude mít na dovozce a uživatele v Unii žádný zásadní nepříznivý dopad.
6.3 Závěr ohledně zájmu Unie
(158)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k názoru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody k domněnce, že uložení prozatímních opatření na PT pocházejících z Korejské republiky a Malajsie není v zájmu Unie.
7. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(159)
Z výše uvedených úvah vyplývá, že podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření použitelná na dovoz některých potrubních tvarovek pocházejících z Korejské republiky a Malajsie měla být zachována.
(160)
Nicméně jak dokazuje toto šetření, celková situace výrobního odvětví Unie se postupně zlepšuje a zdá se, že uložení konečných antidumpingových opatření proti dovozu téhož výrobku z Ruska a Turecka v roce 2013 (viz 5. bod odůvodnění) má další pozitivní účinek na situaci výrobního odvětví Unie, jak je vysvětleno v 143. bodě odůvodnění. Proto se usuzuje, že s ohledem na analýzu celkové újmy a pravděpodobný vývoj na trhu během platnosti opatření by kratší než pětileté období mohlo být dostačující k tomu, aby došlo k úplnému hospodářskému a finančnímu zotavení výrobního odvětví Unie.
(161)
Kromě toho nelze situaci výrobního odvětví Unie a analýzu újmy posuzovat pouze s ohledem na (potenciální) dovoz dotčeného výrobku z Korejské republiky a Malajsie, protože situaci výrobního odvětví Unie ovlivňuje jiný dovoz a opatření proti tomuto dovozu, zejména výše uvedená opatření proti Rusku a Turecku.
(162)
Proto se má za to, že vzhledem ke konkrétním okolnostem daného případu by se opatření neměla výjimečně prodloužit na celé pětileté období, jak stanoví základní nařízení, ale jejich platnost by měla skončit ve stejné době jako platnost konečných opatření na dovoz z Turecka a zejména z Ruska. Toto sladění doby trvání opatření by umožnilo ucelené a soudržné přezkoumání účinků možných dumpingových praktik na výrobní odvětví Unie, pokud by takový přezkum byl v budoucnu nutný.
(163)
Tato opatření, která jsou v současné době uplatňována vůči dovozu PT z Ruska a Turecka, mají skončit dne 29. ledna 2018. Konečná antidumpingová opatření proti dovozu PT pocházejících z Koreje a Malajsie by tedy měla být odpovídajícím způsobem sladěna a jejich platnost by tudíž měla skončit téhož dne.
(164)
Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího ocelové tvarovky pro svařování natupo souhlasí s tím, aby navrhované datum ukončení platnosti umožnilo v budoucnosti společné přezkumné řízení, pokud by o něj bylo požádáno, a tedy i komplexní analýzu dumpingu a újmy, jež by se týkala dovozu z několika zemí. Uvedlo však, že po období přezkumného šetření výrazně vzrostl celkový dovoz dotčeného výrobku ze všech zemí, zatímco průměrná cena těchto dovozů spadla prudce dolů. Tento vývoj po skončení období přezkumného šetření prý vedl ke zhoršení situace výrobního odvětví Unie a proto již neexistují podmínky pro uložení konečných antidumpingových opatření na dobu kratší než pět let.
(165)
Komise podotýká, že tento údajný vývoj po skončení období přezkumného šetření (tj. vyšší dovoz za nižší ceny) vychází z veřejně dostupných údajů Eurostatu, které zahrnují druhy výrobků, jež nejsou předmětem současného šetření. Statistiky o dovozu po skončení období přezkumného šetření, které má Komise k dispozici a které se týkají pouze dotčeného výrobku, však naznačují, že dovoz po období přezkumného šetření klesl o 10 % až 15 %, ačkoli průměrná cena tohoto dovozu klesla také (o 15 % až 20 %). Komise se domnívá, že vývoj dovozu dotčeného výrobku po období přezkumného šetření vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další doklady týkající se situace výrobního odvětví Unie, nezpůsobuje neplatnost závěrů Komise o vhodné době pro uložení konečných antidumpingových opatření (viz 160. až 163. bod odůvodnění). Toto tvrzení se proto zamítá.
(166)
Z uvedeného tedy vyplývá, že s ohledem na závěry ohledně pravděpodobného obnovení dumpingu a újmy by platná antidumpingová opatření použitelná na dovoz potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Korejské republiky a Malajsie, potvrzená nařízením Rady (ES) č. 1001/2008 naposledy pozměněným nařízením Rady (EU) č. 363/2010, měla být zachována do 29. ledna 2018.
(167)
Výbor zřízený čl. 15 odst. 1 základního nařízení nevydal stanovisko,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz potrubních tvarovek (jiných než litých tvarovek, přírub a závitových tvarovek) ze železa nebo oceli (kromě nerezavějící oceli) s největším vnějším průměrem nejvýše 609,6 mm, druhu používaného pro svařování natupo nebo jiné účely, v současnosti kódů KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80 (kódy TARIC 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 a 7307998098), pocházejících z Korejské republiky a Malajsie.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Celní sazba (%)
Kódy TARIC
Malajsie
Anggerik Laksana Sdn Bhd, Selangor Darul Ehsan
59,2
A324
Pantech Steel Industries Sdn Bhd
49,9
A961
Všechny ostatní společnosti
75,0
A999
Korejská republika
Všechny společnosti
44,0
-
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Jeho platnost končí dnem 29. ledna 2018.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 2. prosince 2014.
KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1283/2014
2014 m. gruodžio 2 d.
kuriuo, atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį, tam tikroms importuojamoms Korėjos Respublikos ir Malaizijos kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms iš geležies ar plieno nustatomas galutinis antidempingo muitas
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1), ypač į jo 11 straipsnio 2 dalį,
kadangi:
1. PROCEDŪRA
1.1. Galiojančios priemonės
(1)
Galiojančios antidempingo priemonės nustatytos tam tikroms importuojamoms Korėjos Respublikos ir Malaizijos (toliau - nagrinėjamosios šalys) kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms (toliau - VVJD arba nagrinėjamasis produktas) Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1514/2002 (2) (toliau - pradinės priemonės).
(2)
Malaizijai taikomi 75 % antidempingo muitai, išskyrus bendroves „Anggerik Laksana Sdn Bhd“ ir „Pantech Steel Industries Sdn. Bhd.“, kurioms atitinkamai taikomas 59,2 % ir 49,9 % antidempingo muitas. Visoms Korėjos Respublikos bendrovėms taikomas 44 % antidempingo muitas.
(3)
Pradinių priemonių taikymas pratęstas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1001/2008 (3) su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (ES) Nr. 363/2010 (4) (toliau - galiojančios priemonės).
1.2. Galiojančios priemonės, taikomos kitoms trečiosioms šalims
(4)
Šio tyrimo aprėpčiai nepriskiriamos iš Kinijos Liaudies Respublikos ir Tailando eksportuojamam nagrinėjamam produktui taikomos galiojančios antidempingo priemonės (5). Kinijos kilmės nagrinėjamajam produktui taikomų priemonių taikymas išplėstas importuojamam tam pačiam produktui, siunčiamam iš Taivano (6), Indonezijos (7), Šri Lankos (8) ir Filipinų (9). 2014 m. rugsėjo 3 d. Komisija pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį inicijavo iš Kinijos Liaudies Respublikos importuojamoms VVJD taikomų priemonių galiojimo termino peržiūrą ir išplėtė priemonių taikymą Taivanui, Indonezijai, Šri Lankai ir Filipinams. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbė pranešimą apie inicijavimą (10). Eksportui iš Tailando taikomos antidempingo priemonės nustojo galioti.
(5)
2013 m. sausio mėn. priemonės nustatytos importuojamam Rusijos ir Turkijos kilmės nagrinėjamajam produktui (11).
1.3. Priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimas
(6)
2013 m. vasario 8 d. Europos Komisija (toliau - Komisija) paskelbė pranešimą (12) apie artėjančią galiojančių antidempingo priemonių, susijusių su Korėjos Respublikos ir Malaizijos kilmės VVJD, galiojimo pabaigą.
(7)
2013 m. birželio 26 d. Komisija gavo prašymą inicijuoti šių priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 (toliau - pagrindinis reglamentas) 11 straipsnio 2 dalį.
(8)
Europos Sąjungos sandūriniu būdu privirinamų jungiamųjų detalių iš plieno pramonės interesus ginantis komitetas (toliau - pareiškėjas) gamintojų, kurie pagamina daugiau nei 40 % viso Sąjungoje pagaminamo nagrinėjamojo produkto, vardu pateikė prašymą.
(9)
Prašymas buvo grindžiamas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas ir Sąjungos pramonei daroma žala veikiausiai pasikartotų.
(10)
2013 m. spalio 15 d. Komisija inicijavo priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbė pranešimą apie inicijavimą (13).
1.4. Suinteresuotosios šalys
(11)
Pranešime apie inicijavimą Komisija paragino suinteresuotąsias šalis pranešti jai apie ketinimą dalyvauti atliekant peržiūros tyrimą. Komisija konkrečiai pranešė pareiškėjui, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, naudotojams, importuotojams, eksportuojantiems Korėjos Respublikos ir Malaizijos gamintojams bei Korėjos ir Malaizijos valdžios institucijoms apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą ir pakvietė juos bendradarbiauti.
(12)
Visos suinteresuotosios šalys turėjo galimybę pateikti pastabų dėl peržiūros inicijavimo ir paprašyti, kad Komisija ir (arba) prekybos bylas nagrinėjantis pareigūnas jas išklausytų.
1.4.1. Atranka
(13)
Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad ji gali vykdyti Sąjungos gamintojų, importuotojų ir eksportuojančių Korėjos gamintojų atranką pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį.
a) Sąjungos gamintojų atranka
(14)
Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė preliminariai atlikusi Sąjungos gamintojų atranką ir paragino suinteresuotąsias šalis pateikti pastabų. Bendrovės atrinktos remiantis panašaus produkto gamybos ir pardavimo Sąjungoje apimtimi peržiūros tiriamuoju laikotarpiu (toliau - PTL) ir atsižvelgiant į geografinį pasiskirstymą; atrinkti keturi Sąjungos gamintojai arba Sąjungos gamintojų grupės (penkios individualios bendrovės) Vokietijoje, Prancūzijoje, Italijoje, Rumunijoje ir Austrijoje. Pastabų negauta ir preliminariai atrinktos bendrovės pasirinktos galutinai.
(15)
Tačiau dėl nepakankamo bendradarbiavimo po tyrimo inicijavimo Komisija iš atrinktų bendrovių sąrašo turėjo išbraukti du atrinktus Sąjungos gamintojus. Likusioms dviem bendrovėms ir bendrovių grupei (trims individualioms bendrovėms) tenka 49 % Sąjungos gamybos ir 45 % Sąjungos pardavimo, jų gamyklos veikia trijose skirtingose šalyse. Todėl atrinktos pakoreguoto sąrašo bendrovės vis tiek yra tipiškos Sąjungos pramonės bendrovės.
b) Importuotojų atranka
(16)
Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė nesusijusių importuotojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Tačiau atliekant šį tyrimą nebendradarbiavo nė vienas importuotojas.
c) Eksportuojančių Korėjos Respublikos gamintojų atranka
(17)
Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė visų eksportuojančių Korėjos gamintojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Be to, Komisija paprašė Korėjos Respublikos atstovybės Europos Sąjungoje nurodyti kitus eksportuojančius gamintojus, jei tokių yra, kurie galbūt norėtų dalyvauti atliekant tyrimą, ir (arba) su jais susisiekti.
(18)
Du eksportuojantys Korėjos gamintojai pateikė prašomą informaciją, tačiau tik vienas sutiko bendradarbiauti ir būti atrinktas. Todėl buvo nuspręsta, kad eksportuojančių Korėjos gamintojų atranka nebuvo būtina.
d) Eksportuojantys Malaizijos gamintojai
(19)
Atsižvelgiant į nedidelį žinomų eksportuojančių Malaizijos gamintojų skaičių Komisijos pranešime apie inicijavimą atrankos nebuvo numatyta.
(20)
Komisija visų eksportuojančių gamintojų paprašė pranešti apie save per 15 dienų po pranešimo apie inicijavimą paskelbimo. Be to, Komisija paprašė Malaizijos atstovybės Europos Sąjungoje nurodyti kitus eksportuojančius gamintojus, jei tokių yra, kurie galbūt norėtų dalyvauti atliekant tyrimą, ir (arba) su jais susisiekti.
1.4.2. Klausimyno atsakymai
(21)
Komisija klausimynus nusiuntė visoms atrinktoms Sąjungos bendrovėms, bendradarbiaujančiai Korėjos bendrovei ir visiems žinomiems eksportuojantiems Malaizijos gamintojams.
(22)
Vienas Sąjungos gamintojas neatsakė į klausimyną, o kitas Sąjungos gamintojas į klausimyną atsakė tik iš dalies ir po to, kai jam buvo išsiųstas raštas dėl informacijos neišsamumo, į jį neatsakė. Šie du Sąjungos gamintojai vėliau buvo išbraukti iš atrinktų bendrovių sąrašo (žr. 15 konstatuojamąją dalį). Vienas eksportuojantis Korėjos gamintojas pateikė klausimyno atsakymus. Nė vienas eksportuojantis Malaizijos gamintojas klausimyno atsakymų nepateikė.
1.4.3. Tikrinamieji vizitai
(23)
Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kurią manė esant reikalingą dempingo ir jo daromos žalos pasikartojimo tikimybei nustatyti ir įvertinti, ar priemonių nustatymas prieštarautų Sąjungos interesams. Tikrinamieji vizitai pagal pagrindinio reglamento 16 straipsnį buvo vykdyti šių bendrovių patalpose:
Sąjungos gamintojų:
-
„Erne Fittings GmbH“, Šlinsas, Austrija ir susijusios bendrovės „Siekman Fittings“, Lonė, Vokietija,
-
„Vallourec Fittings S.A.“, Prancūzija;
eksportuojančių Korėjos Respublikos gamintojų:
-
„TK Corporation“, Busanas.
1.5. Peržiūros tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis
(24)
Atliekant dempingo pasikartojimo tikimybės tyrimą buvo nagrinėjamas 2012 m. spalio 1 d.-2013 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis (toliau - peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL).
(25)
Atliekant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbių tendencijų tyrimą buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2010 m. sausio 1 d. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
1.6. Atskleidimas
(26)
2014 m. rugsėjo 12 d. Komisija visoms suinteresuotosioms šalims atskleidė esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama toliau taikyti galiojančias antidempingo priemones ir paragino visas suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas. Komisija išnagrinėjo suinteresuotųjų šalių pateiktas pastabas ir, kai tinkama, į jas atsižvelgė.
2. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
2.1. Nagrinėjamasis produktas
(27)
Nagrinėjamasis produktas yra Korėjos Respublikos ir Malaizijos kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosios detalės (išskyrus lietines jungiamąsias detales, junges ir jungiamąsias detales su įsriegtais sriegiais) iš geležies arba plieno (neįskaitant nerūdijančio plieno), kurių didžiausias išorinis skersmuo neviršija 609,6 mm, kurios naudojamos privirinimui sandūriniu būdu arba kitiems tikslams ir kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 ir ex 7307 99 80 (toliau - nagrinėjamasis produktas arba VVJD).
2.2. Panašus produktas
(28)
Atlikus peržiūros tyrimą patvirtinta, kad, kaip ir pradiniame tyrime, nagrinėjamosiose šalyse gaminamos VVJD, parduodamos vidaus rinkoje ir (arba) eksportuojamos į Sąjungą ir (arba) kitas eksporto rinkas, pasižymi tokiomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis, techninėmis ir cheminėmis savybėmis ir galutine paskirtimi kaip Sąjungos pramonės Sąjungoje parduodami produktai.
(29)
Todėl Komisija nusprendė, kad šis produktas laikomas panašiu produktu, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
3. DEMPINGO PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ
(30)
Komisija pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį nagrinėjo, ar yra tikimybė, kad pasibaigus galiojančių priemonių galiojimo terminui dempingas iš nagrinėjamųjų šalių pasikartotų.
3.1. Korėjos Respublika
3.1.1. Pirminės pastabos
(31)
Vienas didžiausių Korėjos VVJD gamintojų „TK Corporation“ bendradarbiavo atliekant tyrimą. Šiai bendradarbiaujančiai bendrovei teko 25-40 % Korėjos VVJD eksporto (tikslus skaičius nepateikiamas konfidencialumo sumetimais). „TK Corporation“ Komisijai pateikė klausimyno atsakymus, įskaitant duomenis apie pardavimą vidaus rinkoje ir eksportui bei gamybos sąnaudas. Komisija manė, kad atsižvelgiant į bendrovei tenkančią Korėjos VVJD eksporto dalį, analizuojant per PTL Korėjos vykdytą dempingą ir iš dalies dempingo pasikartojimą galėtų būti remiamasi bendrovės duomenimis. „TK Corporation“ atsakymai buvo patikrinti.
3.1.2. Importas dempingo kaina per PTL
(32)
Per PTL VVJD importo iš Korėjos į Sąjungą apimtis buvo nedidelė (mažiau nei 50 tonų). Dalį šio eksportuoto produkto pardavė vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas „TK Corporation“. Buvo aišku, kad šis kiekis nebuvo tipiškas, nes jis sudarė mažiau nei 0,1 % „TK Corporation“ gamybos apimties. Be to, buvo neaišku, ar už importą iš „TK Corporation“ buvo sumokėtas antidempingo muitas, todėl dvejojama, ar toks importuotas produktas iš tiesų pateko į Sąjungos muitų teritoriją. Be to, šis produktas buvo parduotas trims konkretiems projektams, kuriems taikytos konkrečios jungiamųjų detalių specifikacijos (taigi, pardavimas nebuvo tipiškas), ir parduota kartu su kitomis jungiamosiomis detalėmis (daugiausia iš nerūdijančio plieno). Dėl išvardytų priežasčių remiantis „TK Corporation“ VVJD importu į Sąjungą per PTL nebuvo įmanoma prasmingai išnagrinėti dempingo.
(33)
Atskleidus faktus „TK Corporation“ nurodė, kad nagrinėdama dempingą Komisija turėjo remtis bendrovės pardavimu eksportui į Sąjungą dėl šių priežasčių: i) bendrovės pradavimas eksportui į Sąjungą per PTL buvo didelės apimties, taigi tipiškas, nes „nepaisant taikomų muitų, tokį pardavimą sudarė 26 sąskaitos faktūros - 282 atskiri sandoriai“; ii) dėl neaiškumo, susijusio su antidempingo muito mokėjimu, daliai parduodamo produkto (skirto lengvatinio apmokestinimo projektui) antidempingo muitas nebūtų taikomas, o už kitą dalį per PTL parduoto produkto importuotojai ne visada mokėjo antidempingo muitus, nes produktai buvo neteisingai klasifikuoti ir importuotojai nesuprato, kad reikia sumokėti antidempingo muitus. Todėl importuotojams pranešta apie šią klaidą ir jie šiuos antidempingo muitus sumokėjo atgaline data ir iii) pardavimo eksportui į Sąjungą sąlygos buvo įprastos, nes nebuvo taikomas trumpesnis pristatymo terminas, o taikytoms kainoms nebuvo taikytas kryžminis kompensavimas.
(34)
Šios pastabos buvo tinkamai išnagrinėtos. „TK Corporation“ neužginčijo, kad jos pardavimo eksportui į Sąjungą lygis buvo žemas, tiek absoliučiais dydžiais, tiek palyginti su bendra bendrovės panašaus produkto gamybos apimtimi (mažiau nei 0,1 %). Komisija teigia, kad tokia labai maža apimtis, tiek santykinai, tiek absoliučiais dydžiais, negali būti laikoma tipiška.
(35)
Be to, remdamasi pateiktais dokumentais, Komisija negalėjo patvirtinti, kuri „TK Corporation“ tariamai Sąjungoje parduoto produkto dalis buvo tinkamai klasifikuota ir importuota, o patvirtinantys dokumentai buvo pateikti tik po tikrinamojo vizito, todėl teiginio, kad kainos nebuvo kryžmiškai kompensuotos, nebuvo galima patikrinti ir jo negalima priimti. Bet kokiu atveju, kalbant apie abu klausimus, atsižvelgiant į 34 konstatuojamojoje dalyje pateiktą tyrimo išvadą, Komisijai nereikia priimti galutinio sprendimo, nes net visa nurodyta „TK Corporation“ pardavimo Sąjungoje apimtis negali būti laikoma pakankamai tipiška.
(36)
Todėl Komisija patvirtina, kad atliekant šį priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimą „TK Corporation“ pardavimu Sąjungoje per PTL negali būti remiamasi siekiant prasmingai išnagrinėti dempingą.
3.1.3. Dempingo pasikartojimo tikimybės įrodymas
(37)
Komisija nagrinėjo, ar yra tikimybė, kad nustojus galioti priemonėms dempingas pasikartos. Tai atliekant nagrinėti tokie aspektai: eksporto į kitas šalis kaina, gamybos pajėgumai, nepanaudoti pajėgumai Korėjoje ir Sąjungos rinkos patrauklumas.
3.1.3.1. Eksportas iš Korėjos į kitas šalis
(38)
Dėl nedidelės VVJD importo iš Korėjos į Sąjungą apimties ir šio pardavimo kainų nepatikimumo (žr. 32-36 konstatuojamąsias dalis), Komisija padarė išvadą, kad tikėtinam eksporto į Sąjungą kainų lygiui, jei priemonės nustotų galioti, įvertinti turėtų būti taikomi duomenys, susiję su Korėjos VVJD pardavimu į kitas šalis.
(39)
Nutarta pirmiausia išnagrinėti Korėjos pardavimą į Jungtines Amerikos Valstijas (toliau - JAV), nes, priešingai nei kitų šalių, į kurias eksportuoja Korėja, šios rinkos dydis panašus į Sąjungos rinkos, joje veikia daug vidaus gamintojų, importas užima didelę rinkos dalį ir taikomos nedidelės importo tarifo normos, todėl ši rinka labai konkurencinga. Be to, JAV yra pagrindinė Korėjos eksporto rinka tiek vertinant bendrai, tiek pagal „TK Corporation“.
(40)
Atliekant tyrimą išnagrinėtas ir visas kitas Korėjos VVJD pardavimas eksportui.
(41)
Apskaičiuotas dempingas, susijęs tiek su pardavimu į JAV, tiek į visas kitas eksporto paskirties šalis (dėl 32-36 konstatuojamosiose dalyse nurodytų priežasčių neįskaitant Sąjungos).
a) Normalioji vertė
(42)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalį, kai tai buvo įmanoma, normalioji „TK Corporation“ vertė pagrįsta nepriklausomų pirkėjų vidaus rinkoje mokėtomis arba mokėtinomis kainomis įprastomis prekybos sąlygomis.
(43)
Tų rūšių produktui, kuriam nebuvo galima taikyti šio metodo, normalioji vertė apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį.
(44)
Tai padaryta remiantis faktinėmis „TK Corporation“ gamybos sąnaudomis, nurodytomis klausimyno atsakymuose, t. y. faktinėmis gamybos sąnaudomis, prie kurių pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalį pridėtos faktinės pardavimo, bendrosios bei administracinės (PBA) išlaidos ir pelnas.
b) Eksporto kaina
(45)
Kaip paaiškinta 32-36 konstatuojamosiose dalyse, „TK Corporation“ pardavimas Sąjungoje negali būti naudojamas dempingui apskaičiuoti, todėl eksporto kainos buvo pagrįstos bendrovės eksportu į kitų trečiųjų šalių rinkas.
(46)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį taikyta „TK Corporation“ eksporto į kitas šalis kaina, pakoreguota iki gamintojo kainų EXW sąlygomis, prireikus atsižvelgiant į, inter alia, transporto sąnaudas, muitus ir mokesčius.
c) Palyginimas ir koregavimai
(47)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su VVJD vidutine svertine eksporto kaina gamintojo kainų EXW sąlygomis lygiu.
(48)
Siekiant užtikrinti, kad būtų teisingai palyginta normalioji vertė ir eksporto kaina, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį atsižvelgta į kainoms ir kainų palyginamumui poveikio turinčių veiksnių skirtumus. Šiuo atžvilgiu koreguota atsižvelgiant į vežimo vidaus keliais, jūrų frachto, draudimo, tvarkymo, krovos ir papildomas sąnaudas.
(49)
Siekiant atskirti įvairių rūšių nagrinėjamąjį produktą, pagal pradinio produkto kontrolės numerio (PKN) metodą, skirtą užfiksuoti įvairias produkto rūšis, numatyta 11 skaitmenų sistema. Dempingo skaičiavimas atliktas taikant šiek tiek sutrumpintą PKN struktūrą, pagal kurią taikomi 7 skaitmenys. Specifikacijų standarto ir medžiagos markės skiltys buvo pakeistos supaprastintu kriterijumi, pagal kurį iš nelegiruotojo plieno pagaminti produktai buvo atskirti nuo produktų, pagamintų iš legiruotojo plieno. Tai atlikta nustačius, kad naudotos standartinės specifikacijos (kaip antai ANSI arba EN) mažai skyrėsi, o medžiagos markės nustatymo sistemos atitiko taikytą standartą. Todėl taikant supaprastintą sistemą dempingo (ir žalos) skaičiavimuose padidėjo tūkstančių PKN suderinamumo lygis, o skaičiavimo rezultatai nebuvo iškraipyti.
(50)
„TK Corporation“ paprašė Komisijos pradinę PKN sistemą pakeisti į 16 skaitmenų, bet šis prašymas buvo atmestas, nes pagal taikytą sistemą galima veiksmingai skirti nagrinėjamojo produkto kategorijas. Be to, reikėtų pažymėti, kad jei būtų taikomi 7, 11 arba 16 skaitmenų, apskaičiuoti dempingo (ir žalos) skirtumai nelabai pasikeistų, nes vidutinės „TK Corporation“ pardavimo skirtingose rinkose kainos labai skyrėsi.
(51)
Antroji skaičiavimo problema buvo susijusi su dempingo skaičiavimui taikytu apimties nustatymo metodu. „TK Corporation“ teigė, kad jos pardavimo sąskaitose faktūrose, jos kainodaros gairėse (potencialiems) pirkėjams ir jos apskaitoje kiekis nurodomas vienetais, todėl skaičiuojant taip pat turėtų būti remiamasi vienetais. Klausimyne prašyta nurodyti kiekį svoriu, bet „TK Corporation“ tam tikrą parduotą kiekį nurodė vienetais. Tokį vienetais nurodytą parduotą kiekį „TK Corporation“ perskaičiavo pagal svorį ir pateikė patikslindama neišsamią informaciją. Komisija nusprendė, kad skaičiavimas pagal svorį yra geriausias metodas, nes:
-
skaičiuojant vienetais gali būti iškraipymų dėl vidutinės vieneto kainos, nes vienetai neatspindi vieneto svorio, o tai svarbu nagrinėjamojo produkto sąnaudoms (ir kainai) nustatyti,
-
žalai apskaičiuoti reikia taikyti svorį, nes tokį metodą taiko Sąjungos gamintojai, ir būtų nesuderinama taikyti skirtingus metodus dempingui ir žalai (priverstiniam kainų mažinimui) apskaičiuoti, be to,
-
Sąjungos muitinės įstaigų duomenyse ir Korėjos eksporto statistiniuose duomenyse nurodytas tik nagrinėjamojo produkto svoris.
(52)
Be to, reikėtų pažymėti, kad jei būtų skaičiuojama vienetais, apskaičiuoti dempingo skirtumai apskritai nelabai pasikeistų, nes nustatyta, kad vidutinės „TK Corporation“ pardavimo skirtingose rinkose kainose labai skyrėsi.
(53)
Atskleidus faktus „TK Corporation“ pakartojo pastabą, kad Komisija dempingo skaičiavimus turėjo pagrįsti vienetais, o ne svoriu. Viena iš nurodytų priežasčių buvo tai, kad „TK Corporation“ pardavimo ir sąnaudų duomenys yra išreikšti vienetais, taigi dėl perskaičiavimo pagal svorį skaičiuojant dempingo skirtumą būtų atsiradę iškraipymų.
(54)
Dėl palyginimo su Sąjungos pramone „TK Corporation“ nurodė, kad Komisija neapskaičiavo žalos skirtumo, o dempingo skirtumui palyginimas su Sąjungos pramonės sąnaudų ir pardavimo duomenimis nereikalingas. Be to, „TK Corporation“ teigė, kad sandoriuose, taip pat ir sudarytuose Sąjungos pramonės, naudojamas matavimo vienetas yra vienetai, o ne kilogramai arba tonos.
(55)
Galiausiai „TK Corporation“ nematė ryšio su Sąjungos muitinės įstaigų duomenimis ir Korėjos eksporto statistiniais duomenimis, kurie nurodyti pagal svorį.
(56)
Šios pastabos buvo tinkamai išnagrinėtos. Pirmiausia svarbu pažymėti, kad „TK Corporation“ nepateikė alternatyvaus dempingo skaičiavimo pagal vienetus. Iš tiesų, nors ji teigė, kad skaičiuojant pagal vienetus rezultatai būtų tikslesni, ji to neįrodė. Komisija primena, kad apskaičiuoti dideli dempingo skirtumai ir, kaip paaiškinta 52 konstatuojamojoje dalyje, palyginus dempingo skirtumus, nustatytus pagal svorį ir pagal vienetus, jie iš esmės nesiskyrė. Kitaip tariant, neginčijama, kad nepriklausomai nuo taikyto metodo, būtų nustatyti dideli dempingo skirtumai. Be to, svarbu priminti, kad pardavimo ir sąnaudų duomenis iš vienetų į svorį „TK Corporation“ perskaičiavo pati, taikydama savo metodą. Be to, jos svetainėje pateikiamas katalogas, kuriame nurodytas kiekvienos rūšies jungiamosios detalės apytikslis svoris.
(57)
Kaip įrodyta Komisijos patikrintose sąskaitose faktūrose, Sąjungos pramonės sandoriai išreikšti tiek svoriu, tiek vienetais. Be sąskaitų faktūrų išrašymo, skaičiavimo pagal svorį metodas naudotas pajėgumams, gamybos apimčiai ir gamybos sąnaudoms apskaičiuoti - ne tik Sąjungoje, bet ir visame pasaulyje bei Korėjoje. Žaliavos, svarbiausia nagrinėjamojo produkto gamybos sąnaudų sudėtinė dalis, įsigyjamos tonomis. Kiti veiksniai, kaip antai energijos suvartojimas, darbo ir frachto sąnaudos, taip pat skaičiuojamos pagal svorį. Sąjungos pramonė metų pabaigos nuolaidas pirkėjams taip pat nustato pagal pirkėjo įsigytą kiekį (tonomis), o ne pagal vienetų skaičių. Be to, šioje priemonių galiojimo termino peržiūroje turėjo būti (ir buvo - žr. 98-105 konstatuojamąsias dalis) apskaičiuoti priverstinio kainų mažinimo skirtumai, todėl teiginys, kad Korėjos ir Sąjungos pramonės duomenų nereikėjo palyginti, kaip nurodyta 54 konstatuojamojoje dalyje apibendrintame teiginyje, nėra teisingas.
(58)
Tyrime naudoti surinkti pasauliniai duomenys, įskaitant Korėjos eksporto duomenis ir Sąjungos muitinių statistinius duomenis, buvo išreikšti tik svoriu. Jie buvo taikyti, inter alia, Korėjos nagrinėjamojo produkto eksportui į Sąjungą ir kitas trečiąsias šalis nagrinėti. Tokio eksporto „TK Corporation“ daliai nustatyti ir bendrovės pardavimo į Sąjungą apimčiai, nurodytai klausimyno atsakymuose, kryžmiškai patikrinti buvo būtina „TK Corporation“ duomenis perskaičiuoti pagal svorį, nes perskaičiuoti Korėjos eksporto statistinių duomenų ir Sąjungos muitinės statistinių duomenų pagal vienetus nebuvo įmanoma.
(59)
Galiausiai svarbu pažymėti, kad ankstesniuose tyrimuose (kaip antai tyrime, kurį atlikus nustatytos pradinės priemonės, ir pirmoje priemonių galiojimo termino peržiūroje, po kurios nustatytos galiojančios priemonės) ir naujesniuose tyrimuose, susijusiuose su tuo pačiu Rusijos ir Turkijos kilmės produktu, taip pat taikytas svoriu pagrįstas metodas.
(60)
Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija patvirtina, kad teiginys, jog skaičiavimai turėtų būti atliekami pagal vienetus, turėtų būti atmestas.
d) Dempingas per PTL
(61)
Taip apskaičiuoti „TK Corporation“ dempingo skirtumai buvo 46 % ir 27 %, priklausomai nuo eksporto paskirties šalies.
3.1.3.2. Korėjos gamybos pajėgumai
(62)
Dėl visų Korėjos gamybos pajėgumų ir nepanaudotų pajėgumų atlikdama tyrimą Komisija gavo informacijos tik iš „TK Corporation“. Atitinkamai Komisija, siekdama padaryti išvadas šiuo klausimu, turėjo vadovautis pagrindinio reglamento 18 straipsniu; Komisijos turima informacija - „TK Corporation“ pateikta patikrinta informacija, susijusi tik su šia bendrove, ir visos šalies informacija, įtraukta į prašymą atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą.
(63)
„TK Corporation“ nurodyti nepanaudoti pajėgumai buvo tinkamai patikrinti. Ekstrapoliavusi „TK Corporation“ nurodytus nepanaudotus pajėgumus per PTL pagal bendrovei tenkančią bendros Korėjos eksporto apimties dalį, Komisija apskaičiavo, kad bendri nepanaudoti pajėgumai Korėjoje sudarytų bent 15 000 tonų, o tai atitinka maždaug 25 % viso Sąjungos suvartojimo. Tačiau dėl tokių skaičiavimų svarbu pažymėti, kad gamybos apimtis, palyginti su gamybos pajėgumais, labai priklauso nuo bendrovės, be to, nors „TK Corporation“ yra viena didžiausių Korėjos panašaus produkto gamintojų, ji tėra viena iš daugelio ir tikrai nėra pagrindinė. Todėl šiuos nustatytus faktus Komisija kryžmiškai sutikrino su prašyme pateikta informacija.
(64)
Prašyme nurodyti nepanaudoti pajėgumai buvo pagrįsti pareiškėjo nurodytais apskaičiuotais visų Korėjos gamintojų pajėgumais ir gamybos duomenimis. Dėl gamybos pajėgumų trijų didžiausių gamintojų gamybos pajėgumams nustatyti taikyti viešai pateikiami duomenys. Dėl kitų (daug mažesnių) Korėjos gamintojų tokių viešai pateiktų duomenų nebuvo, todėl jų gamybos pajėgumams apskaičiuoti pareiškėjas taikė kitus pagrįstus metodus. Pareiškėjas taip pat darė prielaidą dėl tam tikro suvartojimo Korėjos vidaus rinkoje ir nepanaudotiems pajėgumams apskaičiuoti atsižvelgė į importą į Korėją ir eksportą iš Korėjos. Tiek skaičiuojant gamybos pajėgumus, tiek nepanaudotus pajėgumus, atitinkamai koreguota atsižvelgiant į kitų rūšių produktus, nepatenkančius į produkto apibrėžtąją sritį. Visa informacija aiškiai laikyta išsamesne ir labiau įtikinama nei 63 konstatuojamoje dalyje nurodyta informacija. Negauta jokių pastabų, prieštaraujančių šiems skaičiams. Šiuo pagrindu, remiantis turimais faktais, apskaičiuota, kad nepanaudoti pajėgumai Korėjoje sudaro 119 300 tonų, tai yra daugiau nei du kartus viršija Sąjungos rinkos dydį per PTL.
3.1.3.3. Sąjungos rinkos patrauklumas
(65)
Primenama, kad VVJD daugiausia naudojamos naftos ir dujų pramonėje, statybos, energijos gamybos, laivų statybos ir pramonės įrenginių sektoriuose. Nė vienas iš turimų faktų nerodo, kad Korėjoje šie sektoriai būtų labai padidėję ar sumažėję, todėl laikoma, kad artimiausiais metais Korėjos VVJD rinka išliks pakankamai stabili ir Korėjos VVJD gamintojams nebus sudaryta reikšmingų plėtros galimybių. Be Korėjos, pagrindinės šios pramonės eksporto rinkos yra Sąjunga, JAV, Artimųjų Rytų šalys ir Pietryčių Azija. Remiantis atliekant tyrimą gauta informacija, nėra jokių požymių, kad paklausa kurioje nors iš šių rinkų artimiausiais metais labai sumažėtų arba padidėtų.
(66)
Korėjos eksportas į JAV, Artimųjų Rytų šalis ir Pietryčių Aziją jau yra pakankamai didelės apimties, todėl, Korėjos pramonės požiūriu, šios rinkos neturi didelių augimo galimybių. Taip pat primenama, kad Korėjos eksportui į JAV nustatytas didelis 46 % dempingas. Sąjungos rinka yra viena didžiausių pasaulio rinkų, todėl panaikinus priemones ši rinka būtų patraukli plėtrai, nes dėl taikomų priemonių eksportuojantys Korėjos gamintojai šia rinka dar nėra visiškai pasinaudoję.
(67)
JAV ir Sąjungos rinkos panašios dydžiu ir rinkos sąlygomis. Abiejose rinkose veikia daug vidaus gamintojų ir didelė rinkos dalis tenka importui. Atlikus tyrimą nustatyta, kad vidutinė pardavimo kaina Sąjungos rinkoje (atsižvelgiant į visą Sąjungos gamintojų pardavimą ir visą importuotų produktų pardavimą Sąjungoje) yra 2 600 EUR už toną. Todėl vidutinė Sąjungos rinkos kaina yra panaši į vidutinę kainą, kurią eksportuojantys Korėjos gamintojai gauna JAV rinkoje (2 700 EUR už toną), tačiau JAV jiems netaikomos antidempingo priemonės. Todėl labai tikėtina, kad šiuo metu Korėjos pardavimas į Sąjungą yra ribotas dėl nagrinėjamajam produktui taikomų priemonių. Primenama, kad per PTL JAV buvo didžiausia Korėjos eksportuotojų eksporto rinka. Tai rodo, kad Sąjungos rinka būtų patraukli Korėjos eksportuotojams, ir tikėtina, kad panaikinus muitus Sąjungos rinkoje importo apimtis būtų tokia pat didelė kaip ir JAV rinkoje. Per PTL Korėjos VVJD sudarė 20-25 % viso VVJD importo į JAV ir tokiam importui teko 10-15 % visos JAV VVJD rinkos dalis (tikslūs skaičiai nepateikiami konfidencialumo sumetimais). Kitaip tariant, tikėtina, kad panaikinus priemones Korėjos gamintojai pasinaudos turimais nepanaudotais pajėgumais, kaip nurodyta 64 konstatuojamojoje dalyje, ir sugrįš į Sąjungos rinką.
(68)
Kaip paaiškinta 39 konstatuojamojoje dalyje, išskyrus JAV, nėra kitos Korėjos eksporto paskirties šalies, kurią būtų galima nagrinėti tiriant Sąjungos rinkos vystymąsi nustojus galioti priemonėms. Taigi, šiame tyrime vidutinės kainos, kurios būtų apskaičiuotos sugrupavus visą pardavimą eksportui į kitas šalis, išskyrus Sąjungą ir JAV, nebūtų laikomos patikimomis, nes šios (daug mažesnės) rinkos pasižymi skirtingomis aplinkybėmis. Atsižvelgiant į nurodytą šios analizės ribotumą ir mažas šių „kitų rinkų“ augimo galimybes artimiausiais metais, nėra tikėtina, kad šios rinkos absorbuotų didelės apimties papildomą importą iš Korėjos.
3.1.3.4. Išvada dėl dempingo pasikartojimo tikimybės
(69)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, yra tikimybė, kad nustojus galioti priemonėms dempingas pasikartotų. Atlikus tyrimą nustatyta, kad Korėjos VVJD pardavimas eksportui į JAV ir kitas trečiąsias šalis vykdytas dempingo kainomis ir atitinkami dempingo skirtumai sudarė 46 % ir 27 %.
(70)
Be to, palyginti su Sąjungos suvartojimu per PTL, nepanaudoti pajėgumai Korėjoje yra dideli. Jei šie pajėgumai būtų panaudoti eksportui į Sąjungą ir būtų konkuruojama su Sąjungos gamintojų arba pagrindinio importo iš trečiųjų šalių kainomis, yra didelė tikimybė, kad būtų eksportuojama dempingo kaina.
3.2. Malaizija
3.2.1. Pirminės pastabos
(71)
Nė vienas eksportuojantis Malaizijos gamintojas nebendradarbiavo, todėl bendras tyrimas turėjo būti grindžiamas informacija, kurią Komisija gavo iš kitų šaltinių. Šiuo atžvilgiu ir pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį Komisija išnagrinėjo įvairius statistinių duomenų šaltinius. Pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 6 dalį surinkti importo statistiniai duomenys (toliau - 14 straipsnio 6 dalyje nurodyta duomenų bazė) buvo geriausi turimi duomenys, pagal kuriuos nustatyta Sąjungos rinkos importo apimtis ir kainos. Kiti šaltiniai, kaip antai Eurostatas, nebuvo naudojami, nes taikant 8 skaitmenų kodą nagrinėjamojo produkto nebuvo galima atskirti nuo kitų produktų.
3.2.2. Importas dempingo kaina per PTL
(72)
Remiantis 14 straipsnio 6 dalyje nurodytos duomenų bazės duomenimis į Sąjungos rinką iš Malaizijos neimportuota. Todėl padaryta išvada, kad per PTL Malaizijos eksportas dempingo kaina nebuvo tęsiamas.
3.2.3. Dempingo pasikartojimo tikimybės įrodymas
(73)
Komisija nagrinėjo, ar yra tikimybė, kad nustojus galioti priemonėms dempingas pasikartos. Tai atliekant nagrinėti tokie aspektai: eksporto į kitas šalis kaina, gamybos pajėgumai, nepanaudoti pajėgumai Malaizijoje ir Sąjungos rinkos patrauklumas.
3.2.3.1. Eksportas iš Malaizijos į kitas šalis
(74)
Kadangi VVJD į Sąjungos rinką iš Malaizijos neimportuotos, Komisija rėmėsi kitos šalies duomenimis. Nuspręsta, kad JAV yra tinkama šalis, nes jos rinka panašaus dydžio kaip Sąjungos, joje veikia daug vidaus gamintojų ir didelė rinkos dalis tenka importui, todėl ši rinka labai konkurencinga. Be to, JAV yra didžiausia Malaizijos eksporto paskirties šalis - per PTL jai teko 87 % eksporto iš Malaizijos. Tai atitinka ankstesniame tyrime dėl Malaizijos ir žalos pasikartojimo tikimybės vertinime taikytą metodą.
a) Normalioji vertė
(75)
Kadangi eksportuojantys Malaizijos gamintojai nebendradarbiavo, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį normalioji vertė buvo pagrįsta prašyme atlikti peržiūrą pateiktais duomenimis, t. y. apskaičiuotomis gamybos sąnaudomis, prie kurių pridėtos 6 % PBA sąnaudos ir pelnas ir kurios buvo išreikštos sąnaudų EXW sąlygomis procentine dalimi. Manoma, kad minėta procentinė dalis yra sumažinta. Tai patvirtina ir faktas, kad vienintelės šiame tyrime bendradarbiavusios bendrovės („TK Corporation“, Korėja) faktinis skaičius gerokai viršijo 6 %.
b) Eksporto kaina
(76)
Pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį, nebendradarbiaujant eksportuojantiems Malaizijos gamintojams, eksporto kaina apskaičiuota taikant Malaizijos nagrinėjamojo produkto eksporto į JAV kainas, nustatytas pagal JAV statistinius duomenis.
c) Palyginimas
(77)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su VVJD vidutine svertine eksporto kaina, gamintojo kainų EXW sąlygomis lygiu.
(78)
Siekiant užtikrinti, kad būtų teisingai palyginta normalioji vertė ir eksporto kaina, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį atsižvelgta į kainoms ir kainų palyginamumui poveikio turinčių veiksnių skirtumus. Šiuo atžvilgiu 75 konstatuojamojoje dalyje nurodytos PBA ir pelno procentinė dalis pagrįstos EXW sąlygomis ir neapėmė vežimo vidaus keliais ir jūrų frachto, draudimo, tvarkymo, krovos ir papildomų sąnaudų.
d) Dempingo skirtumas per PTL
(79)
Taikant pirmiau aprašytą metodą, kuris taip pat taikytas atliekant pirmąją priemonių galiojimo termino peržiūrą, po kurios pratęstas priemonių galiojimas (toliau - galiojančios priemonės), nustatyta, kad dempingo skirtumas sudarė 57,7 %.
3.2.3.2. Malaizijos gamybos pajėgumai
(80)
Malaizijai nebendradarbiaujant nebuvo pateikta jokios informacijos dėl gamybos ir nepanaudotų pajėgumų. Prašyme pateiktoje informacijoje nurodyta, kad bendri įrengti pajėgumai Malaizijoje sudaro maždaug 55 000 tonų, nepanaudoti pajėgumai sudaro maždaug 27 000 tonų. Analizėje, kurią atlikus nustatyta ši apimtis, į kitų produktų gamybą arba pajėgumus neatsižvelgta, todėl šie duomenys laikomi patikimais. 27 000 tonų Malaizijos nepanaudotų pajėgumų sudaro maždaug 40 % bendro Sąjungos suvartojimo per PTL.
3.2.3.3. Sąjungos rinkos patrauklumas
(81)
Kalbant apie pagrindinių naudotojų pramonės rinkų plėtrą pasaulyje, kaip paaiškinta 65 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos rinka yra viena iš pagrindinių VVJD rinkų ir neturima informacijos, kad artimiausiais metais paklausa tose rinkose reikšmingai didėtų arba mažėtų.
(82)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos gamintojų pardavimo Sąjungos rinkoje kainos yra didesnės už Malaizijos eksporto į kitas eksporto rinkas, ypač į JAV rinką, kainas. Iš tiesų, vidutinė Sąjungos rinkos kaina yra 2 600 EUR už toną, o remiantis JAV statistiniais duomenimis vidutinė JAV importo iš Malaizijos kaina yra 1 600 EUR už toną. Todėl panaikinus priemones Sąjungos rinka būtų patraukli rinka Malaizijos eksportuotojams. Tai ypač aktualu atsižvelgiant į nepanaudotus Malaizijos pajėgumus; taip pat primenama, kad šiuo metu 87 % Malaizijos eksporto nukreipta į JAV, kurioje eksportuojantys Malaizijos gamintojai parduoda daug žemesnėmis kainomis.
3.2.3.4. Išvada dėl dempingo pasikartojimo tikimybės
(83)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, yra tikimybė, kad priemonėms nustojus galioti dempingas pasikartotų. Nustatyta, kad Malaizija pardavė VVJD eksportui į JAV dempingo kainomis; dempingo skirtumai sudarė 57,7 %.
(84)
Be to, palyginti su Sąjungos suvartojimu per PTL, nepanaudoti pajėgumai Malaizijoje yra dideli. Atsižvelgiant į Sąjungos kainų lygį, tikėtina, kad panaikinus priemones šie pajėgumai bent iš dalies bus panaudoti eksportui į Sąjungą. Taip pat tikėtina, kad, atsižvelgiant į Sąjungos rinkoje taikomas kainas, palyginti su JAV rinkos kainomis, tokiu atveju didelė eksporto į JAV dalis bus nukreipta į Sąjungos rinką.
3.3. Išvada dėl dempingo pasikartojimo tikimybės
(85)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, t. y. didelius dempingo skirtumus, didelius nepanaudotus pajėgumus nagrinėjamosiose šalyse, didelius jų eksporto pajėgumus ir Sąjungos rinkos patrauklumą dėl jos kainų ir dydžio, galima daryti išvadą, kad nustojus taikyti priemones importas dempingo kaina iš Korėjos Respublikos ir Malaizijos į Sąjungą pasikartotų.
4. ŽALOS PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ
4.1. Sąjungos pramonės apibrėžtis ir Sąjungos gamyba
(86)
Palyginti su 3 konstatuojamojoje dalyje nurodytame Tarybos reglamente Nr. 1001/2008 aprašyta padėtimi Sąjungos pramonė nepatyrė jokių didelių struktūrinių pokyčių. Per PTL panašų produktą Sąjungoje gamino 22 žinomi gamintojai. Jie sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje.
(87)
Per PTL nustatyta bendra Sąjungos gamyba - 57 736 tonos. Komisija šį skaičių nustatė remdamasi turimais su Sąjungos pramone susijusiais faktais, kaip antai patikrintais atrinktų bendrovių duomenimis ir pareiškėjo pateiktais duomenimis.
(88)
Tyrime atrinktoms bendrovėms ir bendrovių grupei tenka 49 % Sąjungos gamybos ir 45 % Sąjungos pardavimo (žr. 15 konstatuojamąją dalį). Todėl atrinktų bendrovių duomenys yra tipiški Sąjungos pramonės padėčiai.
4.2. Sąjungos suvartojimas
(89)
Sąjungos suvartojimą Komisija nustatė remdamasi i) Sąjungos pramonės Sąjungos rinkoje parduota apimtimi pagal pareiškėjo pateiktus duomenis ir ii) importu iš trečiųjų šalių pagal 14 straipsnio 6 dalyje nurodytos duomenų bazės duomenis.
(90)
Sąjungos suvartojimo raida:
1 lentelė
Sąjungos suvartojimas (metrinėmis tonomis)
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Bendras Sąjungos suvartojimas
55 497
62 426
58 941
59 992
Indeksas (2010 m. = 100)
100
112
106
108
Šaltinis: pareiškėjo pateikti duomenys ir 14 straipsnio 6 dalyje nurodytos duomenų bazės duomenys.
(91)
2011 m., palyginti su 2010 m. lygiu, vartojimas padidėjo 12 %. 2012 m. jis vėl sumažėjo, bet išliko didesnis už 2010 m. lygį (padidėjo 6 %). Nuo 2010 m. iki PTL Sąjungos suvartojimas padidėjo 8 %.
4.3. Importas iš nagrinėjamųjų šalių
4.3.1. Iš nagrinėjamųjų šalių importuojamo produkto kiekis ir rinkos dalis
Korėjos Respublika
(92)
Komisija importo apimtį nustatė pagal 14 straipsnio 6 dalyje nurodytos duomenų bazės duomenis. Importui tenkanti rinkos dalis nustatyta pagal 14 straipsnio 6 dalyje nurodytos duomenų bazės ir pareiškėjo pateiktus duomenis.
(93)
Importo iš Korėjos Respublikos į Sąjungą raida:
2 lentelė
Importo apimtis (metrinėmis tonomis) ir rinkos dalis
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Importo iš Korėjos Respublikos apimtis (tonomis)
301
208
204
18
Indeksas
100
69
68
6
Rinkos dalis
0,5 %
0,3 %
0,3 %
0,03 %
Indeksas
100
62
64
6
Šaltinis: pareiškėjo pateikti duomenys ir 14 straipsnio 6 dalyje nurodytos duomenų bazės duomenys.
(94)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį importo iš Korėjos Respublikos apimtis, palyginti su bendru ES suvartojimu, buvo labai maža. Per PTL apimtis dar labiau sumažėjo iki 18 tonų. Importo lygis buvo toks žemas nuo pradinių priemonių nustatymo 2002 m., todėl galima manyti, kad jį nulėmė galiojančios antidempingo priemonės.
Malaizija
(95)
Komisija importo apimtį nustatė pagal 14 straipsnio 6 dalyje nurodytos duomenų bazės duomenis. Importui tenkanti rinkos dalis nustatyta pagal 14 straipsnio 6 dalyje nurodytos duomenų bazės ir pareiškėjo pateiktus duomenis.
(96)
Importo iš Malaizijos į Sąjungą raida:
3 lentelė
Importo apimtis (metrinėmis tonomis) ir rinkos dalis
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Importo iš Malaizijos apimtis (tonomis)
19,4
0,03
0,27
0,13
Indeksas
100
0
1
1
Rinkos dalis
0,03 %
0
0,0005 %
0,0002 %
Indeksas
100
0
1
1
Šaltinis: pareiškėjo pateikti duomenys ir 14 straipsnio 6 dalyje nurodytos duomenų bazės duomenys.
(97)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį importo iš Malaizijos apimtis, palyginti su bendru ES suvartojimu, buvo labai maža. Didžiausias (bet vis vien labai maža) kiekis importuotas 2010 m. (19,4 tonų), bet nuo 2010 m. importas beveik nutrūko. Po pradinių priemonių nustatymo 2002 m. importo lygiai kito, bet niekuomet nepasiekė prieš priemonių nustatymą buvusių lygių. Todėl galima teigti, kad labai žemą importo lygį po pradinių priemonių nustatymo 2002 m. nulėmė galiojančios antidempingo priemonės.
4.3.2. Importo iš nagrinėjamųjų šalių kainos ir priverstinis kainų mažinimas
Korėjos Respublika
(98)
Per PTL tik labai nedidelės „TK Corporation“, t. y. atliekant tyrimą bendradarbiaujančios bendrovės, importo dalies kainos buvo gerokai mažesnės už Sąjungos pramonės CIF lygio kainas. Tačiau, kaip nurodyta 32 konstatuojamojoje dalyje, abejojama, ar šie produktai iš tiesų pateko į Sąjungos muitų teritoriją.
(99)
Nepaisant to, bendras Korėjos importas į Sąjungą yra labai nedidelis - žr. 32 konstatuojamąją dalį, kurioje nurodyta, kad jis sudaro tik 0,03 % Sąjungos rinkos dalies (žr. 2 lentelę). Atsižvelgiant į tai, kad importas iš Korėjos Respublikos į Sąjungą buvo labai nedidelis, ir į tai, kad yra labai daug skirtingų rūšių produktų, pagal šį importą nebuvo galima nustatyti priverstinio kainų mažinimo.
(100)
Todėl Komisija taikė eksporto iš Korėjos į JAV ir kitas šalis kainas, pagal kurias nustatė, koks būtų priverstinis kainų mažinimas, jei Korėjos bendrovės tokiomis kainomis parduotų Sąjungoje.
(101)
Kadangi „TK Corporation“ pasaulinis eksportas sudaro 25-40 % viso Korėjos VVJD eksporto, toks pardavimas laikytas tipišku Korėjos pardavimu eksportui. Todėl palyginimas atliktas taikant šias kainas. Komisija eksporto kainas koregavo atsižvelgdama į muitą, krovos ir tvarkymo mokesčius ir jas padidino.
(102)
Taigi, nustatytas priverstinis kainų mažinimas buvo 17 % pardavimui į JAV ir 10 % pardavimui visame pasaulyje.
Malaizija
(103)
Atliekant tyrimą nebendradarbiavo nė viena Malaizijos bendrovė. Remiantis statistiniais 14 straipsnio 6 dalyje nurodytos duomenų bazės duomenimis, per PTL importas į Sąjungą buvo nedidelis (žr. 3 lentelę). Atsižvelgiant į tai, kad importas iš Malaizijos į Sąjungą buvo labai nedidelis, ir į tai, kad yra labai daug skirtingų rūšių produktų, pagal šį importą nebuvo galima nustatyti priverstinio kainų mažinimo.
(104)
Todėl Komisija priverstinį kainų mažinimą nustatė taikydama ankstesnėje priemonių galiojimo termino peržiūroje taikytą metodą, t. y. palygino Malaizijos eksporto į JAV kainas su pardavimo Sąjungos rinkoje kainomis. Komisija eksporto kainą koregavo atsižvelgdama į muitą, krovos ir tvarkymo mokesčius.
(105)
Taigi, nustatytas pardavimo į JAV priverstinis kainų mažinimas buvo 34 %. Komisija taip pat palygino Malaizijos pardavimo į kitas šalis kainas; tokio pardavimo priverstinis kainų mažinimas sudarė 28 %.
4.3.3. Importas iš trečiųjų šalių
(106)
Lentelėje apžvelgiama importo į Sąjungą iš kitų trečiųjų šalių apimties, rinkos dalies ir vidutinės importo kainos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu.
4 lentelė
Importas iš trečiųjų šalių
Šalis
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Kinijos Liaudies Respublika
Kiekis tonomis
5 618
5 867
6 844
6 589
Indeksas
100
104
122
117
Rinkos dalis
10 %
9 %
12 %
11 %
Vidutinė kaina
1 125
1 261
1 544
1 426
Indeksas
100
112
137
127
Kitos trečiosios šalys
Kiekis tonomis
11 668
12 938
11 630
12 036
Indeksas
100
111
100
103
Rinkos dalis
21 %
21 %
20 %
20 %
Vidutinė kaina
2 175
2 352
2 437
2 482
Indeksas
100
108
112
114
Visas importas iš visų trečiųjų šalių, išskyrus nagrinėjamąsias šalis
Kiekis tonomis
17 286
18 805
18 474
18 625
Indeksas
100
109
107
108
Rinkos dalis
31 %
30,1 %
31,3 %
31 %
Vidutinė kaina
1 834
2 011
2 106
2 108
Indeksas
100
110
115
115
Šaltinis: 14 straipsnio 6 dalyje nurodytos duomenų bazės duomenys.
(107)
Trečiųjų šalių, išskyrus nagrinėjamąsias šalis, kilmės importo rinkos dalis sudaro 31 % bendro Sąjungos suvartojimo per PTL. Didžiausia rinkos dalis tenka importui iš Kinijos Liaudies Respublikos - 11 % bendro Sąjungos suvartojimo. Didelės apimties importas iš kitų šalių per PTL buvo iš Tailando (4 % Sąjungos rinkos), Vietnamo (3 % Sąjungos rinkos) ir Saudo Arabijos (jokio importo 2010 m., 4 % rinkos dalis per PTL).
(108)
Palyginti su vidutinėmis Sąjungos pramonės kainomis, į Sąjungą importuota žemomis kainomis; tai ypač pasakytina apie importą iš Kinijos Liaudies Respublikos. Importui iš Kinijos Liaudies Respublikos taikyti 58,6 % antidempingo muitai, bet vidutinė Kinijos importo kaina vis tiek buvo mažesnė už Sąjungos vidaus rinkos kainą (žr. 4 lentelę).
4.4. Sąjungos pramonės ekonominė padėtis
4.4.1. Bendrosios pastabos
(109)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėjant importo dempingo kainomis poveikį Sąjungos pramonei buvo įvertinti visi ekonominiai veiksniai, nagrinėjamuoju laikotarpiu turėję įtakos Sąjungos pramonės būklei.
(110)
Žalai analizuoti Komisija atskyrė makroekonominius žalos rodiklius nuo mikroekonominių. Komisija įvertino makroekonominius rodiklius remdamasi prašyme atlikti peržiūrą pateiktais duomenimis ir statistiniais duomenimis. Duomenys susiję su visais žinomais Sąjungos gamintojais. Komisija įvertino mikroekonominius rodiklius remdamasi atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymais. Duomenys susiję su atrinktais Sąjungos gamintojais. Nustatyta, kad abu duomenų rinkiniai yra tipiški Sąjungos pramonės ekonominei padėčiai.
(111)
Makroekonominiai rodikliai: gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas, dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio dempingo.
(112)
Mikroekonominiai rodikliai: vidutinės vieneto kainos, vieneto sąnaudos, darbo sąnaudos, atsargos, pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą. Su mikroekonominiais rodikliais susiję skaičiai pagrįsti tik patikrintais dviejų atrinktų bendrovių arba bendrovių grupės duomenimis. Todėl, siekiant užtikrinti konfidencialumą, šie duomenys pateikiami tik indeksuota forma arba nurodant intervalus.
4.4.2. Makroekonominiai rodikliai
4.4.2.1. Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
(113)
Visos Sąjungos gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų panaudojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
5 lentelė
Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų panaudojimas
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Gamybos apimtis (tonomis)
48 017
52 754
55 787
57 736
Indeksas
100
110
116
120
Gamybos pajėgumai (tonomis)
179 912
180 364
180 364
180 364
Indeksas
100
100,3
100,3
100,3
Pajėgumų naudojimas
26,7 %
29,2 %
30,9 %
32 %
Indeksas
100
110
116
120
Šaltinis: prašyme pateikti duomenys.
(114)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį gamybos apimtis padidėjo 20 %. Kadangi Sąjungos suvartojimas tuo pačiu laikotarpiu padidėjo tik 8 %, likę pagaminti produktai buvo eksportuoti.
(115)
Per PTL pajėgumų naudojimas buvo mažas (32 % per PTL). Pagal šios konkrečios pramonės įprastą praktiką ir ankstesniuose tyrimuose taikytą metodą pateiktoje lentelėje nurodyti pajėgumai buvo pagrįsti teoriniais didžiausiais pajėgumais pagal 3 pamainas per parą, 6 dienas per savaitę, 48 savaites per metus. Tačiau faktiškai ši pramonė veikia tik 2 pamainas per parą, 5 dienas per savaitę, 48 savaites per metus. Todėl nurodyti pajėgumai nebūtinai tiksliai atspindi faktinius pajėgumus per PTL.
(116)
Pajėgumų naudojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu šiek tiek padidėjo. Pajėgumų naudojimo padidėjimas 20 % atspindi gamybos apimties padidėjimą nagrinėjamuoju laikotarpiu.
4.4.2.2. Pardavimo apimtis ir rinkos dalis
(117)
Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir rinkos dalies raida per nagrinėjamąjį laikotarpį:
6 lentelė
Pardavimo apimtis ir rinkos dalis
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje (tonomis)
38 185
43 414
40 262
41 350
Indeksas
100
114
105
109
Rinkos dalis
68,8 %
69,5 %
68,3 %
68,9 %
Indeksas
100
101
99
100
Šaltinis: prašyme pateikti duomenys.
(118)
Pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje 2011 m., palyginti su 2010 m., padidėjo 14 %. Vėliau pardavimo apimtis atitinkamai sumažėjo iki 41 350 tonų, taigi nagrinėjamuoju laikotarpiu ji padidėjo 9 %.
(119)
Sąjungos pramonės rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį išliko daugmaž stabili.
4.4.2.3. Augimas
(120)
Kartu su nedideliu Sąjungos suvartojimo padidėjimu nagrinėjamuoju laikotarpiu (+ 8 %) Sąjungos gamintojų pardavimas padidėjo 9 %.
4.4.2.4. Užimtumas ir našumas
(121)
Užimtumo ir našumo raida per nagrinėjamąjį laikotarpį:
7 lentelė
Užimtumas ir našumas
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Darbuotojų skaičius
1 064
1 022
979
957
Indeksas
100
96
92
90
Našumas (vnt. vienam darbuotojui)
45
52
57
60
Indeksas
100
114
126
134
Šaltinis: prašyme pateikti duomenys.
(122)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį darbuotojų skaičius palaipsniui sumažėjo 10 %. Dėl šios priežasties ir dėl padidėjusios gamybos apimties Sąjungos gamintojų darbuotojų našumas, matuojamas per metus darbuotojui tenkančiu pagamintu kiekiu (tonomis), nuo 2010 m. iki PTL padidėjo 34 %.
4.4.3. Mikroekonominiai rodikliai
4.4.3.1. Kainos ir kainoms poveikio turintys veiksniai
(123)
Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinių svertinių vieneto pardavimo nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje kainų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
8 lentelė
Pardavimo kainos Sąjungoje
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Vidutinė vieneto pardavimo bendroje Sąjungos rinkoje kaina (EUR už toną)
2 500-3 000
2 500-3 000
2 400-2 900
2 300-2 800
Indeksas
100
100
98
94
Vieneto gamybos sąnaudos (EUR už toną)
3 500-4 000
3 300-3 800
3 400-3 900
3 300-3 800
Indeksas
100
94
97
94
Šaltinis: patikrinti atrinktų bendrovių duomenys.
(124)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu pardavimo Sąjungoje kainos sumažėjo 6 %. Nors 2010-2012 m. kainos išliko palyginti stabilios, nuo 2011 m. iki PTL jos sumažėjo labiausiai.
(125)
Pastoviosios sąnaudos sudaro didelę gamybos sąnaudų dalį, todėl per PTL gamybai padidėjus 20 % vieneto gamybos sąnaudos sumažėjo. Atitinkamai sumažėjo vieneto pardavimo kaina.
4.4.3.2. Darbo sąnaudos
(126)
Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinių darbo sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
9 lentelė
Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Vidutinis vieno darbuotojo darbo užmokestis (EUR)
45 000-50 000
50 000-55 000
51 000-56 000
52 000-57 000
Indeksas
100
107
108
110
Šaltinis: patikrinti atrinktų bendrovių duomenys.
(127)
Vidutinės darbuotojo darbo sąnaudos nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo. Nuo 2010 m. iki PTL vidutinės darbuotojo darbo sąnaudos padidėjo 10 %.
4.4.3.3. Atsargos
(128)
Atrinktų Sąjungos gamintojų atsargų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
10 lentelė
Atsargos
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Laikotarpio pabaigos atsargos (tonomis)
5 500-6 000
5 000-5 500
5 600-6 100
6 000-6 500
Indeksas
100
93
104
111
Laikotarpio pabaigos atsargos, išreikštos gamybos procentine dalimi
25-30 %
20-25 %
21-26 %
22-27 %
Indeksas
100
79
83
87
Šaltinis: patikrinti atrinktų bendrovių duomenys.
(129)
Laikotarpio pabaigos atsargos visų pirma sumažėjo 2011 m. (palyginti su 2010 m.) 7 %, o vėliau per PTL padidėjo 11 % (palyginti su 2010 m.). Palyginti su gamybos lygiu, laikotarpio pabaigos atsargos nuo 2010 m. iki PTL sumažėjo 13 %.
4.4.3.4. Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą
(130)
Atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumo, grynųjų pinigų srauto, investicijų ir investicijų grąžos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
11 lentelė
Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Pardavimo Sąjungoje nesusijusiems pirkėjams pelningumas (pardavimo apyvartos %)
- 20 %/- 15 %
- 15 %/- 10 %
- 10 %/- 5 %
- 14 %/- 9 %
Indeksas
100
118
151
133
Grynųjų pinigų srautas (EUR) (indeksas)
100
- 10 515
- 6 086
- 8 933
Investicijos (EUR) (indeksas)
100
115
112
105
Investicijų grąža
- 25 %/- 20 %
- 45 %/- 40 %
- 40 %/- 35 %
- 45 %/- 40 %
Indeksas
100
81
64
80
Šaltinis: patikrinti atrinktų bendrovių duomenys.
(131)
Komisija atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumą nustatė ikimokestinį grynąjį pelną, gautą parduodant panašų produktą nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje, išreiškusi tokio pardavimo apyvartos procentine dalimi.
(132)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė patyrė didelių nuostolių. 2010 m. pramonė patyrė - 20 %/- 15 % nuostolių. Nuo 2010 m. iki PTL nuostoliai sumažėjo 33 %, bet per PTL padėtis išliko neigiama, t. y. - 14 %/- 9 %. Grynųjų pinigų srautas yra Sąjungos gamintojų gebėjimas patiems finansuoti savo veiklą. Grynųjų pinigų srautas 2010 m. buvo teigiamas. 2011 m. jis staiga sumažėjo iki neigiamų verčių ir per PTL išliko neigiamas.
(133)
Investicijos didėjo. Palyginti su 2010 m., 2011 m. jos padidėjo 15 %, 2012 m. 12 % ir per PTL viršijo 2010 m. lygį 5 %.
(134)
Investicijų grąža išreiškiama investicijų grynosios buhalterinės vertės pelno procentiniu dydžiu. 2010 m. ji buvo - 25 %/- 20 %, po to sumažėjo iki - 45 %/- 40 % ir per PTL išliko tokio lygio.
4.4.3.5. Dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio dempingo
(135)
Kadangi importas iš nagrinėjamųjų šalių labai sumažėjo ir nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo nedidelis (žr. 2 ir 3 lenteles), dempingo skirtumų dydžių negalima įvertinti. Tačiau, atsižvelgiant į 136-144 konstatuojamosiose dalyse nurodytą vertinimą, nustatyta, kad Sąjungos pramonės padėtis vis dar nestabili ir pažeidžiama.
4.5. Išvada dėl Sąjungos pramonės padėties
(136)
Reglamente (EB) Nr. 1001/2008 Taryba padarė išvadą, kad 2002 m. nustačius antidempingo priemones iš Korėjos Respublikos ir Malaizijos importuojamam nagrinėjamam produktui Sąjungos pramonė atsigavo tik iš dalies. Ankstesnės peržiūros nagrinėjamuoju laikotarpiu (2002 m. sausio mėn.-2007 m. birželio mėn.) (teigiamą) žalos rodiklių raidą daugiausia lėmė 2007 ir 2008 m. padidėjusi paklausa.
(137)
Tačiau po 2008 m. Sąjungos pramonės padėtis gerokai pablogėjo (palyginti su 2007 ir 2008 m. padėtimi). Iš esmės šį pokytį nulėmė paklausos sumažėjimas po 2008 m.
(138)
Kai kurių rodiklių vertės nuo 2010 m. pagerėjo. Pavyzdžiui, nuo 2010 m. iki PTL Sąjungos gamyba padidėjo 20 %. Šį padidėjimą iš dalies nulėmė padidėjęs Sąjungos suvartojimas - tuo pačiu laikotarpiu jis padidėjo 8 %. Dėl padidėjusios gamybos padidėjo pajėgumų naudojimas - jis padidėjo daugiau nei 20 %. Sąjungos pramonės pardavimo apimtis padidėjo 9 %, o tai atitinka Sąjungos suvartojimo padidėjimą; Sąjungos bendrovėms tenkanti rinkos dalis nepakito. 10 % sumažėjus darbuotojų skaičiui taip pat padidėjo našumas (34 %).
(139)
Tačiau pajėgumų naudojimas buvo mažas. Tai iš dalies paaiškinama tuo, kad esamą infrastruktūrą planuota naudoti 3 pamainas per parą, 6 dienas per savaitę ir atitinkamai buvo apskaičiuoti didžiausi pajėgumai. Tačiau nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė dirbo tik dvi pamainas per parą, 5 dienas per savaitę.
(140)
Pastoviosios sąnaudos sudaro svarbią gamybos sąnaudų dalį, todėl Sąjungos pramonė nagrinėjamuoju laikotarpiu patyrė didelių nuostolių. Nepaisant to, kad nuo 2010 m. iki PTL finansiniai rezultatai pagerėjo 30 %, per PTL nuostoliai tebebuvo dideli (nuo - 14 % iki - 9 % nuostoliai).
(141)
Dideli nuostoliai ir labai neigiamas grynųjų pinigų srautas yra svarbūs veiksniai, rodantys pažeidžiamą Sąjungos pramonės padėtį.
(142)
Pažymėtina, kad Tarybos reglamente (ES) Nr. 78/2013, kuriuo iš Rusijos ir Turkijos importuojamam nagrinėjamajam produktui nustatytos antidempingo priemonės, nustatyta, kad Sąjungos pramonės padėtis buvo žalinga ir prasta. To tyrimo nagrinėjamasis laikotarpis apėmė 2008 m. sausio mėn.-2011 m. rugsėjo mėn. ir iš dalies sutapo su šio tyrimo nagrinėjamuoju laikotarpiu (14).
(143)
Panašu, kad minėtu reglamentu nustatytų priemonių poveikis buvo teigiamas, nes keli žalos rodikliai (pvz., gamyba, pajėgumų naudojimas, pelningumas, našumas ir suvartojimas) pakito teigiamai. Tačiau, kaip nustatyta šiame tyrime, Sąjungos pramonė nuo buvusio dempingo atsigavo nevisiškai.
(144)
Todėl Komisija daro išvadą, kad Sąjungos pramonės padėtis vis dar yra pažeidžiama ir kai kuriais aspektais labai skiriasi nuo padėties, kurios būtų galima tikėtis, jei ji būtų visiškai atsigavusi nuo žalos, nustatytos ankstesniuose tyrimuose.
5. ŽALOS PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ
5.1. Numatomos importo apimties ir kainų poveikis panaikinus priemones
(145)
85 konstatuojamojoje dalyje Komisija padarė išvadą, kad labai tikėtina, jog panaikinus priemones importas iš nagrinėjamųjų šalių dempingo kaina pasikartotų.
(146)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonės padėtis pažeidžiama. Nors per PTL padėtis šiek tiek pagerėjo, nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė niekada negavo pelno.
(147)
Taigi, pasikartojus importui iš nagrinėjamųjų šalių dempingo kaina pažeidžiama Sąjungos pramonės padėtis toliau pablogėtų. Tikėtina, kad tokiam importui atitektų Sąjungos pramonės dalis Sąjungos rinkoje. Dėl to Sąjungos pramonės pajėgumų naudojimas, vienas svarbiausių veiksnių, lemiančių neigiamus Sąjungos pramonės rezultatus nagrinėjamuoju laikotarpiu, dar labiau sumažėtų.
(148)
Pasikartojus importui dempingo kaina Sąjungos pramonei būtų daromas dar didesnis spaudimas mažinti kainas, todėl Sąjungos pramonės finansiniai rezultatai dar labiau pablogėtų.
(149)
Todėl Komisija daro išvadą, kad labai tikėtina, jog panaikinus Korėjos Respublikai ir Malaizijai taikomas priemones pasikartotų importas dempingo kaina iš šių šalių ir Sąjungos pramonei būtų daromas spaudimas mažinti kainas, pardavimo apimtį ir rinkos dalį ir jos ekonominė padėtis pablogėtų. Todėl panaikinus Korėjos Respublikai ir Malaizijai taikomas priemones veikiausiai pasikartotų žala, nes veikiausiai pablogėtų ir taip prasta, kaip nustatyta, Sąjungos pramonės padėtis.
6. SĄJUNGOS INTERESAI
(150)
Pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį Komisija nagrinėjo, ar toliau Korėjos Respublikai ir Malaizijai taikant galiojančias antidempingo priemones nebūtų pažeisti visos Sąjungos interesai. Vertinant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję, t. y. Sąjungos pramonės, importuotojų, didmenininkų ir naudotojų, interesai.
(151)
Visoms suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnio 2 dalį.
(152)
Per pradinį tyrimą laikyta, kad nustačius priemones nebūtų prieštaraujama Sąjungos interesams. Šis tyrimas yra peržiūra, taigi analizuojama padėtis jau po antidempingo priemonių nustatymo 2002 m., ir suteikiama galimybė įvertinti bet kokį netinkamą neigiamą poveikį, kurį šios galiojančios antidempingo priemonės daro susijusioms šalims.
(153)
Atsižvelgiant į tai buvo nagrinėjama, ar, nepaisant išvados dėl dempingo ir žalos pasikartojimo tikimybės, esama įtikinamų priežasčių, kurios leistų daryti išvadą, kad tolesnis galiojančių priemonių taikymas prieštarautų Sąjungos interesams.
6.1. Sąjungos pramonės interesai
(154)
Nors dėl galiojančių antidempingo priemonių importas dempingo kaina negalėjo patekti į Sąjungos rinką, Sąjungos pramonė nestabili - tą patvirtina neigiama kai kurių pagrindinių žalos rodiklių raidos tendencija.
(155)
Tikėtina, kad nustojus galioti priemonėms veikiausiai labai padidėtų importas dempingo kaina iš nagrinėjamųjų šalių ir vėl būtų daroma žala. Dėl tokio importo padidėjimo, be kitų dalykų, galimai būtų prarasta rinkos dalis, sumažėtų pardavimo kaina bei pajėgumų naudojimas ir apskritai labai pablogėtų Sąjungos pramonės finansinė padėtis.
(156)
Todėl Komisija daro išvadą, kad Korėjos Respublikai ir Malaizijai toliau taikant antidempingo priemones nebūtų prieštaraujama Sąjungos pramonės interesams.
6.2. Nesusijusių importuotojų ir naudotojų interesai
(157)
Atlikus pradinį tyrimą nustatyta, kad priemonių nustatymas veikiausiai neturėtų didelio neigiamo poveikio Sąjungos importuotojų ir naudotojų padėčiai. Atliekant šį tyrimą nebendradarbiavo nė vienas importuotojas arba naudotojas. Kadangi nėra įrodymų, jog galiojančios priemonės turėjo didelio poveikio šioms grupėms, galima daryti išvadą, kad tolesnis priemonių taikymas neturės reikšmingo neigiamo poveikio Sąjungos importuotojams ir naudotojams.
6.3. Išvada dėl Sąjungos interesų
(158)
Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad nėra įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad priemonių taikymas importuojamoms Korėjos Respublikos ir Malaizijos kilmės VVJD neatitiktų Sąjungos interesų.
7. ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS
(159)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį tam tikroms importuojamoms Korėjos Respublikos ir Malaizijos kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms taikomos antidempingo priemonės turėtų būti toliau taikomos.
(160)
Vis dėlto, kaip įrodyta atlikus šį tyrimą, bendra Sąjungos pramonės padėtis pamažu gerėja ir panašu, kad 2013 m. nustačius galutines antidempingo priemones tam pačiam produktui, importuojamam iš Rusijos ir Turkijos (žr. 5 konstatuojamąją dalį), padarytas papildomas teigiamas poveikis Sąjungos pramonės padėčiai, kaip paaiškinta 143 konstatuojamojoje dalyje. Atitinkamai nustatyta, kad atsižvelgiant į bendrą žalos analizę ir tikėtinus rinkos pokyčius toliau taikant galiojančias priemones, Sąjungos pramonė visiškai ekonomiškai ir finansiškai atsigauti turėtų greičiau nei per penkerius metus.
(161)
Be to, Sąjungos pramonės padėtis ir žalos analizė negali būti vertinamos tik atsižvelgiant į (galimą) nagrinėjamojo produkto importą iš Korėjos Respublikos ir Malaizijos - Sąjungos pramonės padėčiai įtaką daro ir importas iš kitų šalių ir tokiam importui taikomos priemonės, pavyzdžiui, ypač minėtos Rusijai ir Turkijai taikomos priemonės.
(162)
Todėl, atsižvelgiant į ypatingas šio atvejo aplinkybes, priemonės turėtų būti išskirtinai pratęsiamos ne pagrindiniame reglamente nurodytam penkerių metų laikotarpiui, o turėtų nustoti galioti tuo pačiu metu kaip galutinės priemonės, taikomos konkrečiai importui iš Turkijos ir Rusijos. Tokiu būdu suderinus priemonių galiojimą būtų galima išsamiai ir nuosekliai išnagrinėti galimo dempingo poveikį Sąjungos pramonei, jei ateityje prireiktų tokios peržiūros.
(163)
Šiuo metu iš Rusijos ir Turkijos importuojamoms VVJD taikomos priemonės nustos galioti 2018 m. sausio 29 d. Todėl galutinės importuojamoms Korėjos ir Malaizijos kilmės VVJD taikomos antidempingo priemonės turėtų būti atitinkamai suderintos ir nustoti galioti tą pačią dieną.
(164)
Europos Sąjungos sandūriniu būdu privirinamų jungiamųjų detalių iš plieno pramonės interesus ginantis komitetas sutinka, kad taikant siūlomą priemonių galiojimo pabaigos datą prireikus ateityje būtų galima atlikti bendrą peržiūros tyrimą ir išsamią dempingo ir žalos analizę, apimančią importą iš kelių šalių. Tačiau jis teigė, kad po peržiūros tiriamojo laikotarpio (PTL) bendras nagrinėjamojo produkto importas iš visų šalių labai padidėjo, o vidutinė tokio importo kaina labai sumažėjo. Dėl tokios raidos po PTL tariamai pablogėjo Sąjungos pramonės padėtis, todėl sąlygų galutinėms antidempingo priemonėms nustatyti trumpesniam nei penkerių metų laikotarpiui nebeegzistuoja.
(165)
Komisija pažymi, kad tariama raida po PTL (t. y. padidėjęs importas sumažėjusiomis kainomis) pagrįsta viešai pateikiamais Eurostato duomenimis, kurie apima ir tų rūšių produktą, kuris neįtrauktas į šį tyrimą. Remiantis Komisijos turimais importo po PTL statistiniais duomenimis, susijusiais tik su nagrinėjamuoju produktu, po PTL importas sumažėjo 10-15 %, nors tokio importo kaina taip pat sumažėjo (15-20 %). Komisija mano, kad, trūkstant kitų pagrindžiančių įrodymų dėl Sąjungos pramonės padėties, nagrinėjamojo produkto importo raida po PTL nepaneigia Komisijos išvadų dėl tinkamo galutinių antidempingo priemonių termino nustatymo (žr. 160-163 konstatuojamąsias dalis). Taigi šis teiginys atmetamas.
(166)
Atitinkamai, atsižvelgiant į išvadas dėl dempingo ir žalos pasikartojimo tikimybės, importuojamoms Korėjos Respublikos ir Malaizijos kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms taikomos antidempingo priemonės, kurių galiojimas pratęstas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1001/2008 su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (ES) Nr. 363/2010, turėtų būti taikomos iki 2018 m. sausio 29 d.
(167)
Pagal pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalį įsteigtas komitetas nuomonės nepateikė,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Importuojamoms Korėjos Respublikos ir Malaizijos kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms (išskyrus lietines jungiamąsias detales, junges ir jungiamąsias detales su įsriegtais sriegiais) iš geležies arba plieno (neįskaitant nerūdijančio plieno), kurių didžiausias išorinis skersmuo yra ne didesnis kaip 609,6 mm, kurios naudojamos privirinimui sandūriniu būdu arba kitiems tikslams ir kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 ir ex 7307 99 80 (TARIC kodai 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 ir 7307998098), nustatomas galutinis antidempingo muitas.
2. Galutinio antidempingo muito, taikomo 1 dalyje aprašytiems produktams, kuriuos pagamino toliau išvardytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, norma yra tokia:
Šalis
Bendrovė
Muito norma (%)
TARIC kodai
Malaizija
„Anggerik Laksana Sdn Bhd“, Selangor Darul Ehsan
59,2
A324
„Pantech Steel Industries Sdn Bhd“
49,9
A961
Visos kitos bendrovės
75,0
A999
Korėjos Respublika
Visos bendrovės
44,0
-
3. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Jis nustoja galioti 2018 m. sausio 29 d.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2014 m. gruodžio 2 d.