NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 1268/2012
ze dne 29. října 2012
o prováděcích pravidlech k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a o zrušení nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (1), a zejména na články 8, 11, 13, 19, 21, 22, 23, 25, 26, 29, 30, 31, 34, 35, 38, 41, 44, 49, 53, 54, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 68, 69, 70, 72, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 83, 84, 85, 86, 87, 88, 89, 90, 92, 93, 98, 99, 100, 101, 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 118, 119, 121, 122, 123, 124, 125, 126, 128, 129, 130, 131, 132, 133, 134, 135, 137, 138, 139, 140, 142, 144, 145, 146, 148, 151, 154, 156, 157, 181, 183, 184, 186, 187, 188, 190, 191, 192, 195, 196, 199, 201, 203, 204, 205, 208 a 209 tohoto nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (2), bylo podstatně změněno a nahrazeno nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012 (dále jen „finanční nařízení“). Nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (3), je tedy nutno sladit s finančním nařízením. Nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002 je v zájmu srozumitelnosti a přehlednosti nutno nahradit.
(2)
Podle článku 290 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) lze na Komisi přenést legislativním aktem pravomoc přijímat nelegislativní akty, kterými se doplňují nebo mění některé prvky legislativního aktu, které nejsou podstatné. Do finančního nařízení tedy byla zapracována některá ustanovení z nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002. Tato ustanovení by tedy neměla být součástí tohoto nařízení.
(3)
Během své přípravné práce Komise provedla náležité konzultace, mj. na úrovni expertů, a zajistila, aby byly Evropskému parlamentu a Radě současně, ve stanovené lhůtě a náležitým způsobem předávány relevantní dokumenty.
(4)
Pokud jde o rozpočtové zásady, zejména zásadu jednotnosti, zastarala již ustanovení o možnosti a podmínkách inkasa úroků naběhlých z předběžného financování, neboť byla zjednodušena úprava, kterou se řídí tvorba těchto úrokových výnosů a jejich inkaso, a zejména bylo upuštěno od povinnosti, aby příjemci grantů tyto úrokové výnosy generovali. Pokud by byla tato povinnost nicméně uložena subjektům, jež jsou pověřeny úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu, měla by být do pověřovacích dohod s těmito subjekty zapracována pravidla, jimiž se identifikace, použití a účtování naběhlých úroků řídí. V případech, kdy Unii na základě takových dohod přísluší úrokové výnosy z předběžného financování, měly by být tyto úrokové výnosy uhrazeny do rozpočtu jako účelově vázané příjmy.
(5)
Pokud je o zásadu ročního rozpočtu, je důležité vyjasnit pojem ročních prostředků a přípravných etap přidělení na závazek, které, pokud jsou dokončeny do 31. prosince, umožňují přenést prostředky na závazky do příštího roku.
(6)
Pokud jde o zásadu zúčtovací jednotky, je nutno specifikovat kurzy, jež jsou používány pro přepočet mezi eurem a ostatními měnami pro potřeby řízení peněžních toků a účetnictví. Při účetním zachycování výsledků těchto přepočtových operací je dále třeba posílit transparentnost. Po zavedení eura by měla být zrušena povinnost Komise informovat členské státy o převodech hotovosti, jež byly uskutečněny mezi různými měnami.
(7)
Pokud jde o odchylky od zásady obecnosti, mělo by se upřesnit, jak bude z rozpočtového hlediska zacházeno s účelově vázanými příjmy, zejména s příspěvky členských států a třetích zemí na některé programy Unie, a je třeba stanovit omezení pro vzájemný zápočet výdajů a příjmů. Zejména je s ohledem na stávající praxi nutno z důvodů právní jistoty upřesnit, že účelově vázané příjmy by zpravidla měly automaticky generovat prostředky na závazky a platby, jakmile daný orgán tyto příjmy obdrží. Je rovněž nezbytné specifikovat případy, v nichž lze na základě výjimky uvolnit účelově vázané příjmy předtím, než daný orgán tyto příjmy skutečně obdrží.
(8)
Pokud jde o zásadu specifikace, je nutno přesně stanovit výpočet procentního podílu prostředků, jež mohou orgány převádět v rámci své autonomie. Evropský parlament a Rada by měly být plně informovány prostřednictvím podrobného odůvodnění žádostí o převod, jež jim musí být předkládány.
(9)
Pokud jde o řádné finanční řízení, je třeba stanovit, za jakým účelem a s jakou minimální četností mají být programy a činnosti hodnoceny ex ante, průběžně a ex post, a dále informace, jež musí být obsaženy v legislativním finančním výkazu.
(10)
Pokud jde o zásadu transparentnosti, slouží zveřejňování jmen či názvů příjemců a přesných částek, jež tito příjemci obdrželi, ke zvýšení transparentnosti, co se týče použití daných finančních prostředků. Tyto informace zpřístupňované občanům posilují veřejnou kontrolu využívání těchto prostředků a přispívají k nejlepšímu využití peněz z veřejných zdrojů. V případech, kdy jsou příjemci těchto prostředků fyzické osoby, řídí se toto zveřejňování pravidly ochrany osobních údajů. Osobní údaje by proto měly být zveřejňovány pouze v případě, je-li to nezbytné a s ohledem na sledovaný legitimní cíl přiměřené.
(11)
Informace o použití finančních prostředků Unie by měly být zveřejňovány na internetové stránce orgánů a měly by uvádět alespoň jméno či název a lokalitu příjemce a výši a účel použití těchto prostředků. Tyto informace by měly zohledňovat kritéria podle čl. 35 odst. 3 finančního nařízení, zejména druh a význam přidělení prostředků.
(12)
V souladu se zásadami Smlouvy o fungování EU, a zejména se zásadami transparentnosti, proporcionality, rovného zacházení a zákazu diskriminace, by měly být jméno či název a lokalita příjemců finančních prostředků Unie zveřejňovány v případě cen, grantů a veřejných zakázek zadaných na základě veřejných výběrových řízení, jako je tomu zejména v případě soutěží o návrh, výzev k podávání návrhů a zadávacích řízení. Zveřejňování těchto údajů by dále mělo přispívat k tomu, aby kontrolu nad veřejnými výběrovými řízeními měli uchazeči, kteří byli v řízení odmítnuti.
(13)
Osobní údaje fyzických osob by neměly být zveřejňovány po dobu delší, než po jakou příslušní příjemci využívají finančních prostředků, a tyto údaje by tedy měly být po dvou letech vymazány. Tatáž zásada by měla platit pro osobní údaje právnických osob, jejichž oficiální název označuje jednu či více fyzických osob.
(14)
Ve většině případů upravených tímto nařízením se zveřejňování údajů týká právnických osob.
(15)
Mají-li být zveřejňovány údaje fyzických osob, mělo by se tak dít v souladu se zásadou proporcionality mezi významem poskytnuté částky a potřebou kontrolovat nejlepší využití finančních prostředků. V případě fyzických osob je zveřejnění jejich regionu na úrovni NUTS 2 v souladu s cílem zveřejňování příjemců, zajišťuje rovné zacházení mezi různě velkými členskými státy a respektuje právo příjemce na soukromý život, a zejména na ochranu jeho osobních údajů.
(16)
Ze zveřejňování by měly zůstat vyňaty informace o stipendiích a další přímé podpoře vyplácené potřebným fyzickým osobám.
(17)
V zájmu dodržení zásady rovného zacházení s příjemci by mělo být zveřejňování údajů o fyzických osobách rovněž v souladu s povinností členských států zajistit důslednou transparentnost zakázek, jejichž hodnota překračuje částku podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby (4).
(18)
Jméno či název a lokalita příjemce ani výše a účel finančních prostředků by neměly být zveřejňovány v případě, že by mohla být ohrožena nedotknutelnost příjemce chráněná Listinou základních práv Evropské unie nebo že by byly poškozeny jeho legitimní obchodní zájmy.
(19)
Rozpočtová nomenklatura by měla zajišťovat jednoznačnost a transparentnost, jež jsou nezbytné pro rozpočtový proces.
(20)
Dále by mělo být stanoveno, jaké jednání může představovat střet zájmů.
(21)
Pokud jde o nepřímé řízení, je nezbytné určit rámec souvisejícího přenesení pravomocí a obsah pověřovací dohody. Všechny subjekty a osoby pověřené těmito úkoly by měly zaručovat takovou úroveň ochrany finančních zájmů Unie, která je rovnocenná úrovni požadované podle finančního nařízení. V zájmu řádného finančního řízení při správě finančních prostředků Unie, kterou zajišťují pověřené subjekty, by měly být stanoveny podmínky, za nichž může Komise uznat systémy, pravidla a postupy těchto subjektů a osob za rovnocenné jejím vlastním systémům, pravidlům a postupům.
(22)
Výkonné agentury, jež zůstávají pod kontrolou Komise, by měly být pro účely plnění rozpočtu Unie uznány za pověřené schvalující osoby tohoto orgánu.
(23)
V případě nepřímého řízení spolu s mezinárodními organizacemi by měly být určeny organizace způsobilé pro tento druh řízení.
(24)
V případech, kdy jsou úkoly související s plněním rozpočtu svěřeny veřejnoprávním subjektům či soukromoprávním subjektům pověřeným výkonem veřejné služby, by měly být stanoveny podmínky jejich jmenování.
(25)
Pro účely nepřímého řízení je nutno podrobně upravit jednak postupy přezkumu a akceptace účetnictví, jednak postup, jakým jsou úhrady výdajů provedené v rozporu s použitelnými předpisy vylučovány z financování z prostředků Unie.
(26)
Soukromoprávní subjekty, jež jménem Komise vykonávají přípravné nebo doplňující úkoly, by měly být vybírány postupem, který je v souladu s postupy zadávání veřejných zakázek.
(27)
Pokud jde o úlohu účastníků finančních operací, reforma finančního řízení - spolu se zrušením centralizovaných kontrol ex ante - posiluje odpovědnost schvalujících osob v případě veškerých příjmových a výdajových operací, i pokud jde o systémy vnitřní kontroly. Evropský parlament a Rada by měly být v budoucnu informovány o jmenování pověřené schvalující osoby i o ukončení jejího výkonu funkce. Měly by být tedy vymezeny též úkoly, odpovědnost a zásady postupů, které je třeba dodržovat. Internalizace kontrol ex ante zejména vyžaduje, aby bylo jednoznačně rozlišováno mezi úkoly, které souvisejí se zahajováním operací při plnění rozpočtu, a úkoly, které se týkají ověřování těchto operací. Jednotlivé orgány by dále měly přijmout kodex profesních standardů, jimiž se budou zaměstnanci odpovědní za ověřování ex ante a ex post řídit. Dále je nezbytné stanovit, že o plnění přijatých povinností je orgánu, který je příslušný mj. pro ověřování ex post, podávána výroční zpráva. K provedeným operacím by měly být uchovávány podklady. V neposlední řadě by měly být všechny formy jednacího řízení v rámci zadávání veřejných zakázek předmětem zvláštní zprávy pro orgán a sdělení Evropskému parlamentu a Radě, neboť tato řízení představují odchylku od běžných postupů zadávání veřejných zakázek.
(28)
Nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002 by mělo být upraveno tak, aby zohledňovalo dvojí úlohu vedoucího delegace jakožto dále pověřené schvalující osoby v případě Evropské služby pro vnější činnost (dále jen „ESVČ“) a, pokud jde o operační prostředky, v případě Komise.
(29)
V zájmu vyjasnění odpovědnosti by měly být též přesně vymezeny úkoly a odpovědnost účetního v souvislosti s účetními systémy, správou pokladny, správou bankovních účtů a soubory údajů o třetích osobách. Upraveny by měly být též bližší podmínky ukončení výkonu funkce účetního.
(30)
Měly by být stanoveny podmínky pro používání zálohových účtů, jež představují odchylku od běžných rozpočtových postupů, a dále úkoly a odpovědnost správců zálohových účtů, schvalujících osob a účetních při kontrole těchto účtů. O jmenování a ukončení výkonu funkce těchto osob by měly být informovány Evropský parlament a Rada. Z důvodu efektivnosti by měl být při delegacích zřízen pouze jeden zálohový účet, na němž budou spravovány prostředky z rozpočtových oddílů Komise i ESVČ. V zájmu zjednodušení úhrad, zejména při delegacích a zastoupeních Unie, a v zájmu eliminace rizik spojených s manipulací s hotovostí se jako nezbytné ukázalo zavést možnost používat debetní karty vystavené k zálohovým účtům.
(31)
Jakmile budou definovány úkoly a odpovědnost jednotlivých účastníků finančních operací, mohou být tyto osoby povolány k odpovědnosti pouze za podmínek stanovených ve služebním řádu úředníků Evropské unie a pracovním řádu ostatních zaměstnanců Evropské unie. Specializované komise pro řešení finančních nesrovnalostí zřízené při jednotlivých orgánech se ukázaly být efektivním mechanismem, je-li třeba určit, zda došlo k nesrovnalosti finanční povahy, a tyto komise by měly být proto zachovány. Je třeba stanovit postup, jímž může schvalující osoba požadovat potvrzení pokynu, o němž se domnívá, že je nesprávný nebo odporuje zásadě řádného finančního řízení, a být tak zproštěna odpovědnosti, k níž by mohla být povolána.
(32)
Pokud jde o příjmy, kromě zvláštního případu vlastních zdrojů, na něž se vztahuje rozhodnutí Rady 2007/436/ES, Euratom ze dne 7. června 2007 o systému vlastních zdrojů Evropských společenství (5), je třeba upřesnit úkoly a kontroly, za něž odpovídají schvalující osoby v různých stadiích řízení: sestavení odhadu pohledávek, vydání inkasního příkazu a zaslání výzvy k úhradě, jíž je dlužník informován o stanovení pohledávky, výpočet případných úroků z prodlení a případné rozhodnutí o vzdání se nároku v souladu s kritérii, která v zájmu efektivního výběru příjmů zajišťují soulad se zásadou řádného finančního řízení.
(33)
Je též nutno upřesnit roli účetního při výběru příjmů a poskytování případných dodatečných lhůt k úhradě výdajů. Účetní by měl mít rovněž určitou volnost ve zpětném získávání plateb, např. mít možnost přímého zápočtu závazků nebo ve výjimečných situacích s ohledem na zásadu proporcionality upustit od požadavku na složení jistoty pro účely splacení závazku, je-li dlužník ochoten a schopen platbu uhradit během dodatečné lhůty, ale není schopen takovou jistotu složit.
(34)
Pro účely správy aktiv, při níž by byl současně generován finanční výnos, je nutno provádět předběžné inkaso daných částek, např. pokut ukládaných v soutěžních věcech, proti nimž je podán opravný prostředek, tyto částky investovat do finančních aktiv a u úroků z těchto investic určit účel jejich dalšího použití.
(35)
K tomu, aby měla Komise všechny informace potřebné k přijímání rozhodnutí o financování, je nutné stanovit minimální požadavky na obsah těchto rozhodnutí v případě grantů, zadávání veřejných zakázek, svěřeneckých fondů, cen a finančních nástrojů.
(36)
Pokud jde o výdaje, měly by být definovány vztah mezi rozhodnutími o financování, souhrnnými závazky a individuálními závazky a vlastnosti těchto jednotlivých stadií plnění rozpočtu, a vymezit tak pro ně jednoznačný rámec.
(37)
Je třeba vyjasnit vztah mezi operacemi potvrzení, schválení, platebními operacemi a kontrolami, jež musí provádět schvalující osoby při potvrzování výdajů vystavením doložky „předáno k platbě“. Je třeba specifikovat podklady, jež je k platbám nutno doložit, a stanovit pravidla pro zúčtování předběžného financování a průběžných plateb.
(38)
K tomu, aby nedocházelo k neodůvodněnému prodlení ve vyplácení prostředků příjemcům, by mělo být podrobně upraveno uplatňování lhůt pro operace potvrzení a platební operace s tím, že by přitom měla být zohledněna směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/7/EU ze dne 16. února 2011 o postupu proti opožděným platbám v obchodních transakcích (6).
(39)
V souvislosti s interním auditem je nutno stanovit postup jmenování auditora a zajistit jeho nezávislost na orgánu, který jej jmenoval a kterému musí auditor podávat zprávy o své činnosti. V zájmu transparentnosti vůči Evropskému parlamentu a Radě by měly být oba tyto orgány o jmenování interního auditora i o ukončení výkonu jeho funkce informovány.
(40)
Pravidla zadávání veřejných zakázek by měla vycházet ze směrnice 2004/18/ES. Je nutno vymezit jednotlivé druhy zadávacího řízení, použitelná opatření na propagaci a uveřejňování, podmínky, za nichž lze použít určitý druh řízení, a hlavní podmínky stávajících řízení, dále je nutno specifikovat kritéria pro výběr a zadávání veřejných zakázek, pravidla pro přístup k dokumentaci k zadávacímu řízení a pro komunikaci s uchazeči a zájemci, a - zadává-li Komise zakázky na vlastní účet - též příslušné finanční limity a pravidla pro zjišťování předpokládané hodnoty zadávaných zakázek.
(41)
Účelem zadávání veřejných zakázek je zajistit dotyčným orgánům za nejlepších možných podmínek požadovaná plnění při zachování zásad rovného přístupu k veřejným zakázkám, transparentnosti a zákazu diskriminace. V zájmu transparentnosti, rovného zacházení se zájemci a uchazeči a plné odpovědnosti schvalujících osob za konečný výběr je nutno stanovit postup pro otevírání a hodnocení nabídek a žádostí o účast, od jmenování výboru až po vydání odůvodněného a podloženého rozhodnutí o zadání zakázky, které v posledním stupni přijímá veřejný zadavatel.
(42)
Vzhledem k získaným zkušenostem je nezbytné zavést nové zadávací řízení pro veřejné zakázky střední hodnoty. Za stejných podmínek jako v případě stávající „výzvy k projevení zájmu“ je nutné umožnit používání „seznamu prodejců“, neboť tento postup je pro potenciální uchazeče spojen s menší administrativní zátěží.
(43)
V zájmu ochrany finančních zájmů Unie během plnění veřejných zakázek je nezbytné upravit možnost vyzvat subjekty, které při zadávání veřejných zakázek zajišťují splnění požadavků na finanční způsobilost, aby za plnění dané zakázky ručily společně.
(44)
V zájmu ochrany finančních zájmů Unie a zajištění kontroly nad plněním veřejných zakázek je nezbytné upravit možnost požadovat po zhotoviteli, dodavateli nebo poskytovateli, aby určitá kritická plnění poskytoval přímo on sám.
(45)
V zájmu dodržení nejvyšších profesních norem při plnění veřejné zakázky je nezbytné upravit možnost, aby byli odmítnuti uchazeči, kteří se nacházejí v potenciálním střetu zájmů.
(46)
Vzhledem k tomu, že již nejsou automaticky požadovány finanční záruky, je nutno určit kritéria, podle nichž je požadovat lze.
(47)
Měla by být upřesněna oblast působnosti hlavy týkající se grantů, zejména pokud jde o druhy akcí či subjektů obecného evropského zájmu, jež jsou k udělení grantu způsobilé, a pokud jde o druhy právních závazků, jež lze ke krytí grantů použít. V případě těchto právních závazků by měla být specifikována kritéria, podle nichž je volena dohoda, či rozhodnutí, dále jejich minimální obsah a možnost uzavřít dohodu o udělení zvláštního grantu nebo vydat rozhodnutí o udělení zvláštního grantu na bázi rámcových partnerství, tak aby bylo zajištěno rovné zacházení a aby nebyl omezován přístup k financování z prostředků Unie.
(48)
Do oblasti působnosti hlavy týkající se grantů by měla být též promítnuta skutečnost, že do finančního nařízení byla na straně jedné zapracována nová úprava cen a finančních nástrojů v podobě zvláštních hlav, a na straně druhé by měla tato oblast působnosti zohledňovat důležitá pravidla, jimiž se řídí granty a způsobilé náklady, vypuštění zásady postupného snižování grantů, použití zjednodušených forem grantů (jednorázových částek, jednotkových nákladů a paušálního financování) a odstranění povinnosti předkládat záruky za předběžné financování.
(49)
V zájmu stability právního prostředí by pokrok při používání elektronické výměny informací a předkládání dokumentů elektronickou cestou, které představují významné zjednodušení, měl být doprovázen nastavením jednoznačných podmínek pro uznávání systémů, jež mají být používány.
(50)
Zásady neziskovosti a spolufinancování by měly být zrevidovány v souladu se zpřesněním a se zjednodušujícími opatřeními, která zavedlo finanční nařízení. V zájmu srozumitelnosti a přehlednosti je zejména nutno podrobně upravit druhy příjmů, jež jsou v souladu se zásadou neziskovosti zadržovány, a dále formy externího spolufinancování a věcných plnění.
(51)
Pokud jde o zásadu transparentnosti, mělo by být umožněno přijímat a zveřejňovat víceleté pracovní programy vzhledem k přidané hodnotě, kterou mají pro žadatele, kteří díky nim mohou snáze předjímat výzvy k podávání návrhů a lépe se na ně připravovat. V této souvislosti by měly být zpřesněny podmínky, za nichž lze pracovní programy pokládat za rozhodnutí o financování. V zájmu transparentnosti je nutno též uveřejňovat výzvy k podávání návrhů, s výjimkou naléhavých případů či případů, kdy může danou akci provést pouze jeden subjekt. U tohoto uveřejnění je nutno specifikovat jeho minimální obsah.
(52)
Vzhledem k tomu, že podmínky způsobilosti daně z přidané hodnoty (DPH), kterou hradí příjemci, vedou nezřídka k chybám a rozporům, je nutno zajistit, aby pojmy DPH, kterou nelze příjemci vrátit, a osob nepovinných k dani ve smyslu čl. 13 odst. 1 směrnice Rady 2006/112/ES ze dne 28. listopadu 2006 o společném systému daně z přidané hodnoty (7) byly chápány a uplatňovány jednotně, a to prostřednictvím úpravy činností, jež tyto pojmy zahrnují.
(53)
V zájmu transparentnosti, rovného zacházení s žadateli a posílení odpovědnosti schvalujících osob by mělo být upraveno řízení o udělení grantu, a to od žádosti o grant, o níž musí Komise předem poskytnout žadatelům určité minimální informace, až po vyhodnocení žádosti podle předem specifikovaných kritérií způsobilosti, výběru a udělení, po němž příslušná schvalující osoba přijme konečné a náležitě zdokumentované rozhodnutí. Je nutno podrobně upravit složení a úkoly výboru, jenž za vyhodnocování návrhů podle kritérií pro výběr a udělení odpovídá, jakož i možnost kontaktovat žadatele v průběhu grantového řízení nebo je vyzvat, aby své návrhy upravili. Tyto možnosti by měly náležitě zohledňovat požadavky na řádnou správu, které zavedlo finanční nařízení, a jejich součástí by měly být podmínky, za nichž lze návrhy upravit ještě před podpisem grantové dohody či před oznámením rozhodnutí o udělení grantu s tím, že by tyto podmínky měly současně zajišťovat rovné zacházení s žadateli a soulad se zásadou, podle níž iniciativu k provedení takových kroků vyvíjejí výlučně žadatelé.
(54)
S tím, jak finanční nařízení zjednodušilo a rozšířilo používání jednorázových částek, jednotkových nákladů a paušálního financování, měly by být definice těchto zjednodušených forem grantů zpřesněny. Zejména je nutno ozřejmit, že tyto formy grantů - stejně jako jiná libovolná forma grantu - mají sloužit k úhradě způsobilých nákladů, a je třeba uvést, že jejich výše by neměla být nutně stanovována předem, což je důležité zejména v případech, kdy je jejich výše určována na základě obvyklých postupů účtování nákladů u příjemce. Je zapotřebí rovněž zajistit stabilitu pravidel financování v rámci zvláštních programů. Pro tento účel by měla být zavedena možnost používat zjednodušené formy grantů po celou dobu trvání zvláštních programů. Pro statistické a metodické účely, jakož i pro účely prevence a odhalování podvodů je nezbytné mít přístup k obecným údajům z účetnictví příjemce, a to i v případech financování formou jednorázových částek, jednotkových nákladů a paušálního financování. Tohoto ověřování by však nemělo být využíváno ke zpochybňování jednotkových hodnot jednorázových částek, jednotkových nákladů a paušálního financování, které již byly sjednány.
(55)
V souladu se zásadou řádného finančního řízení by měla Komise požadovat záruky: nejdříve ve fázi předkládání žádostí o grant (provedením finančních auditů v případě žádostí o větší částky), dále ve fázi vyplácení předběžného financování (vyžádáním jistoty předem, pokud je takové opatření odůvodněno vzhledem k rizikům, jež vyhodnotila schvalující osoba) a ve fázi průběžné platby či výplaty zůstatku (vyžádáním osvědčení, které vystaví auditor k žádostem o platbu s nejvyšším objemem a rizikovostí).
(56)
Měly by být zpřesněny podmínky a postupy pozastavování a snižování grantů, tak aby byly lépe vymezeny důvody těchto opatření, aby byly příjemcům poskytovány náležité informace a aby měli příjemci ve všech fázích možnost uplatnit své právo na obranu.
(57)
Řádná správa finančních prostředků Unie rovněž znamená, že i příjemci grantů Unie musí těchto grantů využívat hospodárně a efektivně. Zejména náklady na veřejné zakázky, jež příjemci zadávají pro účely provedení určité akce, by měly být způsobilé za předpokladu, že jsou tyto zakázky na provedení akce zadány uchazeči, který podal ekonomicky nejvýhodnější nabídku.
(58)
Vzhledem k tomu, že finanční nařízení uvolňuje omezení pro poskytování finanční podpory třetím osobám, je nutno upravit minimální ustanovení, která je nutno sjednat v grantové dohodě nebo zapracovat do rozhodnutí o udělení grantu, tak aby byl zřetelně odlišen případ, kdy příjemce poskytuje finanční podporu třetím osobám, od případu, kdy je plnění rozpočtu svěřeno pověřenému subjektu v rámci nepřímého řízení.
(59)
Pravomoc uložit příjemcům grantu sankci by měla být sladěna s pravomocí, která je svěřována v kontextu zadávání veřejných zakázek, a to vzhledem k tomu, že mají tyto pravomoci touž povahu a měly by podléhat týmž pravidlům, pokud jde o účelnost a proporcionalitu.
(60)
Při udělování cen by měly být dodržovány zásady transparentnosti a rovného zacházení stejným způsobem jako v případě grantů. V této souvislosti by měly být - při zohlednění odpovídajících požadavků na granty - stanoveny též minimální požadavky na pracovní programy a soutěže o návrh. Zejména by měly být specifikovány podmínky, za nichž lze pracovní programy pokládat za rozhodnutí o financování, dále minimální obsah pravidel soutěže o návrh, zejména podmínky pro vyplacení ceny vítězům v případě udělení ceny, jakož i příslušné způsoby uveřejnění.
(61)
Pro účely transparentnosti a rovného zacházení je mj. zapotřebí jednoznačně vymezit postup udělování cen, od podání příspěvků až po vyrozumění účastníků a oznámení vítězi. S cílem zajistit kompetentnost a nestrannost při posuzování příspěvků by v rámci tohoto postupu měla příspěvky vyhodnocovat odborná komise, kterou jmenuje příslušná schvalující osoba, s tím, že se toto hodnocení řídí kritérii pro udělení ceny, jež jsou vyhlášena spolu s pravidly soutěže o návrh. Na základě doporučení těchto odborníků by měla konečné rozhodnutí o udělení ceny přijmout příslušná schvalující osoba, neboť odpovědnost za plnění rozpočtu nese vždy Komise.
(62)
V zájmu harmonizovaného používání jednotlivých finančních nástrojů v rámci Komise by měl být obecný rámec upravený v hlavě VIII finančního nařízení doplněn o podrobnou úpravu řízení finančních nástrojů, včetně ustanovení o výběru pověřených subjektů, obsahu pověřovacích dohod, o nákladech a poplatcích spojených s řízením těchto nástrojů a o svěřeneckých účtech.
(63)
Zejména pro výjimečné případy, kdy budou finanční nástroje řízeny přímo, a to buď prostřednictvím účelových investičních jednotek, nebo jiných realizačních mechanismů, by měla být vymezena pravidla, podle nichž budou vybíráni finanční zprostředkovatelé a koneční příjemci, s cílem zajistit, aby byly finanční prostředky Unie vynakládány efektivně.
(64)
Je nezbytné určit podmínky využívání finančních nástrojů, včetně jejich účinku v podobě aktivace mimorozpočtových zdrojů a monitorovacího rámce. Nezbytné je též zajistit, aby byly finanční nástroje používány na základě důkladného vyhodnocení ex ante, které Komisi umožní tyto nástroje koncipovat tak, aby reagovaly na selhání trhu a nepříznivé investiční situace.
(65)
Pokud jde o účetnictví a předkládání účetní závěrky, jsou v účetních pravidlech Unie definovány obecně uznávané účetní zásady, na nichž musí být založeny finanční výkazy. Za účelem řádné prezentace, úplnosti a přesnosti informací tato účetní pravidla též specifikují podmínky pro účetní zaznamenávání transakcí a pravidla pro oceňování aktiv a pasiv a pro tvorbu rezerv.
(66)
V souvislosti s účetnictvím by mělo být upřesněno, že účetní jednotlivých orgánů musí zdokumentovat členění účtů i účetní postupy svého orgánu a určit podmínky, jež musí splňovat počítačové účetní systémy, tak aby byl zejména zabezpečen přístup k těmto systémům a zajištěna auditní stopa v případě jejich změny.
(67)
Pokud jde o vedení účetnictví, je nezbytné upřesnit zásady vedení účetních knih, předvahy, pravidelného odsouhlasování zůstatků této předvahy a inventárních soupisů a definovat prvky účtové osnovy, kterou stanoví účetní Komise. Měla by být stanovena pravidla pro zaznamenávání operací, zejména podvojná metoda, pravidla přepočtu operací, které nejsou vyjádřeny v eurech, a podklady účetních zápisů. Upřesněn by měl být též obsah účetních záznamů.
(68)
V zájmu efektivní správy aktiv je třeba stanovit pravidla pro inventární soupisy majetku a vyjasnit odpovědnost účetních a schvalujících osob v této oblasti, jakož i pravidla pro další prodej majetku zapsaného v inventárním soupisu.
(69)
V souvislosti s vnějšími akcemi by mělo toto nařízení v souladu s finančním nařízením upravovat výjimky, jež odrážejí odlišné fungování této oblasti, především pokud jde o zadávání veřejných zakázek a udělování grantů, a to zejména proto, že tyto postupy provádějí orgány třetích zemí, jež od Unie získávají finanční podporu. Pokud jde o zadávání veřejných zakázek, měly by být odlišně upraveny především druhy řízení a finanční limity, při jejichž dosažení se tato řízení použijí. Pokud jde o granty, měla by být pro určité případy zavedena možnost jejich financování v plném rozsahu, a to zejména s ohledem na sníženou schopnost spolufinancování daných příjemců.
(70)
Je nutno podrobně upravit využívání rozpočtové podpory a specifikovat jednak podmínky tohoto využití, jednak povinnost partnerského subjektu předkládat Komisi ve stanovené lhůtě spolehlivé informace, podle nichž lze posoudit, jsou-li tyto podmínky splněny.
(71)
Pokud jde o svěřenecké fondy Unie, je nutno specifikovat zásady, jimiž se budou řídit příspěvky Unie a dalších dárců do těchto fondů, stanovit pravidla, jimiž se bude řídit účetnictví a výkaznictví těchto fondů, zejména pokud jde o úroky naběhlé na bankovním účtu fondu, dále je nutno ozřejmit odpovědnost účastníků finančních operací a správní rady fondu a vymezit povinnosti spojené s externím auditem. Je též nutno zajistit, aby byli zúčastnění dárci ve správní radě svěřeneckého fondu zastoupeni spravedlivým způsobem a aby bylo využití finančních prostředků fondu podmíněno kladným hlasováním Komise.
(72)
V zájmu zjednodušení zadávacích řízení v případě vnějších akcí byly pozměněny některé finanční limity s tím, že byly přidány a přizpůsobeny jiné finanční limity a řídicí postupy převzaté ze společných ustanovení.
(73)
Pokud jde o granty, měly by být v souladu s finančním nařízením zjednodušeny podmínky, za nichž se lze odchýlit od zásady spolufinancování.
(74)
K zajištění řádné správy prostředků Unie je dále nezbytné upřesnit předchozí podmínky a pravidla, jež budou obsahovat dohody v případech, kdy bude správa prostředků decentralizována nebo kdy budou používány zálohové účty.
(75)
Je vhodné definovat evropské úřady a vymezit zvláštní pravidla pro Úřad pro publikace a ustanovení, která zmocňují účetního Komise přenést některé ze svých úkolů na zaměstnance těchto úřadů. Je rovněž třeba upravit vedení bankovních účtů, k jejichž zřízení jménem Komise mohou být evropské úřady zmocněny.
(76)
Obdobně jako v případě zveřejňování údajů o příjemcích finančních prostředků Unie by měl být zveřejněn jednak seznam odborníků uvedených v článku 204 finančního nařízení, kteří jsou vybíráni na základě výzvy k projevení zájmu, jednak náplň práce těchto odborníků. Zveřejněna by měla být též jejich odměna, pokud překročí 15 000 EUR.
(77)
Měl by být doplněn nový postup zavedený článkem 203 finančního nařízení, zejména pokud jde o druh nákladů, jež mají být zahrnovány do finančních limitů zavedených v tomto článku. Vzhledem ke specifičnosti projektů v oblasti nemovitostí při delegacích Unie, zejména v naléhavých případech, je nutno tento druh projektů podrobně upravit. V případě obytných budov, zejména při delegacích, jež mají být najaty nebo zakoupeny během krátkého období, je vhodné stanovit, že se na ně nevztahuje postup podle článku 203 finančního nařízení. Postup podle článku 203 finančního nařízení by se neměl vztahovat ani na bezúplatné získání pozemku či na koupi pozemku za symbolickou cenu, neboť taková transakce nezatěžuje rozpočet.
(78)
V zájmu provázanosti s ustanoveními finančního nařízení je nutno stanovit přechodná ustanovení. V zájmu provázanosti s odvětvovým právním základem je vhodné odložit použitelnost ustanovení o způsobech řízení a o finančních nástrojích do 1. ledna 2014,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
ČÁST PRVNÍ
SPOLEČNÁ USTANOVENÍ
HLAVA I
PŘEDMĚT ÚPRAVY
Článek 1
Předmět úpravy
Toto nařízení stanoví prováděcí pravidla k nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 (dále jen „finanční nařízení“).
HLAVA II
ROZPOČTOVÉ ZÁSADY
KAPITOLA 1
Zásady jednotnosti a správnosti rozpočtu
Článek 2
Účtování úroků z plateb předběžného financování
(Čl. 8 odst. 4 finančního nařízení)
V případech, kdy úroky náleží uhradit do rozpočtu, stanoví dohoda uzavřená se subjekty či osobami, jež jsou vyjmenovány v čl. 58 odst. 1 písm. c) bodech ii) až viii) finančního nařízení, že je předběžné financování vypláceno na bankovní účty či podúčty, které umožňují identifikovat finanční prostředky a související úroky. Není-li tomu tak, musí identifikaci finančních prostředků, jež Unie vyplatila, a úroků nebo jiných plnění plynoucích z těchto finančních prostředků umožňovat účetní metody příjemců nebo zprostředkovatelů.
Ustanoveními tohoto nařízení, jejichž předmětem jsou úroky z předběžného financování, není dotčeno vykazování předběžného financování na straně aktiv finančních výkazů v souladu s účetními pravidly uvedenými v článku 143 finančního nařízení.
KAPITOLA 2
Zásada ročního rozpočtu
Článek 3
Prostředky na daný rozpočtový rok
(Čl. 11 odst. 3 finančního nařízení)
Prostředky na závazky a prostředky na platby schválené na daný rozpočtový rok sestávají z:
a)
prostředků uvedených v rozpočtu včetně opravných rozpočtů;
b)
přenesených prostředků;
c)
prostředků daných znovu k dispozici podle článků 178 a 182 finančního nařízení;
d)
prostředků plynoucích z plateb předběžného financování, jež byly vráceny v souladu s čl. 177 odst. 3 finančního nařízení;
e)
prostředků poskytnutých po přijetí účelově vázaných příjmů v průběhu rozpočtového roku nebo předchozích rozpočtových let, jež dosud nebyly použity.
Článek 4
Zrušení a přenos prostředků
(Čl. 13 odst. 2 finančního nařízení)
1. Prostředky na závazky a nerozlišené prostředky týkající se projektů v oblasti nemovitostí uvedené v čl. 13 odst. 2 písm. a) finančního nařízení lze přenést pouze tehdy, pokud přidělení na závazek nemohlo proběhnout do 31. prosince rozpočtového roku z důvodů, které nelze přičítat schvalující osobě, a pokud přípravné etapy již pokročily tak, že lze předpokládat, že k přidělení na závazek dojde do 31. března následujícího roku nebo - v případě projektů v oblasti nemovitostí - do 31. prosince.
2. Přípravnými etapami uvedenými v čl. 13 odst. 2 písm. a) finančního nařízení, které mají být dokončeny do 31. prosince rozpočtového roku, tak aby bylo možno prostředky přenést do následujícího rozpočtového roku, jsou zejména:
a)
u souhrnných závazků ve smyslu článku 85 finančního nařízení přijetí rozhodnutí o financování nebo ukončení konzultací příslušných útvarů orgánu ohledně přijetí tohoto rozhodnutí k uvedenému dni;
b)
u individuálních závazků ve smyslu článku 85 finančního nařízení završení výběru potenciálních zhotovitelů, dodavatelů, poskytovatelů, příjemců, vítězů soutěží o ceny nebo pověřených osob.
3. Prostředky přenesené v souladu s čl. 13 odst. 2 písm. a) finančního nařízení, které nejsou přiděleny na závazek do 31. března následujícího rozpočtového roku nebo - v případě částek na projekty v oblasti nemovitostí - do 31. prosince následujícího roku, se automaticky ruší.
O zrušení prostředků v souladu s prvním pododstavcem Komise informuje Evropský parlament a Radu do jednoho měsíce.
4. Prostředky přenesené v souladu s čl. 13 odst. 2 písm. b) finančního nařízení mohou být použity do 31. prosince následujícího rozpočtového roku.
5. Účetnictví musí umožňovat identifikaci prostředků přenesených v souladu s odstavci 1 až 4.
KAPITOLA 3
Zásada zúčtovací jednotky
Článek 5
Přepočítací kurz eura a ostatních měn
(Článek 19 finančního nařízení)
1. Aniž jsou dotčena zvláštní ustanovení vyplývající z používání zvláštních odvětvových pravidel, schvalující osoba provádí přepočet eura na jinou měnu podle denních směnných kurzů eura zveřejněných v řadě C Úředního věstníku Evropské unie.
V případě, že přepočet eura na jinou měnu provádí zhotovitel, dodavatel, poskytovatel nebo příjemce, použijí se zvláštní ustanovení o přepočtu uvedená ve smlouvě na veřejnou zakázku, v grantové dohodě či v dohodě o financování.
2. Aby neměly měnové přepočty významný dopad na výši spolufinancování z prostředků Unie ani nežádoucí dopad na rozpočet Unie, zvláštní ustanovení uvedená v odstavci 1 případně určí, že se přepočítací kurz eura a jiné měny vypočte za pomoci průměrného denního směnného kurzu platného v daném období.
3. Není-li denní směnný kurz eura pro danou měnu v Úředním věstníku Evropské unie zveřejněn, použije příslušná schvalující osoba účetní kurz uvedený v odstavci 4.
4. Pro účely účetnictví uvedené v článcích 151 až 156 finančního nařízení a s výhradou článku 240 tohoto nařízení se přepočet eura na jinou měnu uskutečňuje pomocí měsíčního účetního kurzu eura. Tento účetní směnný kurz stanoví účetní Komise s pomocí veškerých zdrojů informací, jež považuje za spolehlivé, na základě směnného kurzu předposledního pracovního dne měsíce předcházejícího měsíci, pro nějž je kurz stanovován.
5. Výsledky měnových operací uvedených v odstavci 4 tohoto článku jsou v účetnictví příslušného orgánu vykazovány v samostatné položce.
První pododstavec tohoto odstavce se přiměřeně použije na subjekty uvedené v článku 208 finančního nařízení.
Článek 6
Kurz použitelný pro přepočet eura na ostatní měny
(Článek 19 finančního nařízení)
1. Aniž jsou dotčena zvláštní ustanovení, jež vyplývají z používání odvětvových pravidel nebo ze smluv na zvláštní veřejné zakázky, z grantových dohod, rozhodnutí o udělení grantu či z finančních dohod, použije se pro přepočet eura na jinou měnu v případech, kdy přepočet provádí příslušná schvalující osoba, kurz dne, kdy schvalující útvar vystavil platební nebo inkasní příkaz.
2. V případě zálohových účtů vedených v eurech se pro přepočet eura na jinou měnu použije kurz platný v den, kdy banka provedla platbu.
3. V případě zúčtování zálohových účtů vedených v národních měnách podle článku 19 finančního nařízení se pro přepočet eura na jinou měnu použije kurz měsíce, v němž byl uskutečněn výdaj ze zálohového účtu.
4. V případě náhrady paušálních výdajů nebo výdajů plynoucích ze služebního řádu úředníků Evropské unie a pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropské unie (dále jen „služební řád“), která má stanovenu horní hranici a která se proplácí v jiné měně než euru, se použije kurz platný v době, kdy vznikne nárok na náhradu.
KAPITOLA 4
Zásada univerzálnosti
Článek 7
Zaznamenávání účelově vázaných příjmů a poskytování odpovídajících prostředků
(Článek 21 finančního nařízení)
1. Aniž jsou dotčeny články 9 a 10, jsou účelově vázané příjmy zaznamenávány do rozpočtu takto:
a)
ve výkazu příjmů v oddílu jednotlivých orgánů do rozpočtové položky vytvořené pro tento účel;
b)
ve výkazu výdajů jsou v poznámkách k rozpočtu - včetně obecných poznámek - uvedeny položky, do nichž lze zapsat poskytované prostředky, které odpovídají účelově vázaným příjmům.
V případě uvedeném v prvním pododstavci písm. a) se použije označení „pro memoria“ a odhadované příjmy jsou pro informaci uvedeny v poznámkách.
2. Jakmile orgán účelově vázané příjmy obdrží, jsou jim odpovídající prostředky automaticky poskytovány jako prostředky na závazky i prostředky na platby, s výjimkou těchto případů:
a)
v případech podle čl. 181 odst. 2 a čl. 183 odst. 2 finančního nařízení;
b)
v případě podle čl. 21 odst. 2 písm. b) finančního nařízení u členských států, v jejichž případě je dohoda o poskytnutí příspěvku vyjádřena v eurech.
V případě podle prvního pododstavce písm. b) lze prostředky na závazky poskytnout poté, co členský stát podepíše dohodu o poskytnutí příspěvku.
Článek 8
Příspěvky členských států na výzkumné programy
(Čl. 21 odst. 2 písm. a) finančního nařízení)
1. Příspěvky členských států na financování některých doplňkových výzkumných programů stanovené v článku 5 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000 (8) jsou hrazeny takto:
a)
sedm dvanáctin částky zapsané v rozpočtu nejpozději do 31. ledna běžného rozpočtového roku;
b)
zbývajících pět dvanáctin do 15. července běžného rozpočtového roku.
2. Pokud není rozpočet s konečnou platností přijat před začátkem rozpočtového roku, jsou příspěvky uvedené v odstavci 1 určeny částkou, jež je zapsána v rozpočtu na předchozí rozpočtový rok.
3. Všechny příspěvky nebo dodatečné platby členských států do rozpočtu musí být připsány na účet či účty Komise do 30 kalendářních dní po výzvě k zaplacení prostředků.
4. Uskutečněné platby jsou připisovány na účet stanovený v nařízení (ES, Euratom) č. 1150/2000 a vztahují se na ně podmínky stanovené v uvedeném nařízení.
Článek 9
Účelově vázané příjmy vyplývající z účasti zemí ESVO na některých programech Unie
(Čl. 21 odst. 2 písm. e) finančního nařízení)
1. Příspěvky členských států Evropského sdružení volného obchodu (dále jen „státy ESVO“) na některé programy Unie se vykazují v rozpočtu takto:
a)
ve výkazu příjmů je vytvořena rozpočtová položka s označením „pro memoria“, v níž se zaznamenává celková výše příspěvků států ESVO za uvedený rozpočtový rok;
b)
ve výkazu výdajů:
i)
v poznámkách k jednotlivým rozpočtovým položkám, které se týkají činností Unie, jichž se státy ESVO účastní, se výše předpokládané účasti uvádí „pro informaci“,
ii)
v příloze, která je nedílnou součástí rozpočtu, se uvádějí veškeré rozpočtové položky, které se týkají činností Unie, jichž se státy ESVO účastní.
Pro účely prvního pododstavce písm. a) je předpokládaná částka uvedena v rozpočtových poznámkách,
Příloha uvedená v prvním pododstavci písm. b) bodu ii) představuje a doplňuje strukturu, jež slouží jednak zaznamenávání prostředků odpovídajících příspěvkům podle odstavce 2, jednak plnění souvisejících výdajů.
2. Podle článku 82 Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“) jsou částky ročních příspěvků států ESVO, které Komisi potvrdil Smíšený výbor Evropského hospodářského výboru v souladu s čl. 1 odst. 5 protokolu 32 připojeného k Dohodě o EHP, zapsány hned od počátku rozpočtového roku v plné výši jako odpovídající prostředky na závazky a prostředky na platby.
3. Jsou-li do rozpočtových položek, na něž přispívají státy ESVO, přidány v průběhu rozpočtového roku dodatečné prostředky, aniž by byly státy ESVO schopny v průběhu uvedeného rozpočtového roku upravit náležitým způsobem výši svých příspěvků, aby dodržely „činitel úměrnosti“ uvedený v článku 82 Dohody o EHP, může Komise na přechodnou dobu a výjimečně využít svých hotovostních zdrojů k předfinancování podílu států ESVO. Po tomto poskytnutí dodatečných prostředků vyzve Komise co nejdříve státy ESVO, aby odpovídající příspěvky uhradily. Komise o těchto rozhodnutích každoročně informuje Evropský parlament a Radu.
Toto předfinancování je vypořádáno co nejdříve v rámci rozpočtu na následující rozpočtový rok.
4. Finanční příspěvky států ESVO jsou v souladu s čl. 21 odst. 2 písm. e) finančního nařízení vnějšími účelově vázanými příjmy. Účetní přijme vhodná opatření, aby použití příjmů, jež z těchto příspěvků plynou, a jim odpovídajících prostředků bylo sledováno odděleně.
Stav plnění příjmů a výdajů, jež účasti států ESVO odpovídají, uvádí Komise ve zprávě podle čl. 150 odst. 2 finančního nařízení odděleně.
Článek 10
Výnosy ze sankcí uložených členským státům s nadměrným schodkem
(Čl. 21 odst. 2 písm. c) finančního nařízení)
Výnosy ze sankcí uvedených v oddílu 4 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 (9) se vykazují v rozpočtu takto:
a)
ve výkazu příjmů se vytvoří rozpočtová položka s označením „pro memoria“, v níž jsou zaúčtovávány úroky z těchto částek;
b)
zároveň, a aniž je dotčen článek 77 finančního nařízení, jsou na základě zápisu těchto částek ve výkazu příjmů vykázány prostředky na závazky a prostředky na platby ve výkazu výdajů.
Prostředky uvedené v prvním pododstavci písm. b) jsou čerpány v souladu s článkem 20 finančního nařízení.
Článek 11
Náklady vzniklé přijetím darovaných částek ve prospěch Unie
(Článek 22 finančního nařízení)
Pro účely schválení Evropským parlamentem a Radou podle čl. 22 odst. 2 finančního nařízení Komise odhadne a řádně odůvodní finanční náklady, včetně navazujících nákladů, spojené s přijetím darovaných částek určených Unii.
Článek 12
Účty pro vrácené daně
(Čl. 23 odst. 3 finančního nařízení)
Daně, které Unie hradí podle čl. 23 odst. 2 a čl. 23 odst. 3 písm. a) finančního nařízení, jsou zapsány na prozatímním účtu až do doby, kdy je dotyčné státy vrátí.
KAPITOLA 5
Zásada specifikace
Článek 13
Pravidla pro výpočet procentních podílů u převodů, jež uskutečňují orgány s výjimkou Komise
(Článek 25 finančního nařízení)
1. Procentní podíly uvedené v článku 25 finančního nařízení se počítají k okamžiku podání žádosti o provedení převodu na základě výše prostředků, jež jsou vyčleněny v rozpočtu včetně rozpočtů opravných.
2. Vychází se z celkové výše prostředků, jež mají být převedeny z dané rozpočtové položky, po úpravě o výši prostředků již převedených.
K výši prostředků, jež může dotčený orgán převést bez rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, se nepřihlíží.
Článek 14
Pravidla pro výpočet procentních podílů u převodů, jež uskutečňuje Komise
(Článek 26 finančního nařízení)
1. Procentní podíly uvedené v čl. 26 odst. 1 finančního nařízení se počítají k okamžiku podání žádosti o provedení převodu na základě výše prostředků, jež jsou vyčleněny v rozpočtu včetně rozpočtů opravných.
2. Vychází se z celkové výše prostředků, jež mají být převedeny z dané rozpočtové položky či v její prospěch, po úpravě o výši prostředků již převedených.
K výši prostředků, jež může Komise převést bez rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, se nepřihlíží.
Článek 15
Správní výdaje
(Článek 26 finančního nařízení)
Výdaje uvedené v čl. 26 odst. 1 prvním pododstavci písm. b) finančního nařízení pokrývají v případě všech oblastí politiky body uvedené v článku 44 odst. 3 finančního nařízení.
Článek 16
Odůvodnění žádostí o převod prostředků
(Články 25 a 25 finančního nařízení)
K návrhům na převody a veškerým informacím pro Evropský parlament a Radu o převodech podle článků 25 a 26 finančního nařízení musí být přiloženy příslušné podrobné podklady, jež uvádějí čerpání prostředků a odhady potřeb až do konce rozpočtového roku, a to jak v případě rozpočtových položek, v jejichž prospěch má být převod uskutečněn, tak v případě položek, k jejichž tíži má být převod uskutečněn.
Článek 17
Odůvodnění žádostí o převody z rezervy na pomoc při mimořádných událostech
(Článek 29 finančního nařízení)
K návrhům na převody z rezervy na pomoc při mimořádných událostech uvedené v článku 29 finančního nařízení musí být přiloženy příslušné podrobné podklady, jež uvádějí:
a)
v případě rozpočtové položky, do níž mají být prostředky převedeny: co nejaktuálnější informace o čerpání prostředků a odhad potřeb až do konce rozpočtového roku;
b)
v případě všech rozpočtových položek, jež se týkají vnější činnosti: čerpání prostředků až do konce měsíce, jenž předchází měsíci podání žádosti o převod, a odhad potřeb až do konce rozpočtového roku spolu se srovnáním oproti původnímu odhadu;
c)
rozbor možností k přerozdělení prostředků.
KAPITOLA 6
Zásada řádného finančního řízení
Článek 18
Hodnocení
(Článek 30 finančního nařízení)
1. Všechny návrhy na programy nebo činnosti, jež znamenají výdaje k tíži rozpočtu, jsou předmětem hodnocení ex ante, které musí zkoumat:
a)
potřebu, jež má být uspokojena v krátkodobém či dlouhodobém horizontu;
b)
přidanou hodnotu zásahu Unie;
c)
cíle politiky a řízení, jichž má být dosaženo a k nimž patří opatření nezbytná k ochraně finančních zájmů Unie na poli prevence, odhalování, vyšetřování a nápravy podvodů, jakož i postihů za podvody;
d)
možné varianty postupů, včetně rizik s nimi souvisejících;
e)
očekávané výsledky a dopady, zejména v rovině ekonomické, sociální a environmentální, a dále ukazatele a způsob vyhodnocování pro účely jejich měření;
f)
nejvhodnější metodu realizace prioritní varianty/variant;
g)
vnitřní provázanost navrhovaného programu nebo činnosti a jejich návaznost na ostatní příslušné nástroje;
h)
objem prostředků, lidských zdrojů a ostatních správních výdajů, jež mají být přiděleny v souladu se zásadou efektivnosti nákladů;
i)
poučení vyplývající z podobných zkušeností v minulosti.
2. Návrh uvádí opatření ke sledování, podávání zpráv a hodnocení a přihlíží ke kompetencím příslušných úrovní správy, jež se provádění navrhovaného programu nebo činnosti účastní.
3. Všechny programy nebo činnosti, včetně pilotních projektů a přípravných akcí, na něž jsou uvolněny zdroje v objemu nad 5 000 000 EUR, jsou předmětem hodnocení přidělených lidských a finančních zdrojů a dosažených výsledků, které probíhá průběžně a/nebo ex post s cílem ověřit, zda jsou v souladu se stanovenými cíli, a to následovně:
a)
výsledky dosahované při provádění víceletého programu jsou pravidelně hodnoceny podle časového rozvrhu, který umožňuje vzít výsledky tohoto hodnocení v úvahu při rozhodování o obnově, změně nebo přerušení programu;
b)
výsledky činností, o jejichž financování je rozhodováno v ročním cyklu, jsou vyhodnocovány alespoň jednou za šest let.
Povinnost uvedená v prvním pododstavci písm. a) a b) se nepoužije na jednotlivé projekty a akce prováděné v rámci takových činností, u nichž lze tuto povinnost splnit tím, že konečnou zprávu zašlou subjekty, které akci provedly.
4. Hodnocení podle odstavce 1 a 3 musí být úměrné uvolněným zdrojům a dopadu dotčeného programu nebo činnosti.
Článek 19
Finanční výkaz
(Článek 31 finančního nařízení)
Finanční výkaz uvádí finanční a ekonomické údaje, na jejichž základě může legislativní orgán vyhodnotit nezbytnost zásahu Unie. Uvádí příslušné informace o souladu s dalšími činnostmi Unie a případné synergii.
V případě víceletých akcí obsahuje finanční výkaz předběžný plán ročních potřeb prostředků a pracovních míst, včetně míst externích zaměstnanců, a hodnocení jejich střednědobého finančního dopadu.
KAPITOLA 7
Zásada transparentnosti
Článek 20
Předběžné zveřejnění rozpočtu
(Článek 34 finančního nařízení)
Co nejdříve poté, co je rozpočet přijat s konečnou platností, a nejpozději čtyři týdny po tomto termínu jsou před oficiálním vyhlášením rozpočtu v Úředním věstníku Evropské unie zveřejněny z podnětu Komise podrobné číselné údaje ve všech jazycích na internetových stránkách orgánů.
Článek 21
Zveřejňování informací o hodnotě a příjemcích finančních prostředků Unie
(Článek 35 finančního nařízení)
1. Informace o příjemcích finančních prostředků Unie, jež byly poskytnuty v rámci přímého řízení, se zveřejňují na internetové stránce orgánů Unie do 30. června roku následujícího po rozpočtovém roce, v němž byly finanční prostředky poskytnuty.
Kromě zveřejnění podle prvního pododstavce lze tyto informace ve standardní úpravě zveřejnit také jiným vhodným způsobem.
2. Nestanoví-li toto nařízení a odvětvová pravidla jinak, zveřejňují se s přihlédnutím ke kritériím v čl. 35 odst. 3 finančního nařízení následující informace:
a)
jméno příjemce;
b)
lokalita příjemce;
c)
poskytnutá částka;
d)
povaha a účel opatření.
Pojem „lokalita“ pro účely písm. b) znamená:
i)
adresu příjemce, je-li příjemcem právnická osoba,
ii)
region na úrovni NUTS 2, je-li příjemcem fyzická osoba.
Pokud jde o osobní údaje fyzických osob, je nutno zveřejněné informace odstranit dva roky od konce rozpočtového roku, v němž byly finanční prostředky poskytnuty. Tatáž zásada platí pro osobní údaje právnických osob, jejichž oficiální název označuje jednu či více fyzických osob.
3. Informace podle odstavce 2 jsou zveřejňovány pouze v případě cen, grantů a veřejných zakázek, jež byly uděleny, resp. zadány na základě soutěže o návrh, řízení o udělení grantu či zadávacího řízení. Tyto informace se nezveřejňují v případě:
a)
stipendií udělených fyzickým osobám a další přímé podpory vyplacené nejpotřebnějším fyzickým osobám podle čl. 125 odst. 4 písm. c) finančního nařízení;
b)
veřejných zakázek, jejichž hodnota nedosahuje částky podle čl. 137 odst. 2 tohoto nařízení.
4. Od zveřejnění informací je upuštěno v případě rizika, že by byla u příslušných jednotlivců ohrožena práva a svobody chráněné Listinou základních práv Evropské unie nebo že by byly poškozeny obchodní zájmy příjemců.
Článek 22
Odkaz na zveřejněné informace o příjemcích finančních prostředků Unie poskytnutých v rámci nepřímého řízení
(Článek 35 finančního nařízení)
Je-li správa finančních prostředků Unie svěřena orgánům a subjektům uvedeným v čl. 58 odst. 1 písm. c) finančního nařízení, musí pověřovací dohody stanovit, aby tyto pověřené orgány a subjekty zveřejnily informace uvedené v čl. 21 odst. 2 a 3 ve standardní úpravě na svých internetových stránkách.
Internetová stránka orgánů Unie musí obsahovat alespoň odkaz na internetovou adresu, kde lze tyto informace nalézt, nejsou-li tyto informace zveřejněny přímo na vyhrazeném místě na internetových stránkách orgánů Unie.
Kromě zveřejnění podle prvního pododstavce lze tyto informace ve standardní úpravě zveřejnit také jiným vhodným způsobem.
Na zveřejnění informací podle prvního pododstavce tohoto článku se použije čl. 21 odst. 2 až 4.
HLAVA III
SESTAVOVÁNÍ A SKLADBA ROZPOČTU
Článek 23
Finanční plán
(Článek 38 finančního nařízení)
Finanční plán podle článku 38 finančního nařízení je členěn podle kategorií výdajů, oblastí politiky a rozpočtových položek. Úplný finanční plán uvádí všechny výdajové kategorie s výjimkou zemědělství, politiky soudržnosti a administrativy, k nimž jsou uváděny pouze souhrnné údaje.
Článek 24
Návrh opravného rozpočtu
(Čl. 41 odst. 1 finančního nařízení)
K návrhu opravného rozpočtu je připojeno odůvodnění a informace k plnění rozpočtu za předchozí a běžný rozpočtový rok, jež jsou v okamžiku sestavování návrhu k dispozici.
Článek 25
Rozpočtová nomenklatura
(Článek 44 finančního nařízení)
Rozpočtová nomenklatura musí být v souladu se zásadami specifikace, transparentnosti a řádného finančního řízení. Musí zajišťovat jednoznačnost a transparentnost, jež jsou nezbytné pro účely rozpočtového procesu, snadnou identifikaci hlavních cílů zakotvených v příslušném právním základu a umožňovat výběr z politických priorit a efektivní a účelné plnění rozpočtu.
Článek 26
Výdaje skutečně vynaložené v posledním rozpočtovém roce, jehož účty byly uzavřeny
(Čl. 49 odst. 1 písm. a) bod v) finančního nařízení)
Pro účely sestavení rozpočtu se výdaje skutečně vynaložené v posledním rozpočtovém roce, jehož účty byly uzavřeny, určují takto:
a)
v případě závazků: závazky zaznamenané v účetnictví v průběhu rozpočtového roku k tíži prostředků na tento rozpočtový rok ve smyslu článku 3;
b)
v případě plateb: platby uskutečněné v průběhu rozpočtového roku, tj. platby, k nimž byl bance předán platební příkaz, k tíži prostředků na tento rozpočtový rok ve smyslu článku 3.
Článek 27
Poznámky k rozpočtu
(Čl. 49 odst. 1 písm. a) bod vi) finančního nařízení)
Poznámky k rozpočtu obsahují zejména:
a)
odkazy na základní právní akt, pokud byl základní právní akt přijat;
b)
náležité vysvětlení k povaze a účelu prostředků.
Článek 28
Plán pracovních míst
(Čl. 49 odst. 1 písm. c) bod i) finančního nařízení)
Pracovní místa Zásobovací agentury jsou uváděna v plánu pracovních míst Komise odděleně.
HLAVA IV
PLNĚNÍ ROZPOČTU
KAPITOLA 1
Obecná ustanovení
Článek 29
Informace o předávání osobních údajů pro účely auditu
(Článek 53 finančního nařízení)
Při výzvě učiněné v souvislosti s granty, veřejnými zakázkami nebo cenami, jež jsou prováděny v rámci přímého řízení, musí být potenciální příjemci, zájemci, uchazeči a účastníci v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (10) vyrozuměni o tom, že pro účely ochrany finančních zájmů Unie mohou být jejich osobní údaje předány útvarům interního auditu, Evropskému účetnímu dvoru, komisi pro řešení finančních nesrovnalostí nebo Evropskému úřadu pro boj proti podvodům (dále jen „úřad OLAF“) nebo že si mohou tyto údaje předat schvalující osoby při Komisi a výkonné agentury.
Článek 30
Přípravná opatření v oblasti společné zahraniční a bezpečnostní politiky
(Čl. 54 odst. 2 písm. c) finančního nařízení)
Financování opatření, jež Rada schválí k přípravě operací Unie v rámci řešení krizí podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii, zahrnuje doplňkové náklady přímo vyplývající ze skutečnosti, že je v prostoru operace nasazena konkrétní mise nebo tým, jejichž členové pocházejí mimo jiné z řad personálu orgánů Unie; tyto náklady zahrnují též pojištění pro případ zvýšeného rizika, náklady na cestování a ubytování a denní diety.
Článek 31
Zvláštní pravomoci Komise vyplývající ze Smluv
(Čl. 54 odst. 2 písm. d) finančního nařízení)
1. Články Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), jež Komisi přímo svěřují zvláštní pravomoci, jsou:
a)
článek 154 (sociální dialog);
b)
článek 156 (průzkumy, stanoviska a porady v sociální oblasti);
c)
články 159 a 161 (zprávy o zvláštních problémech týkajících se sociální situace);
d)
ustanovení čl. 168 odst. 2 (podněty na podporu koordinace v oblasti veřejného zdraví);
e)
ustanovení čl. 171 odst. 2 (podněty na podporu koordinace v oblasti transevropských sítí);
f)
ustanovení čl. 173 odst. 2 (podněty na podporu koordinace v oblasti průmyslu);
g)
ustanovení čl. 175 druhého pododstavce (zpráva o pokroku dosaženém při upevňování hospodářské, sociální a územní soudržnosti);
h)
ustanovení čl. 181 odst. 2 (podněty na podporu koordinace v oblasti výzkumu a technologického rozvoje);
i)
článek 190 (zpráva o činnostech v oblasti výzkumu a technologického rozvoje);
j)
ustanovení čl. 210 odst. 2 (podněty na podporu koordinace politik v oblasti rozvojové spolupráce);
k)
ustanovení čl. 214 odst. 6 (podněty na podporu koordinace akcí humanitární pomoci).
2. Články Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii (dále jen „Smlouva o Euratomu“), jež Komisi přímo svěřují zvláštní pravomoci, jsou:
a)
článek 70 (finanční příspěvek v mezích rozpočtu na programy průzkumu nerostných ložisek na územích členských států);
b)
články 77 až 85.
3. Seznamy uvedené v odstavci 1 a 2 mohou být při předložení návrhu rozpočtu doplněny s tím, že je nutno uvést odpovídající články a částky.
Článek 32
Jednání, jež mohou představovat střet zájmů, a postup
(Článek 57 finančního nařízení)
1. Jednání, jež může být ovlivněno střetem zájmů ve smyslu čl. 57 odst. 2 finančního nařízení, může mít - aniž je dotčeno jeho posouzení jakožto protiprávního jednání podle článku 141 - mimo jiné tyto formy:
a)
poskytnutí sobě nebo jinému neoprávněných přímých nebo nepřímých výhod;
b)
odmítnutí poskytnout příjemci práva nebo výhody, na něž má nárok;
c)
nepřípustná nebo zneužívající jednání nebo opomenutí uskutečnit nezbytná jednání.
Další jednání, jež může být ovlivněno střetem zájmů, je takové jednání, jež může narušit nestranný a objektivní výkon povinností určité osoby, např. členství v hodnotícím výboru v zadávacím řízení nebo v řízení o udělení grantu, může-li tato osoba získat z výsledku těchto řízení přímou či nepřímou finanční výhodu.
2. Za střet zájmů se považuje situace, kdy je žadatel, zájemce nebo uchazeč zaměstnancem, na nějž se vztahuje služební řád, ledaže jeho účast v řízení předem schválí jeho nadřízený.
3. V případě střetu zájmů přijme pověřená schvalující osoba náležitá opatření k eliminaci nežádoucího vlivu dotčené osoby na daný postup či řízení.
KAPITOLA 2
Způsoby plnění rozpočtu
Oddíl 1
Obecná ustanovení
Článek 33
Způsoby řízení
(Článek 58 finančního nařízení)
V účetním systému Komise jsou zaznamenány jednotlivé způsoby řízení a v jejich rámci též kategorie subjektů či osob, jež jsou uvedeny v čl. 58 odst. 1 písm. c) finančního nařízení a jimž jsou v souvislosti s plněním rozpočtu svěřeny určité úkoly.
Pokud jde o přímé řízení Komisí podle čl. 58 odst. 1 písm. a) finančního nařízení, účetní systém rozlišuje, zdali toto řízení probíhá prostřednictvím:
a)
útvarů Komise;
b)
výkonných agentur;
c)
vedoucích delegací EU;
d)
svěřeneckých fondů uvedených v článku 187 finančního nařízení.
Oddíl 2
Přímé řízení
Článek 34
Přímé řízení
(Čl. 58 odst. 1 písm. a) finančního nařízení)
Plní-li Komise rozpočet přímo ve svých úvarech, vykonávají úkoly související s plněním rozpočtu účastníci finančních operací ve smyslu článků 64 až 75 finančního nařízení v souladu s podmínkami tohoto nařízení.
Článek 35
Výkon pravomocí svěřených výkonným agenturám
(Čl. 58 odst. 1 písm. a) a článek 62 finančního nařízení)
1. Rozhodnutí o svěření pravomocí výkonným agenturám zmocňuje tyto agentury jakožto pověřené schvalující osoby k tomu, aby čerpaly prostředky na program Unie, jehož řízením byly pověřeny.
2. Pověřovací akt Komise obsahuje přinejmenším ustanovení podle čl. 40 písm. a) až d) a h). Jménem dotyčné výkonné agentury musí k tomuto aktu vydat formální písemný souhlas její ředitel.
Článek 36
Soulad s pravidly pro zadávání veřejných zakázek
(Článek 63 finančního nařízení)
Svěří-li Komise úkoly soukromým subjektům podle čl. 63 odst. 2 finančního nařízení, uzavře smlouvu v souladu s částí první hlavou V a s částí druhou hlavou IV kapitolou III finančního nařízení.
Oddíl 3
Sdílené řízení s členskými státy
Článek 37
Zvláštní ustanovení o sdíleném řízení s členskými státy, opatření na podporu šíření osvědčených postupů
(Článek 59 finančního nařízení)
Komise sestaví rejstřík subjektů, které jsou podle odvětvových pravidel odpovědné za řízení, osvědčování a audit.
S cílem podpořit osvědčené postupy při využívání prostředků ze strukturálních fondů, Fondu soudržnosti, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova, Evropského zemědělského záručního fondu a Evropského rybářského fondu může dát Komise subjektům odpovědným za řízení a kontrolu pro informaci k dispozici metodické pokyny, jež stanoví její vlastní kontrolní strategii a přístup, včetně kontrolních seznamů a příkladů osvědčené praxe. Tyto pokyny jsou podle potřeby aktualizovány.
Oddíl 4
Nepřímé řízení
Článek 38
Rovnocennost systémů, pravidel a postupů v rámci nepřímého řízení
(Článek 60 finančního nařízení)
1. Komise může uznat pravidla a postupy zadávání veřejných zakázek za rovnocenné se svými vlastními pravidly a postupy, pokud splňují tyto podmínky:
a)
dodržují zásadu široké hospodářské soutěže uchazečů v zájmu získání ekonomicky nejvýhodnější nabídky a stanoví jednací řízení pouze u veřejných zakázek do určité přiměřené hodnoty nebo v řádně odůvodněných případech;
b)
zajišťují transparentnost prostřednictvím náležitého uveřejňování ex ante, zejména v případě zadávacích řízení, a náležitého zveřejňování zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů ex post;
c)
zajišťují rovné zacházení, proporcionalitu a zákaz diskriminace;
d)
po celou dobu zadávacího řízení předcházejí střetu zájmů.
Vnitrostátní právo členských států nebo třetích zemí, jež provádí směrnici 2004/18/ES, se považuje za rovnocenné pravidlům, která orgány uplatňují v souladu s finančním nařízením.
2. Komise může uznat pravidla a postupy pro udělování grantů za rovnocenné se svými vlastními pravidly a postupy, pokud splňují tyto podmínky:
a)
dodržují zásady proporcionality, řádného finančního řízení, rovného zacházení a zákazu diskriminace;
b)
zajišťují transparentnost prostřednictvím odpovídajícího uveřejňování výzev k podávání návrhů, stanoví postupy přímého udělování grantů pouze u grantů do určité přiměřené výše nebo v řádně odůvodněných případech a zajišťují náležité zveřejňování příjemců ex post, při němž je zohledňována zásada proporcionality;
c)
po celou dobu řízení o udělení grantu předcházejí střetu zájmů;
d)
stanoví, že granty nesmějí být kumulativní ani být udělovány zpětně, že musí v zásadě zahrnovat spolufinancování a že účelem ani důsledkem grantu nesmí být dosažení zisku pro příjemce.
3. Komise může uznat, že účetní systémy a systémy vnitřní kontroly, jež používají subjekty a osoby, jimž mají být svěřeny úkoly související s plněním rozpočtu jménem Komise, zajišťují rovnocennou úroveň ochrany finančních zájmů Unie a rovnocennou přiměřenou jistotu o dosažení cílů řízení, jestliže tyto systémy splňují zásady zakotvené v článku 32 finančního nařízení.
Článek 39
Hodnocení ex ante pravidel a postupů u subjektů a osob v rámci nepřímého řízení
(Čl. 61 odst. 1 finančního nařízení)
Pro účely hodnocení ex ante podle čl. 61 odst. 1 finančního nařízení může příslušná schvalující osoba vycházet z hodnocení ex ante, jež provedla jiná schvalující osoba, a to za předpokladu, že závěry této jiné schvalující osoby jsou relevantní z hlediska specifických rizik svěřovaných úkolů, zejména povahy těchto úkolů a příslušné částky.
Příslušná schvalující osoba může vycházet z hodnocení ex ante, jež provedli jiní dárci, pokud bylo toto hodnocení provedeno za podmínek rovnocenných podmínkám stanoveným pro nepřímé řízení v článku 60 finančního nařízení.
Článek 40
Obsah dohody o svěření úkolů plnění rozpočtu, jež je uzavírána se subjekty a osobami
(Čl. 61 odst. 3 finančního nařízení)
Pověřovací dohody obsahují podrobná ujednání, jež zajišťují ochranu finančních zájmů Unie a transparentnost prováděných operací. Musí zahrnovat alespoň následující:
a)
jednoznačnou definici a vymezení svěřovaných úkolů, zejména pokud jde o změny svěřených úkolů, vzdání se pohledávek a využití vrácených nebo nepoužitých finančních prostředků;
b)
podmínky a bližší podrobnosti k plnění těchto úkolů, odpovědnosti a organizaci kontrol, jež mají být prováděny, včetně hodnocení programů;
c)
podmínky pro vyplacení příspěvku Unie, včetně proplacení nákladů vzniklých při plnění úkolů a odměny pro pověřený subjekt, a pravidla ohledně potřebných podkladů k odůvodnění těchto plateb;
d)
pravidla pro podávání zpráv Komisi o plnění úkolů, očekávaných výsledcích, vyskytnuvších se nesrovnalostech a přijatých opatřeních, dále podmínky, za nichž lze platby pozastavit nebo přerušit, a podmínky, za nichž je plnění těchto úkolů ukončeno;
e)
termín, do něhož budou k pověřovací dohodě uzavřeny individuální prováděcí smlouvy a dohody, jež musí být úměrné povaze svěřených úkolů;
f)
pravidla pro vyloučení, jež subjektu či osobě umožňují, aby z účasti na zadávacím řízení, z řízení o udělení grantu či ceny, ze zadání veřejné zakázky nebo z udělení grantu či ceny vyloučily subjekty, jež se nacházejí v některé ze situací uvedených v čl. 106 odst. 1 písm. a), b) a e) a čl. 107 písm. a) a b) finančního nařízení;
g)
bližší podrobnosti o kontrolách, jež provádí Komise, jakož i ustanovení o přístupu Komise, úřadu OLAF a Účetního dvora k informacím potřebným k výkonu jejich povinností, jakož i o pravomoci provádět audity a šetření včetně kontrol na místě;
h)
ujednání o:
i)
závazku pověřeného subjektu neprodleně informovat Komisi o všech podvodech, k nimž při správě finančních prostředků Unie došlo, a o přijatých opatřeních,
ii)
určení kontaktního místa, které je vybaveno náležitými pravomocemi k přímé spolupráci s úřadem OLAF, jež slouží snazšímu výkonu operativní činnosti tohoto úřadu;
i)
podmínky, jimiž se řídí používání bankovních účtů a úrokových výnosů podle čl. 8 odst. 4 finančního nařízení;
j)
ustanovení zajišťující viditelnost činnosti Unie ve vztahu k ostatním činnostem subjektu.
Článek 41
Prohlášení řídícího subjektu a prohlášení o dodržení postupů
(Čl. 60 odst. 5 finančního nařízení)
V případě akcí, jež končí před koncem příslušného rozpočtového roku, může být prohlášení řídícího subjektu podle čl. 60 odst. 5 písm. b) finančního nařízení nahrazeno závěrečnou zprávou pověřeného subjektu nebo osoby o dané akci, je-li tato zpráva předložena před 15. únorem roku následujícího po příslušném rozpočtovém roce.
Pokud mezinárodní organizace a třetí země provádějí nevíceleté akce v délce trvání nejvýše 18 měsíců, může být prohlášení o dodržení postupů uvedené v čl. 60 odst. 5 finančního nařízení začleněno do závěrečné zprávy.
Článek 42
Postupy zaměřené na kontrolu a schválení účetních závěrek, jakož i vylučování úhrad, jež jsou v rozporu s platnými pravidly, z financování Unií v rámci nepřímého řízení
(Čl. 60 odst. 6 písm. b) a c) finančního nařízení)
1. Aniž jsou dotčena zvláštní ustanovení odvětvových pravidel, Komise v rámci postupů podle čl. 60 odst. 6 písm. b) a c) finančního nařízení:
a)
provádí dokumentární prověrky a případně kontroly na místě;
b)
stanoví výši schválených výdajů poté, co proběhlo případné řízení o sporných otázkách s příslušnými orgány a subjekty, a poté, co jsou tyto orgány a subjekty vyrozuměny;
c)
případně vypočte výši finanční opravy;
d)
inkasuje nebo uhradí zůstatek, který je dán rozdílem mezi schválenými výdaji a částkami, jež byly orgánům nebo subjektům již vyplaceny.
Pro účely prvního pododstavce písm. d) Komise inkasuje splatné částky přednostně formou zápočtu podle článku 87.
2. Jsou-li úkoly související s plněním rozpočtu svěřeny subjektu, jenž provádí akci financovanou větším počtem dárců, spočívají postupy podle čl. 60 odst. 6 písm. b) a c) finančního nařízení v ověření, zdali příslušnou částku, kterou Komise na danou akci vyplatila, tento subjekt na akci použil a zdali byl tento výdaj vynaložen v souladu se závazky, jež upravuje dohoda s tímto subjektem podepsaná.
Pro účely tohoto nařízení se akcí financovanou větším počtem dárců rozumí akce, na niž jsou finanční prostředky Unie sdruženy s prostředky přinejmenším jednoho dalšího dárce.
Článek 43
Zvláštní ustanovení pro nepřímé řízení s mezinárodními organizacemi
(Čl. 58 odst. 1 písm. c) bod ii) a článek 188 finančního nařízení)
1. Mezinárodní organizace uvedené v čl. 58 odst. 1 písm. c) bodu ii) finančního nařízení jsou:
a)
mezinárodní veřejné organizace zřízené na základě mezivládních dohod a specializované agentury zřízené těmito organizacemi;
b)
Mezinárodní výbor Červeného kříže;
c)
Mezinárodní federace společností Červeného kříže a Červeného půlměsíce;
d)
další neziskové organizace, jež mají na základě rozhodnutí Komise obdobné postavení jako mezinárodní organizace.
2. Plní-li Komise rozpočet v rámci nepřímého řízení s mezinárodními organizacemi, použijí se ověřovací dohody s nimi uzavřené.
Článek 44
Určení veřejnoprávních subjektů a soukromoprávních subjektů pověřených výkonem veřejné služby
(Čl. 58 odst. 1 písm. c) body v) a vi) finančního nařízení)
1. Na veřejnoprávní subjekty a soukromoprávní subjekty pověřené výkonem veřejné služby se vztahuje právo členského státu nebo země, v níž byly založeny.
2. V případě síťového řízení, při němž musí příslušný členský stát či země určit alespoň jeden subjekt, probíhá toto určení v souladu se základním právním aktem.
Ve všech ostatních případech určí tyto subjekty Komise po vzájemné dohodě s dotčenými členskými státy nebo zeměmi.
KAPITOLA 3
Účastníci finančních operací
Oddíl 1
Práva a povinnosti účastníků finančních operací
Článek 45
Práva a povinnosti účastníků finančních operací
(Článek 64 finančního nařízení)
1. Jednotlivé orgány poskytnou všem účastníkům finančních operací zdroje nezbytné k plnění jejich povinností a listinu s podrobným popisem jejich úkolů, práv a povinností.
2. Vedoucí delegací Unie ve funkci dále pověřených schvalujících osob podle čl. 56 odst. 2 finančního nařízení se řídí listinou, kterou vydá Komise pro účely plnění úkolů finančního řízení, jimiž byly tyto osoby dále pověřeny.
Oddíl 2
Schvalující osoba
Článek 46
Pomoc pověřeným a dále pověřeným schvalujícím osobám
(Článek 65 finančního nařízení)
Příslušné schvalující osobě mohou být při plnění jejích úkolů nápomocni zaměstnanci, kteří jsou pověřeni tím, aby v rámci odpovědnosti této osoby uskutečňovali některé operace nezbytné pro plnění rozpočtu a poskytování finančních informací a informací o správě finančních prostředků. Za účelem předcházení střetu zájmů platí pro zaměstnance, kteří jsou pověřeným a dále pověřeným schvalujícím osobám nápomocni, povinnosti uvedené v článku 57 finančního nařízení.
Vedoucím delegací Unie jako dále pověřeným schvalujícím osobám podle čl. 56 odst. 2 finančního nařízení mohu být při plnění jejich povinností nápomocni zaměstnanci Komise.
Článek 47
Vnitřní předpisy o pověřování
(Článek 65 finančního nařízení)
V souladu s finančním nařízením a tímto nařízením stanoví každý orgán ve svých vnitřních předpisech taková opatření pro správu prostředků, jaká považuje za nezbytná k řádnému plnění svého oddílu rozpočtu.
Vedoucí delegací Unie ve funkci dále pověřených schvalujících osob podle čl. 56 odst. 2 finančního nařízení se řídí vnitřními předpisy, jež vydá Komise pro účely plnění úkolů finančního řízení, jimiž byly tyto osoby dále pověřeny.
Článek 48
Uchovávání podkladů schvalujícími osobami
(Čl. 66 odst. 2 finančního nařízení)
Schvalující osoba zřídí systémy, v nichž budou v papírové či elektronické podobě uchovávány originální podklady, jež souvisejí s plněním rozpočtu a příslušnými opatřeními, jakož i s navazujícími fázemi. Tyto systémy zajistí, aby:
a)
tyto podklady byly číslovány;
b)
tyto podklady byly označeny datem;
c)
byly - případně v elektronické podobě - vedeny registry, z nichž lze přesně zjistit místo, na němž jsou tyto podklady uloženy;
d)
tyto podklady byly uchovávány alespoň po dobu pěti let ode dne, kdy Evropský parlament udělí absolutorium za rozpočtový rok, k němuž se vztahují;
e)
byly uchovávány podklady o zárukách za předběžné financování ve prospěch daného orgánu a aby byla vedena evidence, v níž budou uvedené záruky náležitě sledovány.
Podklady k operacím, jež dosud nejsou uzavřeny s konečnou platností, se uchovávají déle, než je uvedeno v prvním pododstavci písm. d), a to do konce roku, který následuje po roce, kdy jsou tyto operace uzavřeny.
Osobní údaje uvedené v podkladech se vymažou, je-li to možné a nejsou-li tyto údaje potřebné pro účely udělení rozpočtového absolutoria, kontroly nebo auditu. Na uchovávání provozních údajů se použije čl. 37 odst. 2 nařízení (ES) č. 45/2001.
Článek 49
Kontroly ex ante a ex post
(Čl. 66 odst. 5 a 6 finančního nařízení)
1. Zahájením operace se rozumějí všechny operace, které běžně uskutečňují zaměstnanci uvedení v článku 46 a které slouží k přípravě úkonů v rámci plnění rozpočtu, jež provádí příslušná schvalující osoba.
2. Ověřením operace ex ante se rozumějí všechny kontroly ex ante, jež provádí příslušná schvalující osoba, aby ověřila operativní a finanční aspekty operace.
3. Kontroly ex ante ověřují vzájemný soulad požadovaných podkladů a dalších údajů, jež jsou k dispozici.
Četnost a hloubku kontrol ex ante určuje příslušná schvalující osoba s přihlédnutím k rizikům a hledisku efektivnosti nákladů. V případě pochybností si tato osoba k potvrzení platby vyžádá doplňující informace nebo provede kontrolu na místě, aby v rámci kontroly ex ante získala přiměřenou jistotu.
Účelem kontrol ex ante je ověřit:
a)
řádnost výdajů a příjmů a jejich soulad s platnými předpisy, zejména rozpočtem a souvisejícími předpisy, a s akty přijatými při provádění Smluv nebo nařízení, a případně se smluvními podmínkami;
b)
uplatňování zásady řádného finančního řízení uvedené v části první hlavě II kapitole 7 finančního nařízení.
Pro účely kontrol může příslušná schvalující osoba posoudit jako jedinou operaci několik podobných jednotlivých transakcí, jejichž předmětem jsou běžné výdaje na platy, důchody, náhrady výdajů na služební cesty a náklady na lékařskou péči.
4. Kontroly ex post lze provádět na základě dokladů a případně i na místě.
Tyto kontroly prověřují, zda jsou operace financované z rozpočtu prováděny řádným způsobem, a zejména zda jsou dodržována kritéria uvedená v odstavci 3.
Výsledky kontrol ex post přezkoumává alespoň jednou ročně pověřená schvalující osoba s cílem odhalit případné systémové problémy. K řešení těchto problémů přijme opatření.
Na základě výsledků kontrol a dalších relevantních informací je přezkoumávána analýza rizik uvedená v čl. 66 odst. 6 finančního nařízení.
U víceletých programů stanoví pověřená schvalující osoba víceletou kontrolní strategii, v níž specifikuje povahu a rozsah kontrol v daném období a způsob měření výsledků v meziročním srovnání v rámci každoročního procesu potvrzování věrohodnosti.
Článek 50
Kodex profesních standardů
(Čl. 66 odst. 7 a čl. 73 odst. 5 finančního nařízení)
1. Zaměstnanci, jež příslušná schvalující osoba určí k ověřování finančních operací, jsou vybíráni na základě svých odborných znalostí, schopností a zvláštních předpokladů, jež prokazují diplomy, odpovídajícími odbornými zkušenostmi nebo absolvováním vhodného školení.
2. Jednotlivé orgány vypracují kodex profesních standardů, jenž v oblasti vnitřní kontroly stanoví:
a)
úroveň odborné a finanční kompetence, jež je od zaměstnanců uvedených v odstavci 1 požadována;
b)
závazek těchto zaměstnanců procházet trvalou odbornou přípravou;
c)
poslání, úlohu a úkoly, jež jsou jim přiděleny;
d)
pravidla chování, zejména pokud jde o etické normy a bezúhonnost, které musí zaměstnanci splňovat, a práva, která jim jsou přiznána.
3. Vedoucí delegací Unie ve funkci dále pověřených schvalujících osob podle čl. 56 odst. 2 finančního nařízení se řídí kodexem profesních standardů podle odstavce 2 tohoto článku, který vydá Komise pro účely plnění úkolů finančního řízení, jimiž byly tyto osoby dále pověřeny.
4. Jednotlivé orgány ustaví náležité struktury, jejichž prostřednictvím budou schvalujícím útvarům sdělovány potřebné informace o kontrolních standardech a o metodách a technikách, jež byly pro tyto účely vyvinuty, a jejichž prostřednictvím budou tyto informace pravidelně aktualizovány.
Článek 51
Nečinnost pověřené schvalující osoby
(Čl. 66 odst. 8 finančního nařízení)
Nečinností pověřené schvalující osoby podle čl. 66 odst. 8 finančního nařízení se rozumí situace, kdy tato osoba nereaguje v přiměřené lhůtě s ohledem na okolnosti jednotlivého případu, nejpozději však do jednoho měsíce.
Článek 52
Předávání finančních informací a informací o správě finančních prostředků účetnímu
(Článek 66 finančního nařízení)
Pověřená schvalující osoba předává účetnímu v souladu s pravidly, jež účetní přijal, finanční informace a informace o správě finančních prostředků, jež jsou nezbytné pro plnění jeho úkolů.
Schvalující osoba účetnímu pravidelně a alespoň pro účely uzávěrky účtů sděluje relevantní finanční údaje ke svěřeneckým bankovním účtům, tak aby použití finančních prostředků Unie bylo možno zachytit v účetní závěrce Unie.
Článek 53
Zpráva o jednacích řízeních
(Článek 66 finančního nařízení)
Pověřené schvalující osoby zaznamenávají za každý rozpočtový rok smlouvy na veřejné zakázky uzavřené na základě jednacího řízení podle čl. 134 odst. 1 písm. a) až g), čl. 135 odst. 1 písm. a) až d) a článků 266, 268 a 270 tohoto nařízení. Pokud se poměr jednacích řízení k počtu veřejných zakázek, jež zadala táž pověřená schvalující osoba, oproti minulým letům značně zvýší nebo pokud je tento poměr značně vyšší než průměr za daný orgán, podá o tom příslušná schvalující osoba danému orgánu zprávu, v níž uvede opatření přijatá k odvrácení tohoto vývoje. Jednotlivé orgány zasílají Evropskému parlamentu a Radě zprávu o jednacích řízeních. V případě Komise se tato zpráva přikládá ke shrnutí výročních zpráv o činnosti uvedenému v čl. 66 odst. 9 finančního nařízení.
Oddíl 3
Účetní
Článek 54
Jmenování účetního
(Článek 68 finančního nařízení)
1. Jednotlivé orgány jmenují svého účetního z řad úředníků, kteří podléhají služebnímu řádu úředníků Evropské unie.
Účetního vybírá orgán na základě jeho zvláštní kvalifikace prokázané diplomy nebo rovnocennými odbornými zkušenostmi.
2. Dva nebo více orgánů či subjektů mohou jmenovat téhož účetního.
V tomto případě přijmou tyto orgány a subjekty nezbytná opatření proti střetu zájmů.
Článek 55
Ukončení výkonu funkce účetního
(Článek 68 finančního nařízení)
1. V případě ukončení výkonu funkce účetního je bezodkladně vypracována předvaha.
2. Účetní, který ukončuje výkon své funkce, zašle tuto předvahu spolu s předávací zprávou novému účetnímu, nebo, není-li to možné, učiní tak úředník ze stejného útvaru.
Do jednoho měsíce ode dne zaslání předvahy nový účetní předvahu podepíše za účelem udělení svého souhlasu a přitom může vyjádřit své výhrady.
Předávací zpráva uvádí též výsledek předvahy a všechny vznesené výhrady.
3. Jednotlivé orgány a subjekty uvedené v článku 208 finančního nařízení informují Evropský parlament, Radu a účetního Komise o jmenování svého účetního nebo o ukončení výkonu jeho funkce ve lhůtě dvou týdnů.
Článek 56
Validace účetního a inventárního systému
(Článek 68 finančního nařízení)
Příslušná schvalující osoba důsledně informuje účetního o vývoji či podstatných změnách systému finančního řízení, inventárního systému a systému oceňování aktiv a pasiv, pokud jsou z daného systému přebírány údaje do účetnictví daného orgánu nebo pokud tento systém slouží k dokládání těchto údajů, tak aby účetní mohl ověřit, že jsou dodržena kritéria pro validaci tohoto systému.
Účetní může již validovaný systém finančního řízení kdykoliv přezkoumat. Pokud účetní odmítne validovat systém finančního řízení, jejž zavedla schvalující osoba, nebo pokud již udělenou validaci tomuto systému odejme, sestaví příslušná schvalující osoba akční plán s cílem napravit v přiměřené lhůtě nedostatky, jež vedly k tomuto rozhodnutí účetního.
Příslušná schvalující osoba odpovídá za úplnost informací, jež jsou účetnímu předávány.
Článek 57
Správa pokladny
(Článek 68 finančního nařízení)
1. Účetní zajišťuje, aby měl jeho orgán k dispozici dostatečné finanční prostředky na hotovostní potřeby, jež vyplývají z plnění rozpočtu.
2. Pro účely odstavce 1 zřídí účetní systémy řízení hotovosti, které mu umožní sestavovat prognózy peněžních toků.
3. Účetní Komise rozděluje dostupné finanční prostředky v souladu s nařízením (ES, Euratom) č. 1150/2000.
Článek 58
Správa bankovních účtů
(Článek 68 finančního nařízení)
1. Pro účely správy pokladny může účetní jménem orgánu otevřít nebo nechat otevřít účty u finančních institucí nebo národních centrálních bank. V řádně odůvodněných případech může účty otevřít v jiných měnách než v euru.
2. Účetní odpovídá za rušení účtů uvedených v odstavci 1 nebo za to, aby bylo jejich zrušení zajištěno.
3. Účetní stanoví podmínky pro vedení účtů uvedených v odstavci 1, jež byly otevřeny u finančních institucí, v souladu se zásadami řádného finančního řízení, efektivity a soutěže o veřejné zakázky.
4. Alespoň jednou za pět let účetní znovu vyhlašuje soutěž o veřejné zakázky pro finanční instituce, u nichž by mohly být otevřeny účty v souladu s odstavcem 1.
U zálohových bankovních účtů otevřených u finančních institucí mimo Unii je prováděn pravidelný průzkum podmínek na trhu, pokud to místní bankovní podmínky dovolují. Tento průzkum probíhá alespoň jednou za pět let z podnětu správce zálohového účtu, který následně předkládá účetnímu odůvodněný návrh na výběr určité banky na období do pěti let.
5. Účetní zajistí, aby byly podmínky pro vedení účtů otevřených u finančních institucí v souladu s odstavcem 1 přísně dodržovány.
V případě zálohových bankovních účtů otevřených u finančních institucí mimo Unii přebírá tuto odpovědnost správce zálohového účtu, jenž přitom zohledňuje platné právní předpisy v zemi, v níž vykonává svůj mandát.
6. O podmínkách pro vedení účtů otevřených u finančních institucí účetní Komise informuje účetní ostatních orgánů a subjektů uvedených v článku 208 finančního nařízení. Účetní ostatních orgánů a subjektů uvedených v článku 208 finančního nařízení sladí s těmito podmínkami podmínky pro vedení účtů, jež sami otevírají.
Článek 59
Podpisové právo k účtům
(Článek 68 finančního nařízení)
Podmínky pro otevírání, vedení a používání účtů v závislosti na požadavcích vnitřní kontroly stanoví, že šeky, bankovní převodní příkazy a všechny další bankovní operace musí podepsat jeden nebo více řádně zmocněných zaměstnanců. Instrukce vystavené ručně mimo elektronický systém musí podepsat alespoň dva řádně zmocnění zaměstnanci nebo účetní osobně.
Pro účely prvního pododstavce zašlou účetní jednotlivých orgánů všem finančním institucím, u nichž daný orgán otevřel účet, jména a podpisové vzory zmocněných zaměstnanců.
Článek 60
Správa zůstatků na bankovních účtech
(Článek 68 finančního nařízení)
1. Účetní zajistí, aby se zůstatek na bankovních účtech uvedených v článku 58 výrazně nelišil od prognóz peněžních toků podle čl. 57 odst. 2 a aby v každém případě:
a)
žádný z těchto účtů nevykazoval záporný zůstatek;
b)
zůstatek na účtech vedených v jiných měnách byl pravidelně přepočítáván na eura.
2. Na cizoměnových účtech nesmí účetní udržovat zůstatky, jež by mohly orgánu způsobit nadměrné ztráty v důsledku výkyvů směnných kurzů.
Článek 61
Převodní a přepočtové operace
(Článek 68 finančního nařízení)
Aniž je dotčen článek 69, uskutečňuje účetní převody mezi účty, jež otevřel jménem orgánu u finančních institucí, a provádí přepočet měn.
Článek 62
Způsoby placení
(Článek 68 finančního nařízení)
Platby jsou uskutečňovány bankovním převodem nebo šekem nebo - v případě zálohového účtu - debetní kartou v souladu s čl. 67 odst. 4.
Článek 63
Soubory údajů o právnických osobách
(Článek 68 finančního nařízení)
1. Účetní může provádět platby bankovním převodem pouze v případě, že byly předem do společného souboru, členěného podle orgánů, zapsány bankovní údaje příjemce platby a informace potvrzující jeho totožnost, jakož i všechny případné změny.
Zápis právních a bankovních údajů příjemce platby do tohoto souboru údajů nebo případné změny těchto údajů vychází z podkladu, jehož formu stanoví účetní.
2. Před provedením platby bankovním převodem mohou schvalující osoby přijmout jménem svého orgánu závazek vůči třetí osobě pouze v případě, že jim tato třetí osoba dodá dokumentaci požadovanou pro zápis do souboru údajů.
Schvalující osoby informují účetního o všech změnách právních a bankovních údajů, jež jim sdělí příjemce platby, a před provedením platby ověřují platnost těchto údajů.
V souvislosti s předvstupní pomocí lze vůči orgánům veřejné moci zemí, jež podaly žádost o přistoupení k Evropské unii, přijímat individuální závazky, aniž by předem došlo k zápisu do souboru údajů o třetích osobách. V tomto případě učiní schvalující osoba vše pro to, aby k zápisu došlo co nejdříve. Příslušné dohody stanoví, že předtím, než lze provést první platbu, je Komisi nutno zaslat bankovní údaje příjemce.
Článek 64
Uchovávání podkladů účetním
(Článek 68 finančního nařízení)
Účetní podklady a podklady, jež slouží k přípravě účetní závěrky uvedené v článku 141 finančního nařízení, jsou uchovávány po dobu alespoň pěti let ode dne, kdy Evropský parlament udělí absolutorium pro rozpočtový rok, k němuž se tyto podklady vztahují.
Podklady k operacím, jež dosud nejsou uzavřeny s konečnou platností, jsou však uchovávány déle, a to do konce roku, jenž následuje po roce, kdy jsou tyto operace uzavřeny. Na uchovávání provozních údajů se použije čl. 37 odst. 2 nařízení (ES) č. 45/2001.
Jednotlivé orgány rozhodnou, v kterém útvaru budou podklady uchovávány.
Článek 65
Osoby zmocněné ke správě účtů
(Článek 69 finančního nařízení)
Jednotlivé orgány stanoví podmínky, za nichž jsou jimi určení zaměstnanci zmocnění ke správě účtů v místních jednotkách uvedených v článku 72 oprávněni sdělovat místním finančním institucím jména a podpisové vzory.
Oddíl 4
Správce zálohových účtů
Článek 66
Podmínky použití zálohových účtů
(Článek 70 finančního nařízení)
1. Je-li vzhledem k omezené výši dotčených částek fakticky nemožné nebo neefektivní uskutečňovat platební operace v souladu s rozpočtovými postupy, lze pro účely úhrady takových výdajů zřídit zálohové účty.
2. Správce zálohových účtů může předběžně potvrzovat a hradit výdaje na základě podrobného rámce, jenž je vymezen v pokynech příslušné schvalující osoby. Tyto pokyny stanoví pravidla a podmínky, jimiž se řídí předběžné potvrzování a úhrada výdajů, a případně též podmínky podpisu právních závazků ve smyslu čl. 97 odst. 1 písm. e).
3. Vytvoření zálohového účtu a jmenování jeho správce jsou předmětem rozhodnutí, jež přijímá účetní na základě řádně odůvodněného návrhu příslušné schvalující osoby. Toto rozhodnutí stanoví odpovědnost a povinnosti správce zálohových účtů a schvalující osoby.
Na základě řádně odůvodněného návrhu příslušné schvalující osoby rozhoduje účetní též o změně podmínek vedení zálohového účtu.
4. Při delegacích Unie jsou zálohové účty zřizovány pro účely úhrady výdajů jak z rozpočtového oddílu vyhrazeného Komisi, tak z rozpočtového oddílu Evropské služby pro vnější činnost (dále jen „ESVČ“) a musí zajišťovat, aby bylo možno k výdajům dohledat všechny údaje.
Článek 67
Podmínky pro zřizování zálohových účtů a platby
(Článek 70 finančního nařízení)
1. Rozhodnutí o zřízení zálohového účtu a o jmenování jeho správce a rozhodnutí o změně podmínek vedení tohoto účtu stanoví zejména:
a)
účel a maximální výši počáteční zálohy, která může být poskytnuta;
b)
případné otevření bankovního účtu nebo poštovního žirového účtu jménem orgánu;
c)
druh a maximální výši jednotlivých výdajových položek, jež může správce zálohového účtu vyplatit třetím osobám nebo je od nich vybrat;
d)
četnost a postup předkládání podkladů a pravidla pro jejich předávání schvalující osobě k zúčtování;
e)
postup případného doplnění zálohy;
f)
skutečnost, že zálohové operace vypořádává schvalující osoba nejpozději do konce následujícího měsíce, tak aby bylo možno účetní zůstatek odsouhlasit se zůstatkem na bankovním účtu;
g)
dobu platnosti pověření, jež účetní udělil správci zálohového účtu;
h)
totožnost jmenovaného správce zálohového účtu.
2. V návrzích na rozhodnutí o zřízení zálohového účtu zajistí příslušná schvalující osoba, aby:
a)
přednostně byly používány rozpočtové postupy, pokud existuje přístup k centrálnímu počítačovému účetnímu systému;
b)
zálohové účty byly používány jen v odůvodněných případech.
Maximální částka, kterou může správce zálohových účtů zaplatit v případě, že je fakticky nemožné nebo neefektivní uskutečňovat platební operace v souladu s rozpočtovými postupy, nesmí přesáhnout 60 000 EUR na každou výdajovou položku.
3. Správce zálohového účtu může provádět platby ve prospěch třetích osob na základě a v rámci limitů, jež jsou dány:
a)
předchozími rozpočtovými a právními závazky, jež podepsala příslušná schvalující osoba;
b)
kladným zůstatkem na zálohovém účtu v hotovosti nebo v bance.
4. Platby ze zálohových účtů lze provádět bankovním převodem včetně systému přímého inkasa uvedeného v článku 89 finančního nařízení, šekem nebo jiným platebním prostředkem včetně debetních karet v souladu s pokyny účetního.
5. Poté, co je platba provedena, následuje formální rozhodnutí o konečném potvrzení a/nebo platební příkaz, které podepíše příslušná schvalující osoba.
Článek 68
Výběr správců zálohových účtů
(Článek 70 finančního nařízení)
Správci zálohových účtů jsou vybíráni z řad úředníků nebo - v případě potřeby a pouze v řádně odůvodněných případech - z řad ostatních zaměstnanců. Správci zálohových účtů jsou vybíráni na základě svých znalostí, schopností a zvláštní kvalifikace, jež prokazují diplomy, odpovídajícími odbornými zkušenostmi nebo absolvováním vhodného školení.
Článek 69
Poskytování finančních prostředků na zálohové účty
(Článek 70 finančního nařízení)
1. Účetní poskytuje na zálohové účty nezbytné prostředky prostřednictvím plateb a tyto účty sleduje z hlediska otevírání bankovních účtů, udílení podpisových práv a kontrol na místě a v centrálním účetnictví. Účetní poskytuje na zálohové účty finanční prostředky. Zálohy jsou hrazeny na bankovní účet otevřený pro tento účel.
Na zálohové účty lze poskytovat finanční prostředky též přímo z různých místních příjmů, jež plynou například z:
a)
prodeje zařízení;
b)
publikací;
c)
různých náhrad;
d)
úroků.
Zúčtování záloh, pokud jde o výdaje a různé či účelově vázané příjmy, probíhá v souladu s rozhodnutím o zřízení zálohového účtu uvedeným v článku 67 a s finančním nařízením. Příslušné částky odečte schvalující osoba při následném doplňování příslušných zálohových účtů.
2. V zájmu eliminace zejména kurzových ztrát může správce zálohového účtu provádět v souvislosti s touž zálohou převody mezi různými bankovními účty.
Článek 70
Kontroly prováděné schvalujícími osobami a účetními
(Článek 70 finančního nařízení)
1. V souladu s pravidly a pokyny účetního vede správce zálohového účtu evidenci jednak prostředků, jež má k dispozici v hotovosti a v bance, jednak uskutečněných plateb a obdržených částek. K výstupům z této evidence má trvalý přístup příslušná schvalující osoba a alespoň jednou měsíčně je vypracován souhrn transakcí, jejž správce zálohového účtu zasílá následující měsíc společně s podklady příslušné schvalující osobě pro účely zúčtování zálohových operací.
2. Účetní provádí nebo nechává provádět příslušně zmocněného zaměstnance ve svém útvaru nebo ve schvalujícím útvaru kontroly, jež musí zpravidla probíhat na místě a bez předchozího upozornění a jejichž účelem je ověřit existenci finančních prostředků, jež byly přiděleny správcům zálohových účtů, ověřit vedení účetnictví a zkontrolovat, zda jsou zálohové transakce zúčtovávány ve stanovených lhůtách. Výsledky těchto kontrol sdělí účetní příslušné schvalující osobě.
Článek 71
Postupy při zadávání veřejných zakázek
(Článek 70 finančního nařízení)
Platby prováděné ze zálohových účtů mohou, v mezích stanovených v čl. 137 odst. 3, spočívat jednoduše v úhradě faktury bez předchozího přijetí nabídky.
Článek 72
Zřizování zálohových účtů
(Článek 70 finančního nařízení)
Pro účely úhrady určitých druhů výdajů lze u jednotlivých místních jednotek mimo Unii zřídit v souladu s článkem 70 finančního nařízení jeden nebo více zálohových účtů. Místní jednotkou může být například delegace, kancelář nebo styčné pracoviště Unie ve třetí zemi.
V rozhodnutí o zřízení zálohového účtu jsou stanoveny podmínky pro vedení tohoto účtu, jež splňují požadavky článku 70 finančního nařízení a vycházejí ze specifických potřeb dané místní jednotky.
Článek 73
Správci zálohových účtů a osoby zmocněné ke správě účtů při delegacích Unie
(Článek 70 finančního nařízení)
Za výjimečných okolností a v zájmu zajištění kontinuity činnosti mohou povinnosti správce zálohových účtů ESVČ při delegacích Unie vykonávat zaměstnanci Komise. Za týchž podmínek lze do funkce správců zálohových účtů za Komisi při delegacích Unie jmenovat zaměstnance ESVČ.
Pravidla a podmínky upravené v prvním pododstavci se při delegacích Unie použijí na jmenování osob, jež účetní pověří prováděním bankovních operací.
KAPITOLA 4
Odpovědnost účastníků finančních operací
Oddíl 1
Obecná pravidla
Článek 74
Odpovědné subjekty v oblasti boje proti podvodům
(Čl. 66 odst. 8 a čl. 72 odst. 2 finančního nařízení)
Orgány a subjekty uvedenými v čl. 66 odst. 8 a čl. 72 odst. 2 finančního nařízení se rozumějí subjekty uvedené ve služebním řádu a rozhodnutích orgánů Unie, jež se týkají podmínek interních šetření v souvislosti s předcházením podvodům, korupci a jinému protiprávnímu jednání, které poškozuje zájmy Unie.
Oddíl 2
Pravidla pro pověřené a dále pověřené schvalující osoby
Článek 75
Finanční nesrovnalosti
(Čl. 66 odst. 7 a čl. 73 odst. 6 finančního nařízení)
Aniž jsou dotčeny pravomoci úřadu OLAF, je pro všechny případy porušení finančního nařízení nebo předpisů se vztahem k finančnímu řízení či kontrolám operací, jež vyplývají z jednání nebo opomenutí zaměstnance, příslušná komise pro řešení finančních nesrovnalostí uvedená v článku 29 (dále jen „komise“).
Článek 76
Komise pro řešení finančních nesrovnalostí
(Čl. 66 odst. 7 a čl. 73 odst. 6 finančního nařízení)
1. Případy finančních nesrovnalostí uvedené v článku 75 tohoto nařízení předkládá komisi k vydání stanoviska podle čl. 73 odst. 6 druhého pododstavce finančního nařízení orgán oprávněný ke jmenování.
V případech, kdy jako dále pověřené schvalující osoby jednají vedoucí delegací Unie v souladu s čl. 56 odst. 2 finančního nařízení, je příslušná schvalující osoba oprávněna se na komisi o stanovisko k finančním nesrovnalostem podle článku 75 tohoto nařízení obrátit přímo.
Domnívá-li se pověřená schvalující osoba, že došlo k finanční nesrovnalosti, může věc předložit komisi. Tato komise vydá stanovisko, v němž posoudí, zda došlo k nesrovnalostem podle článku 75, stupeň jejich závažnosti a případné následky. Dospěje-li komise na základě analýzy k závěru, že uvedený případ spadá do pravomoci úřadu OLAF, předá spis bezodkladně orgánu oprávněnému ke jmenování a úřad OLAF o tom neprodleně uvědomí.
Pokud komisi uvědomí přímo zaměstnanec v souladu s čl. 66 odst. 8 finančního nařízení, předá komise spis orgánu oprávněnému ke jmenování a zaměstnance o tom uvědomí. Orgán oprávněný ke jmenování může komisi požádat o stanovisko k tomuto případu.
2. Orgán, nebo v případě smíšené komise zúčastněné orgány, upraví podle své vnitřní organizace pracovní postupy komise a její složení s tím, že komise musí mít jednoho externího člena, jenž má požadovanou kvalifikaci a odbornost.
Článek 77
Potvrzení pokynů
(Čl. 73 odst. 3 finančního nařízení)
1. Pokud se pověřená nebo dále pověřená schvalující osoba domnívá, že závazný pokyn, který dostala, je nesprávný nebo odporuje zásadě řádného finančního řízení, zejména protože nemůže být vykonán v rámci jí svěřených zdrojů, uvědomí o tom písemně orgán, který ji pověřil nebo dále pověřil. Pokud je tento pokyn písemně potvrzen a toto potvrzení je doručeno v odpovídající lhůtě a je dostatečně jasné v tom smyslu, že explicitně odkazuje na body, které pověřená nebo dále pověřená schvalující osoba zpochybnila, nelze tuto osobu již povolat k odpovědnosti. Tato osoba pokyn provede, není-li pokyn zjevně v rozporu s právními předpisy nebo nepředstavuje-li porušení příslušných bezpečnostních norem.
2. Odstavec 1 se použije rovněž v případě, že se schvalující osoba v průběhu plnění jí uloženého závazného pokynu dozví, že dotyčná operace vykazuje nesrovnalosti.
Pokyny, jež byly potvrzeny podle čl. 73 odst. 3 finančního nařízení, příslušná pověřená schvalující osoba zaznamená a uvede ve své výroční zprávě o činnosti.
KAPITOLA 5
Příjmové operace
Oddíl 1
Vlastní zdroje
Článek 78
Pravidla pro vlastní zdroje
(Článek 76 finančního nařízení)
Schvalující osoba vypracuje předběžný plán, který stanoví termíny, v nichž mají být vlastní zdroje vymezené v rozhodnutí o systému vlastních zdrojů Unie poskytnuty Komisi.
Vlastní zdroje jsou stanovovány a inkasovány v souladu s pravidly, jež jsou přijata na základě rozhodnutí uvedeného v prvním pododstavci.
Oddíl 2
Odhady pohledávek
Článek 79
Odhady pohledávek
(Článek 77 finančního nařízení)
1. Odhad pohledávky specifikuje druh příjmu a rozpočtový bod, do něhož má být tento příjem zapsán, a pokud možno též údaje o dlužníkovi a odhad částky.
Při sestavování odhadu pohledávky ověří příslušná schvalující osoba zejména, že:
a)
příjem je zapsán do správného rozpočtového bodu;
b)
odhad je v pořádku a odpovídá platným předpisům a zásadě řádného finančního řízení.
2. S výhradou čl. 181 odst. 2 a čl. 183 odst. 2 finančního nařízení a čl. 7 odst. 2 tohoto nařízení nedochází na základě odhadu pohledávek k poskytnutí prostředků na závazky. V případech uvedených v článku 21 finančního nařízení lze prostředky poskytnout až poté, co Unie skutečně inkasuje dlužné částky.
Oddíl 3
Stanovení pohledávek
Článek 80
Postup
(Článek 78 finančního nařízení)
1. Stanovení pohledávky příslušnou schvalující osobou znamená uznání práva Unie vůči dlužníkovi a stanovení nároku požadovat po dlužníkovi úhradu dluhu.
2. Inkasní příkaz je operace, kterou příslušná schvalující osoba dává pokyn účetnímu k inkasu stanovené pohledávky.
3. Výzvou k úhradě je dlužník informován o tom, že:
a)
Unie stanovila pohledávku;
b)
bude-li pohledávka zaplacena ve stanovené lhůtě, nenabíhají úroky z prodlení;
c)
nebude-li pohledávka uhrazena ve lhůtě uvedené v písmeni b), nabíhají z ní úroky z prodlení, jejichž sazba je uvedena v článku 83; tím nejsou dotčeny zvláštní platné předpisy;
d)
nebude-li pohledávka uhrazena ve lhůtě uvedené v písmenu b), provede orgán inkaso buď započtením, nebo propadnutím předem složených jistot;
e)
účetní je oprávněn provést inkaso započtením před uplynutím lhůty uvedené v písmenu b) v případě, že je to nezbytné k ochraně finančních zájmů Unie a že se důvodně domnívá, že by pohledávka Komise mohla být nedobytná; o důvodech a datu inkasa započtením je účetní povinen dlužníka předem vyrozumět;
f)
nelze-li po provedení všech kroků podle písmene a) až e) tohoto pododstavce inkasovat celou částku, provede orgán inkaso výkonem rozhodnutí podle čl. 79 odst. 2 finančního nařízení nebo na základě žaloby.
Vytištěnou výzvu k úhradě zašle schvalující osoba dlužníkovi. O jeho zaslání je prostřednictvím finančního informačního systému vyrozuměn účetní.
Článek 81
Stanovení pohledávek
(Článek 78 finančního nařízení)
Před stanovením pohledávky se příslušná schvalující osoba ujistí, že:
a)
pohledávka je jistá, tedy není ničím podmíněna;
b)
pohledávka zní na pevnou a přesně vyjádřenou peněžitou částku;
c)
pohledávka je splatná a neběží lhůta k její úhradě;
d)
údaje o dlužníkovi jsou správné;
e)
částka, jež má být inkasována, je zapsána ve správném rozpočtovém bodu;
f)
podklady jsou v pořádku a
g)
je dodržena zásada řádného finančního řízení, zejména z hlediska kritérií uvedených v čl. 91 odst. 1 písm. a).
Článek 82
Podklady pro stanovení pohledávek
(Článek 78 finančního nařízení)
1. Stanovení pohledávky vychází z podkladů, jež osvědčují nárok Unie.
2. Před stanovením pohledávky provede příslušná schvalující osoba osobně kontrolu podkladů nebo se na vlastní odpovědnost ujistí, že tato kontrola byla provedena.
3. Podklady uchovává schvalující osoba v souladu s článkem 48.
Článek 83
Úroky z prodlení
(Článek 78 finančního nařízení)
1. Aniž jsou dotčena zvláštní ustanovení, jež vyplývají z použití zvláštních odvětvových pravidel, nabíhají z pohledávky, jež není ke dni uplynutí lhůty uvedené v čl. 80 odst. 3 písm. b) uhrazena, úroky z prodlení v souladu s odstavci 2 a 3 tohoto článku.
2. V případě pohledávek, jež nejsou uhrazeny ke dni uplynutí lhůty uvedené v čl. 80 odst. 3 písm. b), se jako úroková sazba použije sazba, kterou uplatňuje Evropská centrální banka na své hlavní refinanční operace, zveřejněná v řadě C Úředního věstníku Evropské unie a platná v první kalendářní den měsíce splatnosti, zvýšená o:
a)
osm procentních bodů, pokud událostí, z jejíhož titulu pohledávka vznikla, je veřejná zakázka na dodávky a služby uvedené v hlavě V;
b)
tři a půl procentních bodů ve všech ostatních případech.
3. Úroky se počítají od kalendářního dne následujícího po dni, kdy uplynula lhůta uvedená v čl. 80 odst. 3 písm. b) a specifikovaná ve výzvě k úhradě, až do kalendářního dne, kdy je pohledávka uhrazena v plné výši.
Inkasní příkaz na částku odpovídající úrokům z prodlení se vystaví až po skutečném obdržení těchto úroků.
4. V případě pokut platí, že složí-li dlužník finanční jistotu, kterou účetní akceptuje namísto platby, použije se ode dne uplynutí lhůty uvedené v čl. 80 odst. 3 písm. b) úroková sazba uvedená v odstavci 2 tohoto článku, která je platná v první den měsíce, v němž bylo rozhodnutí o uložení pokuty přijato, zvýšená pouze o jeden a půl procentního bodu.
Oddíl 4
Schválení inkasa
Článek 84
Vystavení inkasního příkazu
(Článek 79 finančního nařízení)
1. Inkasní příkaz uvádí:
a)
rozpočtový rok, do něhož má být příjem zapsán;
b)
odkazy na právní akt či právní závazek, jež představují rozhodnou skutečnost pro vznik pohledávky a zakládají nárok na inkaso;
c)
článek rozpočtu a případné další úrovně jeho členění, včetně případných odkazů na odpovídající rozpočtový závazek;
d)
částku k inkasu vyjádřenou v eurech;
e)
jméno a adresu dlužníka;
f)
lhůtu uvedenou v čl. 80 odst. 3 písm. b);
g)
možný způsob inkasa, mj. zejména započtení nebo uplatnění složených jistot.
2. Příslušná schvalující osoba opatří inkasní příkaz datem a svým podpisem a postoupí jej účetnímu.
3. Účetní jednotlivých orgánů vedou seznam splatných částek k inkasu. Nároky Unie jsou v tomto seznamu řazeny podle data vystavení inkasního příkazu. Účetní jednotlivých orgánů seznam předávají účetnímu Komise.
Účetní Komise připraví konsolidovaný seznam, v němž jsou splatné částky řazeny v členění podle jednotlivých orgánů a data vystavení inkasního příkazu. Tento seznam Komise připojí ke své zprávě o rozpočtovém a finančním řízení.
4. V zájmu posílení ochrany finančních zájmů Unie vypracovává Komise seznam nároků Unie, v němž kromě výše pohledávek uvádí jména dlužníků, jimž byla úhrada pohledávky nařízena pravomocným rozhodnutím soudu a kteří po dobu jednoho roku od jeho vydání pohledávku neuhradili vůbec nebo ji neuhradili z významné části. Při zveřejňování tohoto seznamu je zohledňována ochrana osobních údajů v souladu s požadavky nařízení (ES) č. 45/2001.
Pokud jde o osobní údaje fyzických osob, jsou zveřejněné údaje odstraněny poté, co je dlužná částka v plném rozsahu uhrazena. Tatáž zásada platí pro osobní údaje právnických osob, jejichž oficiální název označuje jednu či více fyzických osob.
Rozhodnutí o zařazení dlužníka na seznam nároků Unie je přijímáno v souladu se zásadou proporcionality a zohledňuje význam dané částky.
Článek 85
Vykonatelné rozhodnutí ve prospěch jiných orgánů
(Čl. 79 odst. 2 finančního nařízení)
1. Výjimečné okolnosti podle čl. 79 odst. 2 finančního nařízení jsou dány v případě, kdy dotyčný orgán vyčerpal možnosti k dobrovolné úhradě a k inkasu pohledávky započtením podle čl. 80 odst. 1 finančního nařízení a kdy pohledávka dosahuje významné výše.
2. Dotyčné orgány, u nichž se nejedná o orgány uvedené v článku 299 Smlouvy o fungování EU, jsou v případě podle odstavce 1 oprávněny požádat Komisi, aby přijala vykonatelné rozhodnutí.
3. Vykonatelné rozhodnutí ve všech případech stanoví, že je nárokované částky nutno zapsat do oddílu rozpočtu příslušného orgánu, který jedná jako schvalující osoba. Související příjmy se do rozpočtu zapisují jako obecné příjmy, s výjimkou specifikovaných případů, kdy se jedná o účelově vázané příjmy podle čl. 21 odst. 3 finančního nařízení.
4. Nastane-li situace, jež by mohla inkaso ovlivnit, žádající orgán Komisi vyrozumí a zasáhne na její podporu, bude-li proti vykonatelnému rozhodnutí podán opravný prostředek.
5. Komise a příslušný orgán se dohodnou na praktických opatřeních k provedení tohoto článku.
Oddíl 5
Inkaso
Článek 86
Náležitosti inkasa
(Článek 80 finančního nařízení)
1. Účetní provede při inkasu pohledávky účetní zápis a uvědomí příslušnou schvalující osobu.
2. Na platbu v hotovosti do pokladny vydá účetní nebo správce zálohových účtů potvrzení.
3. Neurčí-li dlužník jinak, započte se jeho částečná úhrada na základě několika inkasních příkazů nejprve proti nejstarší pohledávce.
Z částečné úhrady jsou hrazeny nejprve úroky.
Článek 87
Inkaso započtením
(Článek 80 finančního nařízení)
1. Má-li dlužník vůči Unii jistou pohledávku ve smyslu čl. 81 písm. a), která zní na pevnou částku, je splatná a týká se částky stanovené v platebním příkazu, inkasuje účetní po uplynutí lhůty uvedené v čl. 80 odst. 3 písm. b) stanovenou pohledávku započtením.
Za výjimečných okolností, kdy je nezbytné chránit finanční zájmy Unie a kdy se účetní důvodně domnívá, že by pohledávka Unie mohla být nedobytná, provede inkaso započtením ještě před uplynutím lhůty uvedené v čl. 80 odst. 3 písm. b).
Souhlasí-li dlužník, účetní provede inkaso započtením ještě před uplynutím lhůty uvedené v čl. 80 odst. 3 písm. b).
2. Předtím, než účetní zahájí postup inkasa podle odstavce 1, konzultuje příslušnou schvalující osobu a informuje o tom příslušné dlužníky.
Je-li dlužníkem vnitrostátní orgán nebo některý z jeho správních subjektů, informuje účetní o svém úmyslu provést inkaso započtením rovněž příslušný členský stát, a to alespoň deset pracovních dní předem. Účetní však může po dohodě s příslušným členským státem či správním subjektem provést inkaso započtením ještě před uplynutím této lhůty.
3. Započtení podle odstavce 1 má stejný účinek jako platba a zprošťuje Unii povinnosti k úhradě ve výši pohledávky a případně splatných úroků.
Článek 88
Postup vymáhání částek neuhrazených dobrovolně
(Články 79 a 80 finančního nařízení)
1. Není-li ve lhůtě uvedené v čl. 80 odst. 3 písm. b) a specifikované ve výzvě k úhradě inkasována celá částka, uvědomí o tom účetní příslušnou schvalující osobu a bezodkladně zahájí postup inkasa všemi právními prostředky, včetně případného uspokojení z předem složených jistot; tím není dotčen článek 87.
2. Nelze-li použít způsob inkasa uvedený v odstavci 1 tohoto článku a nezaplatí-li dlužník ani po obdržení upomínky od účetního, vymáhá účetní pohledávku výkonem rozhodnutí v souladu s čl. 79 odst. 2 finančního nařízení nebo žalobou; tím není dotčen článek 87.
Článek 89
Dodatečná platební lhůta
(Článek 80 finančního nařízení)
Ve spolupráci s příslušnou schvalující osobou může účetní poskytnout dlužníkovi dodatečnou platební lhůtu pouze na základě odůvodněné písemné žádosti dlužníka a za předpokladu, že jsou splněny tyto dvě podmínky:
a)
dlužník se zaváže, že za celou dodatečně poskytnutou lhůtu, počínaje původním dnem splatnosti uvedeným v čl. 80 odst. 3 písm. b), uhradí úroky vypočtené podle sazby v článku 83;
b)
v zájmu ochrany práv Unie složí dlužník finanční jistotu, kterou účetní orgánu akceptuje a která kryje jistinu i úroky dluhu po splatnosti.
Jistotu uvedenou v pododst. 1 písm. b) může nahradit společné a nerozdílné ručení třetí osoby, jež schválí účetní orgánu.
Ve výjimečných případech může účetní na žádost dlužníka upustit od požadavku na složení jistoty podle pododst. 1 písm. b), dojde-li k názoru, že je dlužník ochoten a schopen platbu během dodatečné lhůty uhradit, avšak není schopen složit jistotu a nachází se v obtížné situaci.
Článek 90
Inkaso pokut a jiných sankcí
(Články 80 a 83 finančního nařízení)
1. Je-li u Soudního dvora Evropské unie podána žaloba proti rozhodnutí Komise o uložení pokuty nebo jiných sankcí podle Smlouvy o fungování EU nebo Smlouvy o Euratomu, dlužník až do okamžiku vyčerpání všech opravných prostředků buď předběžně uhradí příslušnou částku na bankovní účet určený účetním, nebo složí finanční jistotu, kterou účetní akceptuje. Jistota je nezávislá na povinnosti zaplatit pokutu, penále nebo jinou sankci a propadá po první výzvě. Tato jistota musí krýt jistinu a splatný úrok stanovený v čl. 83 odst. 4.
2. S cílem zajistit bezpečnost a likvidnost těchto předběžně přijatých částek a generovat z nich kladný výnos Komise tyto částky investuje do finančních aktiv.
3. Poté, co jsou vyčerpány všechny opravné prostředky, a v případě, že je pokuta či sankce potvrzena, je přijato některé z těchto opatření:
a)
v souladu s článkem 83 finančního nařízení se předběžně vybrané částky, příslušné úroky a další částky z nich plynoucí zapíší do rozpočtu, a to nejpozději v rozpočtovém roce, jenž následuje po roce, v němž byly vyčerpány všechny opravné prostředky;
b)
pokud byla složena finanční jistota, pak tato jistota propadá a odpovídající částka se zapíše do rozpočtu.
Pokud soud pokutu nebo sankci zvýší, použije se první pododstavec písm. a) a b) na částku do výše uvedené v rozhodnutí Komise; částku, o niž se pokuta či sankce navyšuje, vybere účetní a tato částka se zapíše do rozpočtu.
4. Poté, co jsou vyčerpány všechny opravné prostředky, a v případě, že byla pokuta či sankce zrušena či snížena, je přijato některé z těchto opatření:
a)
částky vybrané neoprávněně se spolu s naběhlými úroky vyplatí dotyčné třetí osobě. Je-li za příslušné období dosažen celkově záporný výnos, je předmětem vrácení nominální hodnota neoprávněně vybraných částek;
b)
pokud byla složena finanční jistota, je tato jistota odpovídajícím způsobem uvolněna.
Článek 91
Upuštění od inkasa stanovené pohledávky
(Článek 80 finančního nařízení)
1. Příslušná schvalující osoba může upustit od inkasa stanovené pohledávky nebo její části pouze v těchto případech:
a)
pokud by předvídatelné náklady na inkaso překročily výši částky k inkasu a pokud by upuštění od inkasa nepoškodilo pověst Unie;
b)
pokud je inkaso pohledávky nemožné z důvodů jejího stáří nebo platební neschopnosti dlužníka;
c)
pokud je inkaso v rozporu se zásadou proporcionality.
2. V případě podle odst. 1 písm. c) jedná příslušná schvalující osoba v souladu s postupy, jež předem stanoví daný orgán, a použije tato povinná a závazně použitelná kritéria:
a)
povaha skutečností, s přihlédnutím k závažnosti nesrovnalosti, jež vedla ke stanovení pohledávky (podvod, opakování deliktu, úmysl, řádná péče, dobrá víra, zjevný omyl);
b)
dopad, který by upuštění od inkasa pohledávky mělo na činnost Unie a její finanční zájmy (dotčená částka, riziko vytvoření precedentu, ohrožení autority právního předpisu).
Podle okolností případu může příslušná schvalující osoba vzít v úvahu tato doplňující kritéria:
a)
narušení hospodářské soutěže, jež by mohlo upuštění od inkasa pohledávky vyvolat;
b)
hospodářskou a sociální škodu, kterou by způsobilo inkaso celé pohledávky.
3. Rozhodnutí o upuštění od inkasa podle čl. 80 odst. 2 finančního nařízení musí být řádně odůvodněno a musí odkazovat jednak na opatření, jež byla za účelem inkasa pohledávky přijata v souladu se zásadou řádné péče, jednak na právní a věcné důvody, o něž se upuštění od inkasa opírá. Příslušná schvalující osoba se při upuštění od inkasa řídí článkem 84.
4. Pravomoc upustit od inkasa stanovené pohledávky nemůže orgán přenést, pokud částka, od jejíhož inkasa má být upuštěno:
a)
činí nejméně 1 000 000 EUR;
b)
činí nejméně 100 000 EUR, což představuje alespoň 25 % stanovené pohledávky.
Pro částky, jež nedosahují limitů uvedených v prvním pododstavci, stanoví jednotlivé orgány ve svých vnitřních předpisech podmínky a postupy, jimiž se řídí přenesení pravomoci upustit od inkasa stanovené pohledávky.
5. Jednotlivé orgány zasílají každoročně Evropskému parlamentu a Radě zprávu o případech upuštění od inkasa uvedených v odstavcích 1 až 4 tohoto článku, kdy dotčené částky dosahovaly nejméně 100 000 EUR. V případě Komise se tato zpráva přikládá ke shrnutí výročních zpráv o činnosti uvedenému v čl. 66 odst. 9 finančního nařízení.
Článek 92
Zrušení stanovené pohledávky
(Článek 80 finančního nařízení)
1. Dojde-li k chybě, příslušná schvalující osoba s uvedením důvodů stanovenou pohledávku nebo její část zruší v souladu s články 82 a 84.
2. Jednotlivé orgány stanoví ve svých vnitřních předpisech podmínky a postupy, jimiž se řídí přenesení pravomoci zrušit stanovenou pohledávku.
Článek 93
Pravidla pro běh promlčecích lhůt
(Článek 81 finančního nařízení)
1. Promlčecí lhůta nároků Unie vůči třetím osobám počíná běžet dnem uplynutí lhůty oznámené dlužníkovi ve výzvě k úhradě podle čl. 80 odst. 3 písm. b).
Promlčecí lhůta nároků třetích osob vůči Unii počíná běžet dnem, kdy se podle odpovídajícího právního závazku stává nárok třetí osoby splatným.
2. Běh promlčecí lhůty nároků Unie vůči třetím osobám se přerušuje úkonem orgánu nebo členského státu jednajícího na žádost orgánu, který byl třetí osobě oznámen a jehož účelem je inkaso pohledávky.
Běh promlčecí lhůty nároků třetích osob vůči Unii se přerušuje úkonem, jejž Unii její věřitelé nebo osoby jednající jménem těchto věřitelů oznámili a jehož účelem je inkaso pohledávky.
3. Nová pětiletá promlčecí lhůta počíná běžet dnem, jenž následuje po dni přerušení lhůty podle odstavce 2.
4. Běh promlčecí lhůty se přerušuje též zahájením právních kroků, jejichž předmětem je pohledávka uvedená v odstavci 1, včetně žalob podaných u soudu, jenž se později prohlásí za nepříslušný. Nová pětiletá promlčecí lhůta počíná běžet až v okamžiku, kdy rozhodnutí soudu nabude právní moci nebo kdy v téže věci dojde mezi stranami k mimosoudnímu vyrovnání.
5. Za přerušení běhu promlčecí lhůty je pokládán rovněž případ, kdy účetní poskytne dlužníkovi dodatečnou platební lhůtu podle článku 89. Nová pětiletá promlčecí lhůta počíná běžet dnem, jenž následuje po dni uplynutí prodloužené platební lhůty.
6. Po uplynutí promlčecí lhůty podle odstavců 1 až 5 nelze nároky již vymáhat.
KAPITOLA 6
Výdajové operace
Článek 94
Rozhodnutí o financování
(Článek 84 finančního nařízení)
1. Rozhodnutí o financování stanoví základní údaje o akci, s níž je spojeno vynakládání výdajů z rozpočtu.
2. Rozhodnutí o financování uvádí zejména tyto údaje:
a)
v případě grantů:
i)
odkaz na základní právní akt a rozpočtovou položku,
ii)
priority na jednotlivé roky, cíle, jichž má být dosaženo, a předpokládané výsledky, jichž má být pomocí prostředků schválených na daný rozpočtový rok docíleno,
iii)
základní kritéria způsobilosti, výběru a udělení grantu, podle nichž je vybíráno z návrhů,
iv)
maximální možnou míru spolufinancování, a v případě, že se předpokládají různé míry spolufinancování, též kritéria, jež se pro jednotlivé míry použijí,
v)
harmonogram a orientační počet výzev k podávání návrhů;
b)
v případě veřejných zakázek:
i)
souhrnné rozpočtové krytí vyhrazené pro veřejné zakázky na příslušný rok,
ii)
předběžný počet a druhy předpokládaných veřejných zakázek a, je-li to možné, alespoň obecně jejich předmět,
iii)
orientační harmonogram termínů, v nichž budou zahajována zadávací řízení;
c)
v případě svěřeneckých fondů podle článku 187 finančního nařízení:
i)
odkaz na základní právní akt a rozpočtovou položku,
ii)
prostředky vyhrazené pro svěřenecký fond na daný rok a výši částek plánovaných na dobu trvání fondu,
iii)
cíle a dobu trvání svěřeneckého fondu,
iv)
pravidla správy svěřeneckého fondu,
v)
možnost svěřit úkoly související s plněním rozpočtu subjektům a osobám uvedeným v čl. 187 odst. 2 finančního nařízení;
d)
v případě cen:
i)
odkaz na základní právní akt a rozpočtovou položku,
ii)
cíle, jichž má být dosaženo, a předpokládané výsledky,
iii)
základní podmínky účasti a kritéria pro udělení ceny,
iv)
harmonogram soutěže o návrh a výše ceny či cen;
e)
v případě finančních nástrojů:
i)
odkaz na základní právní akt a rozpočtovou položku,
ii)
cíle, jichž má být dosaženo, a předpokládané výsledky,
iii)
výši přidělené částky,
iv)
orientační harmonogram provádění.
3. Pokud pracovní program podle článku 128 finančního nařízení obsahuje údaje podle odst. 2 písm. a) tohoto článku a jedná-li se o granty, jež jsou financovány z prostředků schválených na daný rozpočtový rok, je rozhodnutí, jímž je tento program přijat, považováno za rozhodnutí o financování těchto grantů.
Pokud jde o veřejné zakázky, svěřenecké fondy, ceny a finanční nástroje, pak v případech, kdy pracovní program, jenž obsahuje údaje podle odst. 2 písm. b), c), d) a e) tohoto článku, stanoví čerpání odpovídajících prostředků schválených na daný rozpočtový rok, je rozhodnutí, jímž je tento program přijat, pokládáno též za rozhodnutí o financování příslušných veřejných zakázek, svěřeneckých fondů, cen a finančních nástrojů.
Jestliže takový pracovní program tyto údaje v případě jedné či více akcí neobsahuje, musí být náležitě pozměněn nebo musí být přijato specifické rozhodnutí o financování těchto akcí.
4. Aniž jsou dotčena zvláštní ustanovení základního právního aktu, uplatní se v případě podstatné změny již přijatého rozhodnutí o financování stejný postup jako u původního rozhodnutí.
Oddíl 1
Přidělení výdajů na závazek
Článek 95
Souhrnné a předběžné závazky
(Článek 85 finančního nařízení)
1. Souhrnný rozpočtový závazek se provádí buď uzavřením finanční dohody, jež sama stanoví následné přijetí jednoho či více právních závazků, nebo přijetím jednoho či více právních závazků.
Na základě finančních dohod v oblasti přímé finanční pomoci třetím zemím včetně rozpočtové podpory, které zakládají právní závazky, lze provádět platby, aniž by bylo zapotřebí přijímat další právní závazky.
2. Předběžný rozpočtový závazek se provádí buď přijetím jednoho či více právních závazků, které zakládají nárok na následné platby, nebo - v případě výdajů na řízení zaměstnanců nebo na informování veřejnosti ze strany orgánů o aktuálním dění v Unii - přímo platbami.
Článek 96
Přijetí souhrnného závazku
(Článek 85 finančního nařízení)
1. Souhrnný závazek je přijímán na základě rozhodnutí o financování.
Souhrnný závazek je přijímán nejpozději před vydáním rozhodnutí o výběru příjemců, a, pokud je k čerpání příslušných prostředků nutno přijmout pracovní program ve smyslu článku 188, nejdříve po přijetí tohoto programu.
2. Ustanovení odst. 1 druhého pododstavce se nepoužije, pokud se souhrnný závazek provádí uzavřením finanční dohody.
Článek 97
Podpisy téže osoby
(Článek 85 finančního nařízení)
1. Od pravidla, podle něhož musí rozpočtový závazek i jemu odpovídající právní závazek podepsat táž osoba, se lze odchýlit pouze v těchto případech:
a)
jedná se o předběžné závazky;
b)
souhrnné závazky se týkají finančních dohod se třetími zeměmi;
c)
rozhodnutí orgánu zakládá právní závazek;
d)
souhrnný závazek se provádí prostřednictvím více právních závazků, za něž odpovídají různé příslušné schvalující osoby;
e)
v souvislosti se zálohovými účty, jež jsou vyčleněny na vnější činnosti, musí právní závazky podepsat zaměstnanci místních jednotek uvedených v článku 72 na pokyn příslušné schvalující osoby, která má však i nadále odpovědnost za hlavní operaci;
f)
orgán přenesl pravomoci schvalující osoby na ředitele interinstitucionálního evropského úřadu podle čl. 199 odst. 1 finančního nařízení.
2. Není-li příslušná schvalující osoba, jež podepsala rozpočtový závazek, k dispozici, aby podepsala právní závazek, po dobu, jež překračuje lhůty pro přijetí právního závazku, přijme právní závazek osoba jmenovaná podle předpisů daného orgánu pro zastupování, jestliže má tato osoba postavení schvalující osoby podle čl. 65 odst. 3 finančního nařízení.
Článek 98
Správní výdaje, na něž se vztahují předběžné závazky
(Článek 85 finančního nařízení)
Za běžné správní výdaje, jež mohou zakládat předběžné závazky, se považují zejména:
a)
výdaje na zaměstnance, ať již podléhají služebnímu řádu či nikoli, a výdaje na ostatní lidské zdroje, důchody a odměny odborníků;
b)
výdaje na členy orgánu;
c)
výdaje na vzdělávání;
d)
výdaje na výběrová řízení, výběr a nábor;
e)
výdaje na služební cesty;
f)
výdaje na reprezentaci;
g)
výdaje na zasedání;
h)
externí tlumočníci a překladatelé;
i)
výměny úředníků;
j)
běžný nájem movitých věcí a nemovitostí nebo opakující se platby v rámci veřejných zakázek na nemovitosti ve smyslu článku 121 tohoto nařízení nebo v rámci splátek půjček podle čl. 203 odst. 8 finančního nařízení;
k)
různá pojištění;
l)
úklid, údržba a bezpečnost;
m)
výdaje v sociální a zdravotní oblasti;
n)
výdaje na telekomunikace;
o)
finanční poplatky;
p)
výdaje na právní ochranu;
q)
výdaje na náhradu škody včetně úroků;
r)
náklady na pracovní prostředky;
s)
voda, plyn a elektřina;
t)
publikace na papírových nebo elektronických nosičích;
u)
informování veřejnosti o aktuálním dění v Unii ze strany orgánů.
Článek 99
Zaznamenávání individuálních právních závazků
(Článek 86 finančního nařízení)
V případě souhrnného rozpočtového závazku, na nějž navazuje jeden či více individuálních právních závazků, zaznamená příslušná schvalující osoba v centrálním účetnictví výši tohoto jednoho či více navazujících individuálních právních závazků.
Tyto účetní zápisy uvádějí odkaz na souhrnný závazek, k jehož tíži se individuální závazky účtují.
Tento účetní zápis provede příslušná schvalující osoba před podpisem odpovídajícího individuálního právního závazku, s výjimkou případů uvedených v čl. 86 odst. 4 čtvrtém pododstavci finančního nařízení.
Ve všech případech příslušná schvalující osoba ověří, zda jejich souhrnná výše nepřekračuje celkový souhrnný závazek, jenž tyto individuální závazky pokrývá.
Oddíl 2
Potvrzování výdajů
Článek 100
Potvrzení a „předání k platbě“
(Článek 88 finančního nařízení)
1. Výdaje jsou potvrzovány na základě podkladů ve smyslu článku 110, jež osvědčují věřitelův nárok a opírají se o výkaz skutečně poskytnutých služeb, skutečně provedených dodávek nebo stavebních prací nebo o jiné doklady, jež odůvodňují platbu, včetně opakujících se plateb za předplatné a vzdělávací kurzy.
2. Příslušná schvalující osoba předtím, než rozhodne o potvrzení výdaje, podklady osobně zkontroluje nebo na vlastní odpovědnost ověří, že byla tato kontrola provedena.
3. Rozhodnutí o potvrzení výdaje má podobu podpisu doložky „předáno k platbě“, jejž připojuje příslušná schvalující osoba nebo odborně způsobilý zaměstnanec, jenž k tomu byl zmocněn formálním rozhodnutím schvalující osoby a na její zodpovědnost v souladu s čl. 65 odst. 5 finančního nařízení. Rozhodnutí o zmocnění jsou archivována pro pozdější použití.
Článek 101
Doložka „správnost ověřena“ u plateb předběžného financování
(Článek 88 finančního nařízení)
Pokud jde o platby předběžného financování, osvědčuje splnění podmínek, jež pro jejich úhradu stanoví právní závazek, příslušná schvalující osoba nebo jí řádně zmocněný, odborně způsobilý zaměstnanec vystavením doložky „správnost ověřena“.
Článek 102
Předání k platbě v případě průběžných plateb a výplaty zůstatku u veřejných zakázek
(Článek 88 finančního nařízení)
U průběžných plateb a výplaty zůstatku v rámci veřejných zakázek se vystavením doložky „předáno k platbě“ osvědčuje, že:
a)
orgán obdržel a formálně zaevidoval fakturu zhotovitele, dodavatele nebo poskytovatele;
b)
faktura nebo k ní přiložený interní dokument jsou opatřeny doložkou „správnost ověřena“ a podpisem příslušné schvalující osoby nebo jí řádně zmocněného, odborně způsobilého zaměstnance;
c)
fakturu z hlediska všech náležitostí zkontrolovala příslušná schvalující osoba nebo taková kontrola proběhla na odpovědnost této osoby, s cílem zjistit zejména částku, jež má být zaplacena, a validitu platby jakožto základu pro zproštění závazku.
Doložka „správnost ověřena“ uvedená v prvním pododstavci písm. b) potvrzuje, že služby, dodávky či stavební práce uvedené ve smlouvě byly řádně poskytnuty, resp. provedeny. V případě dodávek a stavebních prací vydá úředník nebo jiný odborně způsobilý zaměstnanec předběžné potvrzení o přijetí a po skončení záruční lhůty uvedené ve smlouvě konečné potvrzení o přijetí. Obě potvrzení mají platnost doložky „správnost ověřena“.
U opakujících se plateb včetně předplatného a vzdělávacích kurzů doložka „správnost ověřena“ osvědčuje, že je nárok věřitele v souladu s příslušnými doklady odůvodňujícími platbu.
Článek 103
Předání k platbě v případě průběžných plateb a výplaty zůstatku u grantů
(Článek 88 finančního nařízení)
U průběžných plateb a výplaty zůstatku v rámci grantů se vystavením doložky „předáno k platbě“ osvědčuje, že:
a)
orgán obdržel a formálně zaevidoval žádost příjemce o platbu;
b)
žádost o platbu nebo interní dokument přiložený k výkazu nákladů jsou opatřeny doložkou „správnost ověřena“ a podpisem úředníka nebo jiného odborně způsobilého zaměstnance, jehož řádně zmocnila příslušná schvalující osoba;
c)
žádost o platbu z hlediska všech náležitostí zkontrolovala příslušná schvalující osoba nebo taková kontrola proběhla na odpovědnost této osoby, s cílem zjistit zejména částku, jež má být zaplacena, a validitu platby jakožto základu pro zproštění závazku.
Vystavením doložky podle prvního pododstavce písm. b) osvědčuje úředník či jiný odborně způsobilý zaměstnanec, jehož řádně zmocnila příslušná schvalující osoba, že daná akce či pracovní program, které příjemce provedl, splňují ve všech ohledech podmínky grantové dohody či rozhodnutí o udělení grantu a případně že náklady, jež příjemce vykázal, jsou způsobilé.
Článek 104
Předání k platbě u výdajů na zaměstnance
(Článek 88 finančního nařízení)
U plateb výdajů na zaměstnance se vystavením doložky „předáno k platbě“ osvědčuje, že jsou k dispozici tyto podklady:
a)
u měsíčních platů:
i)
úplný seznam zaměstnanců s uvedením všech složek jejich odměn,
ii)
tiskopis (osobní list), který je vystavován na základě rozhodnutí vydávaných v jednotlivých případech a který dokládá veškeré změny libovolné složky odměny,
iii)
v případě náborů či jmenování ověřená kopie rozhodnutí o náboru či jmenování, která je přiložena při potvrzení první výplaty;
b)
u ostatních odměn, například zaměstnancům placeným podle odpracovaných hodin nebo dní: výkaz počtu odpracovaných dní a hodin, opatřený podpisem zmocněného zaměstnance;
c)
u přesčasů: výkaz odpracované práce přesčas, opatřený podpisem zmocněného zaměstnance;
d)
u výdajů na pracovní cesty:
i)
cestovní příkaz, opatřený podpisem příslušného orgánu,
ii)
výkaz výdajů na služební cestu, opatřený podpisem zaměstnance na služební cestě a jeho pověřeného nadřízeného, pokud se výdaje na služební cestu liší od údajů na příkazu ke služební cestě;
e)
u některých dalších správních výdajů na zaměstnance, včetně předplatného a vzdělávacích kurzů, jež mají být podle smlouvy hrazeny předem: podklady, jež odkazují na rozhodnutí, na němž je výdaj založen, a uvádějí jednotlivé složky pro výpočet.
Výkaz výdajů na služební cestu uvedený v prvním pododstavci písm. d) bodu ii) uvádí cíl služební cesty, datum a hodinu odjezdu a příjezdu do cíle služební cesty, cestovní výlohy, denní diety a ostatní výdaje řádně schválené proti předložení podkladů.
Článek 105
Forma doložky „předáno k platbě“
(Článek 88 finančního nařízení)
V systému, jenž není veden pomocí počítačů, má doložka „předáno k platbě“ podle článku 100 formu razítka s podpisem příslušné schvalující osoby nebo jí řádně zmocněného, odborně způsobilého zaměstnance. V počítačovém systému má doložka „předáno k platbě“ formu elektronického potvrzení s osobním heslem příslušné schvalující osoby nebo jí řádně zmocněného, odborně způsobilého zaměstnance.
Článek 106
Forma doložky „správnost ověřena“
(Článek 88 finančního nařízení)
V systému, jenž není veden pomocí počítačů, má doložka „správnost ověřena“ podle článku 101 formu razítka s podpisem příslušné schvalující osoby nebo jí řádně zmocněného, odborně způsobilého zaměstnance. V počítačovém systému může mít doložka „správnost ověřena“ formu elektronického potvrzení s osobním heslem odborně způsobilého zaměstnance, jehož řádně zmocnila příslušná schvalující osoba.
Oddíl 3
Schvalování výdajů
Článek 107
Kontroly plateb schvalující osobou
(Článek 89 finančního nařízení)
Při vystavování platebního příkazu příslušná schvalující osoba zajistí, aby:
a)
platební příkaz byl vystaven řádně, tedy aby bylo vydáno odpovídající rozhodnutí o potvrzení v podobě doložky „předáno k platbě“, údaje o příjemci byly správné a částka byla splatná;
b)
platební příkaz odpovídal rozpočtovému závazku, k jehož tíži je zaúčtován;
c)
výdaj byl zapsán ve správném rozpočtovém bodu;
d)
byly k dispozici potřebné prostředky.
Článek 108
Údaje povinně uváděné na platebních příkazech a jejich předávání účetnímu
(Článek 89 finančního nařízení)
1. Platební příkaz uvádí:
a)
rozpočtový rok, do něhož má být výdaj zaúčtován;
b)
článek rozpočtu a případné další úrovně jeho členění;
c)
odkaz na právní závazek, jenž zakládá nárok na platbu;
d)
odkaz na rozpočtový závazek, k jehož tíži je platební příkaz zaúčtován;
e)
částku, jež má být vyplacena, vyjádřenou v eurech;
f)
jméno, adresu a bankovní údaje příjemce;
g)
předmět výdaje;
h)
způsob platby;
i)
zápis majetku do inventárního soupisu v souladu s článkem 248.
2. Příslušná schvalující osoba opatří platební příkaz datem a podpisem a poté jej postoupí účetnímu.
Oddíl 4
Úhrada výdajů
Článek 109
Druhy plateb
(Článek 90 finančního nařízení)
1. Předběžné financování má poskytnout příjemci prostředky v hotovosti. Lze jej rozdělit do více plateb v souladu se zásadami řádného finančního řízení.
2. Průběžnou platbou, kterou lze provádět opakovaně, je možno hradit výdaje vzniklé při provádění rozhodnutí či dohody nebo jí lze hradit služby, dodávky či stavební práce dokončené a/nebo dodané v průběhu plnění veřejné zakázky. Aniž je dotčen základní právní akt, lze průběžnou platbu v plném či částečném rozsahu zúčtovat s předběžným financováním.
3. Výdaj je uzavírán buď formou výplaty zůstatku, kterou nelze opakovat a kterou jsou zúčtovány všechny předchozí platby výdajů, nebo formou inkasního příkazu.
Článek 110
Podklady
(Článek 90 finančního nařízení)
1. Předběžné financování, včetně předběžného financování rozloženého na splátky, se vyplácí buď na základě smlouvy, rozhodnutí, dohody nebo základního právního aktu, anebo na základě podkladů, podle nichž lze ověřit, že jsou dodrženy podmínky dané smlouvy, dohody nebo rozhodnutí. Stanoví-li uvedené dokumenty splatnost předběžného financování, není k úhradě splatné částky již zapotřebí podávat další žádost.
2. Průběžné platby a výplata zůstatku jsou prováděny na základě podkladů, podle nichž lze ověřit, zda byly financované akce prováděny v souladu se základním právním aktem, rozhodnutím, podmínkami smlouvy nebo dohody.
3. Povahu podkladů uvedených v tomto článku stanoví příslušná schvalující osoba na základě základního právního aktu, rozhodnutí, smlouvy či dohody v souladu se zásadou řádného finančního řízení. Za podklady pro účely odstavce 2 se považují průběžné a konečné zprávy o technickém a finančním plnění.
4. Podklady uchovává příslušná schvalující osoba v souladu s článkem 48.
Oddíl 5
Lhůty pro výdajové operace
Článek 111
Platební lhůty a úroky z prodlení
(Článek 92 finančního nařízení)
1. Platební lhůtou se rozumí lhůta k provedení platby včetně potvrzení, schválení a úhrady výdaje.
Tato lhůta počíná běžet dnem doručení žádosti o platbu.
Žádost o platbu co nejdříve zaeviduje schválený útvar pověřené schvalující osoby; má se za to, že žádost byla doručena v den, kdy k zaevidování došlo.
Dnem platby se rozumí den, k němuž byla platba připsána k tíži účtu orgánu.
2. Žádost o platbu musí uvádět tyto základní údaje:
a)
identifikaci věřitele;
b)
částku;
c)
měnu;
d)
datum.
Chybí-li alespoň jeden ze základních údajů, je žádost o platbu zamítnuta.
O zamítnutí a jeho důvodech je věřitel vyrozuměn písemně a co nejdříve, nejpozději však do 30 kalendářních dnů ode dne doručení žádosti.
3. V případě stavení lhůty podle čl. 92 odst. 2 finančního nařízení počíná zbytek platební lhůty opětovně běžet dnem, kdy jsou doručeny požadované informace nebo zrevidované dokumenty nebo kdy proběhne další potřebné ověření včetně kontrol na místě.
4. Po uplynutí lhůt uvedených v čl. 92 odst. 1 finančního nařízení má věřitel nárok na úroky za těchto podmínek:
a)
použijí se úrokové sazby uvedené v čl. 83 odst. 2 tohoto nařízení;
b)
úroky se platí za dobu, jež uplyne od kalendářního dne, který následuje po uplynutí platební lhůty uvedené v čl. 92 odst. 1 finančního nařízení, až do dne zaplacení.
Činí-li však úroky vypočtené podle prvního pododstavce nejvýše 200 EUR, jsou věřiteli uhrazeny pouze na jeho žádost podanou do dvou měsíců od připsání opožděné platby.
5. Jednotlivé orgány předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o dodržování lhůt a o stavení lhůt podle článku 92 finančního nařízení. Zpráva Komise se přikládá ke shrnutí výročních zpráv o činnosti podle čl. 66 odst. 9 finančního nařízení.
KAPITOLA 7
Systémy informačních technologií
Článek 112
Popis systémů informačních technologií
(Článek 93 finančního nařízení)
Jsou-li ke zpracovávání operací v rámci plnění rozpočtu používány počítačové systémy a subsystémy, je nutno vypracovat jejich úplný a aktualizovaný popis.
Tento popis stanoví obsah všech datových polí a upřesňuje způsob, jakým systém zpracovává jednotlivé operace. Podrobně uvádí způsob, jakým systém zajišťuje, aby ke všem operacím existovala kompletní auditní stopa.
Článek 113
Pravidelné ukládání
(Článek 93 finančního nařízení)
Údaje v počítačových systémech a subsystémech musí být pravidelně ukládány a uchovávány na bezpečném místě.
KAPITOLA 8
Interní auditor
Článek 114
Jmenování interního auditora
(Článek 98 finančního nařízení)
1. Jednotlivé orgány jmenují svého interního auditora v souladu s pravidly, jež jsou přizpůsobena jejich specifikům a požadavkům. O jmenování interního auditora informují orgány Evropský parlament a Radu.
2. Jednotlivé orgány stanoví v souladu se svými specifiky a požadavky rozsah kompetencí interního auditora a podrobně upraví cíle a postupy, jimiž se bude výkon funkce interního auditu řídit; přitom náležitě zohlední platné mezinárodní standardy v oblasti interního auditu.
3. Orgán může jmenovat interním auditorem úředníka nebo jiného zaměstnance, na něhož se vztahuje služební řád a jenž byl vybrán z řad státních příslušníků členských států, a to na základě zvláštní způsobilosti této osoby.
4. Jmenují-li dva nebo více orgánů téhož interního auditora, přijmou nezbytná opatření, aby bylo možno jej v souladu s článkem 119 povolat k odpovědnosti za jeho jednání.
5. Ukončí-li interní auditor výkon své funkce, informuje o tom dotčený orgán Evropský parlament a Radu.
Článek 115
Zdroje poskytované internímu auditorovi
(Článek 99 finančního nařízení)
Jednotlivé orgány poskytnou svým interním auditorům prostředky potřebné k řádnému výkonu jejich kontrolní funkce a listinu s podrobným popisem jejich úkolů, práv a povinností.
Článek 116
Pracovní program
(Článek 99 finančního nařízení)
1. Interní auditor přijímá svůj pracovní program a předkládá jej orgánu.
2. Orgán může po interním auditorovi požadovat, aby provedl audit, jenž není zařazen v jeho pracovním programu podle odstavce 1.
Článek 117
Zprávy interního auditora
(Článek 99 finančního nařízení)
1. Interní auditor předkládá orgánu výroční zprávu o interním auditu podle čl. 99 odst. 3 finančního nařízení, v níž uvede počet a druh provedených interních auditů, hlavní vydaná doporučení a opatření přijatá na základě těchto doporučení.
Výroční zpráva uvádí též systémové problémy, jež odhalila specializovaná komise zřízená podle čl. 73 odst. 6 finančního nařízení.
2. Jednotlivé orgány posuzují, jsou-li doporučení ve zprávách interního auditora vhodná k výměně osvědčených postupů s ostatními orgány.
3. Interní auditor se při vypracování své zprávy zaměřuje především na celkové dodržování zásady řádného finančního řízení a zajišťuje, aby byla přijímána vhodná opatření ke stále lepšímu a důslednějšímu uplatňování této zásady.
Článek 118
Nezávislost
(Článek 100 finančního nařízení)
Interní auditor je při provádění auditů plně nezávislý. Při výkonu své funkce, která je mu na základě jmenování svěřena podle finančního nařízení, nesmí dostávat žádné pokyny ani být žádným způsobem omezován.
Článek 119
Možnost povolat interního auditora k odpovědnosti
(Článek 100 finančního nařízení)
Interního auditora jakožto úředníka nebo jiného zaměstnance, na něhož se vztahuje služební řád, může povolat k odpovědnosti za jeho činy pouze samotný orgán za podmínek uvedených v tomto článku.
Orgán přijme odůvodněné rozhodnutí o zahájení vyšetřování. Toto rozhodnutí je oznámeno zúčastněné osobě. Orgán může pověřit vyšetřováním na svou přímou odpovědnost jednoho nebo více úředníků stejného nebo vyššího stupně, než je dotyčný zaměstnanec. V průběhu vyšetřování musí být vyslechnuta zúčastněná osoba.
Zpráva o vyšetřování je zaslána zúčastněné osobě, kterou poté ve věci této zprávy vyslechne orgán.
Na základě zprávy a slyšení přijme orgán buď odůvodněné rozhodnutí o zastavení řízení, nebo odůvodněné rozhodnutí v souladu s články 22 a 86 přílohy IX služebního řádu. Rozhodnutí, jimiž se ukládají disciplinární opatření nebo finanční sankce, musí být oznámena zúčastněné osobě a zaslána pro informaci ostatním orgánům a Účetnímu dvoru.
Zúčastněná osoba může podat proti takovým rozhodnutím žalobu u Soudního dvora Evropské unie za podmínek stanovených ve služebním řádu.
Článek 120
Žaloba u Soudního dvora Evropské unie
(Článek 100 finančního nařízení)
Aniž jsou dotčeny opravné prostředky podle služebního řádu, může interní auditor podat žalobu přímo u Soudního dvora Evropské unie ve věci jednání, jež se týká výkonu jeho funkce interního auditora. Žaloba musí být podána do tří měsíců od kalendářního dne, kdy bylo dotyčné jednání oznámeno.
O žalobách se jedná a rozhoduje způsobem podle čl. 91 odst. 5 služebního řádu úředníků Evropské unie.
HLAVA V
ZADÁVÁNÍ VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK
KAPITOLA 1
Obecná ustanovení
Oddíl 1
Oblast působnosti a zásady zadávání
Článek 121
Definice a oblast působnosti
(Článek 101 finančního nařízení)
1. Předmětem veřejné zakázky na nemovitosti je koupě pozemků, budov nebo jiných nemovitostí nebo jejich dlouhodobý nájem, právo užívání, leasing, nájem či koupě na splátky, ať již s předkupním právem nebo bez něj.
2. Předmětem veřejné zakázky na dodávky je koupě výrobků nebo jejich leasing, nájem či koupě na splátky, ať již s předkupním právem nebo bez něj. Veřejná zakázka, jejímž předmětem je dodávka výrobků a která vedle těchto dodávek zahrnuje umísťovací a instalační práce, se považuje za veřejnou zakázku na dodávky.
3. Předmětem veřejné zakázky na stavební práce je buď provedení stavebních prací či díla, nebo jak vypracování návrhu, tak provedení stavebních prací či díla v souvislosti s činnostmi uvedenými v příloze I směrnice 2004/18/ES, nebo provedení díla podle požadavků veřejného zadavatele za použití libovolných prostředků. „Dílem“ se rozumí výsledek stavebních nebo inženýrských prací, který má sám plnit hospodářskou nebo technickou funkci.
4. Předmětem veřejné zakázky na služby je poskytování služeb intelektuálního a neintelektuálního charakteru, s výjimkou dodávek, provedení stavebních prací a nemovitostí.
Veřejná zakázka, jež zahrnuje dva či více druhů veřejných zakázek (stavební práce, služby či dodávky), je zadávána v souladu s ustanoveními, jež se použijí na ten druh veřejné zakázky, která charakterizuje hlavní předmět dané zakázky.
V případě smíšených veřejných zakázek, jež zahrnují služby a dodávky, se jejich hlavní předmět určí na základě porovnání hodnot příslušných služeb a dodávek.
Veškeré odkazy na nomenklaturu v kontextu zadávání veřejných zakázek se řídí „společným slovníkem pro veřejné zakázky (CPV)“, jejž zavedlo nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2195/2002 (11).
5. Pojmy „zhotovitel díla“, „dodavatel“ a „poskytovatel služeb“ označují fyzickou či právnickou osobu nebo veřejný subjekt nebo seskupení těchto osob a/nebo subjektů, které na trhu nabízejí provedení stavebních prací a/nebo díla, dodávku výrobků, resp. poskytnutí služby. Pojem „hospodářský subjekt“ zahrnuje „zhotovitele díla“, „dodavatele“ a „poskytovatele služeb“. Hospodářský subjekt, jenž podal nabídku, se označuje jako „uchazeč“. Pojem „zájemce“ označuje žadatele o účast v užším řízení, v soutěžním dialogu nebo v jednacím řízení. Pojem „prodejce“ označuje hospodářský subjekt zapsaný na seznamu prodejců podle čl. 136 odst. 1 písm. b).
Seskupení hospodářských subjektů mohou podávat nabídky nebo vystupovat jako zájemci. Veřejní zadavatelé nesmějí od takových seskupení vyžadovat, aby měla určitou právní formu proto, aby mohla podat nabídku nebo žádost o účast, avšak od vybraného seskupení mohou vyžadovat nabytí konkrétní právní formy, pokud mu byla zadána veřejná zakázka a pokud je tato změna nezbytná pro řádné plnění zakázky.
6. Útvary orgánů Unie jsou považovány za veřejné zadavatele, s výjimkou případů, kdy mezi sebou uzavřou správní dohodu o poskytování služeb, dodávkách výrobků, provedení stavebních prací či provedení veřejných zakázek na nemovitosti.
7. Pojem „technická pomoc“ označuje činnosti zaměřené na podporu a budování kapacit, jež jsou nutné k provedení určitého programu či akce, zejména činnosti přípravné, řídicí, monitorovací, hodnotící, auditní a kontrolní.
8. Veškeré výměny se zhotoviteli, dodavateli a poskytovateli, včetně uzavírání smluv a jejich případných změn, lze provádět prostřednictvím systémů elektronické výměny, jež veřejný zadavatel zřídí.
9. Tyto systémy musí splňovat následující požadavky:
a)
přístup k systému a dokumentům, jež jsou jeho prostřednictvím předávány, smějí mít pouze oprávněné osoby;
b)
právo elektronického podpisu a předávání dokumentů prostřednictvím systému smějí mít pouze oprávněné osoby;
c)
systém musí identifikovat oprávněné osoby obvyklými prostředky;
d)
musí být přesně určena hodina a datum elektronické transakce;
e)
musí být zajištěna integrita dokumentů;
f)
musí být zajištěna dostupnost dokumentů;
g)
musí být zachována případná důvěrnost dokumentů;
h)
musí být zajištěna ochrana osobních údajů v souladu s požadavky nařízení (ES) č. 45/2001.
10. Pro údaje, jež jsou prostřednictvím takového systému zasílány či doručovány, platí právní předpoklad jejich integrity a přesnosti data a hodiny jejich odeslání či doručení, které systém uvádí.
Dokument, jenž je prostřednictvím takového systému zasílán či oznamován, je pokládán za rovnocenný dokumentu v papírové podobě, je přípustný jako důkaz v právních řízeních, je pokládán za originál a platí pro něj právní předpoklad pravosti a integrity za předpokladu, že neobsahuje dynamické prvky, které by jej mohly automaticky měnit.
Elektronické podpisy podle odst. 9 písm. b) mají právní účinek rovnocenný účinku ručních podpisů.
Článek 122
Rámcové smlouvy a zvláštní veřejné zakázky
(Článek 101 finančního nařízení)
1. Doba účinnosti rámcové smlouvy nesmí překročit čtyři roky, s výjimkou mimořádných, řádně odůvodněných případů, jež jsou dány zejména předmětem rámcové smlouvy.
Zvláštní veřejné zakázky zadávané na základě rámcových smluv jsou zadávány v souladu s podmínkami těchto rámcových smluv mezi veřejnými zadavateli a stranami rámcové smlouvy.
Při zadávání zvláštních veřejných zakázek nesmějí strany provádět v dané rámcové smlouvě podstatné změny.
2. Je-li rámcová smlouva uzavřena pouze s jedním hospodářským subjektem, jsou zvláštní veřejné zakázky zadávány v mezích podmínek této rámcové smlouvy.
V řádně odůvodněných případech se veřejní zadavatelé mohou písemně obrátit na zhotovitele, dodavatele nebo poskytovatele se žádostí o doplnění jeho nabídky, je-li takové doplnění nutné.
3. Má-li být rámcová smlouva uzavřena s více hospodářskými subjekty, musí být uzavřena s nejméně třemi hospodářskými subjekty, jestliže dostatečný počet hospodářských subjektů splňuje kritéria pro výběr nebo jestliže dostatečný počet přípustných nabídek splňuje kritéria pro zadání zakázky.
Rámcová smlouva s více hospodářskými subjekty může mít podobu různých smluv, jež obsahují totožné podmínky.
Zadávání zvláštních veřejných zakázek na základě rámcových smluv, jež jsou uzavřeny s několika hospodářskými subjekty, probíhá následujícím způsobem:
a)
v případě rámcových smluv bez opětovného vyhlášení soutěže se použijí podmínky rámcové smlouvy;
b)
v případě rámcových smluv s opětovným vyhlášením soutěže jsou tyto zakázky zadávány poté, co se strany smlouvy zúčastní soutěže opětovně vyhlášené na základě týchž, v případě nutnosti přesněji formulovaných podmínek, a případně na základě dalších podmínek uvedených v zadávací dokumentaci k rámcové smlouvě.
U každé zvláštní veřejné zakázky, jež má být zadána postupem podle třetího pododstavce písm. b), veřejní zadavatelé písemně osloví zhotovitele, dodavatele nebo poskytovatele, kteří jsou stranami rámcové smlouvy, a stanoví jim dostatečnou lhůtu pro podání nabídek. Nabídky jsou podávány písemně. Veřejní zadavatelé zadají zvláštní veřejnou zakázku uchazeči, jenž podle kritérií pro zadání zakázky, která jsou uvedena v zadávací dokumentaci k rámcové smlouvě, podá nejlepší nabídku.
4. V případě odvětví, v nichž se ceny a technologie rychle vyvíjejí, musí rámcové smlouvy bez opětovného vyhlášení soutěže obsahovat ustanovení o střednědobém přezkumu nebo o postupu referenčního srovnávání. Jestliže se po střednědobém přezkumu ukáže, že původně stanovené podmínky již neodrážejí vývoj cen nebo technologií, nesmí veřejný zadavatel dotčenou rámcovou smlouvu použít a přijme vhodná opatření k jejímu ukončení.
5. Rozpočtový závazek je předem přijímán pouze v případě zvláštních veřejných zakázek zadávaných na základě rámcových smluv.
Oddíl 2
Uveřejňování
Článek 123
Vyhlašování veřejných zakázek spadajících do působnosti směrnice 2004/18/ES
(Článek 103 finančního nařízení)
1. V případě veřejných zakázek, jejichž hodnota dosahuje finančních limitů podle čl. 170 odst. 1, je uveřejňováno oznámení o zahájení zadávacího řízení a oznámení o výsledku zadávacího řízení; tím není dotčen článek 134. Předběžné oznámení je povinné pouze v případě, hodlá-li veřejný zadavatel v souladu s čl. 152 odst. 4 využít zkrácených lhůt pro doručování nabídek.
2. Předběžné oznámení je oznámení, kterým veřejný zadavatel dává orientačně na vědomí celkovou předpokládanou hodnotu a předmět veřejných zakázek a rámcových smluv, které má v úmyslu zadat v určitém rozpočtovém roce, s výjimkou veřejných zakázek, jež mají být zadány v rámci jednacího řízení bez předchozího uveřejnění oznámení o zahájení zadávacího řízení.
Předběžné oznámení uveřejňuje buď Úřad pro publikace Evropské unie (dále jen „Úřad pro publikace“), nebo samotní veřejní zadavatelé na svém profilu kupujícího.
Povinné předběžné oznámení se zasílá Úřadu pro publikace nebo se uveřejňuje na profilu kupujícího, a to co nejdříve, nejpozději však do 31. března rozpočtového roku.
Veřejní zadavatelé, kteří uveřejní předběžné oznámení na svém profilu kupujícího, zašlou Úřadu pro publikace elektronickou cestou a při dodržení formátu a způsobů zasílání podle bodu 3 přílohy VIII směrnice 2004/18/ES oznámení o tom, že na profilu kupujícího uveřejnili toto předběžné oznámení.
3. Oznámení o zahájení zadávacího řízení umožňuje veřejným zadavatelům dát na vědomí svůj úmysl zahájit zadávací řízení na veřejnou zakázku či rámcovou smlouvu nebo zavést dynamický nákupní systém podle článku 131. Aniž jsou dotčeny smlouvy na veřejné zakázky uzavřené v návaznosti na jednací řízení podle článku 134, je uveřejnění oznámení o zahájení zadávacího řízení povinné v případě veřejných zakázek, jejichž předpokládaná hodnota dosahuje finančních limitů podle čl. 170 odst. 1.
Oznámení o zahájení zadávacího řízení není povinné v případě zvláštních veřejných zakázek zadávaných na základě rámcových smluv.
V případě otevřeného řízení uvádí oznámení o zahájení zadávacího řízení datum, hodinu a případně místo zasedání komise pro otevírání obálek, které je přístupné uchazečům.
Veřejní zadavatelé uvedou, zdali připouštějí, či nepřipouštějí varianty, a v případě, že uplatňují možnost podle čl. 146 odst. 2 druhého pododstavce, specifikují minimální požadavky na způsobilost. Uvedou kritéria pro výběr podle článku 146, která mají v úmyslu použít, minimální počet zájemců, které zamýšlejí vyzvat k podání nabídky, a případně jejich maximální počet, a dále v souladu s čl. 128 odst. 1 druhým pododstavcem objektivní a nediskriminační kritéria, která zamýšlejí k omezení tohoto počtu uplatnit.
Je-li dokumentace k zadávacímu řízení volně, přímo a v plném rozsahu přístupná elektronickými prostředky, zejména v dynamických nákupních systémech podle článku 131, musí být v oznámení o zahájení zadávacího řízení uvedena internetová adresa, na níž se lze s těmito dokumenty seznámit.
Veřejný zadavatel, jenž hodlá uspořádat soutěž o návrh, sdělí svůj úmysl prostřednictvím oznámení.
Veřejný zadavatel v oznámení o zahájení zadávacího řízení případně upřesní, že se jedná o interinstitucionální zadávací řízení. V těchto případech se v oznámení o zahájení zadávacího řízení uvedou orgány, výkonné agentury nebo subjekty uvedené v článku 208 finančního nařízení, jež se na zadávacím řízení podílejí, orgán odpovědný za toto řízení a celkový objem veřejných zakázek za všechny tyto orgány, výkonné agentury nebo subjekty.
4. Výsledky zadávacího řízení v případě veřejných zakázek, rámcových smluv nebo veřejných zakázek na bázi dynamického nákupního systému jsou sdělovány prostřednictvím oznámení o výsledku zadávacího řízení. Toto oznámení je povinné v případě veřejných zakázek, jejichž hodnota dosahuje finančních limitů podle čl. 170 odst. 1. Není povinné v případě zvláštních veřejných zakázek zadávaných na základě rámcových smluv.
Oznámení o výsledku zadávacího řízení se zasílá Úřadu pro publikace do 48 kalendářních dní ode dne podpisu smlouvy na veřejnou zakázku nebo rámcové smlouvy. Oznámení o veřejných zakázkách na bázi dynamického nákupního systému však mohou být souhrnně zasílána čtvrtletně. V těchto případech jsou zasílána Úřadu pro publikace do 48 dní po konci čtvrtletí.
Veřejní zadavatelé, kteří uspořádali soutěž o návrh, zašlou Úřadu pro publikace oznámení o výsledcích soutěže.
V případě interinstitucionálního řízení zasílá oznámení o výsledku zadávacího řízení veřejný zadavatel, jenž za dané řízení odpovídá.
Oznámení o výsledku zadávacího řízení se zasílá Úřadu pro publikace též v případě veřejné zakázky nebo rámcové smlouvy, jejíž hodnota dosahuje finančních limitů podle čl. 170 odst. 1 a jež byla zadána v jednacím řízení bez předchozího uveřejnění oznámení o zahájení zadávacího řízení, a to ve lhůtě dostatečné pro jeho uveřejnění před podpisem smlouvy na veřejnou zakázku v souladu s podmínkami čl. 171 odst. 1.
Jestliže v důsledku uzavření smlouvy na zvláštní veřejnou zakázku nebo vlivem souhrnného objemu zvláštních veřejných zakázek dojde k překročení finančních limitů podle čl. 170 odst. 1, je nutno na internetových stránkách veřejného zadavatele zveřejnit do 30. června údaje o hodnotě a smluvních stranách zvláštních veřejných zakázek, jež byly v průběhu předchozího rozpočtového roku zadány na základě rámcové smlouvy; tím není dotčen článek 21.
5. Oznámení se vypracovávají podle standardních formulářů přijatých Komisí podle směrnice 2004/18/ES.
Článek 124
Vyhlašování veřejných zakázek mimo působnost směrnice 2004/18/ES
(Článek 103 finančního nařízení)
1. Veřejné zakázky, jejichž hodnota nedosahuje finančních limitů podle čl. 170 odst. 1, jsou vyhlašovány vhodnými prostředky s cílem zajistit soutěž o veřejné zakázky a nestrannost zadávacího řízení. Předmětem tohoto vyhlášení je:
a)
oznámení o zahájení zadávacího řízení podle čl. 123 odst. 3 nebo výzva k projevení zájmu v případě veřejných zakázek s podobným předmětem, jejichž hodnota přesahuje částku podle čl. 137 odst. 1;
b)
náležité předchozí oznámení na internetu v případě veřejných zakázek, jejichž hodnota přesahuje částku podle čl. 137 odst. 2.
2. Seznam zhotovitelů, dodavatelů a poskytovatelů, jimž byly zadány veřejné zakázky na nemovitosti nebo veřejné zakázky, které jsou podle čl. 134 odst. 1 písm. j) tohoto nařízení označeny za tajné, se uveřejňuje pouze jednou ročně s uvedením předmětu a hodnoty zadané zakázky. Tento seznam se zasílá Evropskému parlamentu a Radě. V případě Komise se přikládá ke shrnutí výročních zpráv o činnosti uvedenému v čl. 66 odst. 9 finančního nařízení.
3. Informace o veřejných zakázkách, jejichž hodnota přesahuje částku podle čl. 137 odst. 1 a které nebyly předmětem samostatného oznámení o výsledku zadávacího řízení, se zasílají Úřadu pro publikace. Roční seznamy zhotovitelů, dodavatelů a poskytovatelů se úřadu zasílají do 30. června následujícího rozpočtového roku.
4. Informace o veřejných zakázkách, jejichž hodnota přesahuje částku podle čl. 137 odst. 2, se nejpozději do 30. června následujícího rozpočtového roku zveřejňují na internetové stránce daného orgánu.
Článek 125
Uveřejňování oznámení
(Článek 103 finančního nařízení)
1. Oznámení uvedená v článcích 123 a 124 uveřejňuje Úřad pro publikace v Úředním věstníku Evropské unie nejpozději dvanáct kalendářních dní po jejich odeslání.
Lhůta uvedená v prvním pododstavci se v případě zrychlených řízení podle článku 154 zkracuje na pět kalendářních dní.
2. Veřejný zadavatel musí být schopen prokázat den odeslání.
Článek 126
Další formy vyhlašování
(Článek 103 finančního nařízení)
Kromě vyhlašování podle článku 123, 124 a 125 mohou být zakázky vyhlašovány též jiným způsobem, zejména elektronicky. Toto vyhlášení obsahuje odkaz na případné oznámení uveřejněné v Úředním věstníku Evropské unie podle článku 125 a nesmí k němu dojít dříve, než je uveřejněno uvedené oznámení, které jediné je závazné.
Toto vyhlášení nesmí diskriminovat zájemce nebo uchazeče ani obsahovat jiné údaje, než jaké obsahuje případně uveřejněné oznámení o zahájení zadávacího řízení.
Oddíl 3
Zadávací řízení
Článek 127
Druhy zadávacího řízení
(Článek 104 finančního nařízení)
1. Veřejná zakázka se zadává buď prostřednictvím zadávacího řízení, a to otevřeného, užšího nebo jednacího řízení poté, co je uveřejněno oznámení o zahájení zadávacího řízení, nebo prostřednictvím jednacího řízení bez předchozího uveřejnění oznámení o zahájení zadávacího řízení, případně v návaznosti na soutěž o návrh.
2. Zadávací řízení je otevřené, pokud mohou nabídku podat všechny hospodářské subjekty, které mají zájem. Totéž platí pro dynamické nákupní systémy podle článku 131.
Zadávací řízení je užší, pokud mohou všechny hospodářské subjekty požádat o účast, avšak připuštěni mohou být pouze zájemci, kteří splňují kritéria pro výběr uvedená v článku 146 a které zároveň veřejný zadavatel písemně vyzve k podání nabídky nebo předložení řešení v rámci soutěžního dialogu podle článku 132.
Výběrová fáze se může opakovat buď pro každou jednotlivou veřejnou zakázku, a to i v případě soutěžního dialogu, nebo může zahrnovat vypracování seznamu možných zájemců postupem podle čl. 136 odst. 1 písm. a).
3. V jednacím řízení osloví veřejní zadavatelé uchazeče podle vlastního výběru, kteří splňují kritéria pro výběr stanovená v článku 146, a vyjednávají s jedním nebo s několika z nich podmínky jejich nabídek.
Jedná-li se o jednací řízení s uveřejněním oznámení o zahájení zadávacího řízení podle článku 135, veřejní zadavatelé zároveň písemně vyzvou vybrané zájemce k vyjednávání.
4. Soutěže o návrh jsou řízení, která veřejnému zadavateli umožňují získat na základě soutěže - ať již s udílením cen nebo bez něj - plán či návrh, zejména v oblasti architektury a stavebního inženýrství nebo zpracování dat, jejž navrhla výběrová komise.
Článek 128
Počet zájemců v užším a jednacím řízení
(Článek 104 finančního nařízení)
1. V užším řízení a v řízeních podle čl. 136 odst. 1 písm. a) a b) nesmí být počet zájemců vyzvaných k podání nabídky nižší než pět, za předpokladu, že kritéria pro výběr splňuje dostatečný počet zájemců.
V závislosti na předmětu veřejné zakázky a na základě objektivních a nediskriminačních kritérií pro výběr může veřejný zadavatel též stanovit nejvyšší počet zájemců. V tomto případě jsou nejvyšší počet zájemců a kritéria uvedeny v oznámení o zahájení zadávacího řízení nebo ve výzvě k projevení zájmu podle článků 123 a 124.
V každém případě musí být počet zájemců vyzvaných k podání nabídky dostatečný k zajištění skutečné soutěže.
2. V případě jednacího řízení a po soutěžním dialogu nesmí být počet zájemců vyzvaných k vyjednávání nebo k podání nabídky nižší než tři, jestliže kritéria pro výběr splňuje dostatečný počet zájemců.
Počet zájemců vyzvaných k podání nabídky musí být dostatečný na to, aby byla zajištěna skutečná soutěž.
Ustanovení prvního a druhého pododstavce se nepoužijí na:
a)
veřejné zakázky velmi nízké hodnoty podle čl. 137 odst. 2;
b)
veřejné zakázky na právní služby podle nomenklatury CPV;
c)
veřejné zakázky označené za tajné podle čl. 134 odst. 1 písm. j).
3. Je-li počet zájemců, kteří splňují kritéria pro výběr a minimální dané požadavky, nižší než minimální počet podle odstavců 1 a 2, může veřejný zadavatel pokračovat v řízení a oslovit jednoho či více zájemců, kteří mají požadovanou způsobilost. Veřejný zadavatel sem však nemůže zahrnout další hospodářské subjekty, které nebyly původně vyzvány k účasti na řízení, ani zájemce, kteří nemají požadovanou způsobilost.
Článek 129
Režim jednacího řízení
(Článek 104 finančního nařízení)
Veřejní zadavatelé vyjednávají s uchazeči nabídky, které tito uchazeči předložili, s cílem přizpůsobit je požadavkům, jež jsou stanoveny v oznámení o zahájení zadávacího řízení podle článku 123 nebo v zadávací dokumentaci a případných doplňujících dokumentech, a s cílem vybrat ekonomicky nejvýhodnější nabídku.
Během vyjednávání zajišťuje veřejný zadavatel rovné zacházení se všemi uchazeči.
V případech podle článku 135, kdy jsou veřejní zadavatelé oprávněni zadávat veřejné zakázky v jednacím řízení po předchozím uveřejnění oznámení o zahájení zadávacího řízení, mohou tito zadavatelé stanovit, že jednací řízení proběhne v navazujících fázích, tak aby se na základě kritérií pro zadání zakázky, jež jsou uvedena v oznámení o zahájení zadávacího řízení nebo v zadávací dokumentaci, snížil počet projednávaných nabídek. Uplatnění této možnosti se uvede v oznámení o zahájení zadávacího řízení nebo v zadávací dokumentaci.
Článek 130
Soutěže o návrh
(Článek 104 finančního nařízení)
1. Pravidla, podle nichž je pořádána soutěž o návrh, se sdělují všem, kteří mají o účast v soutěži zájem.
Počet zájemců vyzvaných k účasti musí být dostatečný k zajištění skutečné soutěže.
2. Výběrovou komisi jmenuje příslušná schvalující osoba. Výběrová komise se skládá výhradně z fyzických osob, které jsou nezávislé na účastnících soutěže. Je-li od účastníků soutěže vyžadována zvláštní odborná kvalifikace, musí mít tutéž nebo rovnocennou kvalifikaci nejméně třetina členů výběrové komise.
Výběrová komise musí být ve svých stanoviscích nezávislá. Svá stanoviska přijímá na základě projektů, které jí zájemci anonymně předloží, a vychází výhradně z kritérií uvedených v oznámení o soutěži.
3. Návrhy výběrové komise, jež vycházejí z předností jednotlivých projektů, a její připomínky se zaznamenávají ve zprávě, kterou členové komise podepíší.
Do doby, než výběrová komise vydá stanovisko, musí být zachována anonymita zájemců.
Výběrová komise může zájemce vyzvat, aby odpověděli na otázky uvedené v zápisu, a projekt tak vyjasnili. Z rozhovoru mezi členy výběrové komise a zájemci se pořizuje úplný zápis.
4. Veřejný zadavatel poté přijme rozhodnutí, v němž uvede jméno a adresu vybraného zájemce a důvody jeho výběru s odkazem na kritéria, jež byla vyhlášena v oznámení o soutěži o návrh, zejména pokud se toto rozhodnutí odchyluje od návrhů ve stanovisku výběrové komise.
Článek 131
Dynamický nákupní systém
(Článek 104 finančního nařízení)
1. Dynamický nákupní systém je proces plně elektronického nákupu pro nákupy běžných plnění, jenž je po celou dobu svého trvání otevřen všem hospodářským subjektům, které splňují kritéria pro výběr a předložily předběžnou nabídku, jež splňuje požadavky zadávací dokumentace a případných doplňujících dokumentů. Předběžné nabídky mohou být kdykoli vylepšeny, pokud zůstanou v souladu se zadávací dokumentací.
2. Za účelem zavedení dynamického nákupního systému veřejní zadavatelé uveřejní oznámení o zahájení zadávacího řízení, které uvádí, že se jedná o dynamický nákupní systém, a které obsahuje odkaz na internetovou adresu, na níž se lze od uveřejnění oznámení až do ukončení systému volně, přímo a v plném rozsahu seznámit se zadávací dokumentací a případnými doplňujícími dokumenty.
V zadávací dokumentaci zadavatelé uvedou mimo jiné povahu předpokládaných nákupů v rámci tohoto systému, jakož i všechny nezbytné informace k nákupnímu systému, použitému elektronickému zařízení a technickým opatřením pro spojení a jeho technickou specifikaci.
3. Po celou dobu trvání dynamického nákupního systému umožňují veřejní zadavatelé všem hospodářským subjektům, aby předložily předběžnou nabídku, a byly tak přijaty do systému za podmínek podle odstavce 1. Veřejní zadavatelé tyto předběžné nabídky vyhodnotí nejpozději do patnácti dnů ode dne jejich podání. Tuto lhůtu k vyhodnocení však mohou prodloužit, není-li mezitím vyhlášena výzva k podávání nabídek.
Veřejný zadavatel informuje uchazeče co nejdříve o jeho přijetí do dynamického nákupního systému nebo o odmítnutí jeho nabídky.
4. Předmětem výzvy k podávání nabídek musí být každá zvláštní veřejná zakázka. Před jejím vyhlášením uveřejní veřejní zadavatelé zjednodušené oznámení o zahájení zadávacího řízení, jímž všechny hospodářské subjekty, jež mají zájem, vyzvou k podání předběžné nabídky ve lhůtě, jež činí alespoň patnáct dnů ode dne odeslání tohoto zjednodušeného oznámení. Veřejní zadavatelé zahájí fázi podávání nabídek až poté, co vyhodnotí všechny předběžné nabídky doručené v této lhůtě.
Veřejní zadavatelé poté vyzvou všechny uchazeče přijaté do systému, aby v přiměřené lhůtě podali nabídku. Veřejnou zakázku zadají uchazeči, který podle kritérií pro zadání zakázky, jež jsou uvedena v oznámení o zahájení zadávacího řízení pro zavedení dynamického nákupního systému, podá ekonomicky nejvýhodnější nabídku. Tato kritéria mohou být případně upřesněna ve výzvě k podávání nabídek.
5. Dynamický nákupní systém nesmí trvat déle než čtyři roky, nejedná-li se o výjimečné a náležitě odůvodněné případy.
Veřejní zadavatelé nesmějí tento systém používat způsobem, který by bránil hospodářské soutěži, omezoval ji nebo ji narušoval.
Hospodářským subjektům, které projeví zájem, ani účastníkům systému nesmějí být účtovány žádné poplatky.
Článek 132
Soutěžní dialog
(Článek 104 finančního nařízení)
1. Jedná-li se o zvláště složitou veřejnou zakázku, může veřejný zadavatel použít soutěžní dialog podle článku 29 směrnice 2004/18/ES, pokud usoudí, že přímé použití otevřeného řízení ani stávajících pravidel užšího řízení neumožní zakázku zadat ekonomicky nejvýhodnější nabídce.
Veřejná zakázka je považována za zvláště složitou, není-li veřejný zadavatel objektivně s to ani definovat technické prostředky, které by mohly odpovídat jeho potřebám nebo cílům, ani stanovit právní nebo finanční aspekty projektu.
2. Veřejní zadavatelé uveřejní oznámení o zahájení zadávacího řízení, v němž uvedou své potřeby a požadavky, a tyto definují v samotném oznámení nebo v popisu.
3. Se zájemci, kteří splňují kritéria pro výběr podle článku 146, zahájí veřejní zadavatelé dialog, při němž jsou určeny a definovány prostředky, které co nejlépe vyhoví jejich potřebám.
V průběhu tohoto dialogu zajistí veřejní zadavatelé rovnost zacházení se všemi uchazeči a důvěrnost navrhovaných řešení či jiných informací, jež zájemci při dialogu předloží, neobdrží-li souhlas těchto zájemců k jejich šíření.
Stanoví-li takovou možnost oznámení o zahájení zadávacího řízení nebo popis, mohou veřejní zadavatelé určit, že řízení proběhne v navazujících fázích, tak aby byl na základě kritérií pro zadání, která jsou uvedena v uvedeném oznámení či popisu, snížen počet řešení projednávaných ve fázi dialogu.
4. Veřejní zadavatelé vyrozumí účastníky o ukončení dialogu a následně je vyzvou, aby na základě jednoho či více řešení, jež byla v průběhu dialogu předložena a specifikována, podali své konečné nabídky. Tyto nabídky musí uvádět všechny náležitosti požadované a nutné pro uskutečnění projektu.
Na žádost veřejného zadavatele lze tyto nabídky vyjasnit, upřesnit a doladit, aniž by tím ovšem došlo k takové změně základních aspektů nabídky nebo výzvy k podávání nabídek, jež by mohla narušit hospodářskou soutěž nebo by měla diskriminační účinek.
Na žádost veřejného zadavatele může být uchazeč, jehož nabídka je považována za ekonomicky nejvýhodnější, požádán, aby vyjasnil určité aspekty své nabídky nebo potvrdil závazky v ní uvedené, za podmínky, že tím nedojde ke změně podstatných aspektů nabídky nebo dokumentace k zadávacímu řízení ani k narušení hospodářské soutěže či k diskriminaci.
5. Veřejní zadavatelé mohou stanovit, že budou účastníkům dialogu uhrazeny určité ceny nebo platby.
Článek 133
Společné zadávání veřejných zakázek
(Článek 104 finančního nařízení)
V případě společného zadávacího řízení jednoho orgánu a veřejného zadavatele nebo zadavatelů z jednoho či více členských států, států ESVO či zemí kandidujících na vstup do Unie se použijí procesní pravidla platná pro tento orgán.
V případě, že podíl z celkové předpokládané hodnoty veřejné zakázky, jenž připadá na veřejného zadavatele z členského státu nebo jejž tento zadavatel spravuje, činí alespoň 50 %, nebo v jiných řádně odůvodněných případech může orgán rozhodnout, že se použijí procesní pravidla platná pro tohoto veřejného zadavatele z členského státu, lze-li tato pravidla považovat za rovnocenná předpisům platným pro tento orgán.
Orgán a veřejný zadavatel z členského státu, státu ESVO či země kandidující na vstup do Unie, kteří se podílejí na společném zadávacím řízení, se dohodnou zejména na bližších podrobnostech k vyhodnocování žádostí o účast nebo nabídek, zadání veřejné zakázky, právu rozhodnému pro tuto zakázku a soudu příslušnému pro řešení sporů.
Článek 134
Použití jednacího řízení bez předchozího uveřejnění oznámení o zahájení zadávacího řízení
(Článek 104 finančního nařízení)
1. Bez ohledu na předpokládanou hodnotu veřejné zakázky mohou veřejní zadavatelé použít jednací řízení bez předchozího uveřejnění oznámení o zahájení zadávacího řízení v následujících případech:
a)
pokud v otevřeném nebo užším řízení po ukončení původního řízení nebyla předložena žádná či žádná vhodná nabídka nebo žádná žádost o účast, za předpokladu, že nejsou podstatně změněny původní podmínky veřejné zakázky, jež jsou specifikovány v dokumentaci k zadávacímu řízení podle článku 138;
b)
pokud z technických či uměleckých důvodů nebo z důvodů ochrany výhradních práv může být veřejná zakázka zadána pouze určitému hospodářskému subjektu;
c)
pokud z mimořádně naléhavých důvodů způsobených nepředvídatelnými událostmi, za něž veřejný zadavatel neodpovídá, nelze dodržet lhůty stanovené pro ostatní řízení a uvedené v článcích 152, 153 a 154;
d)
má-li být v návaznosti na soutěž o návrh zadána veřejná zakázka na služby, jež musí být podle použitelných pravidel zadána úspěšnému zájemci nebo jednomu z úspěšných zájemců; v posledním uvedeném případě jsou k účasti na jednání vyzváni všichni úspěšní zájemci;
e)
v případě dodatečných služeb či stavebních prací, s nimiž nepočítal původně zamýšlený projekt ani původní smlouva na veřejnou zakázku a které se následkem nepředvídatelných okolností staly nezbytnými k provedení služeb nebo stavebních prací za podmínek podle odstavce 2;
f)
v případě nových služeb či stavebních prací, jimiž mají být opakovány podobné služby či stavební práce, které tentýž veřejný zadavatel zadal hospodářskému subjektu v rámci původní veřejné zakázky, za předpokladu, že tyto služby či stavební práce odpovídají základnímu projektu a že tento projekt byl předmětem původní veřejné zakázky, jež byla zadána v otevřeném nebo užším řízení za podmínek podle odstavce 3;
g)
v případě veřejných zakázek na dodávky:
i)
v případě dodatečných dodávek určených buď k částečné náhradě běžných nebo k rozšíření stávajících dodávek zboží či zařízení, pokud by změna dodavatele nutila veřejného zadavatele pořídit zařízení s jinými technickými vlastnostmi, což by mělo za následek neslučitelnost nebo nepřiměřené technické potíže při používání a údržbě; doba účinnosti příslušných smluv nesmí přesáhnout tři roky,
ii)
pokud jsou výrobky vyrobeny pouze pro účely výzkumu, pokusů, studií nebo vývoje, s výjimkou testů obchodní realizace a výroby velkého rozsahu s cílem pokrýt náklady na výzkum a vývoj,
iii)
v případě dodávek kotovaných a nakupovaných na komoditní burze,
iv)
v případě zvláště výhodných nákupů buď u dodavatele, který s konečnou platností ukončuje své obchodní aktivity, nebo u správce či likvidátora konkursní podstaty na základě dohody o vyrovnání s věřiteli nebo obdobného postupu dle vnitrostátních právních předpisů;
h)
v případě veřejných zakázek na nemovitosti po předchozím průzkumu místního trhu;
i)
v případě veřejných zakázek na právní služby podle nomenklatury CPV za předpokladu, že jsou tyto zakázky náležitě vyhlášeny;
j)
v případě veřejných zakázek, jež orgán nebo jím pověřený subjekt označí za tajné, nebo v případě veřejných zakázek, jejichž plnění musí doprovázet zvláštní bezpečnostní opatření, v souladu s platnými správními předpisy, nebo pokud to vyžaduje ochrana základních zájmů Unie.
2. V případě dodatečných služeb a stavebních prací podle odst. 1 písm. e) mohou veřejní zadavatelé použít jednací řízení bez předchozího uveřejnění oznámení o zahájení zadávacího řízení za podmínky, že bude veřejná zakázka zadána poskytovateli či zhotoviteli, jenž bude zakázku plnit v některém z těchto případů:
a)
pokud tyto dodatečné veřejné zakázky nelze technicky nebo ekonomicky oddělit od hlavní zakázky, aniž by to veřejnému zadavateli působilo komplikace;
b)
pokud tyto služby či stavební práce sice lze oddělit od provedení původní veřejné zakázky, avšak jsou bezpodmínečně nutné pro její dokončení.
Souhrnná hodnota dodatečných veřejných zakázek nesmí přesáhnout 50 % hodnoty původní veřejné zakázky.
3. V případech podle tohoto článku odst. 1 písm. f) musí být možnost použít jednací řízení uvedena již při zahájení soutěže na první činnost; při výpočtu finančních limitů podle čl. 170 odst. 1 je třeba vycházet z celkové předpokládané hodnoty následných služeb či stavebních prací. Toto řízení lze použít pouze během provádění původní smlouvy na veřejnou zakázku a nejpozději během tří let od jejího podpisu.
Článek 135
Použití jednacího řízení po předchozím uveřejnění oznámení o zahájení zadávacího řízení
(Článek 104 finančního nařízení)
1. Bez ohledu na předpokládanou hodnotu veřejné zakázky mohou veřejní zadavatelé použít jednací řízení po předchozím uveřejnění oznámení o zahájení zadávacího řízení v následujících případech:
a)
pokud byly v ukončeném otevřeném či užším řízení nebo soutěžním dialogu podány nabídky, jež jsou zejména z hlediska kritérií pro výběr či zadání zakázky neregulérní nebo nepřijatelné, a to za předpokladu, že původní podmínky zakázky stanovené v dokumentaci k zadávacímu řízení podle článku 138 nejsou podstatně změněny; tím není dotčeno použití odstavce 2 tohoto článku;
b)
ve výjimečných případech, jedná-li se o stavební práce, dodávky nebo služby, jejichž povaha nebo rizika s nimi spojená neumožňují, aby uchazeč stanovil předem celkovou cenu;
c)
pokud je povaha zadávané služby - zejména v případě finančních a intelektuálních služeb - taková, že zadávací dokumentaci k veřejné zakázce nelze vypracovat s dostatečnou přesností, jež by umožnila zakázku zadat výběrem nejlepší nabídky podle pravidel, jimiž se řídí otevřené nebo užší řízení;
d)
u veřejných zakázek na stavební práce, jsou-li tyto práce prováděny výlučně pro účely výzkumu, testování nebo vývoje, a nikoli s cílem dosažení zisku nebo pokrytí nákladů na výzkum a vývoj;
e)
u veřejných zakázek na služby uvedené v příloze II B směrnice 2004/18/ES s výhradou čl. 134 odst. 1 písm. i) a j) a čl. 134 odst. 2 tohoto nařízení;
f)
u veřejných zakázek na služby ve výzkumu a vývoji, jejichž výsledky nepřipadají výlučně veřejnému zadavateli k využití při vlastní činnosti, a to za podmínky, že veřejný zadavatel poskytovanou službu hradí v plném rozsahu;
g)
u veřejných zakázek na služby v oblasti nabývání, rozvoje, výroby nebo koprodukce programových materiálů určených k vysílání rozhlasových a televizních stanic a zakázek na vysílací čas.
2. V případech podle odst. 1 písm. a) mohou veřejní zadavatelé od uveřejnění oznámení o zahájení zadávacího řízení upustit, pokud do jednacího řízení zahrnou všechny uchazeče a pouze ty uchazeče, kteří splňují kritéria pro výběr a v předchozím řízení podali nabídky v souladu s formálními požadavky zadávacího řízení.
Článek 136
Řízení s výzvou k projevení zájmu
(Článek 104 finančního nařízení)
1. Aniž jsou dotčena ustanovení článků 134 a 135, mohou veřejní zadavatelé použít výzvu k projevení zájmu v případě veřejných zakázek, jejichž hodnota nepřesahuje částku podle čl. 170 odst. 1, za účelem:
a)
předběžného výběru zájemců, kteří budou v budoucnu oslovováni na základě užších výzev k podávání nabídek, nebo
b)
sestavení seznamu prodejců, kteří budou vyzváni k předložení žádosti o účast nebo k podání nabídky.
2. Seznam vypracovaný na základě výzvy k projevení zájmu platí po následující období:
a)
v případě podle tohoto článku odst. 1 písm. a) nejdéle tři roky ode dne, kdy bylo Úřadu pro publikace zasláno oznámení podle čl. 124 odst. 1 písm. a);
b)
v případě sestavování seznamu prodejců podle tohoto článku odst. 1 písm. b) nejdéle pět let ode dne, kdy bylo Úřadu pro publikace zasláno oznámení podle čl. 124 odst. 1 písm. a).
Seznam podle prvního pododstavce může obsahovat dílčí seznamy.
Kdykoli během doby platnosti seznamu - s výjimkou posledních tří měsíců tohoto období - mohou všechny osoby, jež mají zájem, podat přihlášku.
3. Má-li být zadána veřejná zakázka, vyzve veřejný zadavatel všechny zájemce nebo prodejce zapsané na příslušném seznamu nebo dílčím seznamu, aby:
a)
v případě podle odst. 1 písm. a) podali nabídku nebo
b)
v případě seznamu podle odst. 1 písm. b) podali:
i)
nabídku včetně dokumentů, na jejichž základě se posuzují kritéria pro vyloučení a kritéria pro výběr, nebo
ii)
dokumenty, na jejichž základě se posuzují kritéria pro vyloučení a kritéria pro výběr, a v následné fázi aby podali nabídku prodejci, kteří se nenacházejí v žádné ze situací uvedených v kritériích pro vyloučení a splňují kritéria pro výběr.
Článek 137
Veřejné zakázky nízké hodnoty
(Článek 104 finančního nařízení)
1. Veřejné zakázky nízké hodnoty do výše 60 000 EUR lze zadat v jednacím řízení bez předchozího uveřejnění oznámení o zahájení zadávacího řízení, jehož se účastní alespoň tři zájemci.
Obdrží-li veřejný zadavatel po jednacím řízení s těmito zájemci pouze jedinou administrativně a technicky platnou nabídku, může veřejnou zakázku zadat, jsou-li splněna kritéria pro její zadání.
2. Veřejné zakázky velmi nízké hodnoty do 15 000 EUR lze zadat na základě jediné nabídky v rámci jednacího řízení bez předchozího uveřejnění oznámení o zahájení zadávacího řízení.
3. Platby výdajových položek do výše 1 000 EUR lze provést na základě faktur bez předchozího přijetí nabídky.
Článek 138
Dokumentace k zadávacímu řízení
(Článek 105 finančního nařízení)
1. Dokumentace k zadávacímu řízení obsahuje alespoň:
a)
výzvu k podávání nabídek, k jednání nebo k účasti na dialogu v řízení podle článku 132;
b)
připojenou zadávací dokumentaci nebo - v případě soutěžního dialogu podle článku 132 - popis potřeb a požadavků veřejného zadavatele či odkaz na internetovou adresu, kde se lze se zadávací dokumentací či popisem seznámit;
c)
návrh smlouvy zpracovaný podle vzorové smlouvy.
První pododstavec písm. c) se nepoužije ve výjimečných a řádně odůvodněných případech, kdy nelze použít vzorovou smlouvu.
Dokumentace k zadávacímu řízení odkazuje na vyhlášení podle článků 123 až 126.
2. Výzva k podávání nabídek, k jednání nebo k účasti na dialogu musí alespoň:
a)
specifikovat pravidla, jimiž se řídí podoba a podávání nabídek, včetně zejména dne a hodiny, kdy končí lhůta k podávání nabídek, požadavků na vyplnění standardního dotazníku, dokumentů, které je třeba přiložit, včetně dokladů o finanční, hospodářské, technické a odborné způsobilosti podle článku 146, nejsou-li tyto doklady specifikovány v oznámení o zahájení zadávacího řízení, a včetně adresy, na niž mají být nabídky zasílány;
b)
uvést, že podání nabídky znamená přijetí zadávací dokumentace podle odstavce 1, k níž se nabídka vztahuje, a že je zhotovitel, dodavatel či poskytovatel, jemuž bude veřejná zakázka zadána, během jejího plnění svou nabídkou vázán;
c)
specifikovat dobu, po kterou nabídka zůstává v platnosti a nesmí být v žádném ohledu měněna;
d)
stanovit zákaz jakéhokoli styku mezi veřejným zadavatelem a uchazečem během celého řízení, kromě výjimečných případů za podmínek v článku 160; je-li stanovena kontrola na místě, musí výzva specifikovat podmínky kontroly;
e)
v případě soutěžního dialogu specifikovat datum a adresu pro zahájení fáze jednání.
3. Zadávací dokumentace musí alespoň:
a)
specifikovat kritéria pro vyloučení a kritéria pro výběr zakázky, s výjimkou případů, kdy se jedná o soutěžní dialog, užší či jednací řízení po předchozím uveřejnění oznámení o zahájení zadávacího řízení podle článku 135; v těchto případech se kritéria uvádějí pouze v oznámení o zahájení zadávacího řízení nebo ve výzvě k projevení zájmu;
b)
specifikovat kritéria pro zadání a jejich relativní váhy, nebo případně sestupné pořadí důležitosti těchto kritérií, nevyplývá-li tato informace z oznámení o zahájení zadávacího řízení;
c)
stanovit technické podmínky podle článku 139;
d)
uvést minimální požadavky, jež musí splňovat varianty v řízeních podle čl. 149 odst. 2, v jejichž rámci je veřejná zakázka zadávána ekonomicky nejvýhodnější nabídce, pokud veřejný zadavatel v oznámení o zahájení zadávacího řízení uvedl, že jsou varianty povoleny;
e)
uvést, že se použije protokol o výsadách a imunitách Evropské unie nebo případně Vídeňská úmluva o diplomatických stycích či Vídeňská úmluva o konzulárních stycích;
f)
specifikovat způsob, jakým je dokládán přístup k veřejným zakázkám podle článku 172;
g)
v případě dynamických nákupních systémů podle článku 131 specifikovat povahu zamýšlených nákupů a veškeré nezbytné informace k nákupnímu systému, použitému elektronickému vybavení a technickým opatřením pro spojení a jeho technickým specifikacím.
4. Vzorová smlouva zejména:
a)
specifikuje náhradu stanovené škody za nedodržení smluvních ustanovení;
b)
specifikuje údaje, jež musí obsahovat faktury nebo odpovídající podklady podle článku 102;
c)
stanoví, že jsou-li veřejným zadavatelem orgány, je právem rozhodným pro veřejnou zakázku právo Unie, popřípadě doplněné o vnitrostátní právo uvedené ve smlouvě na tuto zakázku;
d)
specifikuje soud příslušný pro případ sporu.
V případě veřejných zakázek podle čl. 121 odst. 1 může návrh smlouvy pro účely prvního pododstavce písm. c) tohoto odstavce odkazovat výlučně na vnitrostátní právní předpisy.
5. Veřejní zadavatelé mohou po uchazeči požadovat údaje o té části zakázky, kterou má uchazeč v úmyslu zadat subdodavatelům, a o totožnosti těchto subdodavatelů. Nad rámec informací podle článku 143 může veřejný zadavatel požadovat, aby zájemce nebo uchazeč předložili informace o finanční, hospodářské, technické a odborné způsobilosti předpokládaných subdodavatelů podle článků 146, 147 a 148, zejména v případech, tvoří-li subdodávky významnou součást veřejné zakázky.
Článek 139
Technické podmínky
(Článek 105 finančního nařízení)
1. K technickým podmínkám musí mít všichni zájemci a uchazeči rovný přístup a tyto podmínky nesmí vytvářet neodůvodněné překážky soutěži o veřejné zakázky.
Technické podmínky vymezují požadované vlastnosti výrobku, služby, materiálu nebo stavební práce s ohledem na účel, jejž mají pro veřejného zadavatele splňovat.
2. Vlastnosti uvedené v odstavci 1 zahrnují:
a)
úrovně kvality;
b)
environmentální výkonnost;
c)
kdykoli je to možné, kritéria přístupnosti pro osoby se zdravotním postižením nebo řešení pro všechny uživatele;
d)
úrovně a postupy posuzování shody;
e)
způsobilost k použití;
f)
bezpečnost nebo rozměry, včetně požadavků na prodejní názvy a návody k použití v případě dodávek a na terminologii, symboly, přezkoušení a zkušební metody, balení, značení a štítkování a výrobní postupy a metody v případě všech zakázek;
g)
u veřejných zakázek na stavební práce postupy týkající se zabezpečování kvality, pravidla projektu a kalkulace nákladů, podmínky pro zkoušku, kontrolu a přejímku prací, techniky či metody výstavby a všechny ostatní technické podmínky, které veřejný zadavatel může stanovit v obecných nebo zvláštních předpisech v souvislosti s dokončovacími pracemi a materiály nebo prvky, ze kterých se skládají.
3. Technické podmínky jsou formulovány:
a)
odkazem na evropské normy, evropská technická schválení, případné společné technické specifikace, mezinárodní normy nebo jiné technické referenční systémy, jež vypracovaly evropské normalizační subjekty, nebo - pokud tyto neexistují - jejich vnitrostátní ekvivalenty; každý odkaz je opatřen výrazem „nebo rovnocenný“;
b)
jako požadavky na výkon nebo funkci, jež mohou zahrnovat environmentální charakteristiky a musí být dostatečně podrobné, aby uchazeči umožňovaly určit účel veřejné zakázky a veřejnému zadavateli tuto zakázku zadat;
c)
kombinací obou metod.
4. Využijí-li veřejní zadavatelé možnosti odkázat na podmínky podle odst. 3 písm. a), nemohou nabídku odmítnout z důvodu, že tyto podmínky nesplňuje, pokud uchazeč nebo zájemce ke spokojenosti veřejného zadavatele vhodnými prostředky prokáže, že nabídka stanovené požadavky splňuje rovnocenným způsobem.
Vhodným prostředkem může být technická dokumentace výrobce nebo protokol o zkoušce uznaného subjektu.
5. Využijí-li veřejní zadavatelé možnosti podle odst. 3 písm. b) a stanoví-li podmínky formou požadavků na výkon nebo funkci, nemohou odmítnout nabídku, která je v souladu s vnitrostátní normou, jež provádí evropskou normu, s evropským technickým schválením, společnými technickými podmínkami, mezinárodní normou nebo jiným technickým referenčním systémem, který vypracoval evropský normalizační subjekt, pokud se tyto podmínky týkají nezbytných požadavků na výkon nebo funkci.
Uchazeč musí vhodnými prostředky ke spokojenosti veřejného zadavatele prokázat, že jeho nabídka splňuje požadavky na výkon nebo funkci, jež veřejný zadavatel stanovil. Vhodným prostředkem může být technická dokumentace výrobce nebo protokol o zkoušce uznaného subjektu.
6. Pokud veřejní zadavatelé stanoví environmentální charakteristiky formou požadavků na výkon nebo funkci, mohou použít detailní specifikace, jež jsou vymezeny prostřednictvím evropských, mezinárodních, vnitrostátních nebo jiných ekoznaček, nebo v případě potřeby části těchto specifikací, pokud jsou splněny následující podmínky:
a)
tyto specifikace jsou vhodné pro vymezení vlastností dodávek nebo služeb, které jsou předmětem veřejné zakázky;
b)
požadavky na značku jsou definovány na základě vědeckých informací;
c)
ekoznačky jsou přijímány postupem, kterého se mohou účastnit všechny zúčastněné strany, jako jsou vládní subjekty, spotřebitelé, výrobci, distributoři a ekologická sdružení;
d)
ekoznačky jsou přístupné všem subjektům, které mají zájem.
7. Veřejní zadavatelé mohou uvést, že u výrobků nebo služeb, které mají ekoznačku, se předpokládá, že splňují technické podmínky vymezené v dokumentaci k zadávacímu řízení. Akceptují jiné vhodné důkazy, jako například technickou dokumentaci výrobce nebo protokol o zkoušce uznaného subjektu. Uznaným subjektem pro účely odstavce 4, 5 a 6 je zkušební a kalibrovací laboratoř nebo inspekční a certifikační subjekt, jenž splňuje platné evropské normy.
8. Kromě výjimečných případů, jež jsou řádně odůvodněny předmětem zakázky, nesmějí tyto podmínky obsahovat odkazy na konkrétní způsob výroby, zdroj, zvláštní postup, ochrannou známku, patent, typ, specifický původ ani výrobu, jejichž důsledkem by mohlo být zvýhodnění nebo vyloučení některých výrobků nebo hospodářských subjektů.
Nelze-li předmět veřejné zakázky definovat dostatečně přesně a srozumitelně, následuje za odkazem poznámka „nebo rovnocenný“.
Článek 140
Revize ceny
(Článek 105 finančního nařízení)
1. Dokumentace k zadávacímu řízení jednoznačně stanoví, musí-li být uvedena pevná a neměnná cena.
2. V opačném případě dokumentace k zadávacímu řízení stanoví podmínky nebo vzorce pro revizi ceny během trvání smlouvy. V takových případech musí veřejný zadavatel zohlednit zejména:
a)
předmět zadávacího řízení a hospodářskou situaci, v níž řízení probíhá;
b)
druh a dobu trvání úkolů a veřejné zakázky;
c)
své finanční zájmy.
Článek 141
Protiprávní jednání vedoucí k vyloučení
(Článek 106 finančního nařízení)
K případům uvedeným v čl. 106 odst. 1 písm. e) finančního nařízení patří veškeré protiprávní jednání, jež poškozuje finanční zájmy Evropské unie, zejména:
a)
případy podvodu podle článku 1 Úmluvy o ochraně finančních zájmů Evropských společenství, stanovené aktem Rady ze dne 26. července 1995 (12);
b)
případy korupce podle článku 3 Úmluvy o boji proti korupci úředníků Evropských společenství nebo členských států Evropské unie vypracované aktem Rady ze dne 26. května 1997 (13);
c)
případy účasti na zločinném spolčení podle článku 2 rámcového rozhodnutí Rady 2008/841/SVV (14);
d)
případy praní peněz podle článku 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/60/ES (15);
e)
teroristické trestné činy, trestné činy spojené s teroristickými činnostmi a návod, pomoc a pokus k takovým trestným činům ve smyslu článků 1, 3 a 4 rámcového rozhodnutí Rady 2002/475/SVV (16).
Článek 142
Uplatnění kritérií pro vyloučení a délka vyloučení
(Články 106, 107, 108 a 109 finančního nařízení)
1. Při stanovování délky vyloučení přihlíží příslušný orgán v zájmu zásady proporcionality zejména k závažnosti skutkového stavu včetně jeho dopadu na finanční zájmy a pověst Unie, k době, jež uplynula, době trvání a opakování deliktu, úmyslu nebo stupni nedbalosti dotčeného subjektu a opatřením, jež tento subjekt přijal k nápravě situace.
Při stanovování doby vyloučení umožní příslušný orgán dotčenému zájemci nebo uchazeči, aby vyjádřil své stanovisko.
Stanoví-li orgány nebo subjekty uvedené v čl. 108 odst. 2 a 3 finančního nařízení délku trvání vyloučení v souladu s platným právem, uplatní Komise tuto dobu až do maximálního rozsahu podle čl. 106 odst. 4 finančního nařízení. Doba uvedená v čl. 106 odst. 4 finančního nařízení je stanovena nejvýše na pět let a vypočítává se takto:
a)
ode dne právní moci rozhodnutí soudu v případech podle čl. 106 odst. 1 písm. b) a e) finančního nařízení;
b)
ode dne, kdy došlo k protiprávnímu jednání, nebo - v případě jeho pokračování nebo opakování - ode dne, kdy bylo toto protiprávní jednání ukončeno, v případech podle čl. 106 odst. 1 písm. c) finančního nařízení, pokud se příslušné pochybení týká smluv na veřejné zakázky s daným orgánem.
Pro účely třetího pododstavce písm. b) platí, že je-li vážné profesní pochybení stanoveno rozhodnutím orgánu veřejné moci nebo mezinárodní organizace, je rozhodující den vydání tohoto rozhodnutí.
Dobu vyloučení lze prodloužit na deset let v případě, že do pěti let ode dne uvedeného v třetím pododstavci písm. a) a b) dojde k opakování deliktu, s výhradou odstavce 1.
2. Z účasti na zadávacím řízení a na řízení o udělení grantu jsou vyloučeni zájemci a uchazeči, kteří se nacházejí v některé ze situací podle čl. 106 odst. 1 písm. a) a d) finančního nařízení.
Článek 143
Důkazy
(Články 106 a 107 finančního nařízení)
1. Zájemci a uchazeči předloží řádně datované a podepsané čestné prohlášení, že se nenacházejí v žádné ze situací podle článků 106 a 107 finančního nařízení.
Omezí-li však veřejný zadavatel v případě užšího řízení, soutěžního dialogu či jednacího řízení s uveřejněním oznámení o zahájení zadávacího řízení počet uchazečů, kteří mají být vyzváni k jednání nebo podání nabídky, předloží všichni tito uchazeči osvědčení podle odstavce 3.
V případě veřejných zakázek podle čl. 137 odst. 2 může veřejný zadavatel na základě vlastního posouzení rizik rozhodnout, že po zájemcích nebo uchazečích nebude prohlášení podle prvního pododstavce vyžadovat. Veřejný zadavatel může rozhodnout, že po zájemcích nebo uchazečích nebude toto prohlášení vyžadovat v případě veřejných zakázek podle čl. 265 odst. 1, čl. 267 odst. 1 a čl. 269 odst. 1, jejichž hodnota činí nejvýše 20 000 EUR.
2. Uchazeč, jemuž má být zadána veřejná zakázka, poskytne před podpisem smlouvy ve lhůtě, kterou veřejný zadavatel stanoví, důkaz podle odstavce 3 tohoto článku, jímž doloží prohlášení podle odstavce 1 tohoto článku, v těchto případech:
a)
u veřejných zakázek, jež zadávají orgány na vlastní účet a jejichž hodnota dosahuje finančních limitů podle čl. 170 odst. 1;
b)
u veřejných zakázek v oblasti vnějších akcí, jejichž hodnota dosahuje finančních limitů podle čl. 265 odst. 1 písm. a), čl. 267 odst. 1 písm. a) nebo čl. 269 odst. 1 písm. a).
V případě veřejných zakázek, jejichž hodnota nedosahuje finančních limitů podle tohoto odstavce prvního pododstavce písm. a) a b), může veřejný zadavatel požádat uchazeče, jemuž má být veřejná zakázka zadána, aby předložil důkaz podle odstavce 3, má-li o tomto uchazeči pochybnosti, zdali se nenachází v některé ze situací, která je důvodem pro vyloučení z řízení.
3. Jako dostatečný důkaz o tom, že se zájemce nebo uchazeč, jemuž má být veřejná zakázka zadána, nenachází v žádné ze situací podle čl. 106 odst. 1 písm. a), b) nebo e) finančního nařízení, akceptuje veřejný zadavatel aktuální výpis z trestního rejstříku, nebo - v případě jeho neexistence - aktuální rovnocenný doklad, jejž vydal soudní nebo správní orgán země původu nebo provenience a z nějž vyplývá, že jsou tyto požadavky splněny. Jako dostatečný důkaz o tom, že se zájemce nebo uchazeč nenachází v situaci podle čl. 106 odst. 1 písm. a) nebo d) finančního nařízení, přijme veřejný zadavatel aktuální osvědčení, jež vydal příslušný orgán dotyčného státu.
V případě, že dokument či osvědčení podle odstavce 1 nejsou v dotyčné zemi vydávány, jakož i v ostatních případech vyloučení podle článku 106 finančního nařízení, lze tento dokument či osvědčení nahradit místopřísežným, nebo - v případě jeho neexistence - čestným prohlášením, jež zúčastněná osoba učiní před soudním či správním orgánem, notářem nebo příslušnou profesní organizací země svého původu nebo provenience.
4. V závislosti na vnitrostátních právních předpisech země, v níž je zájemce nebo uchazeč usazen, se dokumenty podle odstavců 1 a 3 týkají právnických nebo fyzických osob včetně - považuje-li to veřejný zadavatel za nezbytné - ředitelů podniků nebo jiných osob, jež jsou oprávněny za uchazeče či zájemce jednat či jej zastupovat, rozhodovat o něm nebo jej ovládat.
5. Mají-li veřejní zadavatelé pochybnosti o tom, zdali se zájemci nebo uchazeči nenacházejí v některé ze situací, která je důvodem pro vyloučení z řízení, mohou se sami obrátit na příslušné orgány podle odstavce 3 o informace, jež v dané situaci považují za nezbytné.
6. Veřejný zadavatel může upustit od požadavku, aby zájemce nebo uchazeč předkládali důkazy podle odstavce 3, pokud mu již byly takové důkazy předloženy v rámci jiného zadávacího řízení, a za předpokladu, že ode dne vydání těchto dokumentů dosud neuplynul jeden rok a tyto dokumenty jsou stále platné.
V tomto případě předloží zájemce nebo uchazeč čestné prohlášení, že důkazy již byly předloženy v předchozím zadávacím řízení, a potvrdí, že se jeho situace nezměnila.
7. Na žádost veřejného zadavatele předloží zájemce nebo uchazeč čestné prohlášení předpokládaného subdodavatele, že se tento nenachází v žádné ze situací podle článků 106 a 107 finančního nařízení.
V případě pochybností o tomto čestném prohlášení si veřejný zadavatel vyžádá důkazy podle odstavců 3 a 4. Případně se použije odstavec 5.
Článek 144
Ústřední databáze
(Článek 108 finančního nařízení)
1. Orgány, výkonné agentury a subjekty uvedené v čl. 108 odst. 1 finančního nařízení předávají Komisi ve formátu, jejž Komise určí, informace o třetích osobách, jež se nacházejí v některé ze situací podle článků 106, 107, čl. 109 odst. 1 písm. b) a čl. 109 odst. 2 písm. a) finančního nařízení, a o důvodech a délce jejich vyloučení.
Jedná-li se u těchto třetích osob o osoby právnické, předávají tyto orgány, výkonné agentury a subjekty Komisi rovněž údaje o osobách, jež jsou oprávněny za tyto třetí osoby jednat či je zastupovat, rozhodovat o nich nebo je ovládat a nacházejí se v některé ze situací podle článků 106, 107, čl. 109 odst. 1 písm. b) a čl. 109 odst. 2 písm. a) finančního nařízení.
Orgány a subjekty uvedené v čl. 108 odst. 2 a 3 finančního nařízení předávají Komisi ve formátu, jejž Komise určí, informace o třetích osobách, jež se nacházejí v situaci podle čl. 106 odst. 1 písm. e) finančního nařízení, pokud jednání těchto osob poškodilo finanční zájmy Unie, a dále - v případě, že se u těchto třetích osob jedná o právnické osoby - informace o osobách, jež jsou oprávněny za tyto třetí osoby jednat či je zastupovat, rozhodovat o nich nebo je ovládat; těmito informacemi jsou např.:
a)
informace o odsouzení;
b)
případně délka vyloučení ze zadávacích řízení.
2. Instituce, agentury, orgány a subjekty uvedené v odstavci 1 určí osoby, jež jsou oprávněny předávat Komisi uvedené informace a přijímat od ní informace uložené v databázi.
V případě institucí, agentur, orgánů a subjektů uvedených v čl. 108 odst. 1 finančního nařízení zasílají určené osoby co nejdříve tyto informace účetnímu Komise a případně požádají o zápis údajů do databáze, jejich změnu nebo jejich odstranění z databáze.
V případě orgánů a subjektů uvedených v čl. 108 odst. 2 finančního nařízení zasílají určené osoby do tří měsíců od vydání příslušného rozsudku požadované informace příslušné schvalující osobě v Komisi, jež odpovídá za dotčený program či akci.
Účetní Komise údaje do databáze zapíše, změní je nebo je z ní odstraní. Potvrzené údaje z databáze zasílá jednou měsíčně prostřednictvím zabezpečeného protokolu určeným osobám.
3. Instituce, agentury, orgány a subjekty uvedené v odstavci 1 Komisi potvrdí, že údaje, které předaly, byly získány a předány v souladu se zásadami, jež stanoví nařízení (ES) č. 45/2001 a směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (17) o ochraně osobních údajů.
Zejména předem uvědomí všechny třetí osoby nebo osoby uvedené v odstavci 1, že jejich údaje mohou být zařazeny do databáze a že je Komise může předat určeným osobám uvedeným v odstavci 2. V případě potřeby předané informace po opravě, výmazu či změně aktualizují.
Každá osoba či každý subjekt, jejichž údaje jsou zapsány v databázi, mají na základě žádosti adresované účetnímu Komise právo být informovány o uchovávaných údajích, které se jich týkají.
4. Členské státy přijmou vhodná opatření, aby Komisi pomohly s efektivním řízením databáze podle směrnice 95/46/ES.
V dohodách s orgány třetích zemí a se všemi subjekty uvedenými v čl. 108 odst. 2 a 3 finančního nařízení se stanoví přiměřené mechanismy k zajištění souladu s těmito ustanoveními a se zásadami ochrany osobních údajů.
Článek 145
Správní a finanční sankce
(Články 109 a 131 finančního nařízení)
1. Aniž je dotčeno ukládání smluvních sankcí, mohou být zájemci, uchazeči, zhotovitelé, dodavatelé nebo poskytovatelé, kteří učiní nepravdivé prohlášení nebo se dopustí závažného pochybení, nesrovnalostí, podvodu nebo závažného porušení svých smluvních povinností, vyloučeni z veškerých veřejných zakázek a grantů financovaných z rozpočtu Unie, a to na dobu nejvýše pěti let ode dne, kdy bylo toto protiprávní jednání - potvrzené v řízení o sporných otázkách s daným zájemcem, uchazečem, zhotovitelem, dodavatelem či poskytovatelem - zjištěno.
Tuto lhůtu lze prodloužit na deset let v případě, že během pěti let ode dne uvedeného v prvním pododstavci dojde k opakování deliktu.
2. Uchazečům nebo zájemcům, kteří učiní nepravdivé prohlášení nebo se dopustí závažného pochybení, nesrovnalostí či podvodu, mohou být uloženy též finanční sankce ve výši 2 % až 10 % z celkové předpokládané hodnoty zadávané veřejné zakázky.
Zhotovitelům, dodavatelům či poskytovatelům, kteří závažným způsobem poruší své smluvní povinnosti, mohou být uloženy finanční sankce ve výši 2 % až 10 % celkové hodnoty dané veřejné zakázky.
Tuto sazbu lze zvýšit na 4 % až 20 % v případě, že během pěti let ode dne uvedeného v odst. 1 prvním pododstavci dojde k opakování protiprávního jednání.
3. Při stanovení správní nebo finanční sankce bere orgán do úvahy zejména skutečnosti uvedené v čl. 142 odst. 1.
Článek 146
Kritéria pro výběr
(Čl. 110 odst. 1 finančního nařízení)
1. Veřejný zadavatel vypracuje jednoznačná a nediskriminační kritéria pro výběr.
2. Kritéria pro výběr se použijí ve všech zadávacích řízeních za účelem posouzení finanční, hospodářské, technické a odborné způsobilosti zájemce nebo uchazeče.
Veřejný zadavatel může stanovit minimální požadavky na způsobilost, při jejichž nesplnění nelze zájemce vybrat.
3. Každý uchazeč nebo zájemce může být vyzván, aby doložil své oprávnění k provedení veřejné zakázky podle vnitrostátního práva, např. zápisem v obchodním nebo profesním rejstříku, místopřísežným prohlášením nebo osvědčením, členstvím ve zvláštní organizaci, výslovným povolením nebo zápisem do rejstříku plátců daně z přidané hodnoty (dále jen „DPH“).
4. V oznámení o zahájení zadávacího řízení, výzvě k projevení zájmu nebo výzvě k podávání nabídek veřejní zadavatelé specifikují reference, jimiž mají uchazeči či zájemci doložit své postavení a právní způsobilost.
5. Rozsah informací, jež veřejný zadavatel požaduje k doložení finanční, hospodářské, technické a odborné způsobilosti zájemce nebo uchazeče, a minimální požadavky na kapacitu vyžadované v souladu s odstavcem 2 nesmí překračovat rámec předmětu veřejné zakázky a musí brát v úvahu oprávněné zájmy hospodářských subjektů, zejména pokud jde o ochranu technických a obchodních tajemství podniku.
6. Veřejný zadavatel se může na základě vlastního posouzení rizik rozhodnout, že po zájemcích nebo uchazečích nebude vyžadovat, aby dokládali svou finanční, hospodářskou, technickou a odbornou způsobilost, jedná-li se o tyto veřejné zakázky:
a)
veřejné zakázky, jež orgány zadávají na vlastní účet a jejichž hodnota nepřesahuje hodnotu podle čl. 137 odst. 1;
b)
veřejné zakázky zadávané v oblasti vnějších akcí, jejichž hodnota nedosahuje finančních limitů podle čl. 265 odst. 1 písm. a), čl. 267 odst. 1 písm. a) nebo čl. 269 odst. 1 písm. a).
Rozhodne-li se veřejný zadavatel, že nebude po zájemcích nebo uchazečích požadovat doložení finanční, hospodářské, technické a odborné způsobilosti, není vyplaceno předběžné financování, jestliže není poskytnuta finanční jistota v rovnocenné výši.
Článek 147
Hospodářská a finanční způsobilost
(Čl. 110 odst. 1 finančního nařízení)
1. Hospodářskou a finanční způsobilost lze doložit zejména jedním či několika těmito doklady:
a)
vhodnými výpisy z bank nebo případně dokladem o pojištění odpovědnosti za škodu způsobenou při výkonu povolání;
b)
finančními výkazy za nejvýše tři poslední roky, za něž bylo uzavřeno účetnictví;
c)
výkazem celkového obratu a obratu ze stavebních prací, dodávek nebo služeb, jež jsou předmětem veřejné zakázky, a to za nejvýše tři poslední účetní období, která jsou k dispozici.
2. Veřejný zadavatel může upustit od požadavku, aby zájemci nebo uchazeči předkládali doklady podle odstavce 1, pokud mu již byly tyto doklady předloženy v rámci jiného zadávacího řízení a nadále splňují požadavky odstavce 1.
Pokud z výjimečného důvodu, který veřejný zadavatel považuje za oprávněný, není uchazeč nebo zájemce s to předložit požadované reference, může svou hospodářskou a finanční způsobilost doložit jiným způsobem, který veřejný zadavatel považuje za vhodný.
3. Hospodářský subjekt může v případě určité veřejné zakázky eventuálně využít způsobilosti jiných subjektů, bez ohledu na právní povahu svých vztahů s nimi. V tomto případě musí vůči veřejnému zadavateli prokázat, že bude mít k dispozici zdroje nezbytné k provedení zakázky, například předložením závazku těchto subjektů, že mu své zdroje dají k dispozici.
Veřejný zadavatel může vyžadovat, aby hospodářský subjekt a subjekty uvedené v prvním pododstavci ručily za provedení veřejné zakázky společně.
Za stejných podmínek může seskupení hospodářských subjektů podle čl. 121 odst. 5 využít způsobilosti členů tohoto seskupení nebo jiných subjektů.
Článek 148
Technická a odborná způsobilost
(Čl. 110 odst. 1 finančního nařízení)
1. Technická a odborná způsobilost hospodářských subjektů je vyhodnocována a ověřována v souladu s odstavci 2 a 3. V zadávacích řízeních, jejichž předmětem jsou dodávky vyžadující umísťovací nebo instalační práce, poskytování služeb a/nebo provádění stavebních prací, se tato způsobilost posuzuje zejména s přihlédnutím k jejich know-how, efektivnosti, zkušenostem a spolehlivosti.
2. V závislosti na povaze, množství či rozsahu a účelu dodávek, služeb nebo stavebních prací lze technickou a odbornou způsobilost hospodářských subjektů doložit jedním či více následujícími dokumenty:
a)
dokladem o vzdělání a odborné kvalifikaci poskytovatele služeb nebo zhotovitele díla a/nebo členů vedení podniku, zejména osoby či osob, které jsou odpovědné za poskytování služeb nebo provádění stavebních prací;
b)
seznamem:
i)
hlavních služeb a dodávek, jež byly poskytnuty a provedeny za poslední tři roky, s uvedením částek, termínů a veřejných nebo soukromých odběratelů,
ii)
stavebních prací provedených za posledních pět let s uvedením částek, termínů a místa provedení;
c)
popisem technického zařízení, nástrojů a závodu, jež mají být při plnění veřejné zakázky na služby nebo stavební práce použity;
d)
popisem technického zařízení a opatření, jež mají zajišťovat kvalitu dodávek a služeb, a popisem vybavení podniku pro studium a výzkum;
e)
přehledem zúčastněných techniků nebo technických útvarů bez ohledu na to, zda patří přímo k podniku či nikoli, zvláště těch, kteří/které odpovídají za řízení kvality;
f)
v případě dodávek: vzorky, popisy nebo autentickými fotografiemi a/nebo osvědčeními, která vystavily oficiální ústavy pro kontrolu kvality nebo uznávané agentury a která potvrzují shodu výrobků se zadávací dokumentací nebo platnými normami;
g)
přehledem průměrného ročního počtu zaměstnanců a počtu vedoucích pracovníků poskytovatele služby nebo zhotovitele díla za poslední tři roky;
h)
uvedením části veřejné zakázky, kterou poskytovatel služeb případně zamýšlí zadat subdodavatelům;
i)
u veřejných zakázek na stavební práce a služby a pouze ve vhodných případech lze způsobilost prokázat přehledem opatření v oblasti environmentálního řízení, jež bude hospodářský subjekt schopen při plnění zakázky uplatňovat.
Jsou-li veřejnému zadavateli poskytovány služby či dodávky uvedené v prvním pododstavci písm. b) bodu i), předloží hospodářské subjekty osvědčení o výkonnosti, která vydal nebo spolupodepsal příslušný orgán.
Pro účely prvního pododstavce písm. b) bodu ii) jsou k seznamu nejvýznamnějších stavebních zakázek připojena osvědčení o řádném provedení, která uvádějí, zda byly tyto zakázky provedeny odborně a v plném rozsahu.
3. Jsou-li služby nebo dodávky, které mají být poskytovány, náročné nebo jsou výjimečně požadovány pro zvláštní účel, lze technickou a odbornou způsobilost doložit při kontrole, kterou provede veřejný zadavatel nebo jeho jménem příslušný úřední subjekt země, v níž je poskytovatel služby či dodavatel usazen, s výhradou souhlasu tohoto subjektu. Předmětem této kontroly je technická způsobilost dodavatele a výrobní kapacita a v případě nutnosti též jeho vybavení pro studium a výzkum a opatření ke kontrole kvality.
4. Vyžadují-li veřejní zadavatelé osvědčení, jež vydaly nezávislé subjekty a jež mají potvrdit, že hospodářský subjekt splňuje určité normy pro zajištění kvality, odkážou na systémy zajištění kvality, jež vycházejí z příslušných sérií evropských norem, které certifikovaly schválené subjekty. Veřejní zadavatelé však akceptují rovněž jiné doklady o rovnocenných opatřeních k zajištění kvality, jež jim předloží hospodářské subjekty, které nemají k takovýmto osvědčením přístup nebo možnost je získat v příslušné lhůtě.
5. Vyžadují-li veřejní zadavatelé osvědčení, jež vydaly nezávislé subjekty a jež mají potvrdit, že hospodářský subjekt splňuje požadavky určitých systémů či norem environmentálního řízení, odkážou na systém pro environmentální řízení podniků a audit v Unii uznávaný v souladu s článkem 45 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1221/2009 (18) nebo na jiné normy environmentálního řízení, jež vycházejí z příslušných evropských nebo mezinárodních norem schválených subjektů. Veřejní zadavatelé uznávají též rovnocenná osvědčení, jež vydaly subjekty usazené v jiných členských státech. Akceptují od hospodářských subjektů rovněž jiné doklady o rovnocenných opatřeních v oblasti environmentálního řízení.
6. Hospodářský subjekt může v případě určité veřejné zakázky eventuálně využít způsobilosti jiných subjektů, bez ohledu na právní povahu svých vztahů s nimi. V tomto případě musí vůči veřejnému zadavateli prokázat, že bude mít k dispozici zdroje nezbytné k provedení zakázky, například předložením závazku těchto subjektů, že mu své zdroje dají k dispozici.
Za stejných podmínek může seskupení hospodářských subjektů uvedené v čl. 121 odst. 5 využít způsobilosti členů tohoto seskupení nebo jiných subjektů.
7. V případě veřejných zakázek na stavební práce, služby nebo umísťovací a instalační práce v rámci veřejných zakázek na dodávky může veřejný zadavatel požadovat, aby určitá kritická plnění poskytoval přímo sám uchazeč nebo - v případech, kdy nabídku podává seskupení hospodářských subjektů podle čl. 121 odst. 6 - člen tohoto seskupení.
8. Veřejní zadavatelé mohou dospět k závěru, že hospodářské subjekty nebudou veřejnou zakázku plnit v souladu s náležitou normou kvality, jestliže zjistí, že tyto subjekty sledují vzájemně neslučitelné zájmy, jež mohou negativně ovlivnit plnění zakázky.
Článek 149
Postupy a kritéria pro zadávání veřejných zakázek
(Čl. 110 odst. 2 finančního nařízení)
1. Aniž je dotčen článek 107 finančního nařízení, jsou veřejné zakázky zadávány jedním z následujících způsobů:
a)
automatickým výběrem nabídky, kdy je zakázka zadána nabídce, která je v pořádku, splňuje všechny stanovené podmínky a uvádí nejnižší cenu;
b)
výběrem ekonomicky nejvýhodnější nabídky.
2. Při zjišťování ekonomicky nejvýhodnější nabídky veřejný zadavatel zohledňuje nabídnutou cenu a další kvalitativní kritéria daná předmětem veřejné zakázky, jako jsou technické přednosti, estetické a funkční vlastnosti, environmentální charakteristiky, provozní náklady, rentabilita, výrobní nebo dodací lhůty, servis a technická pomoc. Veřejný zadavatel může stanovit minimální úroveň kvality. Nabídky, jež této úrovně nedosahují, jsou odmítnuty.
3. V oznámení o zahájení zadávacího řízení, zadávací dokumentaci nebo popisu veřejný zadavatel uvede váhy, jež bude při určování ekonomicky nejvýhodnější nabídky na jednotlivá kritéria aplikovat. Tyto váhy lze vyjádřit pomocí intervalu s vhodným maximálním rozpětím.
Váhy použité na cenu nesmí při výběru zhotovitele, dodavatele nebo poskytovatele vést ke ztrátě významu ceny ve vztahu k ostatním kritériím; tím nejsou dotčeny stupnice, jež orgán stanovil pro odměňování určitých služeb, např. služeb odborníků na hodnocení.
Nelze-li ve výjimečných případech váhy technicky aplikovat, zejména vzhledem k předmětu veřejné zakázky, uvede veřejný zadavatel pouze použití kritérií sestupně podle důležitosti.
Článek 150
Používání elektronických aukcí
(Čl. 110 odst. 2 finančního nařízení)
1. Veřejní zadavatelé mohou využívat elektronických aukcí, při nichž jsou prezentovány nové ceny upravené směrem dolů a/nebo nové hodnoty určitých parametrů v nabídkách.
Pro účely prvního pododstavce používají veřejní zadavatelé opakovaný elektronický postup (elektronickou aukci), který probíhá po počátečním komplexním vyhodnocení nabídek a na jehož základě lze pomocí metod automatického hodnocení sestavit pořadí nabídek.
2. V otevřeném, užším nebo jednacím řízení v případě podle čl. 135 odst. 1 písm. a) mohou veřejní zadavatelé rozhodnout, že před zadáním veřejné zakázky bude provedena elektronická aukce, lze-li k této zakázce zpracovat přesnou zadávací dokumentaci.
Za stejných podmínek lze elektronickou aukci provést při opětovném vyhlášení soutěže pro strany rámcové smlouvy podle čl. 122 odst. 3 písm. b) a při vyhlášení soutěže na veřejné zakázky, jež mají být zadány v rámci dynamického nákupního systému podle článku 131.
Elektronická aukce je založena buď pouze na cenách, v kterémžto případě je veřejná zakázka zadávána nabídce uvádějící nejnižší cenu, nebo na cenách a/nebo hodnotách parametrů nabídek uvedených v zadávací dokumentaci, v kterémžto případě je zakázka zadávána ekonomicky nejvýhodnější nabídce.
3. Veřejní zadavatelé, kteří rozhodnou o provedení elektronické aukce, uvedou tuto skutečnost v oznámení o zahájení zadávacího řízení.
Zadávací dokumentace obsahuje mimo jiné tyto údaje:
a)
parametry, jejichž hodnoty budou předmětem elektronické aukce, jsou-li tyto parametry kvantifikovatelné a lze-li je vyjádřit v číslech nebo v procentech;
b)
případné limity pro nabízené hodnoty, jež vyplývají ze zadávací dokumentace k veřejné zakázce;
c)
informace, jež budou uchazečům poskytnuty v průběhu elektronické aukce, a případně kdy jim budou poskytnuty;
d)
relevantní informace o průběhu elektronické aukce;
e)
podmínky, za nichž budou moci uchazeči při aukci podávat nabídky, a zejména nejmenší rozdíly, jež budou při podávání nabídek případně vyžadovány;
f)
relevantní informace o použitém elektronickém zařízení a způsobech a technických podmínkách připojení.
4. Před zahájením elektronické aukce provedou veřejní zadavatelé první komplexní vyhodnocení nabídek v souladu s kritérii pro zadání zakázky a se stanovenými vahami.
Uchazeči, kteří podají vyhovující nabídky, jsou elektronickými prostředky všichni současně vyzváni, aby nabídli nové ceny a/nebo nové hodnoty; výzva obsahuje všechny podstatné informace o individuálním připojení k použitému elektronickému zařízení a uvádí datum a hodinu zahájení elektronické aukce. Elektronická aukce může probíhat v několika navazujících kolech. Nesmí být zahájena dříve než dva pracovní dny po dni, kdy byly výzvy rozeslány.
5. Má-li být veřejná zakázka zadána ekonomicky nejvýhodnější nabídce, obsahuje výzva i výsledek komplexního vyhodnocení nabídky dotyčného uchazeče, jež bylo provedeno v souladu s vahami podle čl. 149 odst. 3 prvního pododstavce.
Výzva uvádí rovněž matematický vzorec, který se při elektronické aukci použije k určení automatických změn v pořadí, k nimž bude docházet v důsledku podávání nabídek na nové ceny či hodnoty. Tento vzorec obsahuje váhy všech kritérií stanovených pro určení ekonomicky nejvýhodnější nabídky, které jsou uvedeny v oznámení o zahájení zadávacího řízení nebo v zadávací dokumentaci. Za tímto účelem však musí být případné intervaly předem zredukovány na konkrétní hodnoty.
Jsou-li povoleny varianty, je pro každou variantu stanoven zvláštní vzorec.
6. V jednotlivých kolech elektronické aukce sdělují veřejní zadavatelé neprodleně všem uchazečům alespoň informace, které jim umožní se kdykoli seznámit se svým pořadím. Mohou sdělovat i další informace o jiných nabídnutých cenách či hodnotách, pokud je to uvedeno v zadávací dokumentaci. Mohou též kdykoli sdělovat počet účastníků v daném kole aukce. V žádném případě však nesmějí v žádném kole elektronické aukce zveřejňovat totožnost uchazečů.
7. Veřejní zadavatelé elektronickou aukci ukončují jedním nebo více uvedenými způsoby:
a)
ukončí aukci v termínu (datum a hodina), jejž předem uvedli ve výzvě k účasti na aukci;
b)
ukončí aukci, pokud již nedostávají nabídky na nové ceny či hodnoty, které splňují požadavky na nejmenší rozdíly;
c)
ukončí aukci, pokud proběhl počet kol aukce stanovený ve výzvě k účasti na aukci.
Pro účely prvního pododstavce písm. b) stanoví veřejní zadavatelé ve výzvě k účasti na aukci lhůtu, po jejímž uplynutí od podání poslední nabídky elektronickou aukci ukončí.
Rozhodnou-li se veřejní zadavatelé ukončit elektronickou aukci způsobem podle prvního pododstavce písm. c), případně v kombinaci se způsobem podle prvního pododstavce písm. b), uvádí výzva k účasti na aukci časový rozvrh jednotlivých kol aukce.
8. Po ukončení elektronické aukce veřejní zadavatelé zadají veřejnou zakázku podle článku 149 v souladu s výsledky této aukce.
Veřejní zadavatelé nesmějí elektronických aukcí zneužívat ani je používat způsobem, který by bránil hospodářské soutěži, omezoval ji nebo ji narušoval nebo měnil předmět veřejné zakázky, jenž byl stanoven v uveřejněném oznámení o zahájení zadávacího řízení a v zadávací dokumentaci.
Článek 151
Neobvykle nízké nabídky
(Čl. 110 odst. 2 finančního nařízení)
1. Zdá-li se být nabídka v případě určité veřejné zakázky neobvykle nízká, vyžádá si veřejný zadavatel předtím, než nabídku odmítne pouze z tohoto důvodu, písemné upřesnění jejích hlavních parametrů, jež považuje za podstatné; při následném ověření těchto parametrů vychází z vysvětlení, jež mu strany poskytnou. Toto upřesnění se může týkat zejména souladu s předpisy o ochraně zaměstnanců a pracovních podmínkách platnými v místě, kde mají být stavební práce, služby či dodávky prováděny.
Veřejný zadavatel může vzít v úvahu zejména vysvětlení, která se týkají:
a)
hospodářských aspektů výrobního postupu, poskytování služeb nebo stavebních postupů;
b)
zvolených technických řešení nebo výjimečně příznivých podmínek, které má uchazeč k dispozici;
c)
původnosti nabídky.
2. Pokud veřejný zadavatel zjistí, že je nabídka neobvykle nízká z důvodu poskytnuté státní podpory, může tuto nabídku odmítnout pouze z tohoto důvodu, jen pokud uchazeč není schopen v přiměřené lhůtě, kterou zadavatel stanoví, prokázat, že dotyčná podpora byla poskytnuta s konečnou platností v souladu s postupy a rozhodnutími, jež stanoví pravidla Unie v oblasti státní podpory.
Článek 152
Lhůty pro doručení nabídek a žádostí o účast
(Čl. 111 odst. 1 finančního nařízení)
1. Veřejní zadavatelé stanoví pevné a konečné lhůty v kalendářních dnech pro doručení nabídek a žádostí o účast. Tyto lhůty jsou dostatečně dlouhé, aby umožnily osobám, jež mají zájem, přiměřenou a dostatečnou dobu na přípravu a podání nabídek, a zohledňují zejména náročnost veřejné zakázky, nezbytnost provést prohlídku na místě nebo nahlédnout na místě do dokumentů přiložených k zadávací dokumentaci.
2. V otevřeném řízení na veřejné zakázky, jejichž hodnota dosahuje finančních limitů podle čl. 170 odst. 1, činí lhůta pro doručení nabídek alespoň 52 dnů ode dne odeslání oznámení o zahájení zadávacího řízení.
3. V užším řízení, v případech použití soutěžního dialogu podle článku 132 a v jednacím řízení s uveřejněním oznámení o zahájení zadávacího řízení na veřejné zakázky, jejichž hodnota přesahuje finanční limity podle čl. 170 odst. 1, činí lhůta pro doručení žádostí o účast alespoň 37 dní ode dne odeslání oznámení o zahájení zadávacího řízení.
V užším řízení na veřejné zakázky, jejichž hodnota dosahuje finančních limitů podle čl. 170 odst. 1, činí lhůta pro doručení nabídek alespoň 40 dní ode dne odeslání výzvy k podávání nabídek.
V řízení po uveřejnění výzvy k projevení zájmu podle čl. 136 odst. 1 však tato lhůta činí:
a)
alespoň 21 dní pro doručení nabídek, jedná-li se o řízení podle čl. 136 odst. 1 písm. a) a čl. 136 odst. 3 písm. b) bodu i); lhůta se počítá ode dne odeslání výzvy k podávání nabídek;
b)
alespoň 10 dní pro doručení žádostí o účast a alespoň 21 dní pro doručení nabídek, jedná-li se o dvoufázové řízení podle čl. 136 odst. 3 písm. b) bodu ii).
4. Jestliže veřejní zadavatelé v případě veřejných zakázek, jejichž hodnota přesahuje finanční limity podle čl. 170 odst. 1, v souladu s čl. 123 odst. 2 odešlou předběžné oznámení o veřejné zakázce k uveřejnění nebo jej sami uveřejní na svém profilu kupujícího, může být lhůta pro doručení nabídek obecně zkrácena na 36 dní, avšak v žádném případě nesmí být kratší než 22 dny ode dne odeslání oznámení o zahájení zadávacího řízení nebo výzvy k podávání nabídek.
Zkrácení lhůty podle prvního pododstavce je možné jen tehdy, splňuje-li předběžné oznámení následující podmínky:
a)
obsahuje všechny informace vyžadované pro oznámení o zahájení zadávacího řízení, jsou-li tyto informace v době uveřejnění oznámení k dispozici;
b)
bylo odesláno k uveřejnění nejméně 52 dnů a nejvýše dvanáct měsíců přede dnem, kdy bylo odesláno oznámení o zahájení zadávacího řízení.
5. Lhůty pro doručení nabídek lze zkrátit o pět dní, jsou-li všechny dokumenty, jež tvoří dokumentaci k zadávacímu řízení, ode dne uveřejnění oznámení o zahájení zadávacího řízení nebo výzvy k projevení zájmu neomezeně a přímo přístupné elektronickými prostředky.
Článek 153
Lhůty pro přístup k dokumentaci k zadávacímu řízení
(Čl. 111 odst. 1 finančního nařízení)
1. Je-li s dostatečným předstihem před uplynutím lhůty pro podávání nabídek podána žádost o zadávací dokumentaci, popisy v řízení podle článku 132 či doplňující dokumenty, jsou tyto dokumenty s výhradou ustanovení odstavce 4 zaslány do pěti pracovních dní od doručení žádosti všem hospodářským subjektům, jež si vyžádaly zadávací dokumentaci nebo projevily zájem o účast na dialogu či o podání nabídky. Veřejní zadavatelé nejsou povinni odpovídat na žádosti o dokumenty, jež byly podány méně než pět pracovních dnů před uplynutím lhůty pro podávání nabídek.
2. Je-li s dostatečným předstihem před uplynutím lhůty pro podávání nabídek podána žádost o doplňující informace k zadávací dokumentaci, popisům či doplňujícím dokumentům, jsou tyto informace poskytnuty všem hospodářským subjektům, jež si vyžádaly zadávací dokumentaci nebo projevily zájem o účast na dialogu či o podání nabídky, a to všem těmto subjektům současně, co nejdříve a nejpozději šest kalendářních dnů před uplynutím lhůty pro doručení nabídek nebo - pokud je žádost o informace doručena méně než osm kalendářních dní před uplynutím této lhůty - co nejdříve po doručení této žádosti. Veřejní zadavatelé nejsou povinni odpovídat na žádosti o doplňující informace, jež byly podány méně než pět pracovních dnů před uplynutím lhůty pro podávání nabídek.
3. Nelze-li zadávací dokumentaci a doplňující dokumenty či informace - ať už z jakéhokoli důvodu - poskytnout ve lhůtách podle odstavců 1 a 2 tohoto článku nebo lze-li nabídky vypracovat až po prohlídce na místě či po nahlédnutí do dokumentů přiložených k zadávací dokumentaci na místě, jsou lhůty pro doručení nabídek uvedené v článku 152 prodlouženy, tak aby měly všechny hospodářské subjekty možnost se seznámit se všemi informacemi nezbytnými k přípravě nabídek. Toto prodloužení se vhodným způsobem vyhlásí postupy podle článků 123 až 126.
4. V otevřeném řízení, včetně dynamických nákupních systémů podle článku 131, se nepoužije ustanovení odstavce 1 tohoto článku, jsou-li veškerá dokumentace k zadávacímu řízení a doplňující dokumenty bez omezení, v plném rozsahu a přímo přístupné elektronickými prostředky. Oznámení o zahájení zadávacího řízení podle čl. 123 odst. 3 uvádí i internetovou adresu, na níž se lze s těmito dokumenty seznámit.
Článek 154
Lhůty v naléhavých případech
(Čl. 111 odst. 1 finančního nařízení)
1. Nelze-li v naléhavých, řádně odůvodněných případech dodržet minimální lhůty uvedené v čl. 152 odst. 3, mohou veřejní zadavatelé v případě užšího a jednacího řízení s uveřejněním oznámení o zahájení zadávacího řízení stanovit tyto lhůty v kalendářních dnech:
a)
lhůtu pro doručení žádostí o účast, jež musí činit nejméně patnáct dnů ode dne odeslání oznámení o zahájení zadávacího řízení, nebo nejméně deset dnů, jestliže bylo toto oznámení odesláno Úřadu pro publikace elektronicky;
b)
lhůtu pro doručení nabídek, jež musí činit nejméně deset dnů ode dne odeslání výzvy k podávání nabídek.
2. Je-li v rámci užšího řízení a zrychleného jednacího řízení podána s dostatečným předstihem žádost o doplňující informace k zadávací dokumentaci, jsou tyto informace sdělovány všem zájemcům nebo uchazečům nejpozději čtyři kalendářní dny před uplynutím lhůty pro doručení nabídek.
Článek 155
Způsoby komunikace
(Čl. 111 odst. 1 finančního nařízení)
1. Způsoby podávání nabídek a žádostí o účast určuje veřejný zadavatel, jenž může pro tento účel zvolit jeden výhradní způsob. Nabídky a žádosti o účast lze podávat formou dopisu nebo elektronickými prostředky. Žádosti o účast lze podávat rovněž faxem.
Zvolené komunikační prostředky musí být obecně dostupné a nesmějí omezovat přístup hospodářských subjektů k zadávacímu řízení.
Zvolené komunikační prostředky musí zaručovat splnění těchto podmínek:
a)
každé podání obsahuje veškeré informace nutné k jeho vyhodnocení;
b)
je zachována integrita údajů;
c)
je zachována důvěrnost nabídek a žádostí o účast a veřejný zadavatel tyto nabídky a žádosti o účast prostudovává až po vypršení lhůty k jejich podání;
d)
musí být zajištěna ochrana osobních údajů v souladu s požadavky nařízení (ES) č. 45/2001.
Je-li to nezbytné pro účely právního dokazování, mohou veřejní zadavatelé rozhodnout, že žádosti o účast podané faxem musí být co nejdříve a v každém případě před uplynutím lhůty stanovené v článku 152 potvrzeny dopisem nebo elektronickými prostředky.
2. Pokud veřejný zadavatel povolí podávání nabídek a žádostí o účast elektronickými prostředky, musejí být použité nástroje i jejich technické specifikace nediskriminační povahy, běžně přístupné a slučitelné s obvykle používanými informačními a komunikačními technologiemi a nesmí omezovat přístup hospodářských subjektů k zadávacímu řízení.
3. S výjimkou veřejných zakázek, jejichž hodnota nedosahuje finančního limitu podle čl. 170 odst. 1, zaručují zařízení, jež slouží elektronickému doručování nabídek a žádostí o účast, za pomoci technických prostředků a náležitých postupů splnění těchto podmínek:
a)
lze s jistotou ověřit identitu hospodářského subjektu;
b)
lze určit přesnou hodinu a datum doručení nabídek a žádostí o účast;
c)
lze přiměřeně zajistit, aby před uplynutím stanovených lhůt neměl nikdo přístup k údajům předaným v souladu s těmito požadavky;
d)
v případě porušení tohoto zákazu přístupu lze přiměřeně zajistit, aby toto porušení bylo spolehlivě zjistitelné;
e)
datum, kdy mají být otevřeny doručené údaje, mohou stanovit či změnit pouze oprávněné osoby;
f)
v jednotlivých fázích zadávacího řízení mohou mít přístup k předaným údajům či jejich části oprávněné osoby pouze na základě současného jednání;
g)
současné jednání oprávněných osob musí přístup k předaným údajům umožňovat až po uplynutí stanoveného dne;
h)
údaje doručené a otevřené v souladu s těmito požadavky zůstávají přístupné pouze osobám, jež jsou oprávněny se s nimi seznamovat.
4. Pokud veřejný zadavatel povolí podávání nabídek a žádostí o účast elektronickými prostředky, má se za to, že se u elektronických dokumentů podaných prostřednictvím takových systémů jedná o originály a že jsou podepsány oprávněným zástupcem hospodářského subjektu.
5. V případě podávání formou dopisu si uchazeči nebo zájemci mohou zvolit, zda nabídku nebo žádost o účast podají:
a)
buď poštou nebo kurýrní službou, v kterémžto případě musí dokumentace k zadávacímu řízení uvést, že rozhodným dnem je den odeslání zásilky, datum poštovního razítka nebo datum potvrzení o převzetí;
b)
nebo osobně či prostřednictvím svého zmocněnce v prostorách orgánu; v tomto případě musí dokumentace k zadávacímu řízení nad rámec informací podle čl. 138 odst. 2 písm. a) uvést rovněž útvar, jemuž mají být nabídky nebo žádosti o účast doručovány proti vyhotovení podepsaného a datovaného potvrzení o přijetí.
6. Za účelem utajení a vyloučení jakýchkoli potíží v případě zasílání nabídek dopisem obsahuje výzva k podávání nabídek tuto poznámku:
Nabídky musí být podány v zapečetěné obálce vložené do další zapečetěné obálky. Na vnitřní obálce jsou kromě názvu útvaru, jemuž je určena a který je uveden ve výzvě k podávání nabídek, uvedena slova „Výzva k podávání nabídek - neotvírat v podatelně“. Použijí-li se samolepicí obálky, musí být zapečetěny lepicí páskou, přes niž je podepsán odesílatel.
Článek 156
Soutěžní jistoty
(Čl. 111 odst. 3 finančního nařízení)
Veřejný zadavatel může požadovat poskytnutí soutěžní jistoty v souladu s článkem 163, která představuje 1 % až 2 % celkové hodnoty veřejné zakázky.
Jistota je uvolněna při zadání veřejné zakázky. Není-li v dané lhůtě nabídka podána nebo je-li podaná nabídka následně stažena, je jistota zadržena.
Článek 157
Otevírání nabídek a žádostí o účast
(Čl. 111 odst. 4 finančního nařízení)
1. Otevřeny jsou všechny žádosti o účast a nabídky, jež splňují požadavky článku 155.
2. Přesahuje-li hodnota veřejné zakázky finanční limit podle čl. 137 odst. 1, jmenuje příslušná schvalující osoba komisi pro otevírání obálek.
Komise pro otevírání obálek je složena nejméně ze tří osob, jež zastupují alespoň dvě organizační jednotky dotyčného orgánu, mezi nimiž není vztah nadřízenosti a podřízenosti a z nichž alespoň jedna je zcela nezávislá na příslušné schvalující osobě. V zájmu eliminace střetu zájmů se na tyto osoby vztahují povinnosti podle článku 57 finančního nařízení. Požadavek organizačních jednotek, mezi nimiž není vztah nadřízenosti a podřízenosti, se nepoužije v zastoupeních a místních jednotkách uvedených v článku 72 tohoto nařízení ani v jednotkách, jež působí izolovaně v členském státě, pokud v nich neexistují organizačně oddělené jednotky.
V případě interinstitucionálního zadávacího řízení jmenuje komisi pro otevírání obálek příslušná schvalující osoba orgánu odpovědného za toto zadávací řízení. Složení této komise musí pokud možno odrážet interinstitucionální povahu zadávacího řízení.
3. V případě podávání nabídek poštou parafuje jeden nebo více členů komise pro otevírání obálek doklady, jež dokládají datum a hodinu odeslání nabídek.
Tyto osoby parafují rovněž:
a)
každou stránku každé nabídky nebo
b)
- s výjimkou případů podle odst. 2 druhého pododstavce - titulní stranu jednotlivých nabídek a stránky obsahující finanční údaje, přičemž úplnost původní nabídky musí být zajištěna veškerými vhodnými bezpečnostními opatřeními, jež používá útvar nezávislý na schvalujícím útvaru.
Je-li veřejná zakázka zadávána postupem automatického výběru nabídky podle čl. 149 odst. 1 písm. a), jsou ceny uvedené v nabídkách, které splňují požadavky, uveřejněny.
Členové komise podepíší písemný protokol o otevření doručených nabídek, jenž uvádí nabídky, které splňují požadavky článku 155 a které je nesplňují, jakož i důvody odmítnutí pro nesplnění požadavků, pokud jde o způsoby podání nabídek podle článku 155. Záznam lze podepsat v elektronickém systému, jenž zajišťuje dostatečnou identifikaci podepsané osoby.
Článek 158
Výbor pro hodnocení nabídek a žádostí o účast
(Čl. 111 odst. 5 finančního nařízení)
1. Hodnotící výbor, který je vytvořen pro každou z obou fází a který se opírá o předem vyhlášená kritéria pro vyloučení a výběr, resp. o kritéria pro zadání zakázky, vyhodnocuje všechny žádosti o účast a nabídky, jež jsou prohlášeny za vyhovující z hlediska požadavků článku 155, a sestaví jejich pořadí.
Úkolem výboru, jejž jmenuje příslušná schvalující osoba, je vydat poradní stanovisko u veřejných zakázek, jejichž hodnota přesahuje finanční limit podle čl. 137 odst. 1.
Příslušná schvalující osoba však může rozhodnout, že hodnotící výbor vyhodnotí nabídky a sestaví jejich pořadí pouze na základě kritérií pro zadání zakázky a že kritéria pro vyloučení a výběr se vyhodnotí jiným vhodným způsobem, který zaručí vyloučení střetu zájmů.
2. Hodnotící výbor je složen nejméně ze tří osob, které zastupují alespoň dvě organizační jednotky orgánů nebo subjektů uvedených v článku 208 finančního nařízení, mezi nimiž není vztah nadřízenosti a podřízenosti a z nichž alespoň jedna je zcela nezávislá na příslušné schvalující osobě. Příslušná schvalující osoba se ujistí o tom, že tyto osoby dodržují povinnosti podle článku 57 finančního nařízení.
Požadavek organizačních jednotek, mezi nimiž není vztah nadřízenosti a podřízenosti, se nepoužije v zastoupeních a místních jednotkách uvedených v článku 72 ani v jednotkách, jež působí izolovaně v členském státě, pokud v nich neexistují organizačně oddělené jednotky.
Hodnotící výbor může mít stejné složení jako komise pro otevírání obálek.
Na základě rozhodnutí příslušné schvalující osoby mohou být tomuto výboru nápomocni externí odborníci. Příslušná schvalující osoba se ujistí o tom, že tito odborníci dodržují povinnosti podle článku 57 finančního nařízení.
V případě interinstitucionálního zadávacího řízení jmenuje hodnotící výbor příslušná schvalující osoba orgánu odpovědného za toto zadávací řízení. Složení výboru musí odrážet interinstitucionální povahu zadávacího řízení.
3. Žádosti o účast a nabídky, jež nesplňují všechny základní požadavky uvedené v dokumentaci k zadávacímu řízení, jsou vyloučeny.
Hodnotící výbor nebo veřejný zadavatel však mohou zájemce nebo uchazeče vyzvat, aby ve stanovené lhůtě doplnili podklady předložené v souvislosti s kritérii pro vyloučení a výběr či aby k těmto podkladům podali vysvětlení.
Za přípustné se považují žádosti o účast a nabídky, jež nejsou vyloučeny a splňují kritéria pro výběr.
4. V případě neobvykle nízkých nabídek podle článku 151 si hodnotící výbor vyžádá bližší informace ke složení nabídky.
Článek 159
Výsledky hodnocení
(Článek 112 finančního nařízení)
1. O hodnocení a sestavení pořadí žádostí o účast a nabídek, o nichž hodnotící výbor prohlásí, že splňují požadavky, je vypracován datovaný písemný záznam.
Tento záznam podepíší všichni členové hodnotícího výboru. Záznam lze podepsat v elektronickém systému, jenž zajišťuje dostatečnou identifikaci podepsané osoby.
Nebyla-li hodnotícímu výboru svěřena odpovědnost za posouzení nabídek z hlediska kritérií pro vyloučení a výběr, podepíšou tento písemný záznam též osoby, kterým příslušná schvalující osoba tuto odpovědnost svěřila. Záznam je archivován pro pozdější použití.
2. Záznam podle odstavce 1 obsahuje alespoň:
a)
jméno a adresu veřejného zadavatele a předmět a hodnotu veřejné zakázky, rámcové smlouvy nebo dynamického nákupního systému;
b)
jména odmítnutých zájemců nebo uchazečů a důvody jejich odmítnutí;
c)
jména zájemců a uchazečů, jejichž nabídka bude prostudována, a důvody pro jejich výběr;
d)
důvody pro odmítnutí nabídek, jež byly shledány jako neobvykle nízké;
e)
jména navrženého zájemce, zhotovitele, dodavatele či poskytovatele, důvody pro jeho výběr a - je-li tento údaj znám - část zakázky či rámcové smlouvy, na niž zhotovitel, dodavatel či poskytovatel zamýšlí uzavřít smlouvy se subdodavateli.
3. Veřejný zadavatel poté přijme rozhodnutí, v němž uvede alespoň:
a)
svůj název a adresu, předmět a hodnotu veřejné zakázky nebo předmět a maximální hodnotu rámcové smlouvy či dynamického nákupního systému;
b)
jména odmítnutých zájemců nebo uchazečů a důvody jejich odmítnutí;
c)
jména zájemců a uchazečů, jejichž nabídka bude prostudována, a důvody pro jejich výběr;
d)
důvody pro odmítnutí nabídek, jež byly shledány jako neobvykle nízké;
e)
jména vybraných zájemců nebo vybraného zhotovitele, dodavatele či poskytovatele, důvody jejich výběru na základě předem vyhlášených kritérií pro výběr a pro zadání zakázky a - je-li tento údaj znám - část zakázky nebo rámcové smlouvy, na niž zhotovitel, dodavatel nebo poskytovatel zamýšlí uzavřít smlouvy se subdodavateli;
f)
v případě jednacího řízení a soutěžního dialogu okolnosti uvedené v článcích 132, 134, 135, 266, 268, 270 a 271, jež jsou důvodem k použití těchto řízení;
g)
případné důvody, pro něž se veřejný zadavatel rozhodl veřejnou zakázku nezadat.
V případě interinstitucionálního zadávacího řízení přijme rozhodnutí podle prvního pododstavce veřejný zadavatel, který je za toto řízení odpovědný.
Článek 160
Styk mezi veřejnými zadavateli a uchazeči
(Článek 112 finančního nařízení)
1. Styk mezi veřejným zadavatelem a uchazeči v průběhu zadávacího řízení je přípustný výjimečně, za podmínek uvedených v odstavcích 2 a 3.
2. Před uplynutím lhůty pro podávání nabídek může veřejný zadavatel, pokud jde o doplňující dokumenty a informace podle článku 153:
a)
sdělit z podnětu uchazečů doplňující informace, a to výlučně za účelem vyjasnění povahy veřejné zakázky; tyto informace musí být sděleny ve stejný den všem uchazečům, kteří si vyžádali zadávací dokumentaci;
b)
informovat z vlastního podnětu zúčastněné osoby, pokud zjistí omyl, nepřesnost, opomenutí nebo jiný druh administrativní chyby v textu oznámení o zahájení zadávacího řízení, výzvy k podávání nabídek nebo zadávací dokumentace, s tím, že tato informace musí být těmto osobám podána ve stejný den a stejným způsobem, jaký se použije na původní výzvu k podávání nabídek.
3. Je-li po otevření nabídek v souvislosti s některou z nich zapotřebí určitého vyjasnění nebo je-li v nabídce nutno opravit zjevné administrativní chyby, může veřejný zadavatel navázat styk s uchazečem, avšak tento styk nesmí vést ke změně podmínek nabídky.
4. Ve všech případech, kdy byl navázán styk, a v řádně odůvodněných případech podle článku 96 finančního nařízení, kdy styk navázán nebyl, je třeba učinit poznámku do spisu.
Článek 161
Informace pro zájemce a uchazeče
(Články 113, 114 a 118 finančního nařízení)
1. Veřejní zadavatelé sdělí zájemcům a uchazečům co nejdříve rozhodnutí o zadání veřejné zakázky, podpisu rámcové smlouvy či přijetí do dynamického nákupního systému (včetně důvodů případného rozhodnutí veřejnou zakázku, rámcovou smlouvu nebo dynamický nákupní systém, na něž byla soutěž o veřejné zakázky vyhlášena, nezadat, nepodepsat, resp. nezavést) nebo rozhodnutí znovu zahájit řízení.
2. Údaje podle čl. 113 odst. 2 finančního nařízení sdělí veřejný zadavatel nejpozději do patnácti kalendářních dnů ode dne doručení písemné žádosti.
3. V případě veřejných zakázek, jež zadávají orgány Unie na vlastní účet, jejichž hodnota dosahuje finančních limitů podle čl. 170 odst. 1 a jež nejsou vyloučeny z oblasti působnosti směrnice 2004/18/ES, sdělí veřejný zadavatel všem neúspěšným uchazečům nebo zájemcům, že jejich přihláška nebo nabídka nebyla přijata, s tím, že toto sdělení je podáváno všem těmto osobám současně, každé jednotlivě a elektronickými prostředky v jedné z těchto fází:
a)
krátce poté, co je přijato rozhodnutí na základě kritérií pro vyloučení a výběr, a předtím, než je přijato rozhodnutí o zadání veřejné zakázky, jedná-li se o zadávací řízení pořádané ve dvou samostatných fázích;
b)
v případě rozhodnutí o zadání veřejné zakázky a o odmítnutí nabídek co nejdříve po přijetí rozhodnutí o zadání zakázky, nejpozději však v průběhu následujícího týdne.
Ve všech případech uvede veřejný zadavatel důvody, proč nebyla nabídka nebo přihláška přijata, a dostupné opravné prostředky.
Neúspěšní uchazeči nebo zájemci si mohou písemně formou dopisu, faxu nebo e-mailu vyžádat doplňující informace k důvodům odmítnutí své přihlášky nebo nabídky a všichni vybraní uchazeči, jejichž nabídky nebyly vyloučeny, mají nárok na informace o vlastnostech a přednostech přijaté nabídky a jménu úspěšného uchazeče; tím není dotčen čl. 113 odst. 2 druhý pododstavec finančního nařízení. Veřejní zadavatelé odpovědí nejpozději do patnácti kalendářních dnů ode dne doručení žádosti.
Článek 162
Podpis smlouvy
(Články 113 a 118 finančního nařízení)
S prováděním veřejné zakázky se započne až po podpisu smlouvy na tuto zakázku.
Oddíl 4
Jistoty a nápravná opatření
Článek 163
Jistoty
(Článek 115 finančního nařízení)
1. Je-li od zhotovitele, dodavatele nebo poskytovatele vyžadováno složení jistoty předem, musí tato jistota pokrývat částku a období, které jsou dostatečné pro její čerpání.
2. Jistotu poskytuje banka nebo schválená finanční instituce. Může být nahrazena společným a nerozdílným ručením třetí osoby poté, co toto ručení schválí veřejný zadavatel.
Jistota je vyjádřena v eurech.
Jejím účelem je zavázat banku, finanční instituci nebo třetí osobu k neodvolatelné záruce nebo prvnímu ručení za splnění povinností zhotovitele, dodavatele nebo poskytovatele.
Článek 164
Jistota pro účely plnění
(Článek 115 finančního nařízení)
1. S cílem zajistit, aby byly stavební práce, dodávky či služby provedeny v plném rozsahu, a v situacích, kdy tato plnění nelze s konečnou platností přijmout v souladu se smluvními podmínkami, může schvalující osoba v individuálních případech a v návaznosti na předběžnou analýzu rizik vyžadovat, aby zhotovitel, dodavatel či poskytovatel poskytl jistotu pro účely plnění.
2. Jistotu ve výši 10 % celkové hodnoty veřejné zakázky lze vytvořit postupně srážkami z uskutečňovaných plateb.
Jistotu může nahradit srážka z konečné platby zadržená až do konečného přijetí služeb, dodávek nebo stavebních prací. Výši srážky určí schvalující osoba tak, aby odrážela rizika zjištěná v souvislosti s plněním smlouvy, předmět zakázky a obchodní podmínky obvyklé v daném odvětví.
Podmínky jistoty jsou uvedeny v dokumentaci k zadávacímu řízení.
3. Po konečném přijetí stavebních prací, služeb nebo dodávek je jistota uvolněna v souladu s podmínkami smlouvy.
Článek 165
Jistota pro účely předběžného financování
(Článek 115 finančního nařízení)
1. Jakmile veřejný zadavatel zjistí, že je nutné poskytnout předběžné financování, posoudí před zahájením zadávacího řízení rizika, jež jsou s platbami předběžného financování spojena; přihlédne zejména k těmto kritériím:
a)
předpokládaná hodnota veřejné zakázky;
b)
její předmět;
c)
délka trvání a tempo;
d)
struktura trhu.
2. Jistota pro účely platby předběžného financování je vyžadována v případě podle čl. 146 odst. 6 druhého pododstavce nebo v případě, že schvalující osoba tak rozhodne učinit podle odstavce 1 tohoto článku.
Jistota není vyžadována v případě veřejných zakázek nízké hodnoty podle čl. 137 odst. 1.
Jistota je uvolňována postupně s tím, jak je prováděn zápočet předběžného financování s průběžnými platbami nebo výplatou zůstatku ve prospěch zhotovitele, dodavatele nebo poskytovatele v souladu se smluvními podmínkami.
Článek 166
Pozastavení v případě pochybení či nesrovnalostí
(Článek 116 finančního nařízení)
1. Plnění veřejné zakázky lze podle článku 116 finančního nařízení pozastavit za účelem ověření, zdali došlo k předpokládaným závažným pochybením, nesrovnalostem nebo podvodům. Pokud se nepotvrdí, že k nim došlo, je plnění veřejné zakázky co nejdříve obnoveno.
2. Závažným pochybením nebo nesrovnalostí je každé porušení smlouvy nebo předpisů, které je důsledkem jednání nebo opomenutí, jež způsobuje nebo by mohlo způsobit ztrátu pro rozpočet Unie.
KAPITOLA 2
Ustanovení použitelná pro veřejné zakázky zadávané orgány Unie na vlastní účet
Článek 167
Stanovení příslušných úrovní pro výpočet finančních limitů
(Články 117 a 118 finančního nařízení)
Všechny pověřené nebo dále pověřené schvalující osoby jednotlivých orgánů posoudí, zda bylo dosaženo finančních limitů podle článku 118 finančního nařízení.
Článek 168
Samostatné veřejné zakázky a zakázky sestávající z dílčích plnění
(Články 104 a 118 finančního nařízení)
1. Předpokládaná hodnota veřejné zakázky nesmí být stanovena s úmyslem obejít požadavky tohoto nařízení. Je nepřípustné, aby byla veřejná zakázka za tímto účelem rozdělena.
Je-li to vhodné, technicky proveditelné a nákladově efektivní, zadávají se veřejné zakázky, jejichž hodnota dosahuje finančních limitů podle čl. 170 odst. 1, formou dílčích plnění zadávaných současně.
2. Je-li předmět veřejné zakázky na dodávky, služby nebo stavební práce rozdělen na několik dílčích plnění, která jsou předmětem individuálních veřejných zakázek, vezme se při celkovém hodnocení použitelného finančního limitu v úvahu celková hodnota všech dílčích plnění.
Pokud celková hodnota všech dílčích plnění dosahuje finančních limitů podle čl. 170 odst. 1, použijí se na každé dílčí plnění ustanovení čl. 97 odst. 1 a čl. 104 odst. 1 a 2 finančního nařízení.
3. Má-li být veřejná zakázka zadána formou samostatných dílčích plnění, jsou nabídky na každé dílčí plnění hodnoceny zvlášť. Je-li několik dílčích plnění zadáno témuž uchazeči, lze na všechna tato dílčí plnění podepsat jedinou smlouvu.
Článek 169
Postupy ke stanovení předpokládané hodnoty určitých veřejných zakázek
(Článek 118 finančního nařízení)
1. Pro účely výpočtu předpokládané hodnoty veřejné zakázky zahrne veřejný zadavatel do této částky celkovou odhadovanou odměnu zhotovitele, dodavatele nebo poskytovatele.
Jsou-li součástí veřejné zakázky opce nebo možnost obnovení smlouvy, je základem pro výpočet nejvyšší povolená částka, do níž je zahrnuto využití těchto opcí a obnovení smlouvy.
Tento odhad se provádí v okamžiku, kdy je odesláno oznámení o zahájení zadávacího řízení, nebo, pokud se s takovým vyhlášením nepočítá, v okamžiku, kdy veřejný zadavatel zahajuje zadávací řízení.
2. V případě rámcových smluv a dynamických nákupních systémů je brána v úvahu maximální hodnota všech veřejných zakázek, jež jsou plánovány na celou dobu trvání rámcové smlouvy nebo dynamického nákupního systému.
3. V případě veřejných zakázek na služby se bere v úvahu:
a)
u pojišťovacích služeb: pojistné, které je třeba zaplatit, a další druhy odměn;
b)
u bankovních nebo finančních služeb: poplatky, provize, úroky a další druhy odměn;
c)
u veřejných zakázek na zpracování projektu: poplatky, provize a podobné odměny.
4. V případě veřejných zakázek na služby, jež neuvádějí celkovou cenu, nebo v případě veřejných zakázek na dodávky, jejichž předmětem je leasing, nájem či koupě výrobků na splátky, je základem pro výpočet předpokládané hodnoty:
a)
v případě veřejných zakázek na dobu určitou:
i)
celková hodnota veřejné zakázky za celou dobu jejího trvání, činí-li výše uvedená doba nejvýše 48 měsíců v případě služeb nebo nejvýše dvanáct měsíců v případě dodávek,
ii)
celková hodnota včetně předpokládané zůstatkové hodnoty, činí-li výše uvedená doba v případě dodávek více než dvanáct měsíců;
b)
v případě veřejných zakázek na dobu neurčitou nebo v případě služeb na dobu delší než 48 měsíců měsíční hodnota vynásobená čtyřiceti osmi.
5. V případě veřejných zakázek na služby nebo dodávky, jež jsou zadávány pravidelně nebo mají být během určitého období obnoveny, se hodnota těchto zakázek určí na základě:
a)
skutečných souhrnných nákladů na podobné zakázky na tytéž druhy služeb či výrobků, jež byly zadány během předchozího rozpočtového roku nebo předchozích dvanácti měsíců; tyto náklady se pokud možno upraví o změny v množství či hodnotě, které se předpokládají v průběhu dvanácti měsíců následujících po ukončení původní smlouvy, nebo
b)
odhadovaných souhrnných nákladů na následné veřejné zakázky zadané v průběhu dvanácti měsíců po prvním poskytnutí služby nebo první dodávce nebo v průběhu trvání smlouvy, je-li delší než dvanáct měsíců.
6. V případě veřejných zakázek na stavební práce se kromě hodnoty těchto prací bere v úvahu i celková odhadovaná hodnota dodávek, jež jsou k provedení těchto prací nezbytné a jež zhotoviteli poskytne veřejný zadavatel.
Článek 170
Finanční limity pro použití postupů podle směrnice 2004/18/ES
(Článek 118 finančního nařízení)
1. Finančními limity podle článku 118 finančního nařízení se rozumí prahové hodnoty, jež směrnice 2004/18/ES stanoví pro veřejné zakázky na dodávky, služby, resp. stavební práce.
2. Lhůtami podle článku 118 finančního nařízení se rozumí lhůty uvedené v článcích 152, 153 a 154.
Článek 171
Odkladná lhůta před podpisem smlouvy na veřejnou zakázku
(Článek 118 finančního nařízení)
1. Veřejný zadavatel podepíše s úspěšným uchazečem smlouvu na veřejnou zakázku či rámcovou smlouvu spadající do oblasti působnosti směrnice 2004/18/ES až po uplynutí lhůty čtrnácti kalendářních dnů.
Běh uvedené lhůty započne:
a)
dnem následujícím po dni, kdy byla úspěšným a neúspěšným uchazečům současně zaslána příslušná oznámení, nebo
b)
v případě veřejné zakázky či rámcové smlouvy, jež byla zadána na základě jednacího řízení bez předchozího uveřejnění oznámení o zahájení zadávacího řízení, dnem, jenž následuje po uveřejnění oznámení o výsledku zadávacího řízení podle článku 123 v Úředním věstníku Evropské unie.
V případě, že je pro zasílání podle druhého pododstavce písm. a) používán fax či elektronické prostředky, činí odkladná lhůta deset kalendářních dnů.
V případě potřeby může veřejný zadavatel pozastavit podpis smlouvy na veřejnou zakázku za účelem dodatečného přezkumu v případě, je-li takový krok odůvodněn žádostmi či připomínkami uchazečů nebo zájemců, kteří byli neúspěšní nebo podali stížnost, nebo s ohledem na jinou významnou informaci, kterou obdržel. Tyto žádosti, připomínky nebo informace musí být doručeny během lhůty stanovené v prvním pododstavci. V případě pozastavení jsou všichni zájemci nebo uchazeči uvědomeni do tří pracovních dnů od přijetí příslušného rozhodnutí.
S výjimkou případů podle odstavce 2 jsou všechny smlouvy podepsané před uplynutím lhůty stanovené v prvním pododstavci neplatné.
Nelze-li veřejnou zakázku či rámcovou smlouvu zadat vybranému úspěšnému uchazeči, může ji veřejný zadavatel zadat druhému nejlepšímu uchazeči.
2. Lhůta podle odstavce 1 se nepoužije v těchto případech:
a)
v případě otevřeného, užšího nebo jednacího řízení po uveřejnění oznámení o zahájení zadávacího řízení, v němž byla podána pouze jedna nabídka;
b)
v případě zvláštních zakázek zadaných na základě rámcové smlouvy;
c)
v případě jednacího řízení podle čl. 134 odst. 1 písm. c), čl. 134 odst. 1 písm. g) bodu iii), čl. 134 odst. 1 písm. h) a čl. 134 odst. 1 písm. j).
Článek 172
Doložení přístupu k veřejným zakázkám
(Článek 119 finančního nařízení)
Zadávací dokumentace vyžaduje, aby uchazeči uvedli stát, v němž mají sídlo nebo bydliště, a tento údaj prokázali doklady, jež jsou podle jejich vnitrostátního práva běžně akceptovány.
HLAVA VI
GRANTY
KAPITOLA 1
Oblast působnosti a forma grantů
Článek 173
Členské příspěvky
(Článek 121 finančního nařízení)
Členskými příspěvky podle čl. 121 odst. 2 písm. d) finančního nařízení se rozumí částky hrazené organizacím, jichž je Unie členem, a to v souladu s rozpočtovými rozhodnutími a platebními podmínkami, jež daná organizace stanoví.
Článek 174
Grantová dohoda a rozhodnutí o udělení grantu
(Čl. 121 odst. 1 finančního nařízení)
1. Granty jsou předmětem rozhodnutí nebo písemné dohody.
2. Při rozhodování o tom, který druh aktu má být použit, se zohledňují:
a)
skutečnost, zdali se lokalita příjemce nachází na území Unie, či mimo ně;
b)
náročnost a standardizace obsahu financovaných akcí nebo pracovních programů.
Článek 175
Výdaje na členy orgánů
(Článek 121 finančního nařízení)
Výdaje na členy orgánů podle čl. 121 odst. 2 písm. a) finančního nařízení zahrnují příspěvky pro sdružení současných a bývalých členů Evropského parlamentu. Tyto příspěvky jsou vynakládány v souladu s vnitřními správními předpisy Evropského parlamentu.
Článek 176
Akce, na něž lze udělit grant
(Článek 121 finančního nařízení)
Akce, na niž lze udělit grant ve smyslu článku 121 finančního nařízení, musí být jednoznačně vymezena.
Akce nesmí být rozdělena na více akcí s úmyslem obejít pravidla financování, jež stanoví toto nařízení.
Článek 177
Subjekty, jež sledují cíl v obecném zájmu Unie
(Článek 121 finančního nařízení)
Subjektem, jenž sleduje cíl v obecném zájmu Unie, se rozumí:
a)
buď subjekt, který plní úkoly na poli vzdělávání, odborné přípravy, šíření informací, inovací, výzkumu či studií v oblastech evropské politiky či provádí činnosti k prosazování občanství a lidských práv, nebo evropský normalizační orgán;
b)
osoba, jež zastupuje neziskové subjekty působící v členských státech, kandidátských nebo potenciálních kandidátských zemích a prosazuje zásady a politiky, které jsou v souladu s cíli Smluv.
Článek 178
Partnerství
(Článek 121 finančního nařízení)
1. Součástí rámcového partnerství mohou být zvláštní granty na akce a na provozní náklady.
2. Rámcové partnerství může být založeno na mechanismu dlouhodobé spolupráce mezi Komisí a příjemci grantů. Může mít formu dohody nebo rozhodnutí o rámcovém partnerství.
Dohoda či rozhodnutí o rámcovém partnerství specifikuje společné cíle, povahu akcí, jež jsou plánovány jako jednorázové či jako součást schváleného ročního pracovního programu, řízení o udělení zvláštního grantu v souladu se zásadami a procesními pravidly, jež jsou upraveny v této hlavě, a dále obecná práva a povinnosti stran podle zvláštních dohod či rozhodnutí.
Doba trvání partnerství nesmí překročit čtyři roky, nejedná-li se o výjimečné případy, jež jsou řádně odůvodněny zejména předmětem rámcového partnerství.
Schvalující osoby nesmějí dohod ani rozhodnutí o rámcovém partnerství zneužívat ani jich využívat takovým způsobem, jehož účel či účinek odporuje zásadám transparentnosti a rovného zacházení se žadateli.
3. Pokud jde o tvorbu programů, uveřejňování ex ante a zadávání, přistupuje se k rámcovému partnerství jako ke grantu.
4. Zvláštní granty založené na dohodách či rozhodnutích o rámcovém partnerství se udělují postupy podle těchto dohod či rozhodnutí a v souladu s ustanoveními této hlavy.
Uveřejňují se ex post postupem podle článku 191.
Článek 179
Elektronické systémy pro výměnu informací
(Čl. 121 odst. 1 finančního nařízení)
1. Veškeré výměny s příjemci, včetně uzavírání grantových dohod, oznamování rozhodnutí o udělení grantu a jejich případných změn, lze provádět prostřednictvím systémů elektronické výměny, jež zřídí Komise.
2. Tyto systémy musí splňovat následující požadavky:
a)
přístup k systému a dokumentům, jež jsou jeho prostřednictvím předávány, smějí mít pouze oprávněné osoby;
b)
právo elektronického podpisu a předávání dokumentů prostřednictvím systému smějí mít pouze oprávněné osoby;
c)
systém musí identifikovat oprávněné osoby obvyklými prostředky;
d)
musí být přesně určena hodina a datum elektronické transakce;
e)
musí být zajištěna integrita dokumentů;
f)
musí být zajištěna dostupnost dokumentů;
g)
musí být zachována případná důvěrnost dokumentů;
h)
musí být zajištěna ochrana osobních údajů v souladu s požadavky nařízení (ES) č. 45/2001.
3. Pro údaje, jež jsou prostřednictvím takového systému zasílány či doručovány, platí právní předpoklad jejich integrity a přesnosti data a hodiny jejich odeslání či doručení, které systém uvádí.
Dokument, jenž je prostřednictvím takového systému zasílán či oznamován, je pokládán za rovnocenný dokumentu v papírové podobě, je přípustný jako důkaz v právních řízeních, je pokládán za originál a platí pro něj právní předpoklad pravosti a integrity za předpokladu, že neobsahuje dynamické prvky, které by jej mohly automaticky měnit.
Elektronické podpisy podle odst. 2 písm. b) mají právní účinek rovnocenný účinku ručních podpisů.
Článek 180
Obsah grantových dohod a rozhodnutí o udělení grantu
(Článek 122 finančního nařízení)
1. Grantová dohoda stanoví alespoň:
a)
předmět;
b)
příjemce;
c)
dobu svého trvání, a to:
i)
datum svého vstupu v platnost,
ii)
datum zahájení a dobu trvání financované akce nebo financovaného rozpočtového roku;
d)
maximální částku financovanou z prostředků Unie vyjádřenou v eurech a formu grantu, případně s uvedením těchto dalších údajů:
i)
celkových odhadovaných způsobilých nákladů na akci či pracovní program a míru financování způsobilých nákladů nebo
ii)
jednotkových nákladů, jednorázové částky nebo paušálního financování podle čl. 123 písm. b), c) a d) finančního nařízení, jsou-li tyto částky určeny, nebo
iii)
kombinace údajů podle bodů i) a ii) tohoto písmene;
e)
popis akce nebo - v případě grantu na provozní náklady - pracovního programu, jejž schvalující osoba schválila na daný rozpočtový rok, spolu s popisem výsledků očekávaných od provedení akce či pracovního programu;
f)
obecné podmínky použitelné na všechny dohody tohoto typu, např. souhlas příjemce s kontrolami a audity, jež provádí Komise, úřad OLAF a Účetní dvůr;
g)
odhadovaný celkový rozpočet akce či pracovního programu;
h)
má-li být v rámci akce zadána veřejná zakázka, zásady uvedené v článku 209 nebo pravidla pro zadávání veřejných zakázek, která musí příjemce dodržovat;
i)
povinnosti příjemce, zejména:
i)
povinnosti, pokud jde o řádné finanční řízení a předkládání zpráv o činnosti a financování; je-li to vhodné, stanoví se průběžné cíle, při jejichž naplnění se tyto zprávy předkládají,
ii)
pokud Komise uzavírá dohodu s více příjemci: specifické povinnosti případného koordinátora a ostatních příjemců vůči koordinátorovi, jakož i finanční odpovědnost příjemců za částky dlužné vůči Komisi;
j)
postupy a lhůty pro schvalování těchto zpráv a pro platby prováděné Komisí;
k)
popřípadě podrobnosti o způsobilých nákladech na akci nebo schválený pracovní program nebo o jednotkových nákladech, jednorázové částce nebo paušálním financování podle článku 123 finančního nařízení;
l)
ustanovení, jimiž se řídí zviditelnění finanční podpory, kterou Unie poskytuje, s výjimkou řádně odůvodněných případů, kdy její prezentace vůči veřejnosti není možná či vhodná.
Obecné podmínky podle prvního pododstavce písm. f) alespoň:
i)
uvádějí, že rozhodným právem pro grantovou dohodu je právo Unie, popřípadě doplněné vnitrostátním právem uvedeným v grantové dohodě. V dohodách s mezinárodními organizacemi lze stanovit odchylnou úpravu,
ii)
specifikují soud či rozhodčí orgán příslušný pro řešení sporu.
2. Grantová dohoda může stanovit postupy a lhůty pro pozastavení provádění grantu, vypovězení grantové dohody nebo zrušení rozhodnutí o udělení grantu podle článku 135.
3. V případech podle článku 178 specifikuje dohoda nebo rozhodnutí o rámcovém partnerství údaje podle tohoto článku odst. 1 prvního pododstavce písm. a) a b), písm. c) bodu i), písm. f), písm. h) až j) a písm. l).
Rozhodnutí o udělení zvláštního grantu či dohoda o zvláštním grantu obsahuje údaje podle odst. 1 prvního pododstavce písm. a) až e), písm. g) a k), a v případě nutnosti též údaje podle odst. 1 prvního pododstavce písm. i).
4. Změny grantových dohod vyžadují písemnou formu. Účelem ani důsledkem těchto změn - včetně rozšíření či zúžení okruhu příjemců - nesmí být zpochybnění rozhodnutí o udělení grantu ani porušení zásady rovného zacházení s žadateli.
5. Na rozhodnutí o udělení grantu se obdobně použijí odstavce 1, 2, 3 a 4.
Část údajů podle odstavce 1 lze namísto v rozhodnutí o udělení grantu uvést ve výzvě k podávání návrhů nebo souvisejícím dokumentu.
Článek 181
Formy grantů
(Článek 123 finančního nařízení)
1. Granty udělené ve formě podle čl. 123 odst. 1 písm. a) finančního nařízení se vypočítávají na základě způsobilých nákladů, jež příjemci skutečně vznikly a jež jsou uvedeny v předběžném odhadovaném rozpočtu, který je předkládán spolu s návrhem a je zahrnut do grantové dohody či rozhodnutí o udělení grantu.
2. V případě jednotkových nákladů podle čl. 123 odst. 1 písm. b) finančního nařízení je pro všechny nebo některé konkrétní kategorie způsobilých nákladů, které jsou předem jednoznačně vymezeny, stanovena pevná částka připadající na jednotku.
3. V případě jednorázových částek podle čl. 123 odst. 1 písm. c) finančního nařízení je pro všechny nebo některé konkrétní kategorie způsobilých nákladů, které jsou předem jednoznačně vymezeny, stanovena celková pevná částka.
4. V případě paušálního financování podle čl. 123 odst. 1 písm. d) finančního nařízení je pro konkrétní kategorie způsobilých nákladů, které jsou předem jednoznačně vymezeny, stanoven určitý procentní podíl.
Článek 182
Jednorázové částky, jednotkové náklady a paušální financování
(Článek 124 finančního nařízení)
1. Schválení využití jednorázových částek, jednotkových nákladů či paušálního financování uvedené v čl. 124 odst. 1 finančního nařízení platí po celou dobu trvání programu. Toto schválení lze zrevidovat, je-li zapotřebí provést podstatné změny. Předmětné údaje a částky jsou pravidelně posuzovány a jednorázové částky, jednotkové náklady či paušální financování jsou v případě potřeby upravovány.
Uzavře-li Komise dohodu s více příjemci, použije se na každého z nich strop uvedený v čl. 124 odst. 1 druhém pododstavci finančního nařízení.
2. Rozhodnutí o udělení grantu či grantová dohoda musí obsahovat všechna nezbytná ustanovení, na jejichž základě lze ověřit, zda byly podmínky pro vyplacení grantu ve formě jednorázových částek, jednotkových nákladů nebo paušálního financování dodrženy.
3. Vyplacením grantu ve formě jednorázových částek, jednotkových nákladů nebo paušálního financování není dotčeno právo přístupu k záznamům, jež jsou příjemci povinni podle právních předpisů vést, pro účely odst. 1 prvního pododstavce a čl. 137 odst. 2 finančního nařízení.
4. Jestliže kontroly ex post odhalí, že nenastala skutečnost, jež zakládá nárok na vyplacení grantu a že v rámci grantu ve formě jednorázové částky, jednotkových nákladů či paušálního financování byly příjemci vyplaceny finanční prostředky neoprávněně, je Komise oprávněna získat tyto prostředky až do výše grantu zpět; tím nejsou dotčeny sankce podle článku 109 finančního nařízení.
KAPITOLA 2
Zásady
Článek 183
Zásada spolufinancování
(Čl. 125 odst. 3 finančního nařízení)
1. Podle zásady spolufinancování nelze zdroje nezbytné k provedení akce či pracovního programu pokrýt v plném rozsahu z příspěvku Unie.
Spolufinancování může mít podobu vlastních zdrojů příjemce, příjmů, jež daná akce či pracovní program generuje, nebo finančních příspěvků či věcných plnění třetích osob.
2. Věcnými plněními se rozumí nefinanční zdroje, jež příjemci zdarma poskytnou třetí osoby.
Článek 184
Zásada neziskovosti
(Čl. 125 odst. 5 finančního nařízení)
Finanční příspěvky třetích osob, jichž může příjemce využít k pokrytí nákladů, které nejsou podle podmínek grantu Unie způsobilé, nebo které není nutno těmto třetím osobám vracet v případě, že nejsou při ukončení akce či pracovního programu vyčerpány, nejsou pokládány za finanční příspěvky, jež dárci určili konkrétně na financování způsobilých nákladů ve smyslu čl. 125 odst. 5 finančního nařízení.
Článek 185
Granty nízké hodnoty
(Čl. 125 odst. 4 finančního nařízení)
Granty nízké hodnoty se rozumějí granty do výše 60 000 EUR.
Článek 186
Technická pomoc
(Články 101 a 125 finančního nařízení)
Pojem „technická pomoc“ označuje podpůrné činnosti a činnosti zaměřené na budování kapacit, jež jsou nutné k provedení určitého programu či akce, zejména činnosti přípravné, řídicí, monitorovací, hodnotící, auditní a kontrolní.
Článek 187
Způsobilé náklady
(Čl. 126 odst. 3 písm. c) finančního nařízení)
O DPH se má za to, že ji podle použitelných vnitrostátních právních předpisů o DPH nelze příjemci vrátit, je-li tato daň podle vnitrostátních právních předpisů přičitatelná některé z těchto činností:
a)
osvobozeným činnostem bez nároku na odpočet;
b)
činnostem, jež nejsou předmětem DPH;
c)
činnostem uvedeným v písm. a) a b), v souvislosti s nimiž nelze uplatnit nárok na odpočet DPH, avšak v jejichž případě je tato daň je vracena na základě specifických systémů vracení nebo fondů náhrad, které neupravuje směrnice 2006/112/ES, a to i v případě, je-li tento systém či fond ustaven na základě vnitrostátních právních předpisů o DPH.
O DPH v souvislosti s činnostmi, jež jsou vyjmenovány v čl. 13 odst. 2 směrnice 2006/112/ES, se má za to, že ji uhradil příjemce, u něhož se nejedná o osobu nepovinnou k dani ve smyslu čl. 13 odst. 1 prvního pododstavce uvedené směrnice, a to bez ohledu na to, zdali dotčené členské státy pokládají tyto činnosti za činnosti, při nichž veřejnoprávní subjekty vystupují jako orgány veřejné moci.
Článek 188
Pravidla pro programy
(Článek 128 finančního nařízení)
1. Roční či víceletý pracovní program pro granty připravuje příslušná schvalující osoba. Přijímá jej orgán a uveřejňuje jej na svých internetových stránkách věnovaných grantům co nejdříve, nejpozději však 31. března roku, v němž se pracovní program plní.
Pracovní program specifikuje své období platnosti, případný základní právní akt, sledované cíle, očekávané výsledky, orientační harmonogram výzev k podávání návrhů s uvedením orientační výše a maximální sazby spolufinancování.
Pracovní program dále uvádí údaje podle článku 94, má-li být rozhodnutí o jeho přijetí pokládáno za rozhodnutí o financování grantů na daný rok.
2. V souladu s odstavcem 1 jsou přijímány a uveřejňovány též všechny podstatné změny pracovního programu.
Článek 189
Obsah výzev k podávání návrhů
(Článek 128 finančního nařízení)
1. Výzvy k podávání návrhů specifikují:
a)
sledované cíle;
b)
kritéria způsobilosti, kritéria pro vyloučení, kritéria pro výběr a kritéria pro udělení grantu podle článků 131 a 132 finančního nařízení a odpovídající podklady;
c)
režim financování z prostředků Unie;
d)
režim a lhůtu podávání návrhů, plánovaný termín, do něhož musí být všichni žadatelé informováni o výsledku posuzování jejich žádostí, a orientační termín podpisu grantových dohod nebo oznámení rozhodnutí o udělení grantu.
2. Výzvy k podávání návrhů jsou uveřejňovány na internetových stránkách orgánů Unie a - je-li nutno zajistit další propagaci mezi možnými příjemci - též jinou vhodnou formou, včetně Úředního věstníku Evropské unie. Výzvy lze uveřejňovat ode dne přijetí rozhodnutí o financování podle článku 84 finančního nařízení, a to i během roku, jenž předchází plnění rozpočtu. Změny obsahu výzev k podávání návrhů se uveřejňují za stejných podmínek jako v případě samotných těchto výzev.
Článek 190
Výjimky z výzev k podávání návrhů
(Článek 128 finančního nařízení)
1. Bez výzvy k podávání návrhů lze granty udělit pouze v těchto případech:
a)
pro účely operací humanitární pomoci a civilní ochrany nebo pomoci pro řešení krizí ve smyslu odstavce 2;
b)
v jiných výjimečných, řádně odůvodněných případech;
c)
ve prospěch subjektů, jež mají de jure nebo de facto monopol, s tím, že udělení grantu musí být řádně odůvodněno v příslušném rozhodnutí;
d)
ve prospěch subjektů, jež základní právní akt ve smyslu článku 54 finančního nařízení označuje za příjemce grantu, nebo ve prospěch subjektů, jež určí v rámci své odpovědnosti členské státy, pokud základní právní akt označuje za příjemce grantu tyto členské státy;
e)
v případě výzkumu a technologického rozvoje ve prospěch subjektů, jež uvádí pracovní program podle článku 128 finančního nařízení, pokud základní právní akt tuto možnost výslovně stanoví, a za podmínky, že na daný projekt není třeba uveřejňovat výzvu k podávání návrhů;
f)
pro akce zvláštní povahy, které vyžadují zvláštní typ subjektu vzhledem k jeho technické kompetenci, vysoké odbornosti či správní pravomoci, za podmínky, že na dané akce není třeba uveřejňovat výzvy k podávání návrhů.
Případy uvedené v prvním pododstavci písm. f) se řádně odůvodní v rozhodnutí o udělení grantu.
2. Krizovými situacemi ve třetích zemích se rozumí situace bezprostředního nebo nastávajícího nebezpečí, jež hrozí vyústit v ozbrojený konflikt nebo destabilizaci země. Krizovými situacemi se rovněž rozumí situace nastalé v důsledku přírodních pohrom, krize způsobené člověkem, např. války a jiné konflikty, nebo mimořádné okolnosti se srovnatelnými důsledky, jež mohou být spojeny mj. se změnou klimatu, zhoršováním životního prostředí, neexistencí přístupu k energii a přírodním zdrojům nebo extrémní chudobou.
Článek 191
Následné uveřejňování
(Článek 128 finančního nařízení)
1. Informace o grantech, jež byly uděleny v průběhu rozpočtového roku, se uveřejňují v souladu s článkem 21.
2. Po uveřejnění podle odstavce 1 zašle Komise Evropskému parlamentu a Radě na jejich žádost zprávu s uvedením:
a)
počtu žadatelů v minulém roce;
b)
počtu a procenta kladně vyřízených žádostí, jež připadají na jednu výzvu k podávání návrhů;
c)
průměrné doby řízení ode dne uzávěrky výzvy k podávání návrhů až do udělení grantu;
d)
počtu a výše grantů, u nichž bylo v minulém roce v souladu s čl. 21 odst. 4 upuštěno od povinnosti následného uveřejnění.
Článek 192
Informování žadatelů
(Článek 128 finančního nařízení)
Komise poskytuje žadatelům informace a poradenství tímto způsobem:
a)
stanoví společné standardní formuláře žádostí o podobné granty a kontroluje rozsah a srozumitelnost těchto formulářů;
b)
podává informace možným žadatelům, zejména formou seminářů a vydáváním příruček;
c)
v souborech údajů o právnických osobách podle článku 63 průběžně aktualizuje údaje o příjemcích.
Článek 193
Financování z různých rozpočtových položek
(Článek 129 finančního nařízení)
Akci mohou financovat souběžně z oddělených rozpočtových položek různé příslušné schvalující osoby.
Článek 194
Retroaktivní účinek v případě mimořádně naléhavé pomoci a předcházení konfliktům
(Článek 130 finančního nařízení)
V rámci působnosti čl. 130 odst. 1 finančního nařízení jsou výdaje, jež příjemce vynaložil přede dnem podání žádosti, způsobilé pro financování z prostředků Unie za těchto podmínek:
a)
důvody pro tuto výjimku jsou náležitě vysvětleny v rozhodnutí o financování;
b)
rozhodnutí o financování a grantová dohoda či rozhodnutí o udělení grantu výslovně stanoví takový den způsobilosti, jenž předchází datu podání žádostí.
Článek 195
Podávání žádostí o grant
(Článek 131 finančního nařízení)
1. Pravidla podávání žádostí o grant stanoví příslušná schvalující osoba, jež může zvolit způsob jejich podávání. Žádosti o grant lze podávat formou dopisu nebo elektronicky.
Zvolené komunikační prostředky nesmí být diskriminační a jejich důsledkem nesmí být omezení přístupu žadatelů k řízení o udělení grantu.
Zvolené komunikační prostředky musí zaručovat splnění těchto podmínek:
a)
každé podání obsahuje veškeré informace nutné k jeho vyhodnocení;
b)
musí být zachována integrita údajů;
c)
je dodržena důvěrnost návrhů;
d)
musí být zajištěna ochrana osobních údajů v souladu s požadavky nařízení (ES) č. 45/2001.
Pro účely třetího pododstavce písm. c) prostuduje příslušná schvalující osoba obsah žádostí až poté, co uplyne lhůta pro jejich podání.
Příslušná schvalující osoba může vyžadovat, aby byla elektronická podání opatřena zaručeným elektronickým podpisem ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/93/ES (19).
2. Pokud příslušná schvalující osoba povolí podávání žádostí elektronicky, musí být použité nástroje i jejich technické specifikace nediskriminační povahy, běžně přístupné veřejnosti a slučitelné s obvykle používanými informačními a komunikačními technologiemi. Žadatelům musí být zpřístupněny informace ke specifikacím, jež jsou pro podávání žádostí požadovány.
Zařízení pro elektronické doručování žádostí musí navíc zaručovat bezpečnost a důvěrnost. Musí rovněž zaručovat, aby bylo možno přesně určit hodinu a datum doručení žádostí.
3. Jsou-li žádosti podávány formou dopisu, mohou je žadatelé podávat jedním z těchto způsobů:
a)
poštou nebo kurýrní službou, v kterémžto případě musí být ve výzvě k podávání návrhů uvedeno, že rozhodným dnem je den odeslání zásilky, datum poštovního razítka nebo datum potvrzení o převzetí;
b)
nebo osobně či prostřednictvím svého zmocněnce v prostorách orgánu, v kterémžto případě výzva k podávání návrhů musí specifikovat útvar, jemuž mají být žádosti doručovány proti vyhotovení podepsaného a datovaného potvrzení o přijetí.
KAPITOLA 3
Řízení o udělení grantu
Článek 196
Obsah žádostí o grant
(Článek 131 finančního nařízení)
1. Žádosti se podávají na formuláři podle vzoru společných standardních formulářů, jež byly vytvořeny podle čl. 192 písm. a) a jež dala žadatelům k dispozici příslušná schvalující osoba, a v souladu s kritérii, jež stanoví základní právní akt a výzva k podávání návrhů.
Podklady podle čl. 131 odst. 3 druhého pododstavce finančního nařízení mohou být zejména výkaz zisků a ztrát a rozvaha za poslední účetní období, za něž bylo uzavřeno účetnictví.
2. Odhadovaný rozpočet akce či pracovního programu přiložený k žádosti musí být vyrovnaný co do příjmů a výdajů, s výjimkou rezerv na nečekané výdaje a na změny směnných kurzů, jež lze v řádně odůvodněných případech schválit, a musí uvádět odhadované způsobilé náklady na akci či pracovní program.
3. U grantů na akce přesahujících částku 750 000 EUR nebo u grantů na provozní náklady přesahujících 100 000 EUR se k žádosti přikládá auditní zpráva schváleného externího auditora. Tato zpráva osvědčuje správnost účetní závěrky za poslední účetní období, za něž bylo uzavřeno účetnictví.
První pododstavec tohoto odstavce se použije pouze na první žádost, kterou příjemce předloží příslušné schvalující osobě ve stejném rozpočtovém roce.
Uzavře-li Komise dohodu s více příjemci, použijí se finanční limity uvedené v prvním pododstavci na každého z nich.
V případě partnerství podle článku 178 musí být před podpisem dohody o rámcovém partnerství nebo před oznámením o přijetí rozhodnutí o rámcovém partnerství vypracována auditní zpráva podle prvního pododstavce tohoto odstavce za poslední dvě účetní období, za něž jsou k dispozici účetní závěrky.
Od požadavku na auditní zprávu podle prvního pododstavce může příslušná schvalující osoba upustit na základě posouzení rizik v případě zařízení, jež poskytují vzdělávání a odbornou přípravu a - v případě dohod s více příjemci - též v případě příjemců, kteří ručí společně a nerozdílně nebo nenesou žádnou finanční odpovědnost.
První pododstavec tohoto odstavce se nepoužije na veřejnoprávní subjekty a mezinárodní organizace uvedené v článku 43.
4. Žadatel uvede zdroje a výši prostředků Unie, jež obdržel nebo o něž požádal za účelem financování téže akce, téže části akce nebo svého provozu během téhož rozpočtového roku, a uvede veškeré další finanční prostředky, jež na tuto akci obdržel nebo o něž požádal.
Článek 197
Prokazování nevyloučení
(Článek 131 finančního nařízení)
Žadatelé předloží čestné prohlášení, že se nenacházejí v žádné se situací uvedených v čl. 106 odst. 1 a článku 107 finančního nařízení, s výjimkou případů vyjmenovaných v čl. 131 odst. 4 písm. a) a b) finančního nařízení. Příslušná schvalující osoba může v závislosti na posouzení rizik požadovat, aby úspěšní žadatelé předložili důkazy podle článku 143. Úspěšní žadatelé tyto důkazy na žádost příslušné schvalující osoby předloží, pokud příslušná schvalující osoba nepotvrdí, že předložení takových důkazů není fakticky proveditelné, nebo pokud byly tyto důkazy již předloženy pro účely jiného řízení o udělení grantu či zadávacího řízení, a dále za předpokladu, že ode dne vydání těchto dokumentů neuplynul více než rok a že jsou nadále platné.
Článek 198
Žadatelé bez právní subjektivity
(Článek 131 finančního nařízení)
Podá-li žádost o grant žadatel bez právní subjektivity podle čl. 131 odst. 2 finančního nařízení, prokážou zástupci žadatele, že jsou způsobilí činit jménem žadatele právní úkony a že žadatel má finanční a provozní způsobilost rovnocennou finanční a provozní způsobilosti právnických osob.
Článek 199
Osoby tvořící jednoho žadatele
(Článek 131 finančního nařízení)
Splňuje-li kritéria pro podání žádosti o grant více osob a vytvoří-li tyto osoby společně jednu osobu, může příslušná schvalující osoba k této osobě přistupovat jako k jedinému žadateli za předpokladu, že žádost uvádí identifikační údaje osob, jež se budou navrhované akce či pracovního programu účastnit jakožto jedna ze součástí žadatele.
Článek 200
Finanční a správní sankce
(Článek 131 finančního nařízení)
Žadatelům, kteří učinili nepravdivé prohlášení nebo se dopustili závažného pochybení, nesrovnalosti či podvodu, mohou být v souladu s podmínkami článku 145 uloženy finanční a/nebo správní sankce.
Tyto finanční a/nebo správní sankce mohou být uloženy též příjemci, který závažným způsobem poruší své smluvní povinnosti.
Článek 201
Kritéria způsobilosti
(Článek 131 finančního nařízení)
1. Kritéria způsobilosti se uveřejňují ve výzvě k podávání návrhů.
2. Kritéria způsobilosti stanoví podmínky, jimiž se účast na výzvě k podávání návrhů řídí. Tato kritéria náležitě zohledňují cíle akce a splňují zásady transparentnosti a zákazu diskriminace.
Článek 202
Kritéria pro výběr grantu
(Čl. 132 odst. 1 finančního nařízení)
1. Kritéria pro výběr, jež jsou uveřejněna ve výzvě k podávání návrhů, umožňují posoudit finanční a provozní způsobilost žadatele k tomu, aby dokončil navrhovanou akci nebo pracovní program.
2. Žadatel musí disponovat stabilními finančními zdroji dostatečnými k tomu, aby byl schopen pokračovat v činnosti po celou dobu provádění akce nebo po celý rok, na nějž je grant udělen, a podílet se na financování grantu. Žadatel musí mít odborné kompetence a kvalifikaci požadované k dokončení navrhované akce nebo pracovního programu, není-li v základním právním aktu stanoveno jinak.
3. Finanční a provozní způsobilost je ověřována zejména analýzou podkladů podle článku 196, jejichž předložení požaduje příslušná schvalující osoba ve výzvě k podávání návrhů.
Nevyžaduje-li výzva k podávání návrhů předložení žádných podkladů a má-li příslušná schvalující osoba pochybnosti o finanční či provozní způsobilosti žadatelů, může je vyzvat k předložení vhodných dokladů.
V případě partnerství podle článku 178 je uvedené ověření prováděno před podpisem dohody o rámcovém partnerství nebo před oznámením o přijetí rozhodnutí o rámcovém partnerství.
Článek 203
Kritéria pro udělení grantu
(Čl. 132 odst. 2 finančního nařízení)
1. Kritéria pro udělení grantu se uveřejňují ve výzvě k podávání návrhů.
2. Podle kritérií pro udělení grantu jsou granty udělovány buď na akce, jež maximalizují celkovou účelnost programu Unie, jehož provádění tyto akce slouží, nebo subjektům, jejichž pracovní program je určen k dosažení stejného výsledku. Způsob, jakým jsou tato kritéria definována, zajišťuje řádné hospodaření s prostředky Unie.
Kritéria pro udělení grantu jsou uplatňována tak, aby umožnila z plánovaných akcí nebo pracovních programů vybrat ty, u nichž může Komise vycházet z toho, že budou v souladu s jejími cíli a prioritami a že zaručí zviditelnění financování z prostředků Unie.
3. Kritéria pro udělení grantu jsou definována tak, aby mohla být následně vyhodnocena.
Článek 204
Hodnocení žádostí a udělování grantů
(Článek 133 finančního nařízení)
1. Příslušná schvalující osoba jmenuje výbor pro hodnocení návrhů, nerozhodne-li Komise v rámci zvláštního odvětvového programu jinak.
Tento výbor je složen nejméně ze tří osob, jež zastupují alespoň dvě organizační jednotky orgánů či subjektů uvedených v článcích 62 a 208 finančního nařízení, mezi nimiž není vztah nadřízenosti a podřízenosti. V zájmu eliminace střetu zájmů se na tyto osoby vztahují povinnosti podle článku 57 finančního nařízení.
Požadavek organizačních jednotek, mezi nimiž není vztah nadřízenosti a podřízenosti, se nepoužije v případě zastoupení a místních jednotek uvedených v článku 72 tohoto nařízení ani v případě subjektů pověřených správou prostředků a uvedených v článcích 62 a 208 finančního nařízení, pokud v nich neexistují organizačně oddělené jednotky.
Na základě rozhodnutí příslušné schvalující osoby mohou být tomuto výboru nápomocni externí odborníci. Příslušná schvalující osoba se ujistí o tom, že tito odborníci dodržují povinnosti podle článku 57 finančního nařízení.
2. Příslušná schvalující osoba může tento postup případně rozdělit na několik fází. Pravidla takového postupu jsou uvedena ve výzvě k podávání návrhů.
Je-li ve výzvě k podávání návrhů uvedeno, že jsou návrhy podávány ve dvou fázích, je podání kompletního návrhu ve druhé fázi požadováno pouze od žadatelů, jejichž návrhy splňují hodnotící kritéria pro první fázi.
Stanoví-li výzva k podávání návrhů, že jsou návrhy hodnoceny ve dvou fázích, postupují do druhé fáze hodnocení pouze návrhy, jež uspěly v první fázi po vyhodnocení užšího souboru kritérií.
Žadatelé, jejichž návrhy byly v některé fázi odmítnuty, jsou vyrozuměni v souladu s čl. 133 odst. 3 finančního nařízení.
Každá další fáze řízení musí být zřetelně odlišena od té předchozí.
Tytéž dokumenty nebo informace jsou v rámci téhož řízení požadovány pouze jednou.
3. Hodnotící výbor nebo případně příslušná schvalující osoba si může od žadatele vyžádat doplňující informace nebo jej vyzvat, aby podal vysvětlení k podkladům, jež předložil v souvislosti se žádostí, za předpokladu, že tyto informace či vysvětlení nepovedou k podstatné změně návrhu. V souladu s článkem 96 finančního nařízení může hodnotící výbor či schvalující osoba v případě zjevných administrativních chyb od vyžádání těchto informací či vysvětlení upustit pouze v řádně odůvodněných případech. O kontaktech s žadateli v průběhu řízení vede schvalující osoba náležité záznamy.
4. Po skončení své práce podepisují členové hodnotícího výboru protokol o všech prostudovaných návrzích, v němž uvedou jejich posouzenou kvalitu a návrhy, jež mohou být financovány. Protokol lze podepsat v elektronickém systému, který zajišťuje dostatečné ověření totožnosti podepsané osoby.
V případě potřeby uvádí protokol pořadí prostudovaných návrhů, doporučení k maximální výši udělovaného grantu a případné nepodstatné modifikace žádosti o grant.
Protokol je archivován pro pozdější použití.
5. Příslušná schvalující osoba může žadatele vyzvat, aby svůj návrh na základě doporučení hodnotícího výboru upravil. O kontaktech s žadateli v průběhu řízení vede příslušná schvalující osoba náležité záznamy.
V návaznosti na vyhodnocení přijme příslušná schvalující osoba rozhodnutí, které obsahuje alespoň tyto údaje:
a)
předmět a celkovou částku;
b)
jména úspěšných žadatelů, názvy akcí, stanovené částky a důvody pro tento výběr, včetně případu, kdy se výběr liší od stanoviska hodnotícího výboru;
c)
jména odmítnutých žadatelů a důvody jejich odmítnutí.
6. Použití odstavců 1, 2 a 4 tohoto článku není povinné v případě udělování grantu podle článku 190 tohoto nařízení a čl. 125 odst. 7 finančního nařízení.
Článek 205
Informování žadatelů
(Článek 133 finančního nařízení)
Odmítnutí žadatelé jsou o výsledku hodnocení svých žádostí informováni co nejdříve, v každém případě ve lhůtě patnácti kalendářních dnů ode dne, kdy bylo odesláno vyrozumění úspěšným žadatelům.
KAPITOLA 4
Platby a kontrola
Článek 206
Jistota pro účely předběžného financování
(Článek 134 finančního nařízení)
1. V zájmu omezení finančních rizik, jež jsou spojena s předběžným financováním, může příslušná schvalující osoba na základě posouzení rizik po příjemci požadovat, aby - s výjimkou grantů nízké hodnoty - složil předem jistotu až do výše částky předběžného financování, nebo může platbu rozdělit do více splátek.
2. Kdykoli je složení jistoty vyžadováno, musí ji příslušná schvalující osoba posoudit a schválit.
Jistota musí být platná po dostatečně dlouhé období, které umožní její čerpání.
3. Jistotu poskytuje schválená banka nebo finanční instituce usazená v některém členském státě. Je-li příjemce usazen ve třetí zemi, může příslušná schvalující osoba přistoupit na to, že takovou jistotu poskytne banka nebo finanční instituce usazená v této třetí zemi, pokud se tato osoba domnívá, že zabezpečení a parametry, jež tato banka či finanční instituce nabízí, jsou rovnocenné jako v případě bank či finančních institucí usazených v některém členském státě.
Na žádost příjemce může být jistota uvedená v prvním pododstavci nahrazena společným a nerozdílným ručením třetí osoby nebo společným neodvolatelným a bezpodmínečným ručením příjemců zúčastněných na jedné akci, kteří jsou stranami téže grantové dohody či rozhodnutí o udělení grantu, poté, co takové ručení schválí příslušná schvalující osoba.
Jistota je vyjádřena v eurech.
Jejím účelem je zavázat banku, finanční instituci, třetí osobu nebo ostatní příjemce, aby poskytli neodvolatelnou jistotu nebo plnili z titulu záruky na první výzvu pro účely splnění povinností příjemce grantu.
4. Jistota je uvolňována postupně s tím, jak je předběžné financování zúčtováváno proti průběžným platbám nebo výplatě zůstatku, jež jsou prováděny ve prospěch příjemce za podmínek grantové dohody nebo rozhodnutí o udělení grantu.
Článek 207
Podklady žádostí o platbu
(Článek 135 finančního nařízení)
1. Předběžné financování může být u každého grantu rozděleno do více splátek v souladu se zásadou řádného finančního řízení.
Další platbu předběžného financování v plném rozsahu lze provést až v okamžiku, kdy je z celkové výše doposud vyplaceného předběžného financování využito alespoň 70 %.
V případě, že je z doposud vyplaceného předběžného financování využito méně než 70 %, je tato další platba předběžného financování o nevyužitou část doposud vyplaceného předběžného financování snížena.
Ke každé žádosti o další platbu přiloží příjemce vyúčtování svých výdajů.
2. Příjemce potvrdí na svou čest, že jsou údaje v jeho žádosti o platbu úplné, spolehlivé a pravdivé; tím není dotčen článek 110. Potvrdí rovněž, že vzniklé náklady lze v souladu s ustanoveními grantové dohody či rozhodnutí o udělení grantu považovat za způsobilé a že jsou žádosti o platbu podloženy náležitými podklady, které lze překontrolovat.
3. K provedení platby může příslušná schvalující osoba na základě posouzení rizik požadovat osvědčení o finančních výkazech akce či pracovního programu a o podkladových účtech, které vydal schválený externí auditor anebo - v případě veřejnoprávních orgánů - příslušný a nezávislý úředník veřejné správy. Toto osvědčení se přikládá k žádosti o platbu. Účelem osvědčení je v souladu s metodikou, kterou schválila příslušná schvalující osoba, a na základě dohodnutých postupů, jež jsou v souladu s mezinárodními standardy, osvědčit, že náklady, které příjemce uvedl ve finančních výkazech, o něž se opírají žádosti o platbu, jsou skutečné, přesně zaznamenané a podle grantové dohody či rozhodnutí o udělení grantu způsobilé.
Ve zvláštních, řádně odůvodněných případech si může příslušná schvalující osoba toto osvědčení vyžádat v podobě výroku či jiného typu dokumentu v souladu s mezinárodními standardy.
Osvědčení o finančních výkazech a podkladových účtech je povinné u průběžných plateb a výplaty zůstatku v případě:
a)
grantů na akci, kde částka udělená formou podle čl. 123 odst. 1 písm. a) finančního nařízení činí alespoň 750 000 EUR, jestliže žádosti o platbu v rámci této formy grantu zní kumulativně alespoň na 325 000 EUR;
b)
grantů na provozní náklady, kde částka udělená formou podle čl. 123 odst. 1 písm. a) finančního nařízení činí alespoň 100 000 EUR.
Od povinnosti předložit takové osvědčení o finančních výkazech a podkladových účtech může příslušná schvalující osoba v závislosti na posouzení rizik upustit v případě:
a)
veřejných subjektů a mezinárodních organizací uvedených v článku 43;
b)
příjemců grantů v oblasti humanitární pomoci, mimořádných operací civilní ochrany a řešení krizových situací, s výjimkou výplaty zůstatku;
c)
výplaty zůstatku příjemcům grantů v oblasti humanitární pomoci, kteří podepsali dohodu o rámcovém partnerství podle článku 178 nebo jimž bylo oznámeno přijetí rozhodnutí o rámcovém partnerství a mají zaveden systém kontroly, který pro tyto platby nabízí rovnocenné záruky;
d)
příjemců více grantů, kteří poskytli nezávislá osvědčení, jež nabízejí rovnocenné záruky ohledně systémů kontroly a metodiky k vypracování svých žádostí.
Od povinnosti předložit osvědčení o finančních výkazech a podkladových účtech může příslušná schvalující osoba upustit též v případě, že audit, který nabízí rovnocennou míru jistoty o vykázaných nákladech, provedli nebo provedou přímo zaměstnanci Komise nebo subjekt, jejž Komise schválí k provedení auditu jejím jménem.
Uzavře-li Komise dohodu s více příjemci, použijí se na každého příjemce finanční limity uvedené ve třetím pododstavci písm. a) a b).
4. K provedení platby si může příslušná schvalující osoba na základě posouzení rizik vyžádat zprávu o operativní kontrole, kterou vypracuje nezávislá třetí osoba, již příslušná schvalující osoba schválí. Pokud si příslušná schvalující osoba zprávu o operativní kontrole vyžádá, je tato zpráva připojena k žádosti o platbu s tím, že související náklady jsou způsobilé za stejných podmínek, jaké jsou v článku 126 finančního nařízení stanoveny pro náklady na osvědčení o auditu. Zpráva o kontrole musí konstatovat, že byla provedena operativní kontrola v souladu s metodikou, již schválila příslušná schvalující osoba, a musí uvést, zdali byly daná akce či pracovní program skutečně provedeny v souladu s podmínkami grantové dohody či rozhodnutí o udělení grantu.
Článek 208
Pozastavení a snížení grantů
(Článek 135 finančního nařízení)
1. Provádění grantové dohody či rozhodnutí o udělení grantu, účast příjemce na provádění této dohody či rozhodnutí nebo úhradu plateb lze pozastavit za účelem kontroly, zdali skutečně došlo k předpokládanému závažnému pochybení, nesrovnalosti, podvodu nebo porušení povinnosti. Pokud se nepotvrdí, že k nim došlo, je provádění dohody či rozhodnutí co nejdříve obnoveno.
2. Nejsou-li dohodnutá akce či pracovní program prováděny či provedeny nebo nejsou-li prováděny či provedeny řádně, v plném rozsahu či ve stanovených lhůtách, příslušná schvalující osoba poté, co dá příjemci možnost se vyjádřit, v závislosti na fázi řízení grant buď sníží, nebo získá zpět jeho poměrnou část.
KAPITOLA 5
Provádění
Článek 209
Zakázky na provedení akce či pracovního programu
(Článek 137 finančního nařízení)
1. Je-li k provedení akce či pracovního programu nutno zadat veřejnou zakázku, zadá příjemce tuto zakázku ekonomicky nejvýhodnější nabídce, případně nabídce s nejnižší cenou a současně zajistí, aby nedošlo ke střetu zájmů; tím není dotčeno použití směrnice 2004/18/ES.
2. Je-li k provedení akce nebo pracovního programu nutno zadat veřejnou zakázku v hodnotě nad 60 000 EUR, může příslušná schvalující osoba po příjemci požadovat, aby nad rámec pravidel uvedených v odstavci 1 dodržoval zvláštní pravidla.
Tato zvláštní pravidla jsou odvozena od pravidel ve finančním nařízení a jsou stanovena s ohledem na hodnotu dané veřejné zakázky, na relativní výši příspěvku Unie v poměru k celkových nákladům akce a na rizika. Tato zvláštní pravidla jsou uvedena v rozhodnutí o udělení grantu nebo grantové dohodě.
Článek 210
Finanční podpora třetím osobám
(Článek 137 finančního nařízení)
Jsou-li cíle a výsledky, jichž má být dosaženo, dostatečně podrobně uvedeny v podmínkách podle čl. 137 odst. 1 finančního nařízení, považuje se míra uvážení za vyčerpanou pouze v případě, že rozhodnutí o udělení grantu nebo grantová dohoda obsahuje též tyto náležitosti:
a)
maximální výši finanční podpory, kterou lze vyplatit třetí osobě a která činí nejvýše 60 000 EUR, s výjimkou případů, kdy tato podpora představuje primární cíl dané akce, a dále kritéria pro stanovení přesné částky;
b)
úplný seznam různých typů činností, na něž lze finanční podporu získat;
c)
vymezení osob či kategorií osob, jež mohou finanční podporu získat, a kritéria pro její poskytnutí.
HLAVA VII
CENY
Článek 211
Pravidla pro programy
(Čl. 138 odst. 2 finančního nařízení)
1. Roční či víceletý pracovní program, v jehož rámci jsou udíleny ceny, připravuje příslušná schvalující osoba. Program přijímá orgán a uveřejňuje jej na svých internetových stránkách co nejdříve, nejpozději však 31. března roku, v němž se program plní.
Pracovní program specifikuje své období platnosti, případný základní právní akt, sledované cíle, očekávané výsledky a orientační harmonogram soutěží včetně orientační výše cen.
Pracovní program dále uvádí údaje podle článku 94, má-li být rozhodnutí o jeho přijetí pokládáno za rozhodnutí o financování soutěží na daný rok.
2. V souladu s odstavcem 1 jsou přijímány a uveřejňovány též všechny podstatné změny pracovního programu.
Článek 212
Pravidla soutěže
(Čl. 138 odst. 2 finančního nařízení)
1. Pravidla soutěže obsahují tyto náležitosti:
a)
podmínky účasti, jež alespoň:
i)
specifikují kritéria způsobilosti,
ii)
specifikují způsob a lhůtu pro případnou registraci účastníků a podávání příspěvků, a to za podmínek podle odstavce 2,
iii)
stanoví, že budou vyloučeni účastníci, kteří se nacházejí v jedné ze situací uvedených v čl. 106 odst. 1 a v článcích 107, 108 a 109 finančního nařízení,
iv)
stanoví výlučnou odpovědnost účastníků v případě, budou-li v souvislosti s činnostmi prováděnými v rámci soutěže vzneseny nároky,
v)
stanoví, že se vítězové musí podrobit kontrolám a auditům ze strany Komise, úřadu OLAF a Účetního dvora a že musí přijmout závazky k zajištění publicity specifikované v pravidlech soutěže,
vi)
uvádějí, že právem rozhodným pro soutěž je právo Unie, popřípadě doplněné vnitrostátním právem uvedeným v pravidlech soutěže,
vii)
blíže určují soud či rozhodčí orgán příslušný pro řešení sporu,
viii)
stanoví, že účastníkům, kteří učiní nepravdivé prohlášení nebo se dopustí nesrovnalosti či podvodu, mohou být v souladu s podmínkami podle článku 145 uloženy finanční a/nebo správní sankce;
b)
kritéria pro udělení ceny, jež umožňují posoudit kvalitu příspěvků z hlediska sledovaných cílů a očekávaných výsledků a objektivně určit, zdali příspěvky splňují předpoklady pro vítězství v soutěži;
c)
výši jedné či více cen;
d)
bližší podmínky vyplácení cen vítězům v návaznosti na udělení cen.
Pro účely prvního pododstavce písm. a) bodu i) jsou způsobilí též příjemci grantů Unie, nestanoví-li pravidla soutěže jinak.
Pro účely prvního pododstavce písm. a) bodu vi) lze postupovat odchylně v případě účasti mezinárodních organizací.
2. Příslušná schvalující osoba zvolí takové komunikační prostředky, jež jsou z hlediska podávání příspěvků nediskriminační a nevedou k omezení přístupu účastníků k soutěži.
Zvolené komunikační prostředky musí zaručovat splnění těchto podmínek:
a)
každý příspěvek obsahuje veškeré informace nutné k jeho vyhodnocení;
b)
je zachována integrita údajů;
c)
je zachována důvěrnost příspěvků;
d)
musí být zajištěna ochrana osobních údajů v souladu s požadavky nařízení (ES) č. 45/2001.
3. Pravidla soutěže mohou stanovit podmínky, za nichž lze soutěž zrušit, zejména v případech, kdy nelze splnit její cíle nebo kdy by předpoklady k vítězství v soutěži splňovala právnická či fyzická osoba, jež nesplňuje podmínky účasti.
4. Pravidla soutěže se uveřejňují na internetových stránkách orgánů Unie. Je-li nutno zajistit další propagaci soutěže mezi možnými účastníky, lze pravidla soutěže uveřejnit nad tento rámec též jinou vhodnou formou včetně Úředního věstníku Evropské unie. Pravidla lze uveřejnit ode dne přijetí rozhodnutí o financování podle článku 84 finančního nařízení, a to i během roku, jenž předchází plnění rozpočtu. Za stejných podmínek jsou uveřejňovány změny obsahu pravidel soutěže.
Článek 213
Následné uveřejňování
(Čl. 138 odst. 2 finančního nařízení)
1. Informace o cenách, jež byly uděleny v průběhu rozpočtového roku, se uveřejňují v souladu s článkem 21.
2. Po uveřejnění podle odstavce 1 zašle Komise Evropskému parlamentu a Radě na jejich žádost zprávu s uvedením:
a)
počtu účastníků v minulém roce;
b)
počtu a procenta vítězných příspěvků, jež připadají na jednu soutěž;
c)
seznamu odborníků v hodnotících komisích za uplynulý rok spolu s uvedením postupu, jakým byli vybráni.
Článek 214
Vyhodnocování
(Čl. 138 odst. 3 finančního nařízení)
1. Pro účely vyhodnocení příspěvků jmenuje příslušná schvalující osoba komisi složenou z alespoň tří odborníků, jimiž mohou být buď externí odborníci, nebo zástupci alespoň dvou organizačních jednotek orgánů či subjektů uvedených v článcích 62 a 208 finančního nařízení, mezi nimiž není vztah nadřízenosti ani podřízenosti; výjimkou jsou zastoupení či místní subjekty uvedené v článku 72 tohoto nařízení nebo subjekty pověřené správou prostředků a uvedené v článcích 62 a 208 finančního nařízení, pokud v nich neexistují organizačně oddělené jednotky.
Pro odborníky podle prvního pododstavce platí požadavky článku 57 finančního nařízení na zamezení střetu zájmů.
Externí odborníci musí prohlásit, že se v okamžiku svého jmenování nenacházejí ve střetu zájmů a že se zavazují vyrozumět schvalující osobu v případě, kdy by se do střetu zájmů dostali během vyhodnocování příspěvků.
2. Po skončení své práce podepisují členové komise protokol o všech vyhodnocených příspěvcích, v němž uvedou jejich posouzenou kvalitu a označí příspěvky, jimž lze udělit cenu. Protokol lze podepsat v elektronickém systému, který zajišťuje dostatečné ověření totožnosti podepsané osoby.
Protokol podle prvního pododstavce je archivován pro pozdější použití.
3. Příslušná schvalující osoba následně rozhodne, zdali ceny udělí, či nikoli. Rozhodnutí specifikuje mj. tyto údaje:
a)
předmět a celkovou výši případně udělených cen;
b)
jména případných vítězů, výši cen udělených jednotlivým vítězům a odůvodnění jejich výběru;
c)
jména odmítnutých účastníků a důvody jejich odmítnutí.
Článek 215
Informace a oznámení
(Čl. 138 odst. 3 finančního nařízení)
1. Účastníci jsou o výsledku hodnocení svých příspěvků informováni co nejdříve, v každém případě ve lhůtě patnácti kalendářních dnů ode dne, kdy schvalující osoba přijala rozhodnutí o udělení ceny.
2. Rozhodnutí o udělení ceny je oznámeno vítězi a slouží jako právní závazek ve smyslu článku 86 finančního nařízení.
HLAVA VIII
FINANČNÍ NÁSTROJE
Článek 216
Výběr subjektů pověřených uplatňováním finančních nástrojů v režimu nepřímého řízení
(Článek 139 finančního nařízení)
1. Pro účely uplatňování finančních nástrojů v režimu nepřímého řízení si Komise opatří doklady o tom, že pověřený subjekt splňuje požadavky čl. 60 odst. 2 finančního nařízení. Jakmile jsou tyto doklady k dispozici, platí pro uplatňování finančních nástrojů ze strany příslušného subjektu i v budoucnu, pokud se podstatně nezmění systémy, pravidla nebo postupy pověřených subjektů, na něž se tyto požadavky vztahují.
2. Pro účely výběru subjektů pověřených uplatňováním finančních nástrojů podle čl. 61 odst. 2 finančního nařízení uveřejní Komise výzvu adresovanou potenciálním pověřeným subjektům. Tato výzva obsahuje kritéria pro výběr a pro pověření subjektu.
Výzva podle prvního pododstavce dále uvádí, bude-li pověřený subjekt povinen vynaložit na konkrétní finanční nástroj své vlastní finanční zdroje nebo sdílet riziko. Je-li tento údaj uveden a je-li nezbytné zmírnit případný střet zájmů, výzva dále uvede, že je pověřený subjekt povinen navrhnout opatření ke sladění zájmů ve smyslu čl. 140 odst. 2 finančního nařízení. Tato opatření ke sladění zájmů jsou zakomponována do dohody o konkrétním finančním nástroji.
Se subjekty, jež splňují kritéria pro výběr, zahájí Komise transparentním a objektivním způsobem, který nevyvolává střet zájmů, otevřený dialog. Po ukončení tohoto dialogu Komise podepíše pověřovací dohody s jedním či více subjekty, jež předložily ekonomicky nejvýhodnější návrhy, podle nichž tyto subjekty případně vynaloží své vlastní finanční zdroje či budou sdílet rizika.
3. Komise může před podpisem pověřovacích dohod zahájit s potenciálními pověřenými subjekty přímá jednání, je-li pověřený subjekt vymezen v příslušném základním právním aktu nebo jedná-li se o subjekt vyjmenovaný v čl. 58 odst. 1 písm. c) bodu iii) finančního nařízení nebo v řádně odůvodněných a náležitě zdokumentovaných výjimečných případech, zejména jestliže:
a)
na základě výzvy adresované potenciálním pověřeným subjektům nebyly předloženy žádné vhodné návrhy;
b)
finanční nástroje se specifickými znaky vyžadují zvláštní kategorii pověřeného subjektu vzhledem k jeho odborné kompetenci, vysoké specializovanosti či rozsahu správních pravomocí;
c)
vlivem nepředvídatelných událostí, jež nejsou přičitatelné Unii, jsou dány mimořádně naléhavé důvody, v jejichž důsledku nelze dodržet postup podle odstavce 2.
Článek 217
Obsah pověřovací dohody se subjekty pověřenými uplatňováním finančních nástrojů v režimu nepřímého řízení
(Článek 139 finančního nařízení)
Nad rámec požadavků podle článku 40 stanoví pověřovací dohoda se subjekty, jež jsou pověřeny uplatňováním finančních nástrojů, náležitá opatření, jež zajišťují soulad se zásadami a podmínkami článku 140 finančního nařízení. Pověřovací dohoda obsahuje zejména:
a)
popis finančního nástroje, jeho investiční strategii či politiku, druh poskytované podpory, kritéria způsobilosti platná pro finanční zprostředkovatele a konečné příjemce a doplňující funkční požadavky, jejichž prostřednictvím mají být naplněny politické cíle nástroje;
b)
požadavky na cílový interval hodnot aktivačního účinku nástroje;
c)
definici nezpůsobilých činností a kritérií pro vyloučení;
d)
ustanovení, jež zajišťují sladění zájmů a řeší případný střet zájmů;
e)
ustanovení o výběru finančních zprostředkovatelů podle čl. 139 odst. 4 druhého pododstavce finančního nařízení a o případném zřízení účelových investičních jednotek;
f)
ustanovení o podmínkách, za nichž mohou být pověřený subjekt a další subjekty, jež jsou do uplatňování finančního nástroje zapojeny, povolány k odpovědnosti;
g)
ustanovení o řešení sporů;
h)
ustanovení o správě finančního nástroje;
i)
ustanovení o využití a opětovném využití příspěvku Unie v souladu s čl. 140 odst. 6 finančního nařízení;
j)
ustanovení o správě příspěvků Unie a svěřeneckých účtů včetně rizik protistrany, přijatelných pokladních operací, povinností dotčených stran, nápravných opatření v případě nadměrného zůstatku na svěřeneckých účtech, vedení záznamů a podávání zpráv;
k)
ustanovení o odměně pověřeného subjektu včetně sazebníku poplatků za řízení a dále ustanovení o výpočtu a proplácení nákladů řízení a poplatků za řízení pověřenému subjektu v souladu s článkem 218;
l)
v případě potřeby ustanovení o rámci podmínek, jimiž se řídí poskytování příspěvků z fondů uvedených v článku 175 finančního nařízení, a zejména z Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu, Fondu soudržnosti, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova a budoucího Evropského rybářského fondu (dále jen „fondy SSR“);
m)
ustanovení o době platnosti, možnosti prodloužení a ukončení finančního nástroje včetně podmínek jeho předčasného ukončení a příp. desinvestičních strategií;
n)
ustanovení o způsobu, jakým je monitorována podpora finančním zprostředkovatelům a konečným příjemcům, včetně podávání zpráv ze strany finančních zprostředkovatelů;
o)
případně druh a povahu zajišťovacích operací podle článku 219.
Článek 218
Náklady řízení a poplatky za řízení hrazené pověřeným subjektům
(Článek 139 finančního nařízení)
1. Za uplatňování finančních nástrojů Komise odměňuje pověřené subjekty formou výkonnostních poplatků, náhrady mimořádných výloh a - v případech, kdy pověřený subjekt spravuje pokladnu finančního nástroje - formou poplatků za správu pokladny.
2. Výkonnostní poplatky zahrnují správní poplatky, jež jsou hrazeny pověřenému subjektu jako odměna za práci, kterou vykonává při uplatňování finančního nástroje. Případně mohou zahrnovat též koncepční pobídky na podporu dosažení politických cílů či ke stimulaci finanční výkonnosti finančního nástroje.
Článek 219
Specifická pravidla pro svěřenecké účty v případě nepřímého řízení
(Článek 139 finančního nařízení)
1. Subjekty pověřené uplatňováním finančních nástrojů mohou svým jménem a výlučně jménem Komise zřizovat svěřenecké účty ve smyslu čl. 68 odst. 7 finančního nařízení. Související výpisy z účtů zasílají pověřené subjekty příslušnému útvaru Komise.
2. Na svěřeneckých účtech je udržována likvidita v dostatečném objemu a aktiva vedená na těchto účtech jsou spravována v souladu se zásadami řádného finančního řízení a řídí se náležitými obezřetnostními pravidly v souladu s čl. 140 odst. 7 finančního nařízení.
3. Při uplatňování finančních nástrojů nesmějí pověřené subjekty provádět zajišťovací operace pro spekulativní účely. Druh a povaha případných zajišťovacích operací jsou dohodnuty předem s Komisí a promítnuty do pověřovacích dohod podle článku 217.
Článek 220
Přímo uplatňované finanční nástroje
(Článek 139 finančního nařízení)
1. Ve výjimečných případech lze finanční nástroje uplatňovat přímo podle čl. 139 odst. 4, a to prostřednictvím:
a)
účelové investiční jednotky, v níž má Komise účast spolu s dalšími veřejnými či soukromými investory a jejímž cílem je zesílit aktivační účinek příspěvku Unie, nebo
b)
půjček, záruk, kapitálových účastí a dalších nástrojů pro sdílení rizika, u nichž se nejedná o investice do účelových investičních jednotek a které jsou poskytovány přímo konečným příjemcům či prostřednictvím finančních zprostředkovatelů.
2. Při uplatňování finančních nástrojů nesmí Komise provádět zajišťovací operace pro spekulativní účely. Druh a povahu případných zajišťovacích operací Komise předem schválí a promítne do dohod se subjekty, jež finanční nástroj uplatňují.
Článek 221
Výběr finančních zprostředkovatelů, správců účelových investičních jednotek a konečných příjemců
(Článek 139 finančního nařízení)
1. Uplatňuje-li Komise finanční nástroje přímo či nepřímo prostřednictvím účelových investičních jednotek, jsou tyto jednotky zřizovány podle právního řádu některého členského státu. Jedná-li se o oblast vnější činnosti, lze tyto jednotky zřizovat též podle právního řádu jiné země nežli členského státu. Správci těchto jednotek jsou ze zákona či podle smlouvy povinni jednat s péčí řádného hospodáře a v dobré víře.
2. Správci účelových investičních jednotek uvedení v odstavci 1 a finanční zprostředkovatelé či koneční příjemci finančních nástrojů jsou vybíráni s náležitým zřetelem k povaze finančního nástroje, jenž má být uplatňován, ke zkušenostem a provozní a finanční způsobilosti dotyčných subjektů a/nebo k rentabilitě projektů konečných příjemců. Jejich výběr je transparentní, spočívá na objektivních důvodech a nevede ke střetu zájmů.
3. Správcům účelových investičních jednotek, finančním zprostředkovatelům a konečným příjemcům, kteří se nacházejí v některé ze situací uvedených v čl. 106 odst. 1 a článcích 107, 108 a 109 finančního nařízení, nelze poskytnout finanční podporu.
Článek 222
Podmínky pro používání finančních nástrojů
(Článek 140 finančního nařízení)
1. Finanční nástroje řeší nedostatky fungování trhu, selhání trhu či nepříznivé investiční situace a podpora z nich je poskytována pouze konečným příjemcům, kteří jsou v okamžiku poskytnutí podpory Unie z finančního nástroje pokládáni za potenciálně hospodářsky životaschopné.
2. Podpora z finančního nástroje je konečným příjemcům poskytována proporcionálním způsobem. Zejména případy, kdy se přednostního zacházení dostává investorům, kteří se podílejí na investicích či sdílejí rizika, by měly být odůvodněné, přiměřené rizikům, jež investoři do finančního nástroje přebírají, a omezené na nezbytné minimum s ohledem na tyto investice či sdílení rizika.
Článek 223
Aktivace mimorozpočtových zdrojů
(Článek 140 finančního nařízení)
1. Finanční nástroje mají za cíl aktivovat prostřednictvím příspěvku Unie mimorozpočtové zdroje a zmobilizovat tak rozsáhlou investici, jejíž objem překračuje výši příspěvku Unie.
Tento aktivační účinek finančních prostředků Unie se rovná podílu objemu financování poskytnutého konečným příjemcům a výše příspěvku Unie.
2. Cílový interval hodnot aktivačního účinku je stanoven na základě hodnocení příslušného finančního nástroje ex ante.
Článek 224
Hodnocení finančních nástrojů ex ante
(Článek 140 finančního nařízení)
1. Finanční nástroje se opírají o hodnocení ex ante, při němž jsou zjišťovány nedostatky fungování trhu, selhání trhu či nepříznivé finanční situace a s ohledem na politické cíle posuzovány investiční potřeby.
2. Toto hodnocení ex ante musí prokázat, že zjištěné potřeby trhu nelze řešit vhodným způsobem a včas prostřednictvím tržně orientovaných činností či zásahů Unie - např. prostřednictvím regulace, liberalizace, reformy či jiného politického opatření -, u nichž se nejedná o financování z finančního nástroje. V jeho rámci je posouzena pravděpodobnost narušení trhu a vytěsnění soukromých investic vlivem finančních nástrojů, jsou posouzeny případné související náklady a jsou určeny prostředky, jak negativní účinky tohoto narušení minimalizovat.
3. V souladu se zásadou subsidiarity musí být při hodnocení ex ante prokázáno, že finanční nástroj na úrovni Unie řeší zjištěné tržní potřeby způsobem vhodnějším nežli podobné finanční nástroje na úrovni vnitrostátní či regionální, včetně nástrojů financovaných v rámci fondů SSR. Při posuzování přidané hodnoty, kterou příspěvek Unie představuje, se přihlíží např. k obtížnému přístupu k financování na vnitrostátní úrovni, zejména v případě přeshraničních projektů, k úsporám z rozsahu či silným demonstračním účinkům, jež jsou spojeny s šířením osvědčených postupů v členských státech.
4. Při hodnocení ex ante je určen nejefektivnější způsob realizace finančního nástroje.
5. Při hodnocení ex ante je dále prokázáno, že je plánovaný finanční nástroj v souladu s:
a)
novými i stávajícími finančními nástroji, takže jeho vlivem nedochází k nežádoucím překryvům a je dosaženo synergií a úspor z rozsahu;
b)
finančními nástroji a dalšími formami zásahů z veřejných zdrojů, které se zaměřují na totéž tržní prostředí, takže nedochází k nekonzistentnosti a jsou mapovány potenciální synergie.
6. Při hodnocení ex ante je zamýšlený zásah posuzován z hlediska proporcionality, pokud jde o rozsah zjištěného nedostatku financování a očekávaný aktivační účinek plánovaného finančního nástroje, a jsou při něm zkoumány další kvalitativní účinky, např. šíření osvědčených postupů, účelná propagace politických cílů Unie na všech článcích realizačního řetězce či přístup ke specifickému know-how, jež aktéři zapojení do uplatňování nástroje mají.
7. Při hodnocení ex ante je pro navržené finanční nástroje stanoven soubor náležitých výkonnostních ukazatelů a jsou specifikovány očekávané výstupy, výsledky a dopad.
8. Separátní hodnocení finančních nástrojů ex ante je prováděno pouze v případech programů a činností, které jsou upraveny základním právním aktem a v jejichž případě hodnocení ex ante ani posouzení dopadů nezahrnuje hodnocení, jež by v plném rozsahu splňovalo kritéria podle odstavců 1 až 7.
Článek 225
Monitorování finančních nástrojů
(Článek 140 finančního nařízení)
1. V zájmu harmonizovaného monitorování finančních nástrojů podle čl. 140 odst. 12 finančního nařízení ustaví příslušná schvalující osoba monitorovací systém, jenž bude přispívat k poskytnutí přiměřené jistoty, že jsou finanční prostředky Unie využívány v souladu s čl. 32 odst. 2 finančního nařízení.
2. Za pomoci monitorovacího systému je hodnocen pokrok, jejž uplatňování finančních nástrojů zaznamenává při dosahování politických cílů, které jsou promítnuty do příslušných výstupových a výsledkových ukazatelů stanovených v souladu s hodnocením ex ante, a je analyzován soulad uplatňování těchto nástrojů s požadavky čl. 140 odst. 2 finančního nařízení; monitorovací systém slouží též podávání zpráv Komise podle čl. 38 odst. 5 a čl. 140 odst. 8 finančního nařízení.
3. V případě nepřímého řízení vychází Komise při monitorování ze zpráv a účetních výkazů, jež předkládají pověřené subjekty, a z auditů a kontrol, jež pověřené subjekty provádějí, s tím, že Komise řádně přihlíží k prohlášením řídicího subjektu, jež pověřené subjekty vydávají, a z výroku nezávislého auditora podle čl. 60 odst. 5 finančního nařízení. Informace, jež pověřené subjekty předkládají, Komise přezkoumává a může na náležitých úrovních realizačního řetězce až po úroveň konečných příjemců provádět kontroly včetně kontrol na vzorku.
Pověřený subjekt vychází při monitorování ze zpráv a účetních výkazů, jež předkládají finanční zprostředkovatelé, a z auditů a kontrol, jež finanční zprostředkovatelé provádějí, s tím, že pověřený subjekt řádně přihlíží k prohlášením řídicího subjektu, jež finanční zprostředkovatelé vydávají, a z výroku nezávislého auditora.
Nejsou-li do realizace zapojeni finanční zprostředkovatelé, monitoruje pověřený subjekt využívání finančního nástroje přímo, a to na základě zpráv a účetních výkazů, jež předkládají koneční příjemci.
Informace, jež finanční zprostředkovatelé či koneční příjemci předkládají, pověřený subjekt přezkoumává - případně na vzorku - a provádí kontroly v souladu s dohodou podle článku 217.
4. V případě přímého řízení vychází Komise při monitorování - s výhradou náležitých kontrol - ze zpráv a účetních výkazů, jež předkládají finanční zprostředkovatelé a koneční příjemci. Na přímé řízení se obdobně použijí ustanovení odstavce 3.
5. Dohody o uplatňování finančních nástrojů obsahují ustanovení nezbytná k použití odstavce 1 až 4.
Článek 226
Režim příspěvků z fondů SSR
(Článek 140 finančního nařízení)
1. O příspěvcích, které jsou vypláceny z fondů SSR na finanční nástroje zřízené podle hlavy VIII finančního nařízení a podporované z fondů SSR podle odvětvových pravidel, jsou vedeny oddělené záznamy.
2. Příspěvky z fondů SSR jsou ukládány na zvláštní účty a využívány v souladu s cíli příslušného fondu SSR na akce a pro účely konečných příjemců, které jsou v souladu s jedním či více programy, z nichž příspěvky plynou.
3. Na příspěvky z fondů SSR na finanční nástroje zřízené podle hlavy VIII finančního nařízení se použijí odvětvová pravidla.
HLAVA IX
PŘEDKLÁDÁNÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKY A ÚČETNICTVÍ
KAPITOLA 1
Předložení účetní závěrky
Článek 227
Zpráva o rozpočtovém a finančním řízení za rozpočtový rok
(Článek 142 finančního nařízení)
Zpráva o rozpočtovém a finančním řízení za rozpočtový rok podává přesný popis:
a)
dosažení cílů za rozpočtový rok v souladu se zásadou řádného finančního řízení;
b)
finanční situace a událostí, které měly výrazný vliv na činnosti v průběhu rozpočtového roku.
Zpráva o rozpočtovém a finančním řízení je předkládána odděleně od zpráv o plnění rozpočtu.
Článek 228
Výjimka z účetních zásad
(Článek 144 finančního nařízení)
Pokud se účetní ve zvláštním případě domnívají, že má být učiněna výjimka z některé z účetních zásad uvedených v účetních pravidlech Unie, musí být tato výjimka uvedena a řádně zdůvodněna v příloze k finančním výkazům podle článku 232.
Článek 229
Podklady
(Článek 144 finančního nařízení)
1. Všechny zápisy vycházejí z podkladů, které jsou opatřeny datem a číslem a předloženy v papírové podobě nebo na nosiči, který zaručuje spolehlivost a uchování svého obsahu během doby stanovené v článku 48.
2. Operace téhož druhu uskutečněné na témže místě a v průběhu téhož dne lze shrnout do jediného podkladu.
Článek 230
Výkaz o finanční výkonnosti
(Článek 145 finančního nařízení)
Výkaz o finanční výkonnosti uvádí příjmy a výdaje rozpočtového roku v členění podle jejich povahy.
Článek 231
Výkaz peněžních toků
(Článek 145 finančního nařízení)
Výkaz peněžních toků podává přehled o peněžních tocích za sledované období, tedy o rozdílech mezi počátečním a konečným stavem pokladny.
Stav pokladny se skládá z:
a)
hotovosti;
b)
bankovních účtů a vkladů splatných na požádání;
c)
ostatních disponibilních aktiv, která lze rychle přeměnit na hotovost a jejichž hodnota je stálá.
Článek 232
Příloha k finančním výkazům
(Článek 145 finančního nařízení)
Nedílnou součástí finančních výkazů je příloha uvedená v článku 145 finančního nařízení. Příloha uvádí alespoň tyto informace:
a)
účetní zásady, pravidla a metody;
b)
vysvětlivky, jež podávají doplňující informace, které nejsou obsaženy ve finančních výkazech, ale jsou nezbytné ke zprostředkování věrného a poctivého obrazu.
Článek 233
Výsledný účet plnění rozpočtu
(Článek 146 finančního nařízení)
1. Výsledný účet plnění rozpočtu obsahuje:
a)
informace o příjmech obsahující:
i)
změny v odhadovaných příjmech rozpočtu,
ii)
výsledek plnění příjmů,
iii)
stanovené nároky;
b)
informace o změnách celkových dostupných prostředků na závazky a na platby;
c)
informace o využití celkových dostupných prostředků na závazky a na platby;
d)
informace o zbývajících závazcích, závazcích přenesených z předchozího rozpočtového roku a závazcích přijatých v rozpočtovém roce.
2. Pokud jde o informace o příjmech, přikládá se též výkaz, který uvádí rozpis částek vlastních zdrojů za jednotlivé členské státy, jež zbývá ke konci rozpočtového roku inkasovat a na něž byl vydán inkasní příkaz.
Článek 234
Předkládání účetní závěrky
(Článek 148 finančního nařízení)
Předběžnou a konečnou účetní závěrku podle článků 147 a 148 finančního nařízení lze zasílat elektronickými prostředky.
KAPITOLA 2
Účetnictví
Oddíl 1
Organizace účetního systému
Článek 235
Organizace účetního systému
(Článek 151 finančního nařízení)
1. Účetní jednotlivých orgánů a subjektů uvedených v článku 141 finančního nařízení sestaví a aktualizují dokumentaci, jež popisuje organizaci účetního systému a účetní postupy jejich orgánu či subjektu.
2. Příjmy a výdaje rozpočtu se zaznamenávají v počítačovém systému podle článku 236 v závislosti na hospodářské povaze operace jako běžné příjmy nebo výdaje, nebo jako kapitál.
Článek 236
Počítačové systémy
(Článek 151 finančního nařízení)
1. Účetnictví je vedeno pomocí integrovaného počítačového systému.
2. Je-li účetnictví vedeno pomocí počítačových systémů a subsystémů, je nutno ke každému systému a subsystému vypracovat jeho úplný popis.
Tento popis uvádí obsah všech datových polí a upřesňuje způsob, jakým systém zpracovává jednotlivé operace. Uvádí způsob, jakým systém zajišťuje, aby ke všem operacím a změnám v počítačových systémech a subsystémech existovala kompletní auditní stopa, tak aby bylo možno kdykoli zjistit, kdo a jaké změny provedl.
Popis počítačových účetních systémů a subsystémů uvádí všechna spojení mezi těmito systémy a ústředním účetním systémem, zejména pokud jde o přenos dat a odsouhlasování zůstatků.
3. Přístup k počítačovým systémům a subsystémům mají pouze osoby uvedené na seznamu oprávněných uživatelů, jejž vedou a aktualizují jednotlivé orgány.
Oddíl 2
Účetní knihy
Článek 237
Účetní knihy
(Článek 154 finančního nařízení)
Jednotlivé orgány a subjekty uvedené v článku 141 finančního nařízení vedou deník, hlavní knihu a alespoň knihy analytických účtů k dlužníkům, věřitelům a dlouhodobým aktivům, pokud proti takovému členění nehovoří analýza nákladů a přínosů.
Účetní knihy sestávají z elektronických dokumentů, které jsou označeny účetním a u nichž je zaručeno, že je lze použít jako důkaz.
Zápisy v deníku jsou přenášeny do hlavní knihy, jejíž struktura se řídí účtovou osnovou podle článku 212.
Deník a hlavní kniha mohou být rozděleny do potřebného množství zvláštních deníků a zvláštních knih.
Zápisy do zvláštních deníků a zvláštních knih jsou alespoň jednou měsíčně centralizovány v deníku a hlavní knize.
Článek 238
Předvaha
(Článek 154 finančního nařízení)
Jednotlivé orgány a subjekty uvedené v článku 141 finančního nařízení sestavují předvahu, v níž jsou prezentovány všechny účty v rámci obecných účtů, včetně účtů, na nichž proběhlo zúčtování, vždy s uvedením:
a)
čísla účtu;
b)
popisu;
c)
celkové částky „má dáti“;
d)
celkové částky „dal“;
e)
zůstatku.
Článek 239
Odsouhlasení účtů
(Článek 154 finančního nařízení)
1. Údaje hlavní účetní knihy jsou vedeny a členěny tak, aby sloužily k prokázání obsahu všech účtů v předvaze.
2. Na inventární soupis dlouhodobých aktiv se použijí články 246 až 253.
Oddíl 3
Účetní záznamy
Článek 240
Účetní zápisy
(Článek 154 finančního nařízení)
1. Účetní zápisy se provádějí podvojným způsobem, kdy jsou každý pohyb nebo změna zachycené na účtech vyjádřeny zápisem, který zajišťuje rovnost mezi částkou na straně má dáti a částkou na straně dal účtů, jež jsou tímto zápisem dotčeny.
2. Při transakci v jiné měně než v euru se vypočítá a zaúčtuje protihodnota v eurech.
Cizoměnové transakce na účtech, které lze přecenit, se přeceňují alespoň při každé uzávěrce účtů.
Přecenění se provádí na základě kurzů stanovených v souladu s článkem 6.
K přepočtu mezi eurem a jinou měnou pro účely sestavení rozvahy ke dni 31. prosince roku N se použije kurz posledního pracovního dne roku N.
3. Pravidla, jimiž se řídí přepočty a přeceňování pro účely akruálního účetnictví, stanoví účetní pravidla Unie přijatá podle článku 152 finančního nařízení.
Článek 241
Účetní záznamy
(Článek 154 finančního nařízení)
Všechny účetní záznamy uvádějí původ, obsah a účetní identifikaci jednotlivých údajů a odkazy na odpovídající podklady.
Článek 242
Záznamy v deníku
(Článek 154 finančního nařízení)
Účetní operace se zaznamenávají do deníku podle jedné z následujících metod, které se vzájemně nevylučují:
a)
denně, zápisem každé operace;
b)
formou měsíčního soupisu celkových částek operací, za předpokladu, že jsou uchovány všechny doklady, na jejichž základě lze ověřit jednotlivé operace provedené v jednotlivých dnech.
Článek 243
Potvrzení zápisů
(Článek 154 finančního nařízení)
1. Definitivní charakter zápisů do deníku a knih analytických účtů je zajištěn potvrzením, po němž již nelze daný zápis měnit ani mazat.
2. Nejpozději před předložením konečných finančních výkazů je provedena uzávěrka, při níž je definitivně stanoveno časové pořadí a zaručena nedotknutelnost záznamů.
Oddíl 4
Odsouhlasování a ověřování
Článek 244
Odsouhlasování účtů
(Článek 154 finančního nařízení)
1. Zůstatky účtů v předvaze jsou pravidelně a alespoň při roční uzávěrce odsouhlasovány s údaji z řídících systémů, jež používají schvalující osoby ke správě aktiv a pasiv a ke každodennímu zadávání údajů do účetního systému.
2. Účetní pravidelně a alespoň při každé uzávěrce účtů ověřuje, zda zůstatky na bankovních účtech odpovídají skutečnosti, a kontroluje zejména:
a)
hotovost v bance, a to na základě odsouhlasení s výpisy z účtů od finančních institucí;
b)
pokladní hotovost, a to na základě odsouhlasení s údaji v pokladní knize.
Účty dlouhodobých aktiv jsou kontrolovány v souladu s článkem 250.
3. Interinstitucionální spojovací účty jsou odsouhlasovány každý měsíc.
4. Prozatímní účty zřizuje a každým rokem kontroluje účetní. Za tyto účty odpovídá schvalující osoba, která je uzavírá co nejdříve.
Oddíl 5
Rozpočtové účty
Článek 245
Obsah a vedení rozpočtových účtů
(Článek 156 finančního nařízení)
1. Rozpočtové účty k jednotlivým úrovním členění rozpočtu uvádějí:
a)
v případě výdajů:
i)
prostředky schválené v původním rozpočtu, prostředky zapsané v opravných rozpočtech, prostředky přenesené, prostředky, jež jsou k dispozici v důsledku výběru účelově vázaných příjmů, převody prostředků a celkovou výši prostředků, které jsou tak k dispozici,
ii)
závazky a platby rozpočtového roku;
b)
v případě příjmů:
i)
odhady zapsané v původním rozpočtu, odhady zapsané v opravných rozpočtech, účelově vázané příjmy a celkovou výši takto stanovených odhadů,
ii)
pohledávky stanovené a částky inkasované za daný rozpočtový rok;
c)
závazky, které zbývá zaplatit, a příjmy, které zbývá inkasovat, jež byly přeneseny z předchozích rozpočtových let.
Prostředky na závazky a prostředky na platby podle prvního pododstavce písm. a) jsou zapisovány a vykazovány odděleně.
Do rozpočtových účtů jsou zapisovány rovněž souhrnné předběžné závazky související s Evropským zemědělským záručním fondem („EZZF“) a jim odpovídající platby.
Tyto závazky se uvádějí ve vztahu k celkovým prostředkům na EZZF.
2. Rozpočtové účty umožňují sledovat odděleně:
a)
použití přenesených prostředků a prostředků na daný rozpočtový rok;
b)
vyrovnání zbývajících závazků.
Částky, jež zbývá inkasovat z předchozích rozpočtových let, jsou na straně příjmů vykazovány odděleně.
3. Rozpočtové účty mohou být členěny tak, aby umožnily rozvoj nákladového účetnictví.
4. Rozpočtové účty jsou vedeny pomocí počítačových systémů, v knihách nebo na kartách.
KAPITOLA 3
Inventární soupisy majetku
Článek 246
Inventární soupisy majetku
(Článek 157 finančního nařízení)
Systém inventárních soupisů majetku zřizuje schvalující osoba za odborné pomoci účetního. Tento inventární systém musí poskytovat veškeré informace nezbytné pro vedení účetnictví a uchování aktiv.
Článek 247
Uchovávání majetku
(Článek 157 finančního nařízení)
Jednotlivé orgány a subjekty uvedené v článku 141 finančního nařízení přijmou předpisy, jimiž se bude řídit uchovávání aktiv vykazovaných v jejich rozvaze, a rozhodnou, který správní útvar bude odpovídat za inventární systém.
Článek 248
Zápis majetku do inventárního soupisu
(Článek 157 finančního nařízení)
Do inventárního soupisu se zapisuje a na účty dlouhodobých aktiv zaznamenává veškerý nabytý majetek s dobou použitelnosti delší než jeden rok, který není klasifikován jako drobný hmotný majetek a jehož pořizovací cena nebo výrobní náklady přesahují limit, jejž stanoví účetní pravidla Unie přijatá podle článku 152 finančního nařízení.
Článek 249
Obsah inventárního soupisu pro jednotlivé položky majetku
(Článek 157 finančního nařízení)
Inventární soupis uvádí náležitý popis jednotlivých položek majetku a upřesňuje jejich umístění, nebo - v případě movitého majetku - útvar a příslušnou osobu, a dále datum nabytí a jednotkové náklady.
Článek 250
Inventury movitého majetku
(Článek 157 finančního nařízení)
Orgány a subjekty uvedené v článku 141 finančního nařízení se při inventurách přesvědčují o tom, že jednotlivé položky majetku fyzicky existují a že zápis v inventárním soupisu odpovídá skutečnosti. Inventury jsou prováděny v rámci programu ročních kontrol, s výjimkou hmotných dlouhodobých aktiv a nehmotných aktiv, která jsou kontrolována nejméně jednou za tři roky.
Článek 251
Další prodej hmotných aktiv
(Článek 157 finančního nařízení)
Majetek, jejž dále prodávají orgány a subjekty uvedené v článku 141 finančního nařízení, nejsou oprávněni nabývat členové, úředníci ani ostatní zaměstnanci a další pracovníci těchto orgánů a subjektů, s výjimkou případu, kdy je na prodej tohoto majetku vypsáno veřejné zadávací řízení.
Článek 252
Postup při prodeji hmotných aktiv
(Článek 157 finančního nařízení)
1. Činí-li jednotková pořizovací hodnota hmotných aktiv alespoň 8 100 EUR, je prodej těchto aktiv vyhlašován podle místních zvyklostí. Doba mezi dnem uveřejnění posledního oznámení a uzavřením kupní smlouvy činí nejméně čtrnáct kalendářních dní.
Činí-li jednotková pořizovací hodnota alespoň 391 100 EUR, je prodej podle prvního pododstavce předmětem oznámení o prodeji, které je uveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie. Vyhlášení může mít též podobu inzerce v tisku členských států. Doba mezi dnem uveřejnění oznámení v Úředním věstníku Evropské unie a uzavřením kupní smlouvy činí nejméně jeden měsíc.
2. Pokud by náklady na vyhlášení překročily očekávaný výnos z transakce, mohou orgány a subjekty uvedené v článku 141 finančního nařízení od vyhlášení upustit.
3. Při prodeji hmotných aktiv usilují orgány a subjekty uvedené v článku 141 finančního nařízení o dosažení co nejlepší ceny.
4. Odstavce 1, 2 a 3 se nepoužijí na prodej, k němuž dochází mezi orgány Unie a jejich subjekty uvedenými v článku 208 finančního nařízení.
Článek 253
Postup při vyřazování hmotných aktiv z účetnictví
(Článek 157 finančního nařízení)
Je-li majetek, včetně budov, zapsaný v inventárním seznamu úplatně nebo bezúplatně převeden, zlikvidován, pronajat, ztracen, ukraden nebo je-li zjištěno manko z jiného důvodu, vypracuje schvalující osoba odpovídající prohlášení nebo záznam.
V tomto prohlášení nebo záznamu zejména uvede, musí-li být tato položka majetku nahrazena na náklady úředníka nebo ostatního zaměstnance Unie nebo jiné osoby.
Je-li bezúplatně poskytován nemovitý majetek nebo velká zařízení, musí být na tuto transakci uzavřena smlouva a transakce musí být oznámena Evropskému parlamentu a Radě ve výroční zprávě při předkládání návrhu rozpočtu.
Majetek zapsaný v inventárním soupisu, který je bezúplatně poskytován či likvidován, nesmí nabývat členové, úředníci, ostatní zaměstnanci ani další pracovníci orgánů a subjektů uvedených v článku 141 finančního nařízení.
Článek 254
Inventární soupis a vyhlašování prodeje majetku v delegacích Unie
(Článek 157 finančního nařízení)
1. V případě delegací Unie jsou stálé inventární soupisy movitého majetku, který náleží Unii, vedeny na místě. Jsou pravidelně zasílány ústředním útvarům v souladu s pravidly jednotlivých orgánů.
Movitý majetek, který přechází na delegace Unie, se před zápisem do stálého inventárního soupisu zapisuje do předběžného seznamu.
2. Prodej movitého majetku delegací Unie je vyhlašován podle místních zvyklostí.
ČÁST DRUHÁ
ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ
HLAVA I
VÝZKUM
Článek 255
Druhy operací
(Článek 181 finančního nařízení)
1. Přímé akce provádějí zařízení Společného výzkumného střediska (dále jen „SVS“) a tyto akce jsou financovány zpravidla v plném rozsahu z rozpočtu. Jedná se o:
a)
výzkumné programy;
b)
průzkumné činnosti;
c)
vědecké a technické podpůrné činnosti institucionální povahy.
2. Nepřímých akcí se může SVS účastnit za podmínek podle článku 183 finančního nařízení.
3. Odhady pohledávek podle čl. 181 odst. 2 finančního nařízení jsou předávány účetnímu k zaevidování.
Článek 256
Doplňující pravidla pro SVS
(Článek 183 finančního nařízení)
1. Z činností soutěžní povahy provádí SVS:
a)
činnosti vykonávané v návaznosti na řízení o udělení grantu či zadávací řízení;
b)
činnosti vykonávané jménem třetích osob;
c)
činnosti vykonávané v rámci správních dohod s jinými orgány nebo útvary Komise o poskytování vědecko-technických služeb.
2. Je-li v rámci činností, jež SVS provádí pro třetí osoby, nezbytné zadat veřejnou zakázku, musí zadávací řízení splňovat zásady transparentnosti a rovného zacházení.
3. Odhady pohledávek uvedené v čl. 183 odst. 2 finančního nařízení se předávají účetnímu k zaevidování.
HLAVA II
VNĚJŠÍ AKCE
KAPITOLA I
Obecná ustanovení
Článek 257
Akce, jež lze financovat
(Článek 184 finančního nařízení)
Z prostředků na akce uvedené v části druhé hlavě IV kapitole 1 finančního nařízení lze financovat zejména veřejné zakázky, granty včetně úrokových subvencí, zvláštní půjčky, záruky za půjčky, finanční pomoc, rozpočtovou podporu a jiné specifické formy rozpočtové pomoci.
KAPITOLA II
Rozpočtová podpora a svěřenecké fondy sdružující více dárců
Článek 258
Použití rozpočtové podpory
(Článek 186 finančního nařízení)
1. Stanoví-li tak příslušné základní právní akty, může Komise použít odvětvovou či obecnou rozpočtovou podporu ve třetí zemi, jsou-li splněny tyto podmínky:
a)
správa veřejných financí v partnerské zemi je dostatečně transparentní, spolehlivá a účelná;
b)
partnerská země má zavedenu dostatečně věrohodnou a relevantní odvětvovou či celostátní politiku a
c)
partnerská země má zavedenu makroekonomickou politiku, která je orientována na stabilitu.
2. Dohody s partnerskými zeměmi stanoví, že jsou tyto země povinny předkládat Komisi ve stanovené lhůtě spolehlivé informace, na jejichž základě bude moci Komise posoudit plnění podmínek podle odstavce 1.
Článek 259
Svěřenecké fondy pro vnější akce
(Článek 187 finančního nařízení)
Příspěvky dalších dárců připisované na zvláštní bankovní účet svěřeneckého fondu jsou zaznamenávány v eurových částkách, na něž jsou při připsání na účet přepočítávány.
Příspěvek Unie je převáděn ve stanovené lhůtě s cílem pokrýt právní závazky svěřeneckého fondu a s přihlédnutím k dostupným finančním prostředkům, jež poskytli ostatní dárci.
Úroky naběhlé na zvláštním bankovním účtu svěřeneckého fondu jsou investovány do svěřeneckého fondu, nestanoví-li zřizovací akt svěřeneckého fondu jinak.
Všechny transakce na bankovním účtu podle třetího pododstavce provedené v průběhu roku jsou řádně zaznamenávány v účetnictví svěřeneckého fondu.
Schvalující osoba předkládá dvakrát ročně finanční zprávy o činnosti jednotlivých svěřeneckých fondů.
Ve svěřeneckých fondech je každoročně prováděn nezávislý externí audit.
Správní rada svěřeneckého fondu schvaluje výroční zprávu svěřeneckého fondu, kterou vypracovává schvalující osoba, spolu s roční účetní závěrkou, kterou sestavuje účetní. Tyto zprávy se přikládají k výroční zprávě pověřené schvalující osoby a jsou předkládány Evropskému parlamentu a Radě v rámci postupu udělování absolutoria Komisi.
Pravidla složení správní rady a její jednací řád stanoví zřizovací akt svěřeneckého fondu, jejž přijme Komise a k němuž přistupují dárci. Tato pravidla zajišťují, aby byli dárci ve správní radě svěřeneckého fondu zastoupeni spravedlivým způsobem, a ohledně přijetí konečného rozhodnutí o využití finančních prostředků fondu stanoví požadavek, aby pro něj hlasovala Komise.
KAPITOLA III
Zadávání veřejných zakázek
Článek 260
Nájem budov
(Článek 190 finančního nařízení)
Z provozních prostředků na vnější činnost lze financovat pouze ty veřejné zakázky na nemovitosti, jejichž předmětem je nájem budov, které jsou v okamžiku podpisu nájemní smlouvy již postaveny. Tyto zakázky jsou uveřejňovány v souladu s článkem 124.
Článek 261
Definice
(Článek 190 finančního nařízení)
1. Veřejné zakázky na služby zahrnují zakázky na studie a na technickou pomoc.
O veřejnou zakázku na studii se jedná v případě, že se smlouva na poskytování služeb uzavřená mezi poskytovatelem služby a veřejným zadavatelem týká mimo jiné studií k identifikaci a přípravě projektů, studií proveditelnosti, ekonomických a marketingových studií, technických studií a auditů.
O veřejnou zakázku na technickou pomoc se jedná v případě, že má poskytovatel služeb vykonávat poradní funkci, zajistit řízení projektu nebo dohled nad ním nebo poskytnout konzultanty podle specifikace ve smlouvě.
2. Má-li třetí země ve svých útvarech nebo subjektech s účastí veřejného sektoru kvalifikované řídící pracovníky, mohou veřejné zakázky provést přímo tyto útvary nebo subjekty ve vlastní režii.
Článek 262
Zvláštní ustanovení týkající se finančních limitů a způsobu zadávání veřejných zakázek na vnější akce
(Článek 190 finančního nařízení)
1. Články 123 až 126, s výjimkou definic, čl. 127 odst. 3 a 4, články 128, 134 až 137, čl. 139 odst. 3 až 6, čl. 148 odst. 4, čl. 151 odst. 2, články 152 až 158 a články 160 a 164 tohoto nařízení se nepoužijí na smlouvy na veřejné zakázky, jež uzavírají veřejní zadavatelé uvedení v čl. 190 odst. 2 finančního nařízení nebo jež jsou uzavírány jejich jménem.
O provádění ustanovení o veřejných zakázkách podle této kapitoly rozhodne Komise; Komise rozhodne též o náležitých kontrolních opatřeních, jež má uplatňovat příslušná schvalující osoba v případě, není-li Komise veřejným zadavatelem.
2. V případě nedodržení postupů podle odstavce 1 nejsou výdaje na uvedené činnosti způsobilé k financování z prostředků Unie.
3. Tato kapitola se nepoužije na veřejné zadavatele uvedené v čl. 190 odst. 2 písm. b) finančního nařízení, pokud jim po kontrolách podle článku 61 Komise povolila použít jejich vlastní zadávací řízení.
Článek 263
Vyhlášení a zákaz diskriminace
(Články 190 a 191 finančního nařízení)
1. Komise přijme nezbytná prováděcí opatření k zajištění co nejširší účasti v soutěži o veřejné zakázky financované z prostředků Unie, jež se vyznačuje zachováváním rovných podmínek. Za tímto účelem je třeba dbát zejména o to, aby:
a)
bylo v přiměřené lhůtě náležitě uveřejněno předběžné oznámení, oznámení o zahájení zadávacího řízení a oznámení o výsledku zadávacího řízení;
b)
nedocházelo k diskriminaci a aby technické podmínky nebránily tomu, aby se soutěže o veřejné zakázky za rovných podmínek široce účastnily všechny fyzické a právnické osoby uvedené v článku 182 finančního nařízení.
2. Využitím elektronického zadávání veřejných zakázek nejsou dotčena ustanovení čl. 265 odst. 5, čl. 267 odst. 3 a čl. 269 odst. 4.
Článek 264
Vyhlašování
(Článek 190 finančního nařízení)
1. Předběžné oznámení o mezinárodním zadávacím řízení se v případě zakázek na dodávky a služby zasílá co nejdříve Úřadu pro publikace a v případě zakázek na stavební práce co nejrychleji po rozhodnutí o schválení programu.
2. Pro účely této kapitoly se oznámení o zahájení zadávacího řízení uveřejňuje:
a)
v případě mezinárodního zadávacího řízení alespoň v Úředním věstníku Evropské unie a na internetu;
b)
v případě místního zadávacího řízení alespoň v úředním věstníku přijímajícího státu nebo v rovnocenné publikaci.
Je-li oznámení o zahájení zadávacího řízení uveřejňováno též místně, musí být shodné s oznámením uveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie a na internetu a k jeho uveřejnění musí dojít současně s druhým uvedeným oznámením. Komise odpovídá za uveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie a na internetu. V místním měřítku mohou oznámení uveřejnit subjekty uvedené v čl. 190 odst. 2 písm. b) finančního nařízení.
3. Oznámení o výsledku zadávacího řízení se zasílá po podpisu smlouvy na veřejnou zakázku, s výjimkou případů, kdy musí být zakázka nadále prohlášena za tajnou, kdy si provádění zakázky vyžaduje zvláštní bezpečnostní opatření, kdy to vyžaduje ochrana základních zájmů Evropské unie anebo kdy o to požádá přijímající země a kdy uveřejnění oznámení o výsledku zadávacího řízení není považováno za vhodné.
Článek 265
Finanční limity a postupy zadávání veřejných zakázek na služby
(Článek 190 finančního nařízení)
1. Pro veřejné zakázky na služby jsou podle článku 190 finančního nařízení stanoveny následující finanční limity a postupy:
a)
u veřejných zakázek v hodnotě alespoň 300 000 EUR:
i)
mezinárodní užší zadávací řízení ve smyslu čl. 127 odst. 2 a čl. 264 odst. 2 písm. a),
ii)
mezinárodní otevřené zadávací řízení ve smyslu čl. 127 odst. 2 a čl. 264 odst. 2 písm. a);
b)
u veřejných zakázek v hodnotě nižší než 300 000 EUR: soutěžní jednací řízení ve smyslu odst. 3 tohoto článku, nebo rámcová smlouva.
Veřejné zakázky v hodnotě do 20 000 EUR lze zadat na základě jediné nabídky.
Platby výdajových položek do výše 2 500 EUR mohou spočívat v jednoduchém proplacení faktury bez předchozího přijetí nabídky.
2. Při mezinárodním užším řízení podle odst. 1 písm. a) je v oznámení o zahájení zadávacího řízení uveden počet zájemců, kteří budou vyzváni k podání nabídky. V případě veřejných zakázek na služby jsou k podání nabídky vyzváni alespoň čtyři zájemci. Počet zájemců, kteří mohou nabídku podat, musí být dostatečný, aby byla zajištěna skutečná soutěž.
Seznam vybraných zájemců se zveřejňuje na internetových stránkách Komise.
Je-li počet zájemců, kteří splňují výběrová kritéria nebo minimální požadavky na způsobilost, menší než stanovený minimální počet, může veřejný zadavatel vyzvat k podání nabídek pouze takové zájemce, kteří splňují kritéria k podání nabídky.
3. V rámci jednacího řízení podle odst. 1 písm. b) vypracuje veřejný zadavatel seznam alespoň tří uchazečů podle svého výběru. Řízení zahrnuje užší soutěž o veřejné zakázky bez uveřejnění oznámení a nazývá se soutěžní jednací řízení, na něž se nevztahuje článek 129.
Uchazeče lze do soutěžního jednacího řízení vybrat z náležitě vyhlášeného seznamu prodejců uvedeného v čl. 136 odst. 1 písm. b). Tento seznam je sestaven na základě výzvy k projevení zájmu a zůstává v platnosti nejdéle pět let od data vyhlášení. Tento seznam může obsahovat dílčí seznamy. Během doby platnosti seznamu může každá osoba, která má zájem, podat přihlášku, s výjimkou posledních tří měsíců tohoto období. Má-li být zadána veřejná zakázka, vyzve veřejný zadavatel všechny prodejce zapsané na příslušném seznamu nebo dílčím seznamu, aby podali nabídku.
Nabídky otevírá a posuzuje hodnotící výbor, jenž má nezbytnou odbornou a administrativní kapacitu. Členové hodnotícího výboru musí podepsat prohlášení o nestrannosti.
V případě, že veřejný zadavatel po jednání s těmito uchazeči obdrží pouze jednu odborně a administrativně platnou nabídku, může veřejnou zakázku zadat, jsou-li splněna kritéria pro zadání zakázky.
4. V případě právních služeb podle nomenklatury CPV mohou veřejní zadavatelé využít soutěžního jednacího řízení bez ohledu na předpokládanou hodnotu veřejné zakázky.
5. Nabídky se podávají v balíčku nebo vnější obálce obsahující dvě oddělené zapečetěné obálky, z nichž jedna je označena slovy „Obálka A - Technická nabídka“ a druhá „Obálka B - Finanční nabídka“. Na vnější obálce je uvedena:
a)
adresa, na niž mají být podle dokumentace k zadávacímu řízení podávány nabídky;
b)
odkaz na zadávací řízení, na něž uchazeč reaguje;
c)
případně čísla dílčích plnění, na něž je nabídka podávána;
d)
poznámka „Neotevírat před oficiálním termínem otevírání nabídek“ v jazyce dokumentace k zadávacímu řízení.
Mají-li být podle dokumentace k zadávacímu řízení prováděny pohovory, může je hodnotící výbor provést s nejdůležitějšími členy odborného týmu, který je navržen v odborně přijatelných nabídkách, poté, co komise písemně vypracuje své předběžné závěry, a předtím, než s konečnou platností uzavře hodnocení technických nabídek. V tomto případě provádí hodnotící výbor s odborníky pohovor, a to nejlépe společný, jedná-li se o tým, a v dostatečně krátkých odstupech, tak aby mohlo být provedeno srovnání. Pohovory jsou vedeny podle standardního schématu, jež hodnotící výbor předem schválí a jež je používáno vůči všem odborníkům či týmům pozvaným k pohovoru. Datum a hodina konání pohovoru musí být uchazečům sděleny alespoň deset kalendářních dnů předem. V případě vyšší moci, která uchazeči znemožní účast na pohovoru, musí být uchazeči stanoven nový termín.
6. Za pomoci kritérií pro zadání zakázky je vybírána ekonomicky nejvýhodnější nabídka.
Ekonomicky nejvýhodnější nabídka je vybrána na základě posouzení technické kvality a ceny za použití vah 80/20. Za tímto účelem se:
a)
body přidělené technické nabídce vynásobí koeficientem 0,80;
b)
body přidělené finanční nabídce vynásobí koeficientem 0,20.
Článek 266
Použití jednacího řízení u veřejných zakázek na služby
(Článek 190 finančního nařízení)
1. Veřejní zadavatelé mohou u veřejných zakázek na služby použít jednací řízení, v nichž je podána jediná nabídka, v těchto případech:
a)
lhůty požadované při řízeních uvedených v čl. 104 odst. 1 písm. a), b) a c) finančního nařízení nelze dodržet z krajně naléhavých důvodů způsobených událostmi, které nemohl veřejný zadavatel předvídat, ani mu je nelze přičítat;
b)
služby jsou svěřeny subjektům veřejného sektoru nebo neziskovým organizacím či sdružením a týkají se činností institucionální povahy nebo činností určených na poskytování pomoci jednotlivcům v sociální oblasti;
c)
veřejná zakázka má být pokračováním již poskytovaných služeb za podmínek uvedených v odstavci 2;
d)
zadávací řízení či pokus použít rámcovou smlouvu nebyly úspěšné, tj. žádná nabídka nebyla z kvalitativního a/nebo finančního hlediska přesvědčivá. V tomto případě může zadavatel po zrušení zadávacího řízení zahájit jednání s jedním nebo více uchazeči podle svého výběru, kteří podali nabídky na základě příslušné výzvy, a to za předpokladu, že nejsou podstatně změněny původní podmínky zakázky;
e)
dotyčná veřejná zakázka navazuje na soutěž o návrh a musí být v souladu s platnými pravidly zadána úspěšnému zájemci nebo jednomu z úspěšných zájemců. V tomto případě jsou k účasti na jednání vyzváni všichni úspěšní zájemci;
f)
zakázka může být z technických důvodů nebo z důvodů spojených s ochranou výhradních práv zadána pouze určitému poskytovateli služeb;
g)
jedná se o veřejnou zakázku prohlášenou za tajnou nebo o zakázku, jejíž provádění musí doprovázet zvláštní bezpečnostní opatření, nebo to vyžaduje ochrana základních zájmů Unie či přijímající země;
h)
je nutno uzavřít novou smlouvu na veřejnou zakázku poté, co byla předčasně ukončena smlouva stávající.
Pro účely prvního pododstavce písm. a) tohoto odstavce se za situace, v nichž jsou dány krajně naléhavé důvody, považují operace prováděné v krizových situacích podle čl. 190 odst. 2. Krajní naléhavost situace stanoví pověřená schvalující osoba, případně po dohodě s ostatními pověřenými schvalujícími osobami, a své rozhodnutí pravidelně přezkoumává z hlediska zásady řádného finančního řízení.
K činnostem institucionální povahy podle prvního pododstavce písm. b) patří služby, jež přímo souvisejí s úlohou subjektů veřejného sektoru, která je vymezena právními předpisy.
2. O pokračování již poskytovaných služeb ve smyslu odst. 1 písm. c) se jedná v případě těchto služeb:
a)
doplňkových služeb, které nebyly obsaženy v hlavní veřejné zakázce, ale které se následkem nepředvídaných okolností staly nezbytnými pro plnění zakázky, pokud doplňkovou službu nelze technicky nebo ekonomicky oddělit od hlavní zakázky, aniž by to veřejnému zadavateli působilo komplikace, a pokud celková hodnota doplňkových služeb nepřekročí 50 % hodnoty hlavní zakázky;
b)
doplňkových služeb, které sestávají z opakování podobných služeb, jež jsou svěřeny poskytovateli služby v rámci první zakázky za předpokladu, že:
i)
první služba byla předmětem uveřejněného oznámení o zahájení zadávacího řízení, v němž byly jednoznačně uvedeny možnost použití jednacího řízení na nové služby v rámci projektu a odhadované náklady,
ii)
hodnota a doba trvání služeb, jež mají být pokračováním původní zakázky, nepřesahují hodnotu a dobu trvání této původní zakázky.
Článek 267
Finanční limity a postupy zadávání veřejných zakázek na dodávky
(Článek 190 finančního nařízení)
1. Podle článku 190 finančního nařízení jsou pro veřejné zakázky na dodávky stanoveny následující finanční limity a postupy:
a)
u veřejných zakázek v hodnotě alespoň 300 000 EUR: mezinárodní otevřené zadávací řízení ve smyslu čl. 127 odst. 2 a čl. 264 odst. 2 písm. a);
b)
u veřejných zakázek v hodnotě nižší než 300 000 EUR: rámcová smlouva nebo:
i)
u veřejných zakázek v hodnotě alespoň 100 000 EUR, ale méně než 300 000 EUR: místní otevřené zadávací řízení ve smyslu čl. 127 odst. 2 a čl. 264 odst. 2 písm. b),
ii)
u veřejných zakázek v hodnotě nižší než 100 000 EUR: soutěžní jednací řízení ve smyslu odstavce 2;
c)
platby výdajových položek do výše 2 500 EUR mohou spočívat v jednoduchém proplacení faktury bez předchozího přijetí nabídky.
Veřejné zakázky v hodnotě do 20 000 EUR lze zadat na základě jediné nabídky.
2. V rámci jednacího řízení podle odst. 1 písm. b) bodu ii) tohoto článku vypracuje veřejný zadavatel seznam alespoň tří dodavatelů podle svého výběru. Řízení zahrnuje užší soutěž o veřejné zakázky bez uveřejnění oznámení a nazývá se soutěžní jednací řízení, na něž se nevztahuje článek 129.
Nabídky otevírá a posuzuje hodnotící výbor, jenž má nezbytnou odbornou a administrativní kapacitu. Členové hodnotícího výboru musí podepsat prohlášení o nestrannosti.
V případě, že veřejný zadavatel po jednání s dodavateli obdrží pouze jednu technicky a administrativně platnou nabídku, může veřejnou zakázku zadat, jsou-li splněna kritéria pro zadání zakázky.
3. Každá technická a finanční nabídka musí být vložena do zapečetěné obálky, která je uložena v balíčku nebo vnější obálce. Na vnitřní obálce je uvedena:
a)
adresa, na niž mají být podle dokumentace k zadávacímu řízení podávány nabídky;
b)
odkaz na zadávací řízení, na něž uchazeč reaguje;
c)
případně čísla dílčích plnění, na něž je nabídka podávána;
d)
poznámka „Neotevírat před oficiálním termínem otevírání nabídek“ v jazyce dokumentace k zadávacímu řízení.
Nabídky jsou otevřeny na veřejném zasedání hodnotícího výboru na místě a v termínu, jež jsou uvedeny v dokumentaci k zadávacímu řízení. Při veřejném otevírání obálek musí být oznámena jména uchazečů, ceny nabídek, poskytnutí nezbytné soutěžní jistoty a všechny ostatní náležitosti, jejichž oznámení považuje veřejný zadavatel za vhodné.
4. U veřejných zakázek na dodávky, jejichž součástí není poprodejní servis, je jediným kritériem pro zadání zakázky cena.
Pokud jsou návrhy na poprodejní servis nebo školení zvláště významné, je vybrána nabídka znějící na nejnižší cenu nebo ekonomicky nejvýhodnější nabídka, s tím, že se zohlední technická kvalita nabízeného servisu a nabídnutá cena.
Článek 268
Použití jednacího řízení u veřejných zakázek na dodávky
(Článek 190 finančního nařízení)
1. U veřejných zakázek na dodávky lze jednací řízení s jedinou nabídkou použít v těchto případech:
a)
lhůty požadované při řízeních uvedených v čl. 111 odst. 1 písm. a), b) a c) finančního nařízení nelze dodržet z krajně naléhavých důvodů způsobených událostmi, které nemohl zadavatel předvídat, ani mu je nelze přičítat;
b)
vyžaduje to povaha nebo zvláštní vlastnosti některých dodávek, např. provedení zakázky je vyhrazeno držitelům patentů nebo patentových licencí;
c)
jedná se o doplňkové dodávky, které uskutečňují původní dodavatelé a které jsou určeny buď k částečné náhradě běžných dodávek či instalací, nebo k rozšíření stávajících dodávek či instalací, a změna dodavatele by veřejného zadavatele nutila pořídit technicky odlišné vybavení, jehož důsledkem by byla neslučitelnost nebo nepřiměřené technické obtíže při užívání a údržbě;
d)
zadávací řízení bylo neúspěšné, tj. žádná nabídka nebyla z kvalitativního nebo finančního hlediska přesvědčivá;
e)
jedná se o veřejnou zakázku prohlášenou za tajnou nebo o zakázku, jejíž provádění musí doprovázet zvláštní bezpečnostní opatření, nebo to vyžaduje ochrana základních zájmů Unie či přijímající země;
f)
jedná se o veřejné zakázky na dodávky kotované a nakupované na komoditní burze;
g)
jedná se o zvláště výhodné nákupy buď u dodavatele, který s konečnou platností ukončuje své obchodní aktivity, nebo u správce či likvidátora konkursní podstaty na základě dohody o vyrovnání s věřiteli nebo obdobného postupu dle vnitrostátních právních předpisů;
h)
je nutno uzavřít novou smlouvu na veřejnou zakázku poté, co byla předčasně ukončena smlouva stávající.
V případech podle prvního pododstavce písm. d) může veřejný zadavatel poté, co zruší zadávací řízení, zahájit jednání s jedním nebo více uchazeči podle svého výběru, kteří podali nabídky na základě příslušné výzvy, a to za předpokladu, že nejsou podstatně změněny původní podmínky zakázky.
2. Pro účely odst. 1 písm. a) tohoto článku se za situace, v nichž jsou dány krajně naléhavé důvody, považují operace prováděné v krizových situacích podle čl. 190 odst. 2. Krajní naléhavost situace stanoví pověřená schvalující osoba, případně po dohodě s ostatními pověřenými schvalujícími osobami, a své rozhodnutí pravidelně přezkoumává z hlediska zásady řádného finančního řízení.
Článek 269
Finanční limity a postupy zadávání veřejných zakázek na stavební práce
(Článek 190 finančního nařízení)
1. Podle článku 190 finančního nařízení jsou pro veřejné zakázky na stavební práce stanoveny následující finanční limity a postupy:
a)
u veřejných zakázek v hodnotě alespoň 5 000 000 EUR:
i)
mezinárodní otevřené zadávací řízení ve smyslu čl. 127 odst. 2 a čl. 264 odst. 2 písm. a) nebo
ii)
s ohledem na zvláštnosti některých stavebních prací mezinárodní užší zadávací řízení ve smyslu čl. 127 odst. 2 a čl. 264 odst. 2 písm. a);
b)
u veřejných zakázek v hodnotě alespoň 300 000 EUR, ale méně než 5 000 000 EUR: místní otevřené zadávací řízení ve smyslu čl. 127 odst. 2 a čl. 264 odst. 2 písm. b);
c)
u veřejných zakázek v hodnotě nižší než 300 000 EUR: soutěžní jednací řízení ve smyslu odstavce 2 tohoto článku.
Veřejné zakázky v hodnotě do 20 000 EUR lze zadat na základě jediné nabídky.
2. V rámci jednacího řízení podle odst. 1 písm. c) tohoto článku vypracuje veřejný zadavatel seznam alespoň tří zhotovitelů podle svého výběru. Řízení zahrnuje užší soutěž o veřejné zakázky bez uveřejnění oznámení a nazývá se soutěžní jednací řízení, na něž se nevztahuje článek 129.
Nabídky otevírá a posuzuje hodnotící výbor, jenž má nezbytnou odbornou a administrativní kapacitu. Členové hodnotícího výboru musí podepsat prohlášení o nestrannosti.
V případě, že veřejný zadavatel po jednání se zhotoviteli obdrží pouze jednu technicky a administrativně platnou nabídku, může veřejnou zakázku zadat, jsou-li splněna kritéria pro zadání zakázky.
3. Kritéria výběru zjišťují schopnost uchazeče provést podobné veřejné zakázky, zejména pomocí referencí na práce provedené v posledních letech. Jakmile je proveden tento výběr, je vzhledem k tomu, že nepřípustné nabídky již byly vyloučeny, jediným kritériem pro zadání zakázky cena.
4. Každá technická a finanční nabídka musí být vložena do zapečetěné obálky, která je uložena v balíčku nebo vnější obálce. Na vnitřní obálce je uvedena:
a)
adresa, na niž mají být podle dokumentace k zadávacímu řízení podávány nabídky;
b)
odkaz na zadávací řízení, na něž uchazeč reaguje;
c)
případně čísla dílčích plnění, na něž je nabídka podávána;
d)
poznámka „Neotevírat před oficiálním termínem otevírání nabídek“ v jazyce dokumentace k zadávacímu řízení.
Nabídky jsou otevřeny na veřejném zasedání hodnotícího výboru na místě a v termínu, jež jsou uvedeny v dokumentaci k zadávacímu řízení. Při veřejném otevírání obálek musí být oznámena jména uchazečů, ceny nabídek, poskytnutí nezbytné soutěžní jistoty a všechny ostatní náležitosti, jejichž oznámení považuje veřejný zadavatel za vhodné.
Článek 270
Použití jednacího řízení u veřejných zakázek na stavební práce
(Článek 190 finančního nařízení)
1. U veřejných zakázek na stavební práce lze jednací řízení s jedinou nabídkou použít v těchto případech:
a)
lhůty požadované při řízeních uvedených v čl. 111 odst. 1 písm. a), b) a c) finančního nařízení nelze dodržet z krajně naléhavých důvodů způsobených událostmi, které nemohl zadavatel předvídat, ani mu je nelze přičítat;
b)
jedná se o dodatečné stavební práce, které nebyly zahrnuty v původní uzavřené smlouvě na veřejnou zakázku, ale které se následkem nepředvídaných okolností staly nezbytnými pro provedení práce podle uvedené smlouvy; použijí se podmínky v odstavci 2;
c)
zadávací řízení bylo neúspěšné, tj. žádná nabídka nebyla z kvalitativního nebo finančního hlediska přesvědčivá;
d)
jedná se o veřejnou zakázku prohlášenou za tajnou nebo o zakázku, jejíž provádění musí doprovázet zvláštní bezpečnostní opatření, nebo to vyžaduje ochrana základních zájmů Unie či přijímající země;
e)
je nutno uzavřít novou smlouvu na veřejnou zakázku poté, co byla předčasně ukončena smlouva stávající.
Pro účely prvního pododstavce písm. a) tohoto odstavce se za situace, v nichž jsou dány krajně naléhavé důvody, považují operace prováděné v krizových situacích podle čl. 190 odst. 2. Krajní naléhavost situace stanoví pověřená schvalující osoba, případně po dohodě s ostatními pověřenými schvalujícími osobami, a své rozhodnutí pravidelně přezkoumává z hlediska zásady řádného finančního řízení.
V případech podle prvního pododstavce písm. c) může veřejný zadavatel poté, co zruší zadávací řízení, zahájit jednání s jedním nebo více uchazeči podle svého výběru, kteří podali nabídky na základě příslušné výzvy, a to za předpokladu, že nejsou podstatně změněny původní podmínky zakázky.
2. Dodatečné stavební práce uvedené v odst. 1 písm. b) se zadávají zhotoviteli díla, který již tyto práce vykonává:
a)
pokud tyto práce nelze technicky nebo ekonomicky oddělit od hlavní zakázky, aniž by to veřejnému zadavateli působilo komplikace;
b)
pokud tyto stavební práce sice lze oddělit od provedení původní veřejné zakázky, avšak jsou pro její dokončení bezpodmínečně nutné;
c)
pokud souhrnná hodnota zadaných veřejných zakázek na dodatečné stavební práce nepřesahuje 50 % hodnoty hlavní zakázky.
Článek 271
Použití jednacího řízení u veřejných zakázek na nemovitosti
(Článek 190 finančního nařízení)
Veřejné zakázky na nemovitosti podle článku 260 lze zadat v rámci jednacího řízení poté, co je proveden průzkum místního trhu.
Článek 272
Výběr zadávacího řízení v případě smíšených veřejných zakázek
(Článek 190 finančního nařízení)
V případě veřejných zakázek, které zahrnují jak poskytování služeb, tak dodávky zboží nebo stavební práce, stanoví veřejný zadavatel po předchozím souhlasu Komise - nezadává-li Komise tyto zakázky sama -, jaké finanční limity a postupy se použijí; převažující hledisko se za tímto účelem určí podle relativní hodnoty a provozní důležitosti jednotlivých složek zakázky.
Článek 273
Dokumentace k zadávacímu řízení
(Článek 190 finančního nařízení)
1. Dokumentace k zadávacímu řízení podle článku 138 se vypracuje na základě osvědčených mezinárodních postupů a - pokud jde o vyhlašování a styk mezi veřejným zadavatelem a uchazeči - v souladu s touto kapitolou.
2. U veřejných zakázek na služby musí dokumentace k zadávacímu řízení obsahovat:
a)
pokyny pro uchazeče, jež musí uvádět:
i)
druh veřejné zakázky,
ii)
kritéria pro zadání zakázky a příslušné váhy,
iii)
možnost pohovorů a jejich předběžný časový rozvrh,
iv)
údaj, zda jsou povoleny varianty,
v)
podíl subdodávek, jež lze povolit,
vi)
maximální rozpočet na veřejnou zakázku,
vii)
měnu nabídky;
b)
seznam vybraných zájemců (s uvedením zákazu sdružování zájemců);
c)
všeobecné podmínky veřejných zakázek na služby;
d)
zvláštní podmínky, které upřesňují nebo doplňují obecné podmínky nebo se od nich odchylují;
e)
popis plnění s uvedením plánovaného harmonogramu projektu a termínů, od nichž mají být hlavní odborníci podle plánu k dispozici;
f)
soupis cen (doplní uchazeč);
g)
formulář nabídky;
h)
formulář smlouvy;
i)
případně formulář bankovní (nebo podobné) záruky pro účely platby předběžného financování.
První pododstavec písm. h) se nepoužije ve výjimečných a řádně odůvodněných případech, kdy nelze použít vzorovou smlouvu.
3. U zakázek na dodávky musí dokumentace k zadávacímu řízení obsahovat:
a)
pokyny pro uchazeče, jež musí uvádět:
i)
kritéria pro výběr a zadání zakázky,
ii)
údaj, zda jsou povoleny varianty,
iii)
měnu nabídky;
b)
všeobecné podmínky veřejných zakázek na dodávky;
c)
zvláštní podmínky, které upřesňují nebo doplňují obecné podmínky nebo se od nich odchylují;
d)
technickou přílohu, která obsahuje veškeré plány, technické podmínky a plánovaný harmonogram plnění zakázky;
e)
soupis cen (doplní uchazeč) a rozpis cen;
f)
formulář nabídky;
g)
formulář smlouvy;
h)
případně formulář bankovní (nebo podobné) záruky pro účely:
i)
nabídky,
ii)
platby předběžného financování,
iii)
řádného plnění.
První pododstavec písm. g) se nepoužije ve výjimečných a řádně odůvodněných případech, kdy nelze použít vzorovou smlouvu.
4. U veřejných zakázek na stavební práce musí dokumentace k zadávacímu řízení obsahovat:
a)
pokyny pro uchazeče, jež musí uvádět:
i)
kritéria pro výběr a zadání zakázky,
ii)
údaj, zda jsou povoleny varianty,
iii)
měnu nabídky;
b)
všeobecné podmínky veřejných zakázek na stavební práce;
c)
zvláštní podmínky, které upřesňují nebo doplňují obecné podmínky nebo se od nich odchylují;
d)
technickou přílohu, která obsahuje veškeré plány, technické podmínky a plánovaný harmonogram plnění veřejné zakázky;
e)
soupis cen (doplní uchazeč) a rozpis cen;
f)
formulář nabídky;
g)
formulář smlouvy;
h)
případně formulář bankovní (nebo podobné) záruky pro účely:
i)
nabídky,
ii)
platby předběžného financování,
iii)
řádného plnění.
První pododstavec písm. g) se nepoužije ve výjimečných a řádně odůvodněných případech, kdy nelze použít vzorovou smlouvu.
5. V případě rozporu mezi zvláštními podmínkami podle odst. 2 písm. d), odst. 3 písm. c) a odst. 4 písm. c) a všeobecnými podmínkami mají přednost zvláštní podmínky.
6. Vyžadují-li veřejní zadavatelé osvědčení nezávislých subjektů o tom, že hospodářský subjekt splňuje určité normy pro zajištění kvality, odkážou na systémy zajištění kvality založené na evropských, případně mezinárodních normách z této oblasti, které certifikovaly subjekty, jež splňují evropské či mezinárodní normy v oblasti certifikace. Akceptují od hospodářských subjektů rovněž jiné důkazy o rovnocenných opatřeních k zajištění jakosti.
Článek 274
Jistoty
(Článek 190 finančního nařízení)
1. Odchylně od článku 163 jsou jistoty poskytované předem vyjádřeny v eurech nebo v měně smlouvy, k níž se vztahují.
2. Veřejný zadavatel může požadovat soutěžní jistotu ve smyslu této kapitoly, jejíž výše činí 1 % až 2 % z celkové hodnoty veřejné zakázky na dodávky a stavební práce. Tato jistota musí splňovat požadavky článku 163. Jistota je uvolněna při podpisu smlouvy. Je zadržena, pokud je nabídka podaná ve lhůtě následně stažena.
3. Veřejný zadavatel může požadovat jistotu pro účely plnění, jejíž výše je stanovena v dokumentaci k zadávacímu řízení a činí 5 až 10 % z celkové hodnoty zakázky na dodávky a stavební práce. Tato jistota se určí na základě objektivních kritérií, např. podle druhu a hodnoty zakázky.
Jistota pro účely plnění se však vyžaduje v případech, kdy jsou překročeny tyto finanční limity:
a)
345 000 EUR u veřejných zakázek na stavební práce;
b)
150 000 EUR u veřejných zakázek na dodávky.
Jistota zůstane v platnosti nejméně do konečného přijetí dodávek a stavebních prací. Není-li veřejná zakázka řádně provedena, je celá jistota zadržena.
Článek 275
Lhůty v řízeních
(Článek 190 finančního nařízení)
1. Nabídky musí být veřejnému zadavateli doručeny na adresu a nejpozději v den a hodinu, jež jsou uvedeny ve výzvě k podávání nabídek. Lhůty pro doručení nabídek a žádostí o účast, které veřejný zadavatel stanoví, musí být dostatečně dlouhé, aby osobám, jež mají zájem, poskytovaly dostatečnou a přiměřenou dobu na přípravu a podání nabídek.
U veřejných zakázek na služby činí lhůta mezi dnem odeslání výzvy k podávání nabídek a posledním dnem lhůty pro doručení nabídek alespoň 50 dní. V naléhavých případech však mohou být schváleny jiné lhůty.
2. Uchazeči mohou předložit písemné dotazy před posledním dnem lhůty pro doručení nabídek. Veřejný zadavatel dotazy uchazečů zodpoví před posledním dnem lhůty pro doručení nabídek.
3. V mezinárodních užších řízeních činí lhůta pro doručení žádostí o účast alespoň 30 dní ode dne uveřejnění oznámení o zahájení zadávacího řízení. Doba mezi dnem odeslání výzvy k podávání nabídek a posledním dnem lhůty pro doručení nabídek činí alespoň 50 dní. V některých mimořádných případech však mohou být schváleny jiné lhůty.
4. V otevřených mezinárodních řízeních jsou minimální lhůty pro doručení nabídek ode dne, kdy bylo odesláno oznámení o zahájení zadávacího řízení, tyto:
a)
90 dní v případě veřejných zakázek na stavební práce;
b)
60 dní v případě veřejných zakázek na dodávky.
V některých mimořádných případech však mohou být schváleny jiné lhůty.
5. V místních otevřených řízeních jsou minimální lhůty pro doručení nabídek ode dne, kdy bylo uveřejněno oznámení o zahájení zadávacího řízení, tyto:
a)
60 dní v případě veřejných zakázek na stavební práce;
b)
30 dní v případě veřejných zakázek na dodávky.
V některých mimořádných případech však mohou být schváleny jiné lhůty.
6. V soutěžním jednacím řízení podle čl. 265 odst. 1 písm. b), čl. 267 odst. 1 písm. c) a čl. 269 odst. 1 písm. c) je zájemcům poskytnuto na podání nabídek alespoň 30 dní ode dne odeslání výzvy k podávání nabídek.
7. Lhůty uvedené v odstavcích 1 až 6 jsou stanoveny v kalendářních dnech.
Článek 276
Hodnotící výbor
(Článek 190 finančního nařízení)
1. Všechny žádosti o účast a nabídky prohlášené za vyhovující z hlediska požadavků vyhodnotí hodnotící výbor, jenž určí i jejich pořadí podle předem vyhlášených kritérií vyloučení, výběru a zadání zakázky. Výbor je složen z lichého počtu členů, nejméně tří, kteří mají nezbytnou odbornou a administrativní kapacitu k vyhodnocení nabídek.
2. Není-li Komise veřejným zadavatelem, může si vyžádat kopii dokumentace k zadávacímu řízení, nabídek, záznamů o vyhodnocení nabídek i podepsaných smluv. Může se též jako pozorovatel účastnit otevírání a hodnocení nabídek.
3. Nabídky, jež neobsahují všechny podstatné údaje požadované v dokumentaci k zadávacímu řízení nebo neodpovídají stanoveným specifickým požadavkům, jsou vyloučeny.
Hodnotící výbor nebo veřejný zadavatel však mohou zájemce nebo uchazeče při dodržení zásady rovného zacházení vyzvat, aby ve stanovené lhůtě předložili doplňující materiály či podali vysvětlení k podkladům, jež předložili v souvislosti s kritérii pro vyloučení, výběr a zadání zakázky.
4. V případě neobvykle nízkých nabídek podle článku 151 požádá hodnotící výbor o potřebná vysvětlení ke složení nabídky.
5. Od požadavku na ustavení hodnotícího výboru lze upustit v řízeních, kde hodnota veřejné zakázky činí nejvýše 20 000 EUR.
KAPITOLA IV
Granty
Článek 277
Financování v plném rozsahu
(Článek 192 finančního nařízení)
V případě odchýlení od požadavku spolufinancování musí být příslušné důvody uvedeny v rozhodnutí o udělení grantu.
HLAVA III
EVROPSKÉ ÚŘADY
Článek 278
Evropské úřady a zřizování dalších úřadů
(Článek 195 finančního nařízení)
Úřady uvedené v článku 195 finančního nařízení jsou tyto:
a)
Úřad pro publikace;
b)
Evropský úřad pro boj proti podvodům;
c)
Evropský úřad pro výběr personálu a Evropská správní škola, která je k úřadu administrativně přidružena;
d)
Úřad pro správu a vyplácení individuálních nároků;
e)
Úřad pro infrastrukturu a logistiku v Bruselu a Úřad pro infrastrukturu a logistiku v Lucemburku.
Jeden nebo více orgánů mohou zřídit další úřady, je-li takový krok odůvodněn ve studii nákladů a přínosů a zaručí-li zviditelnění činnosti Unie.
Článek 279
Pověřování interinstitucionálních evropských úřadů ze strany orgánů
(Články 195 a 199 finančního nařízení)
Za rozpočtové závazky odpovídají jednotlivé orgány. Orgány mohou ředitele daného interinstitucionálního evropského úřadu pověřit výkonem všech následných úkonů, zejména přijímáním právních závazků, potvrzováním výdajů, schvalováním plateb a plněním příjmů, přičemž stanoví meze a podmínky přenesení těchto pravomocí.
Článek 280
Zvláštní pravidla pro Úřad pro publikace
(Články 195 a 199 finančního nařízení)
Pokud jde o Úřad pro publikace, rozhoduje každý orgán o své publikační politice sám. Orgán, který je původcem publikací, použije čistý výtěžek z prodeje těchto publikací jako účelově vázaný příjem v souladu s článkem 21 finančního nařízení.
Článek 281
Pověření výkonem některých úkolů ze strany účetního
(Článek 196 finančního nařízení)
Na návrh řídícího výboru dotyčného úřadu může účetní Komise pověřit výkonem některých svých úkolů v souvislosti s výběrem příjmů a úhradou výdajů, které uskutečňuje přímo tento úřad, zaměstnance tohoto úřadu.
Článek 282
Pokladna - bankovní účty
(Článek 196 finančního nařízení)
Pro potřeby pokladny interinstitucionálního úřadu může Komise na návrh řídícího výboru zřizovat jménem úřadu bankovní účty nebo poštovní žirové účty. Roční peněžní zůstatek je na konci každého rozpočtového roku mezi dotyčným úřadem a Komisí odsouhlasen a vypořádán.
HLAVA IV
SPRÁVNÍ PROSTŘEDKY
Článek 283
Obecná ustanovení
(Článek 201 finančního nařízení)
Správními prostředky, jež jsou předmětem této hlavy, jsou prostředky vymezené v článku 41 finančního nařízení.
Rozpočtové závazky související se správními prostředky, jejichž druh je společný několika hlavám rozpočtu a jež jsou spravovány jako celek, lze v rozpočtovém účetnictví uvádět souhrnně v členění podle druhu podle článku 25.
Odpovídající výdaje se uvádějí v rozpočtových položkách jednotlivých hlav v témže členění jako prostředky.
Článek 284
Záruky za nájem
(Článek 201 finančního nařízení)
Záruky za nájem, jež poskytují orgány, mají formu bankovní záruky nebo vkladu na blokovaném bankovním účtu na jméno orgánů a na jméno pronajímatele, vedeném v eurech, s výjimkou řádně odůvodněných případů.
Nelze-li v případě transakcí ve třetích zemích použít žádnou z těchto forem záruky za nájem, může příslušná schvalující osoba přijmout jiné formy záruky za předpokladu, že tyto formy zajistí rovnocennou ochranu finančních zájmů Unie.
Článek 285
Zálohy zaměstnancům a členům orgánů
(Článek 201 finančního nařízení)
Zaměstnancům a členům orgánů mohou být za podmínek stanovených ve služebním řádu vypláceny zálohy.
Článek 286
Nemovitosti
(Článek 203 finančního nařízení)
1. Výdaje podle čl. 203 odst. 3 písm. a) finančního nařízení zahrnují náklady na instalace v budovách. Nezahrnují poplatky.
2. Postup včasného informování podle čl. 203 odst. 4 finančního nařízení a postup předchozího schválení podle čl. 203 odst. 5 finančního nařízení se nepoužijí na bezúplatné získání pozemku ani na koupi pozemku za symbolickou cenu.
3. Postup včasného informování a předchozího schválení podle čl. 203 odst. 3 až 7 finančního nařízení se nepoužije na obytné budovy. Evropský parlament a Rada si mohou od příslušného orgánu vyžádat k obytným budovám jakékoli informace.
4. Za výjimečných nebo naléhavých politických okolností lze včasné informace podle čl. 203 odst. 4 finančního nařízení, jež se týkají projektů v oblasti nemovitostí se vztahem k delegacím Unie nebo kancelářím v třetích zemích, poskytnout spolu s projektem podle čl. 203 odst. 5 finančního nařízení. V tomto případě bude postup včasného informování a předchozího schválení proveden při nejbližší příležitosti.
5. Postup předchozího schválení uvedený v čl. 203 odst. 5 a 6 finančního nařízení se nevztahuje na přípravné smlouvy nebo studie nutné k podrobnému vyhodnocení nákladů a financování projektu v oblasti nemovitostí.
6. Finanční limity ve výši 750 000 EUR a 3 000 000 EUR uvedené v čl. 203 odst. 7 bodech ii), iii) a iv) finančního nařízení zahrnují náklady na veškeré instalace. V případě nájemních smluv a smluv o užívání tyto finanční limity zohledňují náklady na veškeré instalace, nikoli však ostatní poplatky.
7. Jeden rok po vstupu finančního nařízení v platnost podá Komise zprávu o uplatňování postupů uvedených v čl. 203 odst. 3 až 8 finančního nařízení.
HLAVA V
ODBORNÍCI
Článek 287
Placení externí odborníci
(Článek 204 finančního nařízení)
1. V případě hodnot, jež nedosahují finančních limitů podle čl. 170 odst. 1, mohou být placení externí odborníci vybíráni postupem podle odstavce 2.
2. V Úředním věstníku Evropské unie nebo - je-li to nutné v zájmu maximální informovanosti případných zájemců - na internetových stránkách dotčeného orgánu je uveřejněna výzva k projevení zájmu.
Výzva k projevení zájmu obsahuje popis úkolů, délku jejich trvání a pevné podmínky odměňování. Tyto podmínky mohou vycházet z jednotkových cen.
V návaznosti na výzvu k projevení zájmu je sestaven seznam odborníků. Tento seznam platí po dobu nejdéle pěti let od svého zveřejnění nebo po dobu trvání víceletého programu, jenž s danými úkoly souvisí.
3. Každá fyzická osoba, jež má zájem, může kdykoli během doby platnosti seznamu podat svou přihlášku, s výjimkou posledních tří měsíců tohoto období. Pro účely plnění úkolů uvedených v článku 204 finančního nařízení nejsou placení externí odborníci vybráni v případě, že se nacházejí v některé ze situací podle článků 106 a 107 finančního nařízení, jež vedou k vyloučení.
4. Veškeré výměny s vybranými odborníky, včetně uzavírání smluv a jejich případných změn, lze provádět prostřednictvím systémů elektronické výměny, jež orgán zřídí.
Tyto systémy musí splňovat následující požadavky:
a)
přístup k systému a dokumentům, jež jsou jeho prostřednictvím předávány, smějí mít pouze oprávněné osoby;
b)
právo elektronického podpisu a předávání dokumentů prostřednictvím systému smějí mít pouze oprávněné osoby;
c)
systém musí identifikovat oprávněné osoby obvyklými prostředky;
d)
musí být přesně určena hodina a datum elektronické transakce;
e)
musí být zajištěna integrita dokumentů;
f)
musí být zajištěna dostupnost dokumentů;
g)
musí být zachována případná důvěrnost dokumentů;
h)
musí být zajištěna ochrana osobních údajů v souladu s požadavky nařízení (ES) č. 45/2001.
Pro údaje, jež jsou prostřednictvím takového systému zasílány či doručovány, platí právní předpoklad jejich integrity a přesnosti data a hodiny jejich odeslání či doručení, které systém uvádí.
Dokument, jenž je prostřednictvím takového systému zasílán či oznamován, je pokládán za rovnocenný dokumentu v papírové podobě, je přípustný jako důkaz v právních řízeních, je pokládán za originál dokumentu a platí pro něj právní předpoklad pravosti a integrity za předpokladu, že neobsahuje dynamické prvky, které by jej mohly automaticky měnit.
Elektronické podpisy podle druhého pododstavce písm. b) mají právní účinek rovnocenný účinku ručních podpisů.
5. Seznam odborníků a předmět jejich úkolů je jednou ročně zveřejňován. Jejich odměna je zveřejňována v případě, překročí-li 15 000 EUR za vykonávaný úkol.
6. Odstavec 5 se nepoužije v případě rizika, že by byla u příslušných jednotlivců ohrožena práva a svobody chráněné Listinou základních práv Evropské unie nebo že by byly poškozeny obchodní zájmy odborníků.
ČÁST TŘETÍ
ZÁVĚREČNÁ A PŘECHODNÁ USTANOVENÍ
Článek 288
Přechodná ustanovení
Na závazky přijaté do 31. prosince 2013 se nadále použijí články 35 až 43 nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002. Články 33 až 44 tohoto nařízení se použijí až na závazky přijaté počínaje 1. lednem 2014.
Část první hlava VI nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002 se může nadále používat na grantové dohody a rozhodnutí o udělení grantu, jež byly podepsány, resp. oznámeny do 31. prosince 2013 v rámci souhrnných závazků v rozpočtu na rok 2012 nebo roky předchozí, rozhodne-li tak příslušná schvalující osoba při zohlednění zásad rovného zacházení a transparentnosti.
Článek 289
Zrušení
Nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002 se zrušuje.
Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou v příloze.
Článek 290
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2013.
Články 216 až 226 se však použijí ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 29. října 2012.
KOMISIJOS DELEGUOTASIS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1268/2012
2012 m. spalio 29 d.
dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių taikymo taisyklių
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (1) dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002, ypač į jo 8, 11, 13, 19, 21, 22, 23, 25, 26, 29, 30, 31, 34, 35, 38, 41, 44, 49, 53, 54, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 68, 69, 70, 72, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 83, 84, 85, 86, 87, 88, 89, 90, 92, 93, 98, 99, 100, 101, 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 118, 119, 121, 122, 123, 124, 125, 126, 128, 129, 130, 131, 132, 133, 134, 135, 137, 138, 139, 140, 142, 144, 145, 146, 148, 151, 154, 156, 157, 181, 183, 184, 186, 187, 188, 190, 191, 192, 195, 196, 199, 201, 203, 204, 205, 208 ir 209 straipsnius,
kadangi:
(1)
2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (2) iš esmės pataisytas ir pakeistas Reglamentu (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (toliau - Finansinis reglamentas). Todėl būtina suderinti 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles (3), ir Finansinį reglamentą. Dėl aiškumo būtina pakeisti Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002;
(2)
Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau - SESV) 290 straipsnyje numatyta, kad teisėkūros procedūra priimtu aktu galima deleguoti Komisijai įgaliojimus priimti ne teisėkūros procedūra priimamus aktus, kuriais tik papildomi ar iš dalies keičiami tam tikri neesminiai teisėkūros procedūra priimto akto elementai. Todėl kai kurios Reglamente (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002 išdėstytos nuostatos įtrauktos į Finansinį reglamentą. Taigi, tos nuostatos neturėtų būti įtrauktos į šį reglamentą;
(3)
Komisija, atlikdama parengiamąjį darbą, vykdė atitinkamas konsultacijas, taip pat ir ekspertų lygmeniu, ir užtikrino, kad atitinkami dokumentai Europos Parlamentui ir Tarybai būtų perduoti vienu metu, laiku ir tinkamai;
(4)
kiek tai susiję su biudžeto principais, ypač vieningumo principu, dėl taisyklių, kuriomis reglamentuojamas išankstinio finansavimo palūkanų gavimas ir susigrąžinimas, supaprastinimo, ypač dėl prievolės dotacijų gavėjams gauti tokias palūkanas atsisakymo nebegalioja nuostatos dėl palūkanų susigrąžinimo masto ir sąlygų. Jeigu tokia prievolė vis tiek būtų taikoma subjektams, kuriems pavestos biudžeto vykdymo užduotys, į įgaliojimų perdavimo susitarimus su tomis įstaigomis reikėtų įtraukti taisykles, kuriomis reglamentuojamas gautų palūkanų nustatymas, naudojimas ir apskaita. Tais atvejais, kai už išankstinį finansavimą gautas palūkanas reikia mokėti Sąjungai pagal tuos susitarimus, tas palūkanas reikėtų įmokėti į biudžetą kaip asignuotąsias įplaukas;
(5)
laikantis metinio periodiškumo principo, svarbu išaiškinti metinių asignavimų prasmę ir įsipareigojimų procedūros, kurią užbaigus iki gruodžio 31 d., galima į kitus metus perkelti įsipareigojimų asignavimus, parengiamuosius etapus;
(6)
laikantis apskaitos vieneto principo, turėtų būti nurodyti taikytini euro ir kitų valiutų, kurių reikia pinigų srautų ir sąskaitų valdymui, kursai. Be to, reikėtų toliau didinti tokių valiutos perskaičiavimo operacijų rezultatų apskaitymo skaidrumą. Įvedus eurą reikėtų panaikinti Komisijos prievolę teikti valstybėms narėms informaciją apie pinigų perkėlimus iš vienos valiutos į kitą;
(7)
kiek tai susiję su nukrypimais nuo universalumo principo, turėtų būti nurodyta, kaip biudžete turi būti traktuojamos asignuotosios įplaukos, ypač valstybių narių arba trečiųjų šalių įnašai į tam tikras Sąjungos programas, ir nustatytos išlaidų bei įplaukų tarpusavio įskaitymo ribos. Visų pirma, atsižvelgiant į dabartinę praktiką, siekiant teisinio aiškumo, būtina paaiškinti, kad paprastai, kai tik institucija gauna įplaukas, asignuotosios įplaukos turėtų būti automatiškai priskiriamos prie įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų. Taip pat reikia nurodyti atvejus, kai išimties tvarka asignuotąsias įplaukas gali būti leista naudoti prieš institucijai faktiškai gaunant įplaukas;
(8)
laikantis konkretumo principo, turėtų būti tiksliai apibrėžta, kaip apskaičiuojamas asignavimų, kuriuos institucijoms leidžiama perkelti, naudojantis joms suteikta autonomija, procentas. Europos Parlamentui ir Tarybai turėtų būti pateikta išsami informacija, detaliai paaiškinant prašymus atlikti perkėlimus, kurie šioms institucijoms turi būti pateikti;
(9)
laikantis patikimo finansų valdymo principo, būtina nurodyti programų ir įvairios veiklos ex ante, tarpinio ir ex post vertinimo tikslus, kaip dažnai tokie vertinimai turi būti atliekami ir kokia informacija turi būti pateikta finansinėje teisės akto pasiūlymo pažymoje;
(10)
laikantis skaidrumo principo, duomenų pagal susijusių gavėjų pavardes / pavadinimus ir tikslių jų gautų sumų skelbimas padidina susijusių lėšų naudojimo skaidrumą. Tokia piliečiams pateikta informacija stiprina visuomenės galimybes kontroliuoti tų pinigų panaudojimą ir padeda optimaliai naudoti viešųjų fondų lėšas. Taip pat, jeigu gavėjai yra fiziniai asmenys, tokiam skelbimui taikomos asmens duomenų apsaugos taisyklės. Todėl asmens duomenys turėtų būti skelbiami tik tuomet, jeigu tai būtina ir proporcinga teisėtam tikslui pasiekti;
(11)
informacija apie Sąjungos lėšų panaudojimą turėtų būti skelbiama institucijų interneto svetainėje ir į ją turėtų būti įtraukta bent pavardė / pavadinimas, vietovė, lėšų suma ir paskirtis. Skelbiant šią informaciją, reikėtų atsižvelgti į Finansinio reglamento 35 straipsnio 3 dalyje nustatytus kriterijus, ypač į dotacijų skyrimo tipą ir svarbą;
(12)
Sąjungos lėšų gavėjų vardai, pavardės / pavadinimai ir vietovė turėtų būti skelbiami, kai tai susiję su apdovanojimais, dotacijomis ir sutartimis, sudarytomis pradėjus viešą konkurso procedūrą, visų pirma taip yra konkursų, kvietimo teikti pasiūlymus ir konkurso skelbimo atveju, atsižvelgiant į SESV principus, ypač į skaidrumo, proporcingumo, vienodų sąlygų ir nediskriminavimo principus. Be to, taip skelbiant informaciją, turėtų būti padedama atmestiems konkurso dalyviams kontroliuoti viešosios atrankos procedūras;
(13)
fizinių asmenų asmens duomenų skelbimas neturėtų viršyti trukmės, per kurią gavėjas naudoja lėšas, ir todėl po dvejų metų šie duomenys turėtų būti pašalinti. Tas pats turėtų būti taikoma juridinių asmenų, kurių oficialus pavadinimas nurodo vieną ar daugiau fizinių asmenų, asmens duomenims;
(14)
dauguma šiame reglamente numatytų atvejų informacijos skelbimas susijęs su juridiniais asmenimis;
(15)
kai tai susiję su fiziniais asmenimis, toks informacijos skelbimas turėtų būti numatomas tik atsižvelgiant į suteiktos sumos svarbumo ir poreikio kontroliuoti, kaip geriausia panaudoti lėšas, proporcingumo principą. Kalbant apie fizinius asmenis, regiono skelbimas NUTS 2 lygiu atitinka gavėjų skelbimo tikslą, taip užtikrinamos vienodos sąlygos skirtingo dydžio valstybėms narėms, kartu paisoma gavėjų teisės į privatų gyvenimą, ypač į jų asmens duomenų apsaugą;
(16)
informacijai apie stipendijas ir kitai tiesioginei fiziniams asmenims, kuriems labiausiai reikia pagalbos, mokamai paramai skelbimo nuostata turėtų būti netaikoma;
(17)
siekiant užtikrinti, kad būtų paisoma vienodų sąlygų taikymo gavėjams principo, taip pat reikėtų užtikrinti, kad su fiziniais asmenimis susijusi informacija būtų skelbiama, atsižvelgiant į valstybių narių įsipareigojimą užtikrinti didelį sutarčių, kurių suma viršija 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2004/18/EB dėl viešojo darbų, prekių ir paslaugų pirkimo sutarčių sudarymo tvarkos derinimo (4) nustatytą sumą, skaidrumą;
(18)
gavėjo pavardė / pavadinimas ir vietovė, taip pat lėšų suma ir paskirtis neturėtų būti skelbiami, jeigu iškyla grėsmė gavėjo neliečiamybei, kuri užtikrinama Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartija, arba taip būtų pažeisti teisėti komerciniai gavėjo interesai;
(19)
biudžeto nomenklatūra turėtų būti užtikrintas aiškumas ir skaidrumas, kurie būtini biudžetiniam procesui vykdyti;
(20)
taip pat turėtų būti apibrėžti veiksmai, dėl kurių gali kilti interesų konfliktas;
(21)
netiesioginio valdymo atveju būtina nustatyti tokio įgaliojimų perdavimo sistemą ir įgaliojimų perdavimo susitarimo turinį. Bet kuris subjektas arba asmuo, kuriam pavestos biudžeto vykdymo užduotys, turėtų užtikrinti finansinių Sąjungos interesų apsaugos lygį, kuris atitinka pagal Finansinį reglamentą reikalaujamą lygį. Kad įgaliotieji subjektai užtikrintų patikimą Sąjungos lėšų finansų valdymą, reikėtų nustatyti sąlygas, kuriomis Komisija gali sutikti, kad šių subjektų arba asmenų sistemos, taisyklės ir procedūros atitinka jos pačios sistemas, taisykles ir procedūras;
(22)
vykdomosios įstaigos, kurias toliau kontroliuoja Komisija, turėtų būti pripažįstamos kaip tos institucijos įgalioti leidimus suteikiantys pareigūnai Sąjungos biudžetui vykdyti;
(23)
netiesioginio valdymo su tarptautinėmis organizacijomis atveju reikėtų nurodyti organizacijas, kurios atitinka tokio valdymo reikalavimus;
(24)
jeigu biudžeto vykdymo užduotys pavestos viešojo sektoriaus įstaigoms arba įstaigoms, kurių veiklą reglamentuoja privatinė teisė, veikiančioms viešųjų paslaugų srityje, turėtų būti nustatytos jų paskyrimo sąlygos;
(25)
kiek tai susiję su netiesioginiu valdymu, būtina nustatyti išsamias taisykles, taikytinas sąskaitų patikrinimo ir priimtinumo procedūroms ir atvejams, kai iš Sąjungos lėšų nedengiamos išlaidos, išmokėtos pažeidžiant taikomas taisykles;
(26)
privatinės teisės subjektai, atliekantys parengiamąsias ar pagalbines užduotis Komisijos vardu, turėtų būti parenkami, taikant viešųjų pirkimų procedūras;
(27)
kiek tai susiję su finansų pareigūnų vaidmeniu, finansų valdymo reforma, kartu atsisakant centralizuotos ex ante kontrolės, padidinama leidimus suteikiančių pareigūnų atsakomybė vykdant visas įplaukų ir išlaidų operacijas, įskaitant vidaus kontrolės sistemas. Ateityje Europos Parlamentui ir Tarybai reikėtų pranešti apie įgalioto leidimus suteikiančio pareigūno paskyrimą arba jo pareigų nutraukimą. Dėl to taip pat turėtų būti nustatytos užduotys, atsakomybė ir procedūrų principai, kurių reikia laikytis. Taikant vidaus ex ante kontrolę, visų pirma reikia aiškiai skirti užduotis, susijusias su biudžeto vykdymo operacijų pradžia, ir užduotis, susijusias su tokių operacijų tikrinimu. Be to, kiekviena institucija turėtų priimti už ex ante ir ex post patikrinimus atsakingiems darbuotojams taikomą profesinių standartų kodeksą. Taip pat būtina numatyti, kad metinėje ataskaitoje, teikiamoje institucijai, kuri, inter alia, atsakinga už ex post patikrinimus, būtų atsiskaitoma už prisiimtą atsakomybę. Reikėtų saugoti patvirtinamuosius dokumentus, susijusius su atliktomis operacijomis. Galiausiai apie visas įvairias derybų procedūros, susijusios su viešųjų pirkimų sutarčių sudarymu, formas (kadangi tos sutartys nukrypsta nuo įprastų sutarčių sudarymo procedūrų) institucijai turėtų būti pateikta speciali ataskaita, o Europos Parlamentui ir Tarybai - komunikatas;
(28)
siekiant atsižvelgti į dvigubą delegacijos vadovo, kaip Europos išorės veiksmų tarnybos (toliau - EIVT) ir, kiek tai susiję su veiklos asignavimais, Komisijos perįgalioto leidimus suteikiančio pareigūno vaidmenį, reikėtų pritaikyti Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002;
(29)
siekiant aiškiai apibrėžti atsakomybę, taip pat turėtų būti tiksliai apibrėžtos apskaitos pareigūno užduotys ir atsakomybė, susijusios su apskaitos sistemomis, iždo valdymu, banko sąskaitų tvarkymu ir trečiųjų šalių bylomis. Taip pat turėtų būti nustatytos apskaitos pareigūno pareigų nutraukimo priemonės;
(30)
taip pat turėtų būti nustatytos avansinių lėšų sąskaitų naudojimo sąlygos, t. y. valdymo sistema, kuri yra įprastų biudžeto procedūrų išimtis, ir turėtų būti nustatytos avansinių lėšų administratorių, leidimus suteikiančio pareigūno bei apskaitos pareigūno užduotys ir pareigos, susijusios su avansinių lėšų sąskaitų kontrole. Europos Parlamentui ir Tarybai turėtų būti pranešama apie visus paskyrimus ar pareigų nutraukimą. Kad būtų veiksmingiau, delegacijose turėtų būti tik viena avansinių lėšų sąskaita tiek Komisijos, tiek EIVT biudžeto skirsnių asignavimams. Įrodyta, kad reikia sudaryti galimybę naudoti debeto korteles, susietas su avansinių lėšų sąskaitomis, kad būtų galima palengvinti mokėjimus, ypač Sąjungos delegacijose ir atstovybėse, ir padėti išvengti su grynųjų pinigų tvarkymu susijusios rizikos;
(31)
apibrėžus kiekvieno finansų pareigūno užduotis ir pareigas, finansų pareigūnai gali būti atsakingi tik vadovaujantis sąlygomis, kurios yra nustatytos Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatuose ir Kitų Europos Sąjungos tarnautojų įdarbinimo sąlygose. Paaiškėjo, kad kiekvienoje institucijoje sudaryta speciali finansinių pažeidimų komisija yra veiksminga priemonė, kuria galima nustatyti, ar įvyko finansinio pobūdžio pažeidimų, todėl šią komisiją reikėtų išlaikyti. Taip pat reikia nustatyti procedūrą, pagal kurią leidimus suteikiantis pareigūnas gali prašyti patvirtinti instrukciją, kuri, to pareigūno nuomone, yra neteisėta arba prieštarauja patikimo finansų valdymo principui, ir taip būti atleistas nuo atsakomybės;
(32)
kiek tai susiję su įplaukomis, išskyrus specialų nuosavų išteklių atvejį, kuriam taikomas 2007 m. birželio 7 d. Tarybos sprendimas 2007/436/EB, Euratomas dėl Bendrijų nuosavų išteklių sistemos (5), būtina nurodyti užduotis ir kontrolę, už kurią atsako leidimus suteikiantys pareigūnai įvairiais procedūros etapais: gautinų sumų įverčio nustatymas, vykdomasis raštas sumoms išieškoti, debetinio dokumento, kuriuo skolininkui pranešama, kad yra nustatyta gautina suma, išsiuntimas, bet kurių gautinų nesumokėtų palūkanų apskaičiavimas ir prireikus sprendimas atsisakyti kokios nors teisės, vadovaujantis kriterijais, kuriais užtikrinama, jog yra laikomasi patikimo finansų valdymo, siekiant užtikrinti veiksmingą įplaukų surinkimą;
(33)
būtina aiškiai nustatyti apskaitos pareigūno vaidmenį renkant įplaukas ir suteikiant papildomo laiko išlaidoms mokėti. Apskaitos pareigūnas taip pat turėtų lanksčiai susigrąžinti mokėjimus, pvz., jis turėtų turėti galimybę tiesiogiai užskaityti skolas arba išskirtinėmis aplinkybėmis atsisakyti reikalavimo pateikti garantiją skolai grąžinti, kai skolininkas nori ir gali atlikti mokėjimą per papildomą laikotarpį, tačiau negali pateikti tokios garantijos, tinkamai atsižvelgdamas į proporcingumo principą;
(34)
siekiant užtikrinti turto valdymą, kartu taip pat siekiant finansinio užmokesčio, būtina laikinai sumokėti sumas grynaisiais pinigais, pvz., ginčijamas konkursų baudas, jas investuoti į finansinį turtą ir nustatyti už tas investicijas gautų palūkanų paskirstymą;
(35)
siekiant užtikrinti, kad Komisija turėtų visą reikiamą informaciją finansavimo sprendimams priimti, būtina nustatyti minimalius finansavimo sprendimų dėl dotacijų, viešųjų pirkimų, patikos fondų, apdovanojimų ir finansinių priemonių turinio reikalavimus;
(36)
kiek tai susiję su išlaidomis, turėtų būti apibrėžtas finansavimo sprendimų, bendrų įsipareigojimų ir individualių įsipareigojimų santykis bei šių įvairių etapų ypatybės, siekiant nustatyti aiškią įvairių biudžeto vykdymo etapų sistemą;
(37)
būtina paaiškinti patvirtinimo, leidimo ir mokėjimo operacijų santykį bei leidimus suteikiančio pareigūno vykdomą kontrolę, kai jis patvirtina išlaidas, užrašydamas „patvirtinta išmokėti“. Reikėtų nurodyti dokumentus, kuriuos reikia pateikti, įrodant mokėjimus, ir nustatyti taisykles, pagal kurias leidžiamas išankstinis finansavimas ir tarpiniai mokėjimai;
(38)
siekiant užtikrinti, kad nebūtų netinkamai vėluojama atlikti mokėjimus gavėjams, atsižvelgiant į 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/7/ES dėl kovos su pavėluotu mokėjimu, atliekamu pagal komercinius sandorius (6), turėtų būti nustatytos išsamios patvirtinimo ir mokėjimo operacijoms taikytinų terminų taikymo taisyklės;
(39)
vidaus audito srityje būtina nustatyti auditoriaus skyrimo procedūrą ir užtikrinti jo nepriklausomumą jį paskyrusioje institucijoje, kuriai jis turi atsiskaityti už savo veiklą. Europos Parlamentui ir Tarybai turėtų būti pranešama apie visus paskyrimus arba pareigų nutraukimus, siekiant užtikrinti skaidrumą Europos Parlamentui ir Tarybai;
(40)
viešųjų pirkimų taisyklės turėtų būti grindžiamos Direktyva 2004/18/EB. Reikia apibrėžti įvairias viešųjų pirkimų procedūrų rūšis, taikomas reklamavimo ir skelbimo priemones, sąlygas, kuriomis galima naudotis tam tikros rūšies procedūra, ir pagrindinius esamų procedūrų požymius, atrankos ir sutarčių sudarymo kriterijų specifikaciją, konkurso dokumentų prieigos ir ryšių su konkurso dalyviais arba kandidatais palaikymo taisykles, o tais atvejais, kai Komisija sudaro sutartis savo sąskaita, - taikomas ribas ir sudarytinų sutarčių vertės nustatymo taisykles;
(41)
sutarčių sudarymo procedūrų tikslas - patenkinti institucijų poreikius kuo geriausiomis sąlygomis, kartu užtikrinant vienodas galimybes dalyvauti viešuosiuose pirkimuose, laikantis skaidrumo bei nediskriminavimo principų. Siekiant užtikrinti skaidrumą ir vienodas sąlygas kandidatams ir konkurso dalyviams, taip pat visišką leidimus suteikiančių pareigūnų atsakomybę už galutinį pasirinkimą, būtina nustatyti konkursų skelbimo ir po to konkurso pasiūlymų ir prašymų dalyvauti konkurse vertinimo procedūrą, pradedant komiteto sudarymu ir baigiant pagrįstu bei dokumentais paremtu sprendimu sudaryti sutartį, už kuriuos galiausiai atsako perkančioji institucija;
(42)
remiantis ankstesne patirtimi, būtina nustatyti naują viešųjų pirkimų tvarką, taikytiną vidutinės vertės sutartims. Reikia leisti naudotis pardavėjų sąrašu tokiomis pačiomis sąlygomis, kurios taikomos ir dabartiniam kvietimui pareikšti susidomėjimą, kadangi naudojant tą sąrašą bus mažesnė administracinė našta potencialiems konkurso dalyviams;
(43)
siekiant apsaugoti finansinius Sąjungos interesus vykdant sutartį, būtina numatyti galimybę pareikalauti, kad subjektai, teikiantys finansinių pajėgumų vykdant viešuosius pirkimus, būtų bendrai atsakingi už atitinkamos sutarties vykdymą;
(44)
siekiant apsaugoti finansinius Sąjungos interesus ir užtikrinti kontrolę vykdant sutartį, būtina numatyti galimybę pareikalauti, kad rangovas pats tiesiogiai atliktų tam tikras svarbias užduotis;
(45)
siekiant užtikrinti aukščiausio lygio profesinį standartą atitinkantį sutarties vykdymą, reikia numatyti galimybę atmesti konkurso dalyvių, dėl kurių gali kilti interesų konfliktai, kandidatūras;
(46)
atsižvelgiant į tai, kad prašymas pateikti finansines garantijas nebėra automatinis, būtina nustatyti kriterijus, pagal kuriuos būtų galima jų paprašyti;
(47)
būtina aiškiai nustatyti antraštinės dalies apie dotacijas taikymo sritį, ypač nurodant, kokios rūšies bendrų Europos interesų veiklai ar įstaigai galima skirti dotaciją, taip pat kokios rūšies teisiniais įsipareigojimais galima dengti dotacijas. Kalbant apie tuos teisinius įsipareigojimus, reikėtų nurodyti susitarimų ar sprendimų pasirinkimo kriterijus, minimalų jų turinį ir galimybę sudaryti konkretų susitarimą ar priimti sprendimą dėl dotacijos pagal partnerystės pagrindų susitarimus, siekiant užtikrinti, kad būtų vienodos sąlygos ir nebūtų apribota galimybė gauti Sąjungos finansavimą;
(48)
antraštinės dalies apie dotacijas taikymo srityje taip pat turėtų būti atsižvelgta į tai, kad į Finansinį reglamentą, viena vertus, įtrauktos konkrečios antraštinės dalys apie apdovanojimus ir finansines priemones ir, kita vertus, pagrindinės dotacijoms taikytinos taisyklės, reikalavimus atitinkančios sąnaudos, proporcingo mažinimo principo panaikinimas, supaprastintų formų dotacijų (vienkartinių išmokų, vieneto įkainių ir nustatyto dydžio sumų) naudojimas ir privalomo išankstinio finansavimo garantijų teikimo pašalinimas;
(49)
pažangą, padarytą elektroniniu būdu keičiantis informacija, ir elektroninį dokumentų, kurie sudaro svarbiausią supaprastinimo priemonę, teikimą turėtų papildyti aiškios naudotinų sistemų priėmimo sąlygos, kad būtų galima sukurti teisiškai patikimą aplinką;
(50)
pelno nesiekimo ir bendro finansavimo principai turėtų būti peržiūrėti, atsižvelgiant į paaiškinimus ir supaprastinimo priemones, įtrauktus į Finansinį reglamentą. Visų pirma dėl aiškumo būtina nustatyti išsamias įplaukų, kurios bus laikomos pagal pelno nesiekimo principą, rūšių taisykles, taip pat išorės bendro finansavimo ir įnašų natūra rūšis;
(51)
kiek tai susiję su skaidrumo principu, reikėtų leisti priimti ir paskelbti daugiametes darbo programas, kadangi jos duoda papildomos naudos pareiškėjams, kuriems paprasčiau numatyti kvietimus teikti pasiūlymus ir kurie gali geriau jiems pasirengti. Šiomis aplinkybėmis reikėtų nurodyti sąlygas, kuriomis darbo programas galima laikyti finansavimo sprendimais. Siekiant užtikrinti skaidrumą, taip pat būtina skelbti kvietimus teikti pasiūlymus, išskyrus skubos atvejus arba kai veiklą gali vykdyti tik vienas subjektas. Būtina nurodyti minimalų tokio skelbimo turinį;
(52)
kadangi yra pavojus, kad gali atsirasti klaidų ir neatitikimų, susijusių su tinkamumo finansuoti sąlygomis, taikytinomis naudos gavėjų mokamam pridėtinės vertės mokesčiui (PVM), reikia užtikrinti, kad negrąžintino PVM ir neapmokestinamųjų asmenų sąvokos, nurodytos 2006 m. lapkričio 28 d. Tarybos direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos (7) 13 straipsnio 1 dalyje, būtų sistemingai suprantamos ir taikomos, remiantis veikla, kurią apima šios sąvokos;
(53)
siekiant užtikrinti skaidrumą, vienodas sąlygas pareiškėjams ir leidimus suteikiančių pareigūnų atskaitomybės sustiprinimą, būtina nustatyti dotacijos skyrimo procedūrą nuo paraiškos skirti dotaciją, apie kurią Komisija turėjo pateikti pareiškėjams minimalią informaciją, iki jos įvertinimo, atsižvelgiant į anksčiau nurodytą tinkamumą, atrankos ir dotacijų skyrimo kriterijus iki tol, kol atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas priima galutinį, tinkamai dokumentais pagrįstą sprendimą. Būtina nustatyti išsamias komiteto, atsakingo už pasiūlymų vertinimą pagal atrankos ir dotacijų skyrimo kriterijus, sudėties ir užduočių taisykles, taip pat galimybes susisiekti su pareiškėjais vykstant dotacijų skyrimo procedūrai arba paraginti juos pakoreguoti savo pasiūlymus. Šios galimybės turėtų tinkamai atspindėti reikalavimus, susijusius su į Finansinį reglamentą įtrauktu geru administravimu, jos taip pat turėtų apimti sąlygas, kuriomis galima pakoreguoti pasiūlymus prieš pasirašant dotacijų susitarimus arba pranešant apie sprendimus dėl dotacijų, kartu turėtų būti užtikrintos vienodos sąlygos pareiškėjams ir laikomasi principo, pagal kurį veiksmų iniciatyva suteikiama vien tik pareiškėjams;
(54)
kadangi pagal Finansinį reglamentą palengvinamas ir išplečiamas vienkartinių išmokų, vieneto įkainių ir nustatyto dydžio sumų naudojimas, reikėtų paaiškinti šių supaprastinto pavidalo dotacijų apibrėžtis. Visų pirma būtina paaiškinti, kad jos, kaip ir bet kurios rūšies dotacijos, skirtos tinkamų finansuoti sąnaudų kategorijoms padengti ir reikia nurodyti, kad jų sumas nebūtinai reikėtų nustatyti ex ante - tai ypač svarbu, kai jos nustatomos, remiantis naudos gavėjo įprastine sąnaudų apskaitos praktika. Taip pat reikia užtikrinti finansavimo pagal specialią programą taisyklių stabilumą. Tuo tikslu turėtų būti leidžiama naudoti supaprastintas dotacijų formas visu programos galiojimo metu. Statistiniais, metodiniais arba sukčiavimo prevencijos ir nustatymo tikslais reikia, kad būtų galimybė naudotis bendra naudos gavėjo apskaitos informacija, netgi kai dotacijos finansuojamos vienkartinėmis išmokomis, vieneto įkainiais arba nustatyto dydžio sumomis. Tačiau šie patikrinimai neturėtų būti naudojami, siekiant ištirti vienkartinių išmokų, vieneto įkainių arba nustatyto dydžio sumų, dėl kurių jau susitarta, vieneto vertes;
(55)
pagal patikimo finansų valdymo principą būtina, kad Komisija apsisaugotų garantijomis. Paraiškų dėl dotacijų teikimo etapu ji turėtų pasirūpinti, kad būtų atliktas finansinis auditas, kai prašoma didesnių sumų; išmokant išankstinę finansavimo sumą, kai remiamasi leidimus suteikiančio pareigūno įvertinta rizika, reikalauti išankstinių finansinių garantijų; ir atliekant tarpinį mokėjimą arba išmokant likutį, pasirūpinti, kad būtų pateiktos auditorių pažymos mokėjimų prašymams, susijusiems su didžiausiomis sumomis ir didžiausia rizika;
(56)
reikėtų paaiškinti dotacijų sustabdymo ir sumažinimo sąlygas ir procedūras, kad būtų galima geriau nustatyti tokio sustabdymo arba sumažinimo priežastis, suteikti tinkamos informacijos naudos gavėjams ir užtikrinti, kad naudos gavėjai bet kuriuo etapu galėtų pasinaudoti savo teise į gynybą;
(57)
patikimas Sąjungos lėšų valdymas taip pat reiškia, kad patys dotacijų gavėjai ekonomiškai ir veiksmingai naudojasi Sąjungos dotacijomis. Visų pirma sutarčių, kurias sudarė naudos gavėjai veiklai įgyvendinti, sąnaudos turėtų atitikti reikalavimus su sąlyga, kad tos įgyvendinimo sutartys sudarytos su konkurso dalyviu, pateikusiu geriausią ekonominį pasiūlymą;
(58)
kadangi Finansiniame reglamente sušvelninti apribojimai dėl finansinės paramos trečiosioms šalims, būtina nustatyti minimalias nuostatas, dėl kurių būtų susitarta dotacijos susitarimo lygiu arba kurios būtų įtrauktos į sprendimą dėl dotacijos, kad naudos gavėjo suteikta finansinė parama trečiosioms šalims būtų aiškiai atskirta nuo biudžeto užduočių, kurias įgaliotasis subjektas vykdo pagal netiesioginio valdymo principą;
(59)
įgaliojimai skirti nuobaudas dotacijų gavėjams turėtų būti suderinti su įgaliojimais, susijusiais su viešaisiais pirkimais, laikant, kad jie yra tokio paties pobūdžio ir, kiek tai susiję su veiksmingumu ir proporcingumu, jiems turėtų būti taikomos tokios pačios taisyklės;
(60)
apdovanojimams, kaip ir dotacijoms, turėtų būti taikomi skaidrumo ir vienodų sąlygų principai. Todėl taip pat reikėtų nurodyti minimalius darbo programų ir konkursų ypatumus, atsižvelgiant į atitinkamus dotacijoms taikomus reikalavimus. Visų pirma reikėtų nurodyti sąlygas, kuriomis darbo programas galima laikyti finansavimo sprendimais, taip pat minimalų konkurso taisyklių turinį, ypač apdovanojimo išmokėjimo laimėtojams sąlygas sutarties pasirašymo atveju, ir tinkamas skelbimo priemones;
(61)
kad būtų laikomasi skaidrumo ir vienodų sąlygų principų, taip pat reikia nustatyti aiškiai apibrėžtą apdovanojimo skyrimo procedūrą nuo konkurso darbų pateikimo iki pareiškėjų informavimo ir pranešimo nugalėjusiam dalyviui. Ši procedūra turėtų apimti atsakingo leidimus suteikiančio pareigūno paskirtos ekspertų grupės atliekamą konkurso dalyvių vertinimą, taikant apdovanojimo skyrimo kriterijus, paskelbtus konkurso taisyklėse, siekiant užtikrinti kompetenciją ir neutralumą vertinant konkurso darbus. Remdamasis jų rekomendacijomis, atsakingas leidimus suteikiantis pareigūnas turėtų priimti galutinį sprendimą dėl apdovanojimo suteikimo, kadangi atsakomybė už biudžeto vykdymą visada tenka Komisijai;
(62)
siekiant užtikrinti suderintą įvairių finansinių priemonių įgyvendinimą Komisijoje, reikėtų papildyti į Finansinio reglamento VIII antraštinę dalį įtrauktą bendrąją sistemą išsamiomis finansinių priemonių valdymo taisyklėmis, įskaitant nuostatas dėl įgaliotųjų subjektų atrankos, įgaliojimų perdavimo susitarimo turinio, valdymo sąnaudų ir mokesčių, taip pat dėl patikos sąskaitų;
(63)
reikėtų nustatyti finansų tarpininkų atrankos taisykles ir galutinius gavėjus, visų pirma kai finansinės priemonės tiesiogiai valdomos išimtiniais atvejais specialios paskirties investavimo subjektų arba kitais įgyvendinimo mechanizmais, taip užtikrinant veiksmingas Sąjungos fondų išlaidas;
(64)
būtina nustatyti finansinių priemonių naudojimo sąlygas, įskaitant sverto poveikį, ir stebėjimo sistemą. Taip pat reikia užtikrinti, kad finansinės priemonės būtų įgyvendinamos remiantis tvirtu ex ante vertinimu, kuriuo remdamasi Komisija gali specialiai parengti šias priemones, kad jos padėtų pašalinti rinkos nesėkmes ir neoptimalias investicines situacijas;
(65)
kiek tai susiję su sąskaitų tvarkymu ir ataskaitų pateikimu, Sąjungos apskaitos taisyklėse apibrėžti visuotinai priimti apskaitos principai, kuriais turi būti paremtos finansinės ataskaitos. Šiose apskaitos taisyklėse taip pat nurodytos sandorio registravimo apskaitoje sąlygos ir turto bei įsipareigojimų vertinimo ir atidėjinių darymo taisyklės, siekiant užtikrinti, kad informacija būtų tinkamai pateikta, baigtinė ir tiksli;
(66)
apskaitos srityje turėtų būti nurodyta, kad kiekvienos institucijos apskaitos pareigūnas privalo parengti dokumentus, kuriuose yra aprašyta tos institucijos sąskaitų organizacinė struktūra ir apskaitos procedūros, ir apibrėžti sąlygas, kurias privalo tenkinti kompiuterizuotos apskaitos sistemos, ypač siekiant užtikrinti prieigos prie duomenų saugumą ir sistemose padarytų pokyčių audito seką;
(67)
sąskaitų tvarkymo srityje būtina nurodyti principus, taikytinus apskaitos žurnalams, bandomajam balansui, visuminių sumų tame balanse reguliariam suderinimui ir inventoriniams sąrašams, ir nurodyti Komisijos apskaitos pareigūno priimto sąskaitų plano sudedamąsias dalis. Būtina nustatyti taisykles, taikomas operacijų registravimui, ypač dvejybinį metodą, taisykles, kaip perskaičiuojamos operacijos, kurios yra išreikštos ne eurais, ir apskaitos įrašų patvirtinamuosius dokumentus. Taip pat turėtų būti nurodytas apskaitos įrašų turinys;
(68)
būtina nustatyti taisykles, susijusias su turto inventoriniu sąrašu, ir paaiškinti apskaitos pareigūnų bei leidimus suteikiančių pareigūnų atitinkamą atsakomybę šioje srityje, taip pat turto, įrašyto į šį inventorinį sąrašą, perpardavimui taikytinas taisykles, siekiant veiksmingai valdyti turtą;
(69)
kiek tai susiję su išorės veiksmais, laikantis Finansinio reglamento, šiame reglamente turėtų būti numatytos išimtys, kurios atspindi to sektoriaus specifinius veiklos bruožus, susijusius daugiausia su viešaisiais pirkimais ir dotacijų skyrimu, visų pirma kadangi šias procedūras vykdo trečiųjų šalių, gaunančių finansinę Sąjungos paramą, institucijos. Viešųjų pirkimų srityje tokie skirtumai daugiausia turėtų priklausyti nuo procedūrų rūšies ir ribų, nuo kurių jos taikomos. Kiek tai susiję su dotacijomis, tam tikrais atvejais turėtų būti leidžiamas visas finansavimas, daugiausia siekiant atsižvelgti į sumažėjusius naudos gavėjų bendro finansavimo pajėgumus;
(70)
būtina nustatyti išsamias nuostatas dėl biudžeto paramos naudojimo, kuriose būtų nurodytos sąlygos, kuriomis galima naudoti biudžeto paramą, ir partnerio įsipareigojimas laiku suteikti Komisijai patikimos informacijos, kad ji galėtų įvertinti, kaip laikomasi tų sąlygų;
(71)
kiek tai susiję su Sąjungos patikos fondais, būtina nurodyti principus, taikytinus Sąjungos įnašui į Sąjungos patikos fondus, taip pat kitų pagalbos teikėjų įnašams, nustatyti Sąjungos patikos fondo apskaitos ir atskaitomybės taisykles, ypač susijusias su patikos fondo banko sąskaitos palūkanomis, paaiškinti atitinkamą finansų pareigūnų ir patikos fondo valdybos atsakomybę ir apibrėžti išorės audito prievoles. Taip pat būtina užtikrinti sąžiningą dalyvaujančių pagalbos teikėjų atstovavimą patikos fondo valdyboje ir privalomą teigiamą Komisijos balsą dėl fondų lėšų panaudojimo;
(72)
siekiant supaprastinti išorės veiksmų srities viešųjų pirkimų procedūras, pakeistos tam tikros ribos ir iš bendrųjų nuostatų papildomai įtrauktos ir pritaikytos kitos ribos ir valdymo procedūros;
(73)
kiek tai susiję su dotacijomis, nukrypimo nuo bendro finansavimo principo sąlygos turėtų būti supaprastintos, atsižvelgiant į Finansinį reglamentą;
(74)
siekiant užtikrinti patikimą Sąjungos asignavimų valdymą, taip pat būtina nurodyti prielaidas ir taisykles, kurios turi būti įtrauktos į susitarimus, kai asignavimų valdymas yra decentralizuotas arba jeigu yra naudojamos avansinių lėšų sąskaitos;
(75)
tikslinga apibrėžti Europos įstaigas ir nustatyti specialias taisykles Leidinių biurui ir nuostatas, kuriomis Komisijos apskaitos pareigūnui leidžiama pavesti kai kurias savo užduotis tų įstaigų darbuotojams. Taip pat reikėtų nustatyti operacijų procedūras banko sąskaitoms, kurias Europos įstaigoms gali būti leista atidaryti Komisijos vardu;
(76)
kaip ir informacijos apie Sąjungos lėšų gavėjus skelbimo atveju, reikėtų skelbti Finansinio reglamento 204 straipsnyje nurodytą ekspertų, atrinktų per kvietimą pareikšti susidomėjimą, sąrašą ir jų užduočių objektą. Kai ekspertų atlyginimas viršija 15 000 EUR, jį taip pat reikėtų paskelbti;
(77)
reikėtų papildyti į Finansinio reglamento 203 straipsnį įtrauktą naują procedūrą, visų pirma, kiek tai susiję su sąnaudų, įtrauktinų į šiame straipsnyje nustatytas ribas, rūšimi. Būtina nustatyti išsamias statybų projektų Sąjungos delegacijose taisykles, atsižvelgiant į jų specifiką, ypač skubos atvejais. Tikslinga numatyti, kad gyvenamiesiems pastatams, būtent delegacijose, kuriuos per trumpą laikotarpį reikia išnuomoti arba nupirkti, turėtų būti netaikoma Finansinio reglamento 203 straipsnyje nustatyta procedūra. Žemės įsigijimas nemokamai arba už simbolinę sumą neturėtų būti priskiriamas Finansinio reglamento 203 straipsnyje nustatytai procedūrai, kadangi tai savaime nėra papildoma našta biudžetui;
(78)
siekiant užtikrinti derėjimą su Finansinio reglamento nuostatomis, būtina nustatyti pereinamojo laikotarpio nuostatas. Be to, siekiant užtikrinti derėjimą su sektorių teisiniu pagrindu, tikslinga atidėti nuostatų dėl valdymo būdų ir finansinių priemonių taikymą iki 2014 m. sausio 1 d.,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
PIRMA DALIS
BENDROSIOS NUOSTATOS
I ANTRAŠTINĖ DALIS
DALYKAS
1 straipsnis
Dalykas
Šiuo reglamentu nustatomos Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (toliau - Finansinis reglamentas) taikymo taisyklės.
II ANTRAŠTINĖ DALIS
BIUDŽETO PRINCIPAI
1 SKYRIUS
Vieningumo ir biudžeto tikslumo principai
2 straipsnis
Iš išankstinio finansavimo gautų palūkanų apskaita
(Finansinio reglamento 8 straipsnio 4 dalis)
Kai palūkanas reikia mokėti į biudžetą, susitarime, sudarytame su subjektais arba asmenimis, nurodytais Finansinio reglamento 58 straipsnio 1 dalies c punkto ii-viii papunkčiuose, numatyta, kad išankstinio finansavimo suma mokama į banko sąskaitas arba subsąskaitas, kuriose galima identifikuoti lėšas ir su jomis susijusias palūkanas. Kitais atvejais gavėjų arba tarpininkų apskaitos metodais turi būti sudarytos galimybės identifikuoti Sąjungos sumokėtas lėšas ir palūkanas arba kitas už šias lėšas gautas sumas.
Šio reglamento nuostatos dėl palūkanų iš išankstinio finansavimo nepažeidžia taisyklės, kad išankstinio finansavimo sumos įrašomos finansinių ataskaitų turto pusėje, kaip nustatyta Finansinio reglamento 143 straipsnyje nurodytose apskaitos taisyklėse.
2 SKYRIUS
Metinio periodiškumo principas
3 straipsnis
Finansinių metų asignavimai
(Finansinio reglamento 11 straipsnio 3 dalis)
Įsipareigojimų asignavimai ir mokėjimų asignavimai, kuriuos leidžiama naudoti finansiniais metais, yra šie:
a)
asignavimai, numatyti biudžete, įskaitant taisomuosius biudžetus;
b)
iš kitų metų perkelti asignavimai;
c)
asignavimai, kuriuos vėl galima naudoti pagal Finansinio reglamento 178 ir 182 straipsnius;
d)
asignavimai iš išankstinio finansavimo mokėjimų, kurie buvo grąžinti pagal Finansinio reglamento 177 straipsnio 3 dalį;
e)
asignavimai, suteikti gavus asignuotąsias įplaukas finansiniais metais arba ankstesniais finansiniais metais, kurie nėra panaudoti.
4 straipsnis
Asignavimų panaikinimas ir perkėlimas į kitą laikotarpį
(Finansinio reglamento 13 straipsnio 2 dalis)
1. Su pastatų projektais susiję įsipareigojimų asignavimai ir nediferencijuotieji asignavimai, nurodyti Finansinio reglamento 13 straipsnio 2 dalies a punkte, gali būti perkelti į kitus metus tik tuo atveju, jeigu įsipareigojimų nebuvo galima priskirti iki finansinių metų gruodžio 31 d. dėl priežasčių, kurios nepriklauso nuo leidimus suteikiančio pareigūno, ir jei parengiamieji etapai yra pakankamai toli pažengę, kad būtų galima manyti, jog įsipareigojimas bus priskirtas ne vėliau kaip iki kitų metų kovo 31 d. arba pastatų projektų atveju - iki gruodžio 31 d.
2. Finansinio reglamento 13 straipsnio 2 dalies a punkte nurodyti parengiamieji etapai, kurie turėtų būti užbaigti iki finansinių metų gruodžio 31 d., kad būtų galima atlikti perkėlimą į kitus metus, yra pirmiausia šie:
a)
bendriesiems įsipareigojimams, apibrėžtiems Finansinio reglamento 85 straipsnyje, - finansavimo sprendimo priėmimas arba atitinkamų kiekvienos institucijos departamentų konsultacijų dėl sprendimo priėmimo užbaigimas iki tos dienos;
b)
atskiriems įsipareigojimams, apibrėžtiems Finansinio reglamento 85 straipsnyje, - galimų rangovų, naudos gavėjų, nugalėtojų arba įgaliotųjų subjektų atrankos užbaigimas.
3. Kalbant apie sumas, susijusias su pastatų projektais, asignavimai, perkelti į kitus metus pagal Finansinio reglamento 13 straipsnio 2 dalies a punktą, kurie nebuvo priskirti iki kitų finansinių metų kovo 31 d. arba iki kitų metų gruodžio 31 d., panaikinami automatiškai.
Komisija praneša Europos Parlamentui ir Tarybai apie šiuo būdu panaikintus asignavimus per vieną mėnesį nuo panaikinimo pagal pirmą pastraipą.
4. Asignavimai, perkelti į kitą laikotarpį pagal Finansinio reglamento 13 straipsnio 2 dalies b punktą, gali būti naudojami iki kitų finansinių metų gruodžio 31 d.
5. Asignavimai, perkelti į kitą laikotarpį pagal 1-4 dalis, nurodomi ataskaitose.
3 SKYRIUS
Apskaitos vieneto principas
5 straipsnis
Euro ir kitų valiutų perskaičiavimo kursas
(Finansinio reglamento 19 straipsnis)
1. Nedarant poveikio specialiosioms nuostatoms, atsirandančioms taikant sektoriams taikomus reglamentus, atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas perskaičiuoja valiutą, taikydamas dienos euro keitimo kursą, paskelbtą Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje.
Kai euro ir kitos valiutos perskaičiavimą turi atlikti rangovai arba naudos gavėjai, taikomi specialūs perskaičiavimo susitarimai, nustatyti viešųjų pirkimų sutartyse, susitarimuose dėl dotacijų arba finansavimo susitarimuose.
2. Siekiant išvengti didelio valiutų perskaičiavimo operacijų poveikio Sąjungos bendro finansavimo lygiui arba neigiamo poveikio Sąjungos biudžetui, pagal specialius perskaičiavimo susitarimus, nurodytus 1 dalyje, jei tinkama, numatoma, kad euro ir kitų valiutų perskaičiavimo kursas būtų skaičiuojamas naudojant nurodyto laikotarpio kiekvienos dienos keitimo kurso vidurkį.
3. Jeigu reikiamos valiutos ir euro dienos keitimo kursas nepaskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas taiko apskaitinį kursą, nurodytą 4 dalyje.
4. Finansinio reglamento 151-156 straipsniuose nurodytoms sąskaitoms, taip pat atsižvelgiant į šio reglamento 240 straipsnį, euro ir kitos valiutos santykiui taikomas mėnesio apskaitinis euro keitimo kursas. Tą apskaitinį keitimo kursą nustato Komisijos apskaitos pareigūnas, remdamasis bet kuriuo, jo nuomone, patikimu informacijos šaltiniu pagal ankstesnio mėnesio, ėjusio prieš tą mėnesį, kurio keitimo kursas nustatomas, priešpaskutinės darbo dienos keitimo kursą.
5. Valiutos operacijų, nurodytų šio straipsnio 4 dalyje, rezultatai nurodomi atskiroje atitinkamos institucijos ataskaitos išlaidų kategorijoje.
Pirmoji šios dalies pastraipa mutatis mutandis taikoma Finansinio reglamento 208 straipsnyje nurodytoms įstaigoms.
6 straipsnis
Taikytinas euro ir kitų valiutų kursas
(Finansinio reglamento 19 straipsnis)
1. Nedarant poveikio specialiosioms nuostatoms, atsirandančioms taikant sektoriams taikomus reglamentus arba iš konkrečių viešųjų pirkimų sutarčių, susitarimų arba sprendimų dėl dotacijų ir finansavimo susitarimų, tais atvejais, kai perskaičiavimą atlieka atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas, eurus perskaičiuojant į kitas valiutas ir atvirkščiai, taikomas tos dienos kursas, kurią leidimus suteikiantis departamentas parengia mokėjimo pavedimą arba vykdomąjį raštą sumoms išieškoti.
2. Avansinių sąskaitų eurais atveju taikytinas euro perskaičiavimo į kitą valiutą ir atvirkščiai kursas nustatomas pagal banko mokėjimo datą.
3. Avansinių sąskaitų nacionalinėmis valiutomis, nurodytų Finansinio reglamento 19 straipsnyje, reguliavimui taikytinas euro perskaičiavimo į kitą valiutą ir atvirkščiai kursas yra to mėnesio, kurį iš atitinkamos avansinės sąskaitos daromos išlaidos.
4. Atlyginant nustatyto dydžio išlaidas arba išlaidas, patiriamas pagal Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatus ir kitų Europos Sąjungos tarnautojų įdarbinimo sąlygas (toliau - Tarnybos nuostatai), kurioms nustatyta viršutinė riba ir kurios mokamos kita valiuta, o ne eurais, taikytinas kursas yra teisės į grąžintinas sumas atsiradimo dieną galiojantis kursas.
4 SKYRIUS
Universalumo principas
7 straipsnis
Struktūra, skirta asignuotosioms įplaukoms ir atitinkamų asignavimų skyrimui parodyti
(Finansinio reglamento 21 straipsnis)
1. Nedarant poveikio 9 ir 10 straipsniams, struktūrą asignuotosioms įplaukoms parodyti biudžete sudaro:
a)
kiekvienos institucijos skirsnio įplaukų suvestinėje: biudžeto eilutė, į kurią įrašomos įplaukos;
b)
išlaidų suvestinėje: biudžeto pastabose, taip pat ir bendrose pastabose nurodoma, į kurias eilutes galima įrašyti asignavimus, atitinkančius turimas asignuotąsias įplaukas.
Pirmosios pastraipos a punkte nurodytu atveju daromas simbolinis įrašas (p. m.), o įplaukų sąmata nurodoma pastabose pateiktoje informacijoje.
2. Asignavimai, atitinkantys asignuotąsias įplaukas, skiriami automatiškai kaip įsipareigojimų asignavimai ir mokėjimų asignavimai, kai institucija gauna įplaukas, išskyrus šiais atvejais:
a)
Finansinio reglamento 181 straipsnio 2 dalyje ir 183 straipsnio 2 dalyje numatytais atvejais;
b)
Finansinio reglamento 21 straipsnio 2 dalies b punkte numatytu atveju valstybėms narėms, kai susitarimas dėl įnašo nurodytas eurais.
Pirmosios pastraipos b punkte nurodytu atveju įsipareigojimų asignavimai gali būti skiriami valstybei narei pasirašius susitarimą dėl įnašo.
8 straipsnis
Valstybių narių įnašai į mokslinių tyrimų programas
(Finansinio reglamento 21 straipsnio 2 dalies a punktas)
1. Valstybių narių įnašai į tam tikrų papildomų mokslinių tyrimų programų finansavimą, numatyti Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 (8) 5 straipsnyje, įmokami taip:
a)
septynios dvyliktosios į biudžetą įrašytos sumos įmokamos ne vėliau kaip einamųjų finansinių metų sausio 31 d.;
b)
likusios penkios dvyliktosios įmokamos ne vėliau kaip einamųjų finansinių metų liepos 15 d.
2. Kai biudžetas nėra galutinai priimtas iki finansinių metų pradžios, šio straipsnio 1 dalyje numatyti įnašai grindžiami į ankstesnių finansinių metų biudžetą įrašyta suma.
3. Visi įnašai arba papildomi mokėjimai, kuriuos valstybės narės yra skolingos biudžetui, įrašomos į Komisijos sąskaitą ar sąskaitas per trisdešimt kalendorinių dienų nuo lėšų pareikalavimo.
4. Įmokėtos sumos įrašomos į Reglamente (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 numatytą sąskaitą, ir joms taikomos tame reglamente nustatytos sąlygos.
9 straipsnis
Asignuotosios įplaukos, atsirandančios dėl ELPA valstybių dalyvavimo tam tikrose Sąjungos programose
(Finansinio reglamento 21 straipsnio 2 dalies e punktas)
1. Biudžeto struktūra, skirta Europos laisvosios prekybos asociacijos valstybių narių (toliau - ELPA valstybės) dalyvavimui tam tikrose Sąjungos programose parodyti, yra tokia:
a)
įplaukų suvestinėje įrašoma eilutė su simboliniu įrašu (p. m.), kuri yra skirta visai ELPA valstybių įnašo sumai atitinkamais finansiniais metais parodyti.
b)
išlaidų suvestinėje:
i)
kiekvienos eilutės, susijusios su Sąjungos veikla, kurioje dalyvauja ELPA valstybės, pastabose informacijos tikslais nurodoma apskaičiuota dalyvavimo suma;
ii)
priede, kuris sudaro biudžeto sudedamąją dalį, išvardijamos visos eilutės, taikomos Sąjungos veiklai, kurioje dalyvauja ELPA valstybės.
Pirmosios pastraipos a punkto tikslais apskaičiuota suma parodoma biudžeto pastabose.
Pirmosios pastraipos b punkto ii papunktyje nurodytas priedas parodo ir sudaro dalį struktūros, kuri yra skirta tokį dalyvavimą atitinkantiems asignavimams parodyti, kaip numatyta šio straipsnio 2 dalyje, ir leisti vykdyti išlaidas.
2. Pagal Susitarimo dėl Europos ekonominės erdvės (toliau - EEE susitarimas) 82 straipsnį iš ELPA valstybių metinio dalyvavimo sumų, kaip Komisijai patvirtino EEE jungtinis komitetas pagal EEE susitarimo 32 protokolo 1 straipsnio 5 dalį, finansinių metų pradžioje skiriamos visos atitinkamų įsipareigojimų asignavimų ir mokėjimų asignavimų sumos.
3. Jeigu finansiniais metais papildomi asignavimai yra numatyti biudžeto eilutėse, į kurias įtrauktas ELPA valstybių dalyvavimas, kai tais metais ELPA valstybės negali atitinkamai patikslinti savo įnašų, kad galėtų laikytis proporcingumo veiksnio, numatyto EEE susitarimo 82 straipsnyje, Komisija, kaip laikiną ir išimtinę priemonę, gali panaudoti savo pinigų išteklius ELPA valstybių daliai iš anksto finansuoti. Kai tik tokie papildomi asignavimai skiriami, Komisija kuo skubiau pareikalauja atitinkamų įnašų iš ELPA valstybių. Kiekvienais metais Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai praneša apie visus tokius priimtus sprendimus.
Išankstinis finansavimas kuo skubiau sureguliuojamas kitų finansinių metų biudžete.
4. Vadovaujantis Finansinio reglamento 21 straipsnio 2 dalies e punktu, ELPA valstybių finansiniai įnašai sudaro išorės asignuotąsias įplaukas. Apskaitos pareigūnas imasi atitinkamų priemonių užtikrinti, kad įplaukų iš tokių įnašų ir atitinkamų asignavimų naudojimas būtų stebimas atskirai.
Finansinio reglamento 150 straipsnio 2 dalyje numatytoje ataskaitoje Komisija atskirai nurodo įplaukų ir išlaidų vykdymo, atitinkančio ELPA valstybių dalyvavimą, etapą.
10 straipsnis
Įplaukos iš valstybėms narėms, pripažintoms turinčiomis perviršinį deficitą, skirtų baudų
(Finansinio reglamento 21 straipsnio 2 dalies c punktas)
Biudžeto struktūra, skirta įplaukoms iš baudų, nurodytų Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (9) 4 skirsnyje, parodyti, yra tokia:
a)
įplaukų suvestinėje įrašoma eilutė su simboliniu įrašu (p. m.), skirta tokių sumų palūkanoms parodyti;
b)
kartu nedarant poveikio Finansinio reglamento 77 straipsniui, dėl šių sumų įrašo įplaukų suvestinėje atsiranda įsipareigojimų asignavimai ir mokėjimų asignavimai išlaidų suvestinėje.
Pirmosios pastraipos b punkte nurodyti asignavimai vykdomi, vadovaujantis Finansinio reglamento 20 straipsniu.
11 straipsnis
Finansinės išlaidos, susijusios su dovanojamo turto Sąjungai priėmimu
(Finansinio reglamento 22 straipsnis)
Atsižvelgdama į Europos Parlamento ir Tarybos leidimus, nurodytus Finansinio reglamento 22 straipsnio 2 dalyje, Komisija įvertina ir tinkamai paaiškina finansines išlaidas, įskaitant tolesnes sąnaudas, susijusias su dovanojamo turto Sąjungai priėmimu.
12 straipsnis
Susigrąžinamų mokesčių sąskaitos
(Finansinio reglamento 23 straipsnio 3 dalis)
Visi mokesčiai, kuriuos Sąjunga sumoka pagal Finansinio reglamento 23 straipsnio 2 dalį ir 23 straipsnio 3 dalies a punktą, įrašomi į laikinąją sąskaitą, kol juos padengs atitinkamos valstybės.
5 SKYRIUS
Konkretumo principas
13 straipsnis
Kitų nei Komisija institucijų perkėlimo procentų apskaičiavimo taisyklės
(Finansinio reglamento 25 straipsnis)
1. Finansinio reglamento 25 straipsnyje nurodyti procentai apskaičiuojami tuo metu, kai prašoma daryti perkėlimą, darant nuorodą į biudžete ir taisomuosiuose biudžetuose numatytus asignavimus.
2. Reikia atsižvelgti į perkėlimų, kuriuos ketinama daryti, sumą eilutėje, iš kurios daromi perkėlimai, pakoregavus ją anksčiau padarytų perkėlimų suma.
Į perkėlimų, kuriuos atitinkama institucija gali daryti savarankiškai, be Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, sumą neatsižvelgiama.
14 straipsnis
Komisijos atliekamo perkėlimo procentų apskaičiavimo taisyklės
(Finansinio reglamento 26 straipsnis)
1. Finansinio reglamento 26 straipsnio 1 dalyje nurodyti procentai apskaičiuojami tuo metu, kai prašoma daryti perkėlimą, darant nuorodą į biudžete ir taisomuosiuose biudžetuose numatytus asignavimus.
2. Reikia atsižvelgti į perkėlimų, kuriuos ketinama daryti, sumą eilutėje, iš kurios arba į kurią daromi perkėlimai, pakoregavus ją anksčiau padarytų perkėlimų suma.
Į perkėlimų, kuriuos Komisija gali daryti savarankiškai be Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, sumą neatsižvelgiama.
15 straipsnis
Administracinės išlaidos
(Finansinio reglamento 26 straipsnis)
Išlaidos, nurodytos Finansinio reglamento 26 straipsnio 1 dalies pirmosios pastraipos b punkte, apima kiekvienos politikos srities punktus, nurodytus Finansinio reglamento 44 straipsnio 3 dalyje.
16 straipsnis
Prašymų leisti perkelti asignavimus pagrindas
(Finansinio reglamento 25 ir 26 straipsniai)
Kartu su pasiūlymais dėl perkėlimų ir visa Europos Parlamentui ir Tarybai pateikiama informacija, susijusia su perkėlimais pagal Finansinio reglamento 25 ir 26 straipsnius, pateikiami atitinkami detalūs patvirtinamieji dokumentai, kuriuose parodytas asignavimų vykdymas ir reikalingų lėšų sąmatos iki finansinių metų pabaigos eilutėse, į kurias turi būti perkelti asignavimai, ir eilutėse, iš kurių jie turi būti perkelti.
17 straipsnis
Prašymų leisti atlikti perkėlimus iš neatidėliotinos pagalbos rezervo pagrindimas
(Finansinio reglamento 29 straipsnis)
Kartu su perkėlimo pasiūlymais, kuriais būtų leidžiama panaudoti neatidėliotinos pagalbos rezervą, nurodytą Finansinio reglamento 29 straipsnyje, pateikiami atitinkami detalūs patvirtinamieji dokumentai, kuriuose yra:
a)
kiek tai susiję su eilute, į kurią turi būti padarytas perkėlimas, pati naujausia turima informacija apie asignavimų vykdymą ir reikalingų lėšų sąmata iki finansinių metų pabaigos;
b)
kiek tai susiję su visomis kitomis eilutėmis, susijusiomis su išorės veikla, asignavimų vykdymas iki mėnesio prieš perkėlimo prašymą pabaigos ir reikalingų lėšų sąmata iki finansinių metų pabaigos, įskaitant palyginimą su pradine sąmata;
c)
galimybių perskirstyti asignavimus analizė.
6 SKYRIUS
Patikimo finansų valdymo principas
18 straipsnis
Vertinimas
(Finansinio reglamento 30 straipsnis)
1. Visiems pasiūlymams dėl programų arba veiklos, dėl kurių patiriama biudžeto išlaidų, taikomas ex ante vertinimas, kurio metu vertinama:
a)
poreikis, kurį reikia patenkinti per trumpą ar ilgą laiką;
b)
Sąjungos dalyvavimu sukurta pridėtinė vertė;
c)
siektini politikos ir valdymo tikslai, kurie apima priemones, būtinas apsaugoti finansiniams Sąjungos interesams sukčiavimo prevencijos, nustatymo, tyrimo, kompensavimo ir sankcijų srityje;
d)
esamos politikos srities galimybės, įskaitant su jomis susijusią riziką;
e)
numatomi rezultatai ir poveikis, visų pirma ekonominis, socialinis poveikis ir poveikis aplinkai bei jiems įvertinti reikalingi rodikliai ir vertinimo procedūra;
f)
tinkamiausias priimtiniausios (-ių) pasirinkimo galimybės (-ių) įgyvendinimo metodas;
g)
siūlomos programos arba veiklos vidinis nuoseklumas ir jos sąsaja su kitomis atitinkamomis priemonėmis;
h)
asignavimų apimtis, žmogiškieji ištekliai ir kitos administracinės išlaidos, skirtinos tinkamai atsižvelgiant į ekonomiškumo principą;
i)
ko pasimokyta iš panašios patirties praeityje.
2. Pasiūlyme išdėstomos stebėjimo, atskaitomybės ir vertinimo procedūros, tinkamai atsižvelgiant į atitinkamą visų valdymo lygmenų, kurie dalyvaus įgyvendinant siūlomą programą arba veiklą, atsakomybę.
3. Atliekamas visoms programoms arba veiklai, įskaitant bandomuosius projektus ir parengiamuosius veiksmus, kuriems skirti ištekliai viršija 5 000 000 EUR, skirtų žmogiškųjų ir finansinių išteklių bei jais pasiektų rezultatų tarpinis ir (arba) ex post vertinimas, siekiant patikrinti, ar jie atitiko nustatytus tikslus:
a)
pasiekti rezultatai, vykdant daugiametę programą, yra reguliariai vertinami pagal nustatytą tvarkaraštį, tai leidžia atsižvelgti į tokio vertinimo rezultatus, priimant sprendimus programą atnaujinti, pakeisti ar sustabdyti;
b)
kasmet finansuojamos veiklos rezultatai vertinami bent kas šešeri metai.
Pirmosios pastraipos a ir b punktai netaikomi nė vienam veiklos projektui arba veiklai, kuriems tokį reikalavimą galima įvykdyti parengiant galutines ataskaitas, kurias atsiunčia veiklą vykdžiusios įstaigos.
4. 1 ir 3 dalyse nurodyti vertinimai yra proporcingi atitinkamai programai ir veiklai naudojamiems ištekliams ir jos poveikiui.
19 straipsnis
Finansinė ataskaita
(Finansinio reglamento 31 straipsnis)
Finansinėje ataskaitoje nurodomi finansiniai ir ekonominiai duomenys, kad teisėkūros institucija galėtų įvertinti Sąjungos veiklos poreikį. Joje pateikiama atitinkama informacija apie sąsają su kita Sąjungos veikla ir galimą sinergiją.
Daugiametės veiklos atveju finansinėje ataskaitoje numatomas tvarkaraštis, kada asignavimų ir etatų, įskaitant išorės darbuotojams, reikės per metus ir įvertinamas jų finansinis poveikis per vidutinės trukmės laikotarpį.
7 SKYRIUS
Skaidrumo principas
20 straipsnis
Preliminarus biudžeto skelbimas
(Finansinio reglamento 34 straipsnis)
Galutinai patvirtinus biudžetą, kuo greičiau, bet ne vėliau kaip per keturias savaites Komisijos iniciatyva institucijų interneto svetainėje visomis kalbomis skelbiami galutiniai išsamūs biudžeto duomenys, laukiant, kol biudžetas bus oficialiai paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
21 straipsnis
Informacijos apie Sąjungos lėšų dydį ir gavėjus skelbimas
(Finansinio reglamento 35 straipsnis)
1. Informacija apie pagal tiesioginį valdymą paskirtų Sąjungos lėšų gavėjus skelbiama Sąjungos institucijų interneto svetainėje iki metų, einančių po finansinių metų, kuriais lėšos paskirtos, birželio 30 d.
Be pirmojoje pastraipoje nurodyto skelbimo būdo, informacija taip pat gali būti skelbiama kitomis atitinkamomis priemonėmis pagal standartinę pateikimo procedūrą.
2. Jeigu šiame reglamente ir konkretiems sektoriams taikomose taisyklėse nenumatyta kitaip, atsižvelgiant į Finansinio reglamento 35 straipsnio 3 dalyje nustatytus kriterijus, skelbiama ši informacija:
a)
gavėjo vardas, pavardė / pavadinimas;
b)
gavėjo vietovė;
c)
skirta suma;
d)
priemonės pobūdis ir paskirtis.
b punkto tikslu terminas „vietovė“ reiškia:
i)
gavėjo, kai pastarasis yra juridinis asmuo, adresą;
ii)
NUTS 2 lygio regioną, kai gavėjas yra fizinis asmuo.
Kiek tai susiję su fizinių asmenų asmens duomenimis, paskelbta informacija pašalinama po dvejų metų, pasibaigus finansiniams metams, per kuriuos skirtos lėšos. Tas pats taikoma juridinių asmenų, kurių oficialus pavadinimas nurodo vieną ar daugiau fizinių asmenų, asmens duomenims.
3. 2 dalyje nurodyta informacija skelbiama tik tuomet, kai tai susiję su apdovanojimais, dotacijomis ir sutartimis, sudarytomis po konkursų arba sutarčių sudarymo procedūrų ar viešųjų pirkimų procedūrų. Neskelbiama informacija apie:
a)
stipendijas, mokamas fiziniams asmenims, ir kitą tiesioginę paramą, mokamą fiziniams asmenims, kuriems labiausiai reikia pagalbos, kaip nurodyta Finansinio reglamento 125 straipsnio 4 dalies c punkte;
b)
sutartims, kurių vertė mažesnė už šio reglamento 137 straipsnio 2 dalyje nurodytą sumą.
4. Informacija neskelbiama, jeigu dėl tokio duomenų atskleidimo iškyla grėsmė atitinkamų asmenų teisėms ir laisvėms, kurios užtikrinamos Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartija, arba pakenkiama komerciniams gavėjų interesams.
22 straipsnis
Ryšys su pagal netiesioginį valdymą paskirtų Sąjungos lėšų gavėjų informacijos paskelbimu
(Finansinio reglamento 35 straipsnis)
Kai Sąjungos lėšas valdyti pavesta institucijoms ir įstaigoms, nurodytoms Finansinio reglamento 58 straipsnio 1 dalies c punkte, pagal įgaliojimų perdavimo susitarimus reikalaujama, kad tos įgaliotosios institucijos ir įstaigos savo interneto svetainėse skelbtų 21 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodytą informaciją pagal standartinę pateikimo procedūrą.
Sąjungos institucijų interneto svetainėje pateikiamas bent interneto svetainės, kurioje galima rasti šios informacijos, adresas, nebent ta informacija tiesiogiai skelbiama tam skirtoje Sąjungos institucijų interneto svetainėje.
Be pirmojoje pastraipoje nurodyto skelbimo būdo, informacija taip pat gali būti skelbiama kitomis atitinkamomis priemonėmis pagal standartinę pateikimo procedūrą.
Šio straipsnio pirmojoje pastraipoje nurodytam informacijos skelbimui taikomos 21 straipsnio 2-4 dalys.
III ANTRAŠTINĖ DALIS
BIUDŽETO SUDARYMAS IR STRUKTŪRA
23 straipsnis
Finansinis programavimas
(Finansinio reglamento 38 straipsnis)
Finansinis programavimas, nurodytas Finansinio reglamento 38 straipsnyje, pateikiamas pagal išlaidų kategoriją, politikos sritį ir biudžeto eilutę. Visas finansinis programavimas apima visas išlaidų kategorijas, išskyrus žemės ūkio, sanglaudos politikos ir administravimo - šiais atvejais pateikiama tik duomenų santrauka.
24 straipsnis
Taisomųjų biudžetų projektai
(Finansinio reglamento 41 straipsnio 1 dalis)
Taisomųjų biudžetų projektai pateikiami kartu su pagrindimais ir jų sudarymo metu turima informacija apie biudžeto vykdymą ankstesniais ir einamaisiais finansiniais metais.
25 straipsnis
Biudžeto nomenklatūra
(Finansinio reglamento 44 straipsnis)
Biudžeto nomenklatūra turi atitikti konkretumo, skaidrumo ir patikimo finansų valdymo principus. Ji turi užtikrinti aiškumą ir skaidrumą, kurie būtini biudžeto procesui vykdyti, kad būtų lengviau nustatyti pagrindinius tikslus, nurodytus susijusiuose teisiniuose pagrinduose, sudarytos galimybės pasirinkti politinius prioritetus ir užtikrintos veiksmingo ir efektyvaus vykdymo sąlygos.
26 straipsnis
Praėjusių finansinių metų, kurių sąskaitos jau yra uždarytos, faktinės išlaidos
(Finansinio reglamento 49 straipsnio 1 dalies a-v punktai)
Sudarant biudžetą, praėjusių finansinių metų faktinės išlaidos, kurių sąskaitos jau yra uždarytos, nustatomos taip:
a)
įsipareigojimuose: įsipareigojimai, įrašyti į sąskaitas tais finansiniais metais, vykdomi iš tų finansinių metų asignavimų, kaip apibrėžta 3 straipsnyje;
b)
mokėjimuose: mokėjimai, atlikti tais finansiniais metais, tai yra kuriems mokėjimo pavedimas buvo nusiųstas į banką ir mokamas iš asignavimų tiems finansiniams metams, kaip apibrėžta 3 straipsnyje.
27 straipsnis
Biudžeto pastabos
(Finansinio reglamento 49 straipsnio 1 dalies a-vi punktai)
Biudžeto pastabose nurodoma:
a)
pagrindinio teisės akto nuorodos, kai toks aktas yra;
b)
visi atitinkami paaiškinimai, susiję su asignavimų pobūdžiu ir paskirtimi.
28 straipsnis
Personalo planas
(Finansinio reglamento 49 straipsnio 1 dalies c-i punktai)
Tiekimo agentūros personalas nurodomas atskirai Komisijos personalo plane.
IV ANTRAŠTINĖ DALIS
BIUDŽETO VYKDYMAS
1 SKYRIUS
Bendrosios nuostatos
29 straipsnis
Informacija apie asmens duomenų perdavimą audito tikslais
(Finansinio reglamento 53 straipsnis)
Bet kokiame kvietime, susijusiame su dotacijomis, viešaisiais pirkimais arba apdovanojimais, kurie įgyvendinami pagal tiesioginio valdymo principą, potencialūs naudos gavėjai, kandidatai, konkurso dalyviai ir dalyviai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 45/2001 (10) informuojami, kad, siekiant apsaugoti finansinius Sąjungos interesus, jų asmens duomenys gali būti perduoti vidaus audito tarnyboms, Europos Audito Rūmams, Finansinių pažeidimų komisijai arba Europos kovos su sukčiavimu tarnybai (toliau - OLAF), jais taip pat gali keistis Komisijos leidimus suteikiantys pareigūnai ir vykdomosios įstaigos.
30 straipsnis
Bendros užsienio ir saugumo politikos parengiamieji veiksmai
(Finansinio reglamento 54 straipsnio 2 dalies c punktas)
Priemonių, su kuriomis sutiko Taryba ir kurios skirtos rengtis Sąjungos krizių valdymo operacijoms pagal Europos Sąjungos sutarties V antraštinę dalį, finansavimas apima papildomas išlaidas, kurios tiesiogiai patiriamos siunčiant į krizės vietą misiją arba grupę, kurioje, inter alia, dalyvauja Sąjungos institucijų darbuotojai, įskaitant draudimo didelės rizikos atveju, kelionės ir apgyvendinimo išlaidas ir dienpinigių išmokas.
31 straipsnis
Specialieji Komisijos įgaliojimai pagal Sutartis
(Finansinio reglamento 54 straipsnio 2 dalies d punktas)
1. Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau - SESV) straipsniai, kuriais tiesiogiai suteikiami Komisijai specialūs įgaliojimai, yra šie:
a)
154 straipsnis (socialinis dialogas);
b)
156 straipsnis (studijos, nuomonės ir konsultacijos socialiniais klausimais);
c)
159 ir 161 straipsniai (specialios ataskaitos socialiniais klausimais);
d)
168 straipsnio 2 dalis (iniciatyvos skatinti koordinavimą sveikatos apsaugos klausimais);
e)
171 straipsnio 2 dalis (iniciatyvos skatinti transeuropinių tinklų koordinavimą);
f)
173 straipsnio 2 dalis (iniciatyvos skatinti su pramone susijusių reikalų koordinavimą);
g)
175 straipsnio antroji pastraipa (ataskaita apie pažangą, padarytą siekiant ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos);
h)
181 straipsnio 2 dalis (iniciatyvos skatinti mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros koordinavimą);
i)
190 straipsnis (mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros ataskaita);
j)
210 straipsnio 2 dalis (iniciatyvos skatinti vystomojo bendradarbiavimo politikos koordinavimą);
k)
214 straipsnio 6 dalis (iniciatyvos skatinti humanitarinės pagalbos priemonių koordinavimą).
2. Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties (toliau - Euroatomo sutarties) straipsniai, kuriais tiesiogiai suteikiami Komisijai specialūs įgaliojimai, yra šie:
a)
70 straipsnis (finansinė parama paieškų programoms valstybių narių teritorijose, neviršijant biudžete nustatytų ribų);
b)
77-85 straipsniai.
3. Pateikiant biudžeto projektą, šio straipsnio 1 ir 2 dalyse pateiktus sąrašus galima papildyti kita informacija, nurodant atitinkamus straipsnius ir sumas.
32 straipsnis
Veiksmai, dėl kurių gali kilti interesų konfliktų, ir procedūra
(Finansinio reglamento 57 straipsnis)
1. Veiksmai, dėl kurių gali iškilti interesų konfliktas, apibrėžtas Finansinio reglamento 57 straipsnio 2 dalyje, gali būti, inter alia, toliau nurodytų pavidalų, neapribojant jų, kaip neteisėtos veiklos, požymių pagal 141 straipsnį:
a)
suteikimas sau ar kitiems nepagrįstų tiesioginių arba netiesioginių privalumų;
b)
atsisakymas suteikti naudos gavėjui teisių ar privalumų, į kuriuos naudos gavėjas turi teisę;
c)
nederamų ar neteisėtų veiksmų vykdymas ar nevykdamas veiksmų, kurie yra privalomi.
Kiti veiksmai, dėl kurių gali iškilti interesų konfliktas, yra tokie veiksmai, kurie gali trukdyti asmeniui nešališkai ir objektyviai vykdyti savo pareigas, pvz., inter alia, dalyvauti viešųjų pirkimų arba dotacijos skyrimo procedūros vertinimo komitete, kai šių procedūrų rezultatai asmeniui gali būti tiesiogiai arba netiesiogiai finansiškai naudingi.
2. Laikoma, kad interesų konfliktas egzistuoja, jeigu pareiškėjas, kandidatas arba konkurso dalyvis yra darbuotojas, kuriam taikomi Tarnybos nuostatai, išskyrus atvejį, kai jo vadovas iš anksto leido jam dalyvauti procedūroje.
3. Interesų konflikto atveju įgaliotas leidimus suteikiantis pareigūnas imasi atitinkamų priemonių, kad išvengtų bet kokios netinkamos susijusio asmens įtakos atitinkamam procesui arba procedūrai.
2 SKYRIUS
Vykdymo būdai
1 skirsnis
Bendrosios nuostatos
33 straipsnis
Valdymo būdas
(Finansinio reglamento 58 straipsnis)
Komisijos apskaitos sistemoje nurodomas valdymo būdas, o pagal kiekvieną valdymo būdą - subjektas arba asmuo, nurodyti Finansinio reglamento 58 straipsnio 1 dalies c punkte, kuriems pavestos biudžeto vykdymo užduotys.
Pagal Finansinio reglamento 58 straipsnio 1 dalies a punktą Komisijos vykdomo tiesioginio valdymo atveju apskaitos sistemoje valdymas skirstomas pagal šiuos elementus:
a)
Komisijos departamentus;
b)
vykdomąsias įstaigas;
c)
Sąjungos delegacijų vadovus;
d)
Finansinio reglamento 187 straipsnyje nurodytus patikos fondus.
2 skirsnis
Tiesioginis valdymas
34 straipsnis
Tiesioginis valdymas
(Finansinio reglamento 58 straipsnio 1 dalies a punktas)
Kai Komisija biudžetą vykdo tiesiogiai savo departamentuose, vykdymo užduotis atlieka finansų pareigūnai, kaip apibrėžta Finansinio reglamento 64-75 straipsniuose, laikydamiesi tame reglamente nustatytų sąlygų.
35 straipsnis
Vykdomosioms įstaigoms pavestų įgaliojimų vykdymas
(Finansinio reglamento 58 straipsnio 1 dalies a punktas ir 62 straipsnis)
1. Sprendimais dėl įgaliojimų perdavimo vykdomosioms įstaigoms leidžiama joms, kaip įgaliotiems leidimus suteikiantiems pareigūnams, vykdyti asignavimus, susijusius su Sąjungos programa, kurią joms pavesta valdyti.
2. Komisijos įgaliojimų perdavimo priemonė turi apimti nors tas nuostatas, kurios numatytos 40 straipsnio a-d ir h punktuose. Šią priemonę vykdomosios įstaigos vardu oficialiai raštu priima jos direktorius.
36 straipsnis
Viešųjų pirkimų taisyklių laikymasis
(Finansinio reglamento 63 straipsnis)
Kai Komisija paveda užduotis privačioms įstaigoms pagal Finansinio reglamento 63 straipsnio 2 dalį, ji sudaro sutartį, vadovaudamasi Finansinio reglamento pirmos dalies V antraštinės dalies ir antros dalies IV antraštinės dalies III skyriaus nuostatomis.
3 skirsnis
Pasidalijamasis valdymas su valstybėmis narėmis
37 straipsnis
Pasidalijamojo valdymo su valstybėmis narėmis specialiosios nuostatos. Geriausios patirties skatinimo priemonės
(Finansinio reglamento 59 straipsnis)
Komisija rengia įstaigų, atsakingų už valdymo, patvirtinimo ir audito veiklą pagal konkretiems sektoriams taikomus reglamentus, registrą.
Siekdama skatinti geriausią patirtį įgyvendinant struktūrinių fondų, Sanglaudos fondo, Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai, Europos žemės ūkio garantijų fondo ir Europos žuvininkystės fondo lėšas, Komisija informavimo tikslais gali suteikti galimybę už valdymo ir kontrolės veiklą atsakingoms įstaigoms naudotis metodiniu vadovu, kuriame pateikta jos kontrolės strategija ir metodas, įskaitant kontrolinius sąrašus ir geriausios patirties pavyzdžius. Šis vadovas prireikus atnaujinamas.
4 skirsnis
Netiesioginis valdymas
38 straipsnis
Sistemų, taisyklių ir procedūrų lygiavertiškumas netiesioginio valdymo atveju
(Finansinio reglamento 60 straipsnis)
1. Komisija gali pripažinti, kad viešųjų pirkimų taisyklės ir procedūros atitinka jos taisykles ir procedūras, jeigu laikomasi šių sąlygų:
a)
jos atitinka plataus masto konkurso dalyvių konkurencijos principą, siekiant ekonomiškai naudingiausio pasiūlymo, o derybų procedūros apsiriboja pagrįstomis sumomis arba yra tinkamai pagrįstos;
b)
jomis užtikrinamas skaidrumas, tinkamai ex ante paskelbiant, visų pirma konkursus, ir tinkamas rangovų ex post paskelbimas;
c)
jomis užtikrinamos vienodos sąlygos, proporcingumas ir nediskriminavimas;
d)
jomis užkertamas kelias interesų konfliktams per visą viešųjų pirkimų procedūrą.
Valstybių narių arba trečiųjų šalių nacionalinės teisės aktai, kuriais perkeliama Direktyva 2004/18/EB, laikomi atitinkantys institucijų pagal Finansinį reglamentą taikomas taisykles.
2. Komisija gali pripažinti, kad dotacijų taisyklės ir procedūros atitinka jos taisykles ir procedūras, jeigu laikomasi šių sąlygų:
a)
jos atitinka proporcingumo, patikimo finansų valdymo, vienodų sąlygų ir nediskriminavimo principus;
b)
jomis užtikrinamas skaidrumas, tinkamai paskelbiant kvietimus teikti pasiūlymus, tiesioginės dotacijų skyrimo procedūros apribojamos pagrįstomis sumomis arba yra tinkamai pagrįstos, ir tinkamai ex post paskelbiami naudos gavėjai, atsižvelgiant į proporcingumo principą;
c)
jomis užkertamas kelias interesų konfliktams per visą dotacijų skyrimo procedūrą;
d)
jomis nustatoma, kad dotacijos negali būti kaupiamosios arba skiriamos atgaline data, kad jos paprastai turi būti bendrai finansuojamos, o jų tikslas arba poveikis negali būti naudos gavėjo gaunamas pelnas.
3. Komisija gali pripažinti, kad subjektų ir asmenų, kuriems bus pavedamos biudžeto vykdymo užduotys, apskaitos sistemos ir vidaus kontrolės sistemos atitinka finansinių Sąjungos interesų apsaugos lygį ir, remiantis jomis, galima gauti patikimą patikinimą, kad valdymo tikslai bus įvykdyti, jeigu atitiks Finansinio reglamento 32 straipsnyje nustatytus principus.
39 straipsnis
Subjektų ir asmenų taisyklių ir procedūrų ex ante vertinimas netiesioginio valdymo atveju
(Finansinio reglamento 61 straipsnio 1 dalis)
Siekiant atlikti ex ante vertinimą pagal Finansinio reglamento 61 straipsnio 1 dalį, atsakingas leidimus suteikiantis pareigūnas gali remtis ex ante vertinimu, kurį atliko kitas leidimus suteikiantis pareigūnas, jeigu tokio vertinimo išvados yra susijusios su pavestinų užduočių specifine rizika, visų pirma jų pobūdis ir susijusios sumos.
Leidimus suteikiantis pareigūnas gali remtis kitų pagalbos teikėjų atliktu ex ante vertinimu tiek, kiek toks vertinimas buvo atliktas atsižvelgiant į netiesioginio valdymo sąlygas, išdėstytas Finansinio reglamento 60 straipsnyje.
40 straipsnis
Susitarimo, kuriuo subjektams ir asmenims pavedamos biudžeto vykdymo užduotys, turinys
(Finansinio reglamento 61 straipsnio 3 dalis)
Į įgaliojimų perdavimo susitarimus įtraukiami išsamūs susitarimai, kuriais užtikrinama finansinių Sąjungos interesų apsauga ir vykdomų operacijų skaidrumas. Juose nurodyta bent ši informacija:
a)
aiškus paskirtų užduočių ir jų ribų apibrėžimas, kiek tai susiję visų pirma su pavestų užduočių pakeitimu, skolų atsisakymu, kompensuotų arba nepanaudotų lėšų panaudojimu;
b)
užduočių vykdymo sąlygos ir išsamūs susitarimai, atsakomybė ir vykdytinų patikrų organizavimas, įskaitant programų vertinimą;
c)
Sąjungos įnašo mokėjimo sąlygos, įskaitant vykdymo sąnaudų kompensavimą ir atlyginimą įgaliotajam subjektui, taip pat taisyklės dėl patvirtinamųjų dokumentų mokėjimams pagrįsti;
d)
ataskaitų apie tai, kaip atliktos užduotys, teikimo Komisijai taisyklės, tikėtini rezultatai, padaryti pažeidimai ir priemonės, kurių imtasi, sąlygos, kuriomis mokėjimai gali būti sustabdyti arba nutraukti, taip pat sąlygos, kuriomis nutraukiamas užduočių vykdymas;
e)
data, iki kurios sudaromos atskiros sutartys ir susitarimai, pagal kuriuos vykdomi įgaliojimų perdavimo susitarimai, kuri turi atitikti pavestų užduočių pobūdį;
f)
draudimo dalyvauti procedūrose taisyklės, pagal kurias subjektui arba asmeniui leidžiama neleisti dalyvauti subjektams, kurie yra patekę į Finansinio reglamento 106 straipsnio 1 dalies a, b, ir e punktuose ir 107 straipsnio a ir b punktuose nurodytą situaciją, viešųjų pirkimų, dotacijų arba apdovanojimų skyrimo procedūrose arba su kuriais neleidžiama sudaryti viešųjų pirkimų sutarčių, kuriems neleidžiama skirti dotacijų arba apdovanojimų;
g)
Komisijos analitinės priežiūros išsamios priemonės, taip pat nuostatos, kuriomis Komisijai, OLAF ir Audito Rūmams suteikiama prieiga prie informacijos, kurios jiems reikia pareigoms vykdyti, taip pat įgaliojimas atlikti auditą ir tyrimus, įskaitant patikrinimus vietoje;
h)
susitarimai, kuriuose numatoma:
i)
įgaliotojo subjekto įsipareigojimas nedelsiant pranešti Komisijai apie visus sukčiavimo atvejus valdant Sąjungos lėšas ir priemones, kurių imtasi;
ii)
ryšių palaikymo institucijos, kuri yra tinkamai įgaliota tiesiogiai bendradarbiauti su OLAF, paskyrimas, siekiant palengvinti pastarosios įstaigos operatyvinę veiklą;
i)
sąlygos, kuriomis reglamentuojamas banko sąskaitų ir uždirbtų palūkanų panaudojimas, kaip numatyta Finansinio reglamento 8 straipsnio 4 dalyje;
j)
nuostatos, kuriomis užtikrinamas Sąjungos veiklos matomumas, įstaigai vykdant kitą veiklą.
41 straipsnis
Valdymo deklaracija ir atitikties pareiškimas
(Finansinio reglamento 60 straipsnio 5 dalis)
Jeigu veikla baigiama prieš pasibaigiant atitinkamiems finansiniams metams, įgaliotojo subjekto arba asmens galutinė tokios veiklos ataskaita gali pakeisti Finansinio reglamento 60 straipsnio 5 dalies b punkte nurodytą valdymo deklaraciją, jeigu ji pateikiama iki metų, kurie eina po atitinkamų finansinių metų, vasario 15 d.
Kai tarptautinės organizacijos ir trečiosios šalys vykdo nedaugiametę veiklą, kuri nėra ilgesnė negu 18 mėnesių, Finansinio reglamento 60 straipsnio 5 dalyje nurodytas atitikties pareiškimas gali būti įtraukiamas į galutinę ataskaitą.
42 straipsnis
Sąskaitų patikrinimo ir priimtinumo procedūros ir atvejai, kai iš Sąjungos lėšų nedengiamos išlaidos, patirtos pažeidžiant taikomas taisykles netiesioginio valdymo atveju
(Finansinio reglamento 60 straipsnio 6 dalies b ir c punktai)
1. Nedarant poveikio konkretiems sektoriams taikytinų taisyklių specifinėms nuostatoms, į Finansinio reglamento 60 straipsnio 6 dalies b ir c punktuose nurodytas procedūras įtraukiama:
a)
Komisijos atliekamas dokumentų patikrinimas ir prireikus patikrinimai vietoje;
b)
Komisijos atliekamas išlaidų, pripažintų kaip priimtinų, sumos nustatymas, prireikus pritaikius prieštaravimų procedūrą su institucijomis ir įstaigomis, toms institucijoms ir įstaigoms pirma apie tai pranešus;
c)
prireikus Komisijos atliekamas finansinių klaidų ištaisymas;
d)
Komisijos atliekamas likučio, atsiradusio dėl pripažintų išlaidų ir institucijoms arba įstaigoms jau išmokėtų sumų skirtumo, susigrąžinimas arba išmokėjimas. Taikydama pirmosios pastraipos d punktą, Komisija susigrąžina mokėtinas sumas tarpusavio įskaitymo būdu, kaip nurodyta 87 straipsnyje.
2. Jeigu biudžeto vykdymo užduotys pavedamos subjektui, vykdančiam veiklą su kitais pagalbos teikėjais, Finansinio reglamento 60 straipsnio 6 dalies b ir c punktuose nurodytas procedūras sudaro patikrinimas, ar suma, atitinkanti Komisijos išmokėtą sumą atitinkamai veiklai, subjekto panaudota tai veiklai ir ar išlaidos susidarė dėl įsipareigojimų pagal susitarimą, pasirašytą su subjektu.
Šiame reglamente veikla su kitais pagalbos teikėjais reiškia bet kokią veiklą, kai Sąjungos lėšos sutelkiamos bent su vienu kitu pagalbos teikėju.
43 straipsnis
Netiesioginio valdymo su tarptautinėmis organizacijomis specialiosios nuostatos
(Finansinio reglamento 58 straipsnio 1 dalies c punkto ii punktas ir 188 straipsnis)
1. Tarptautinės organizacijos, nurodytos Finansinio reglamento 58 straipsnio 1 dalies c punkto ii papunktyje, yra šios:
a)
tarptautinės viešojo sektoriaus organizacijos, įkurtos tarpvyriausybiniais susitarimais, ir tokių organizacijų įkurtos specializuotos įstaigos;
b)
Tarptautinis Raudonojo kryžiaus komitetas;
c)
Tarptautinė nacionalinių Raudonojo Kryžiaus ir Raudonojo Pusmėnulio draugijų federacija;
d)
kitos ne pelno organizacijos, prilyginamos tarptautinėms organizacijoms Komisijos sprendimu.
2. Kai Komisija vykdo biudžetą pagal netiesioginį valdymą su tarptautinėmis organizacijomis, taikomi su jomis sudaryti susitarimai dėl tikrinimo.
44 straipsnis
Viešosios teisės reglamentuojamų įstaigų arba privatinės teisės reglamentuojamų įstaigų, kurios veikia viešųjų paslaugų srityje, paskyrimas
(Finansinio reglamento 58 straipsnio 1 dalies c punkto v ir vi papunkčiai)
1. Viešosios teisės reglamentuojamoms įstaigoms arba privatinės teisės reglamentuojamoms įstaigoms, kurios veikia viešųjų paslaugų srityje, taikoma valstybės narės arba šalies, kurioje jos yra įsteigtos, teisė.
2. Tais atvejais, kai valdymą vykdo tinklas ir reikia, kad valstybė narė arba atitinkama šalis paskirtų bent vieną įstaigą arba subjektą, tą įstaigą arba subjektą skiria valstybė narė arba atitinkama šalis, vadovaudamasi pagrindinio teisės akto nuostatomis.
Visais kitais atvejais tokias įstaigas arba subjektus Komisija skiria su valstybių narių arba atitinkamų šalių pritarimu.
3 SKYRIUS
Finansų pareigūnai
1 skirsnis
Finansų pareigūnų teisės ir pareigos
45 straipsnis
Finansų pareigūnų teisės ir pareigos
(Finansinio reglamento 64 straipsnis)
1. Kiekviena institucija kiekvieną finansų pareigūną aprūpina jo pareigoms atlikti reikalingais ištekliais ir parengia nuostatus, kuriuose išsamiai aprašomos jo užduotys, teisės ir pareigos.
2. Sąjungos delegacijų vadovams, kurie veikia kaip perįgalioti leidimus suteikiantys pareigūnai pagal Finansinio reglamento 56 straipsnio 2 dalį, taikomi Komisijos pateikti nuostatai, kuriais reglamentuojamas jiems pavestų finansų valdymo užduočių vykdymas.
2 skirsnis
Leidimus suteikiantis pareigūnas
46 straipsnis
Įgaliotų ir perįgaliotų leidimus suteikiančių pareigūnų padėjėjai
(Finansinio reglamento 65 straipsnis)
Atsakingajam leidimus suteikiančiam pareigūnui atliekant pareigas, jam gali padėti darbuotojai, kuriems jo atsakomybe yra patikėtos tam tikros biudžeto vykdymui ir finansinės bei valdymo informacijos rengimui reikalingos operacijos. Siekiant neleisti atsirasti interesų konfliktui, darbuotojai, padedantys įgaliotiems ar perįgaliotiems leidimus suteikiantiems pareigūnams, turi laikytis įpareigojimų, nurodytų Finansinio reglamento 57 straipsnyje.
Sąjungos delegacijų vadovams, veikiantiems kaip perįgalioti leidimus suteikiantys pareigūnai pagal Finansinio reglamento 56 straipsnio 2 dalies antrąją pastraipą, vykdyti pareigas gali padėti Komisijos darbuotojai.
47 straipsnis
Įgaliojimų perdavimą reglamentuojančios vidaus nuostatos
(Finansinio reglamento 65 straipsnis)
Vadovaudamasi Finansiniu reglamentu ir šiuo reglamentu, kiekviena institucija savo vidaus taisyklėse nustato tokias asignavimų valdymo priemones, kurias ji laiko reikalingomis, kad galėtų tinkamai įvykdyti jai priklausantį biudžeto skirsnį.
Sąjungos delegacijų vadovams, kurie veikia kaip perįgalioti leidimus suteikiantys pareigūnai pagal Finansinio reglamento 56 straipsnio 2 dalies antrąją pastraipą, taikomos Komisijos vidaus taisyklės, reglamentuojančios jiems pavestų finansų valdymo užduočių vykdymą.
48 straipsnis
Patvirtinamųjų dokumentų saugojimas, už kurį atsakingi leidimus suteikiantys pareigūnai
(Finansinio reglamento 66 straipsnio 2 dalis)
Leidimus suteikiantis pareigūnas nustato popierinę arba elektroninę su tolesniu biudžeto vykdymu ir biudžeto vykdymo priemonėmis susijusių patvirtinamųjų dokumentų originalų saugojimo sistemą. Sistemose numatoma, kad:
a)
tokie dokumentai turi būti sunumeruoti;
b)
tokie dokumentai turi būti datuoti;
c)
registruose, kurie gali būti kompiuterizuoti, turi būti nurodyta tiksli tokių dokumentų laikymo vieta;
d)
tokie dokumentai saugomi ne trumpiau kaip penkerius metus nuo tos dienos, kai Europos Parlamentas patvirtina, kad tų biudžetinių metų, su kuriais susiję dokumentai, biudžetas yra įvykdytas;
e)
tokie su institucijai suteiktomis išankstinio finansavimo garantijomis susiję dokumentai ir žurnalas, kad tokias garantijas būtų galima tinkamai stebėti, saugomi.
Dokumentai, susiję su veikla, kuri nėra galutinai užbaigta, saugomi ilgiau, nei numatyta šio straipsnio pirmosios pastraipos d punkte, tai yra iki metų, einančių po tų metų, kuriais veikla yra galutinai užbaigta, pabaigos.
Kai įmanoma, patvirtinamuosiuose dokumentuose nurodyti asmens duomenys ištrinami, kai šių duomenų nereikia biudžeto įvykdymo patvirtinimo, kontrolės ir audito tikslais. Srauto duomenų apsaugai taikoma Reglamento (EB) Nr. 45/2001 37 straipsnio 2 dalis.
49 straipsnis
Ex ante ir ex post kontrolė
(Finansinio reglamento 66 straipsnio 5 ir 6 dalys)
1. Operacijos pradėjimas suprantamas kaip visos operacijos, kurias paprastai atlieka 46 straipsnyje nurodyti darbuotojai ir kurios sudaro parengiamąjį etapą priimant teisės aktus, remiantis kuriais atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas vykdo biudžetą.
2. Operacijos ex ante patikrinimas suprantamas kaip visos ex ante patikros, kurias organizuoja atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas, norėdamas patikrinti veiklos ir finansinius aspektus.
3. Vykdant ex ante kontrolę, tikrinamas reikalaujamų patvirtinamųjų dokumentų ir kitos turimos informacijos ryšys.
Ex ante kontrolės dažnumą ir intensyvumą nustato atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas, atsižvelgdamas į rizikos ir ekonominio veiksmingumo kriterijus. Esant abejonėms, už atitinkamo mokėjimo tvirtinimą atsakingas leidimus suteikiantis pareigūnas prašo papildomos informacijos arba vykdo kontrolę vietoje, kad gautų pakankamą užtikrinimą, kuris yra ex ante kontrolės dalis.
Ex ante kontrolės tikslas - įsitikinti, kad:
a)
išlaidos ir įplaukos valdomos tinkamai pagal taikomas nuostatas, visų pirma pagal biudžeto ir kitus atitinkamus reglamentus bei visus teisės aktus, priimtus įgyvendinant Sutartis arba reglamentus, ir atitinkamais atvejais pagal sutarčių sąlygas;
b)
taikomas patikimo finansų valdymo principas, minėtas Finansinio reglamento pirmos dalies II antraštinės dalies 7 skyriuje.
Vykdant kontrolę, keletas panašių atskirų sandorių, susijusių su įprastomis išlaidomis, skirtomis atlyginimams, pensijoms, komandiruočių išlaidoms ir medicininėms išlaidoms grąžinti, atsakingojo leidimus suteikiančio pareigūno gali būti vertinami kaip viena operacija.
4. Ex post kontrolė gali būti vykdoma remiantis dokumentais ir prireikus vietoje.
Vykdant ex post kontrolę tikrinama, ar iš biudžeto finansuojamos operacijos teisingai vykdomos, visų pirma, ar laikomasi šio straipsnio 3 dalyje nurodytų kriterijų.
Bent kartą per metus ex post kontrolės rezultatus peržiūri įgaliotas leidimus suteikiantis pareigūnas, kad nustatytų bet kokias galimas sistemines problemas. Įgaliotas leidimus suteikiantis pareigūnas imasi priemonių toms problemoms spręsti.
Finansinio reglamento 66 straipsnio 6 dalyje nurodyta rizikos analizė peržiūrima, atsižvelgiant į kontrolės rezultatus ir kitą svarbią informaciją.
Daugiamečių programų atveju įgaliotas leidimus suteikiantis pareigūnas nustato daugiametę kontrolės strategiją, išsamiau išdėstydamas kontrolės pobūdį ir mastą per tą laikotarpį ir tai, kaip kasmet turi būti vertinami rezultatai vykstant metiniam užtikrinimo procesui.
50 straipsnis
Profesinių standartų kodeksas
(Finansinio reglamento 66 straipsnio 7 dalis ir 73 straipsnio 5 dalis)
1. Darbuotojai, kuriuos skiria atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas finansinėms operacijoms tikrinti, parenkami pagal jų žinias, įgūdžius ir konkrečias kvalifikacijas, nurodytas diplomuose arba įrodomas atitinkama profesine patirtimi, arba suteiktas, išklausius atitinkamą mokymo programą.
2. Kiekviena institucija parengia profesinių standartų kodeksą, kuriuo vidaus kontrolės klausimais nustatoma:
a)
techninės ir finansinės kompetencijos lygis, būtinas šio straipsnio 1 dalyje minėtiems darbuotojams;
b)
tokių darbuotojų pareiga nuolatos mokytis;
c)
jiems skirta misija, vaidmuo ir užduotys;
d)
elgesio taisyklės, pirmiausia etikos ir sąžiningumo standartai, kurių jie privalo laikytis, bei jų teisės.
3. Sąjungos delegacijų vadovams, kurie veikia kaip perįgalioti leidimus suteikiantys pareigūnai pagal Finansinio reglamento 56 straipsnio 2 dalies antrąją pastraipą, taikomas šio straipsnio 2 dalyje nurodytas Komisijos profesinių standartų kodeksas, kuriame reglamentuojamas jiems pavestų finansų valdymo užduočių vykdymas.
4. Kiekviena institucija sukuria atitinkamas struktūras, skirtas atitinkamai informacijai apie kontrolės standartus, metodus ir būdus skirstyti leidimus suteikiantiems departamentams ir ją reguliariai atnaujinti.
51 straipsnis
Atvejai, kai įgaliotas leidimus suteikiantis pareigūnas nesiima priemonių
(Finansinio reglamento 66 straipsnio 8 dalis)
Laikoma, kad įgaliotas leidimus suteikiantis pareigūnas nesiima priemonių, kaip nurodyta Finansinio reglamento 66 straipsnio 8 dalyje, kai, atsižvelgiant į konkrečias aplinkybes, per pagrįstos trukmės laiką ir bet kuriuo atveju ne ilgiau kaip per mėnesį iš jo negaunama jokio atsakymo.
52 straipsnis
Finansinės ir valdymo informacijos perdavimas apskaitos pareigūnui
(Finansinio reglamento 66 straipsnis)
Vadovaudamasis apskaitos pareigūno priimtomis taisyklėmis, įgaliotas leidimus suteikiantis pareigūnas siunčia jam finansinę ir valdymo informaciją, kurios apskaitos pareigūnui reikia savo pareigoms vykdyti.
Apskaitos pareigūnui reguliariai ir bent jau uždarant sąskaitas leidimus suteikiantis pareigūnas praneša svarbius patikos bankų sąskaitų finansinius duomenis, kad Sąjungos lėšų panaudojimą būtų galima parodyti Sąjungos ataskaitose.
53 straipsnis
Derybų procedūrų ataskaita
(Finansinio reglamento 66 straipsnis)
Įgalioti leidimus suteikiantis pareigūnai registruoja kiekvienais finansiniais metais sudarytas sutartis taikant derybų procedūras, minėtas šio reglamento 134 straipsnio 1 dalies a-g punktuose, 135 straipsnio 1 dalies a-d punktuose, 266, 268 ir 270 straipsniuose. Jei derybų procedūrų ir to paties įgalioto leidimus suteikiančio pareigūno leistų sudaryti sutarčių skaičiaus santykis labai padidėja, palyginti su ankstesniais metais, arba jei tas santykis yra aiškiai didesnis už vidutinį institucijoje užregistruotą santykį, atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas apie tai praneša institucijai, nurodydamas priemones, kurių imtasi šiai tendencijai pakeisti. Kiekviena institucija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai derybų procedūrų ataskaitą. Komisijos atveju ši ataskaita pridedama prie metinės veiklos ataskaitų suvestinės, nurodytos Finansinio reglamento 66 straipsnio 9 dalyje.
3 skirsnis
Apskaitos pareigūnas
54 straipsnis
Apskaitos pareigūno skyrimas
(Finansinio reglamento 68 straipsnis)
1. Kiekviena institucija iš pareigūnų, kuriems taikomi Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatai, paskiria apskaitos pareigūną.
Institucija apskaitos pareigūną skiria, remdamasi jo konkrečia kompetencija, įrodoma diplomais arba jiems prilyginama profesine patirtimi.
2. Dvi ar daugiau institucijų arba įstaigų gali paskirti tą patį apskaitos pareigūną.
Tokiu atveju jos sudaro reikiamus susitarimus, kad būtų išvengta interesų konflikto.
55 straipsnis
Apskaitos pareigūno pareigų nutraukimas
(Finansinio reglamento 68 straipsnis)
1. Apskaitos pareigūnui nustojus eiti pareigas, nedelsiant parengiamas bandomasis balansas.
2. Apskaitos pareigūnas, kuris nustoja eiti savo pareigas, arba, jeigu tai neįmanoma, kuris nors jo departamento pareigūnas perduoda bandomąjį balansą ir perdavimo ataskaitą naujajam apskaitos pareigūnui.
Per vieną mėnesį nuo perdavimo dienos naujasis apskaitos pareigūnas pasirašo bandomąjį balansą, pažymėdamas, kad jį priima, ir gali padaryti išlygų.
Perdavimo ataskaitą taip pat sudaro bandomojo balanso rezultatai ir padarytos išlygos.
3. Kiekviena institucija arba įstaiga, nurodytos Finansinio reglamento 208 straipsnyje, per dvi savaites praneša Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijos apskaitos pareigūnui apie savo apskaitos pareigūno paskyrimą arba jo pareigų nutraukimą.
56 straipsnis
Apskaitos ir turto aprašo sistemų patvirtinimas
(Finansinio reglamento 68 straipsnis)
Atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas apskaitos pareigūnui praneša apie visus finansų valdymo sistemos pokyčius arba svarbius pakeitimus, turto aprašo sistemą arba turto ir įsipareigojimų vertinimo sistemą, jeigu jis teikia duomenis, skirtus institucijos ataskaitoms, arba jeigu šie duomenys naudojami joms pagrįsti, kad apskaitos pareigūnas galėtų patikrinti, ar laikomasi patvirtinimo kriterijų.
Bet kuriuo metu apskaitos pareigūnas gali iš naujo išnagrinėti jau patvirtintą finansų valdymo sistemą. Jeigu leidimus suteikiančio pareigūno nustatytos finansų valdymo sistemos nepatvirtino arba jau nebepatvirtina apskaitos pareigūnas, atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas parengia veiksmų planą, kad laiku ištaisytų trūkumus, dėl kurių sistema nebuvo patvirtinta.
Atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas atsako už apskaitos pareigūnui perduotos informacijos išsamumą.
57 straipsnis
Iždo valdymas
(Finansinio reglamento 68 straipsnis)
1. Apskaitos pareigūnas užtikrina, kad jo institucija turėtų pakankamai lėšų grynųjų pinigų reikalavimams, atsirandantiems vykdant biudžetą, padengti.
2. Kad būtų galima įvykdyti šio straipsnio 1 dalies reikalavimą, apskaitos pareigūnas sudaro grynųjų pinigų valdymo sistemas, kurios jam padeda prognozuoti pinigų srautus.
3. Komisijos apskaitos pareigūnas paskirsto turimas lėšas, vadovaudamasis Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000.
58 straipsnis
Banko sąskaitų valdymas
(Finansinio reglamento 68 straipsnis)
1. Vykdydamas iždo valdymo reikalavimus, apskaitos pareigūnas institucijos vardu gali atidaryti sąskaitas finansų įstaigose arba nacionaliniuose centriniuose bankuose arba pasirūpinti, kad tokios sąskaitos būtų atidarytos. Tinkamai pagrįstomis aplinkybėmis apskaitos pareigūnas gali atidaryti sąskaitas ne eurais, o kitomis valiutomis.
2. Apskaitos pareigūnas atsakingas už sąskaitų, nurodytų šio straipsnio 1 dalyje, uždarymą arba užtikrinimą, kad tokios sąskaitos būtų uždarytos.
3. Apskaitos pareigūnas nustato sąskaitų, nurodytų šio straipsnio 1 dalyje, tvarkymo sąlygas su finansų įstaigomis, vadovaudamasis patikimo finansų valdymo, veiksmingumo ir konkurencija pagrįstų konkursų principais.
4. Bent kartą per penkerius metus finansų institucijoms, kuriose gali būti pagal šio straipsnio 1 dalį atidarytų sąskaitų, apskaitos pareigūnas iš naujo skelbia konkurencinius konkursus.
Jeigu leidžiama pagal vietos bankų sąlygas, finansų įstaigose, kurios yra už Sąjungos ribų, atidarytų avansinių banko sąskaitų atžvilgiu reguliariai vykdoma konkurencinė apžvalga. Tokia apžvalga vykdoma ne rečiau kaip kas penkerius metus avansinių sąskaitų turėtojo, kuris tada apskaitos pareigūnui pateikia pagrįstą pasiūlymą atrinkti banką trumpesniam negu penkeri metai laikotarpiui, iniciatyva.
5. Apskaitos pareigūnas užtikrina, kad būtų griežtai laikomasi finansų įstaigose pagal šio straipsnio 1 dalį atidarytų sąskaitų laikymo sąlygų.
Dėl avansinių banko sąskaitų, atidarytų finansų įstaigose, kurios yra už Sąjungos ribų, avansinės sąskaitos turėtojas prisiima šią atsakomybę, atsižvelgdamas į šalyje, kurioje jis vykdo savo pareigas, taikomus teisės aktus.
6. Komisijos apskaitos pareigūnas praneša kitų institucijų ir Finansinio reglamento 208 straipsnyje nurodytų įstaigų apskaitos pareigūnams apie finansų įstaigose atidarytų sąskaitų tvarkymo sąlygas. Kitų institucijų ir Finansinio reglamento 208 straipsnyje nurodytų įstaigų apskaitos pareigūnai su tomis tvarkymo sąlygomis suderina sąskaitų, kurias jie atidaro, tvarkymo sąlygas.
59 straipsnis
Parašai ant sąskaitų
(Finansinio reglamento 68 straipsnis)
Sąskaitų atidarymą, tvarkymą ir naudojimą reglamentuojančiose sąlygose, atsižvelgiant į vidaus kontrolės reikalavimus, numatoma, kad čekius, banko kreditinio pervedimo pavedimus arba bet kokius kitus banko operacijų dokumentus privalo pasirašyti vienas ar keli tinkamai įgalioti darbuotojai. Instrukcijas turi pasirašyti ne mažiau kaip du tinkamai įgalioti darbuotojai arba pats apskaitos pareigūnas.
Pirmosios pastraipos tikslais kiekvienos institucijos apskaitos pareigūnas visoms finansų įstaigoms, kuriose atitinkama institucija yra atidariusi sąskaitas, praneša įgaliotųjų darbuotojų pavardes ir pateikia jų parašų pavyzdžius.
60 straipsnis
Sąskaitų likučių valdymas
(Finansinio reglamento 68 straipsnis)
1. Apskaitos pareigūnas užtikrina, kad banko sąskaitų likutis, numatytas 58 straipsnyje, labai nesiskirtų nuo prognozuojamų pinigų srautų, minėtų 57 straipsnio 2 dalyje, ir bet kuriuo atveju:
a)
kad tos sąskaitos nebūtų debetinės;
b)
kad sąskaitų kitomis valiutomis likutis būtų reguliariai perskaičiuojamas eurais.
2. Apskaitos pareigūnui draudžiama sąskaitose užsienio valiuta laikyti sumų likučius, kurie dėl valiutų kurso svyravimų gali atnešti institucijai didelių nuostolių.
61 straipsnis
Pervedimai ir perskaičiavimo operacijos
(Finansinio reglamento 68 straipsnis)
Nepažeisdamas 69 straipsnio, apskaitos pareigūnas atlieka pervedimus iš vienos sąskaitos finansų įstaigoje į kitą, kurią atidarė institucijos vardu, ir atlieka valiutos perskaičiavimo operacijas.
62 straipsnis
Mokėjimo būdai
(Finansinio reglamento 68 straipsnis)
Mokėjimai atliekami banko kreditiniu pervedimu, čekiu arba iš avansinių sąskaitų debetine kortele, vadovaujantis 67 straipsnio 4 dalimi.
63 straipsnis
Juridinių asmenų bylos
(Finansinio reglamento 68 straipsnis)
1. Apskaitos pareigūnas mokėjimus gali atlikti banko kreditiniu pervedimu tik tuo atveju, jeigu institucija anksčiau į bendrą bylą yra įrašiusi gavėjo banko sąskaitos rekvizitus ir informaciją apie gavėjo tapatybę arba bet kuriuos pakeitimus.
Visi tokie gavėjo teisinių ir banko sąskaitos rekvizitų arba jų pakeitimų įrašai į bylą grindžiami apskaitos pareigūno nustatytos formos patvirtinamuoju dokumentu.
2. Leidimus suteikiantys pareigūnai savo institucijos vardu gali prisiimti įsipareigojimus trečiajai šaliai, kad bus sumokėta banko kreditiniu pervedimu, tik tuo atveju, jei toji trečioji šalis yra pateikusi įrašui į bylą reikalingą dokumentą.
Leidimus suteikiantys pareigūnai informuoja apskaitos pareigūną apie bet kokius teisinių ir banko sąskaitos rekvizitų pasikeitimus, apie kuriuos juos informuoja mokėjimo gavėjas, ir prieš atliekant mokėjimą patikrina šių rekvizitų galiojimą.
Pasirengimo narystei pagalbos atvejais atskirus įsipareigojimų susitarimus galima sudaryti su narystės Europos Sąjungoje siekiančių šalių viešosios valdžios institucijomis be išankstinio įrašo trečiųjų šalių byloje. Tokiais atvejais leidimus suteikiantis pareigūnas stengiasi užtikrinti, kad įrašas būtų kuo greičiau padarytas. Susitarimuose numatoma, kad reikalavimas pranešti Komisijai gavėjo banko sąskaitos rekvizitus būtų įvykdytas prieš pirmąjį mokėjimą.
64 straipsnis
Apskaitos pareigūno pareiga saugoti patvirtinamuosius dokumentus
(Finansinio reglamento 68 straipsnis)
Apskaitos sistemai ir ataskaitų, nurodytų Finansinio reglamento 141 straipsnyje, parengimui reikalingi patvirtinamieji dokumentai saugomi mažiausiai penkerius metus nuo tos dienos, kurią Europos Parlamentas patvirtina, kad metų biudžetas, su kuriuo tie dokumentai yra susiję, yra įvykdytas.
Tačiau dokumentai, susiję su veikla, kuri nėra galutinai užbaigta, saugomi ilgiau, tai yra iki metų, einančių po tų metų, kuriais veikla yra užbaigta, pabaigos. Srauto duomenų apsaugai taikoma Reglamento (EB) Nr. 45/2001 37 straipsnio 2 dalis.
Kiekviena institucija nusprendžia, kuriame departamente turi būti saugomi patvirtinamieji dokumentai.
65 straipsnis
Asmenys, įgalioti administruoti sąskaitas
(Finansinio reglamento 69 straipsnis)
Kiekviena institucija nustato sąlygas, pagal kurias darbuotojams, paskirtiems ir įgaliotiems administruoti sąskaitas vietos padaliniuose, nurodytuose 72 straipsnyje, leidžiama pranešti vietos finansų įstaigoms vardus, pavardes ir parašų pavyzdžius.
4 skirsnis
Avansinių lėšų administratorius
66 straipsnis
Avansinių sąskaitų naudojimo sąlygos
(Finansinio reglamento 70 straipsnis)
1. Kai dėl mažų sumų yra neįmanoma arba neveiksminga mokėjimo operacijas atlikti taikant biudžetines procedūras, tokioms išlaidoms apmokėti galima sukurti avansines sąskaitas.
2. Remdamasis išsamiais reikalavimais, išdėstytais atsakingojo leidimus suteikiančio pareigūno nurodymuose, avansinių lėšų administratorius gali laikinai patvirtinti ir apmokėti išlaidas. Šiuose nurodymuose išdėstomos taisyklės ir sąlygos, kuriomis atliekamas laikinas patvirtinimas ir mokėjimas, ir, jeigu taikytina, teisinių įsipareigojimų, apibrėžtų 97 straipsnio 1 dalies e punkte, pasirašymo sąlygos.
3. Avansinė sąskaita sukuriama ir avansinių lėšų administratorius paskiriamas apskaitos pareigūno sprendimu, kurį pastarasis priima, remdamasis atsakingojo leidimus suteikiančio pareigūno tinkamai pagrįstu pasiūlymu. Tame sprendime nurodoma atitinkama avansinių lėšų administratoriaus ir leidimus suteikiančio pareigūno atsakomybė bei pareigos.
Avansinių sąskaitų naudojimo sąlygos taip pat keičiamos apskaitos pareigūno sprendimu, kurį jis priima, remdamasis atsakingojo leidimus suteikiančio pareigūno tinkamai pagrįstu pasiūlymu.
4. Sąjungos delegacijose avansinės sąskaitos sukuriamos išlaidoms apmokėti iš biudžeto Komisijos skirsnio ir Europos išorės veiksmų tarnybos (toliau - EIVT) skirsnio, užtikrinant galimybę visiškai identifikuoti išlaidas.
67 straipsnis
Avansinių sąskaitų sukūrimo ir mokėjimo sąlygos
(Finansinio reglamento 70 straipsnis)
1. Sprendime dėl avansinių sąskaitų sukūrimo bei avansinių lėšų administratoriaus paskyrimo ir sprendime dėl avansinių sąskaitų naudojimo sąlygų pakeitimo visų pirma nurodoma:
a)
didžiausia suma, kuri gali būti iš pradžių suteikta kaip avansinės lėšos, ir jos paskirtis;
b)
ar institucijos vardu turi būti atidaryta banko sąskaita ar pašto žiro sąskaita;
c)
kiekvieno išlaidų straipsnio pobūdis ir didžiausia suma, kurią avansinių lėšų administratorius gali apmokėti trečiosioms šalims arba iš jų surinkti;
d)
kaip dažnai turi būti pateikiami patvirtinamieji dokumentai, jų pateikimo procedūra ir kaip jie perduodami leidimus suteikiančiam pareigūnui, kad pagal juos būtų atsiskaityta;
e)
procedūra, kurios reikia laikytis, papildant avansines sąskaitas;
f)
kad leidimus suteikiantis pareigūnas už avansinių lėšų sandorius atsiskaito ne vėliau kaip iki kito mėnesio pabaigos, kad būtų galima suderinti apskaitos likutį ir banko likutį;
g)
apskaitos pareigūno avansinių lėšų administratoriui išduoto leidimo galiojimo laikas;
h)
paskirto avansinių lėšų administratoriaus tapatybė.
2. Teikdamas pasiūlymus priimti sprendimą dėl avansinių sąskaitų sukūrimo, atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas užtikrina, kad:
a)
pirmiausia būtų taikomos biudžetinės procedūros, pagal kurias suteikiama prieiga prie centrinės kompiuterizuotos apskaitos sistemos;
b)
avansinės sąskaitos būtų naudojamos tik pagrįstais atvejais.
Didžiausia suma, kurią gali išmokėti avansinių lėšų administratorius pagal kiekvieną išlaidų straipsnį, kai atlikti mokėjimo operacijų pagal biudžetines procedūras iš esmės yra neįmanoma arba neveiksminga, neviršija 60 000 EUR.
3. Avansinių lėšų administratorius trečiosioms šalims gali išmokėti tam tikras sumas, laikydamasis ir neviršydamas:
a)
atsakingojo leidimus suteikiančio pareigūno pasirašytų išankstinių biudžeto ir teisinių įsipareigojimų;
b)
avansinėje sąskaitoje esančių grynųjų pinigų arba banko sąskaitoje esančių lėšų teigiamo likučio.
4. Mokėjimai iš avansinių sąskaitų gali būti atliekami banko kreditiniu pervedimu, įskaitant Finansinio reglamento 89 straipsnyje nurodytą tiesioginio debeto sistemą, čekiu arba kitomis mokėjimo priemonėmis, įskaitant debeto korteles, vadovaujantis apskaitos pareigūno nustatytais nurodymais.
5. Mokėjimai atliekami pagal oficialius galutinio patvirtinimo sprendimus ir (arba) atsakingojo leidimus suteikiančio pareigūno pasirašytus mokėjimo pavedimus.
68 straipsnis
Avansinių lėšų administratorių parinkimas
(Finansinio reglamento 70 straipsnis)
Avansinių lėšų administratoriai parenkami iš pareigūnų arba, iškilus poreikiui ir tik tinkamai pagrįstais atvejais, iš kitų darbuotojų. Avansinių lėšų administratoriai parenkami, atsižvelgiant į jų žinias, įgūdžius ir konkrečias kvalifikacijas, nurodytas diplomuose arba įrodomas atitinkama profesine patirtimi, arba suteiktas išklausius atitinkamą mokymo programą.
69 straipsnis
Avansinių sąskaitų papildymas
(Finansinio reglamento 70 straipsnis)
1. Apskaitos pareigūnas avansines sąskaitas papildo įmokomis ir stebi, kaip atidaromos su tomis sąskaitomis susijusios banko sąskaitos, kaip įgaliojama parašo teisė, kaip vykdoma kontrolė vietoje ir centralizuotose sąskaitose. Avansines sąskaitas papildo apskaitos pareigūnas. Avansinės lėšos įmokamos į šiuo tikslu atidarytą banko sąskaitą.
Avansinės sąskaitos taip pat gali būti papildomos tiesiogiai iš įvairių vietinių įplaukų, pavyzdžiui, gautų:
a)
pardavus įrangą;
b)
už leidinius;
c)
skolininkams grąžinus įvairias sumas;
d)
už palūkanas.
Iš avansinės sąskaitos atsiskaitoma už išlaidas arba ji papildoma įvairiomis arba asignuotomis įplaukomis pagal sprendimą, kuriuo sukuriama avansinė sąskaita, minėtą 67 straipsnyje, ir Finansinio reglamento nuostatas. Atitinkamos sumos atimamos, kai leidimus suteikiantis pareigūnas kitą kartą papildo atitinkamą avansinę sąskaitą.
2. Siekiant visų pirma išvengti nuostolių dėl valiutų kurso, avansinių lėšų administratoriui leidžiama pervesti lėšas iš vienos banko sąskaitos į kitą, kurios yra susijusios su ta pačia avansine sąskaita.
70 straipsnis
Leidimus suteikiančių ir apskaitos pareigūnų vykdomos patikros
(Finansinio reglamento 70 straipsnis)
1. Avansinių lėšų administratorius tvarko jam pavestų lėšų, grynaisiais pinigais ir esančių banke, bei išmokėtų ir gautų sumų sąskaitą, vadovaudamasis taisyklėmis ir apskaitos pareigūno nurodymais. Atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas gali bet kada gauti tas sąskaitos ataskaitas, o avansinių lėšų administratorius ne rečiau kaip kartą per mėnesį sudaro operacijų sąrašą ir kartu su patvirtinamaisiais dokumentais kitą mėnesį siunčia leidimus suteikiančiam pareigūnui, atsakingam už avansinių operacijų atsiskaitymą.
2. Apskaitos pareigūnas paprastai vykdo patikras vietoje ir be įspėjimo arba paveda savo departamento arba leidimus suteikiančio departamento specialiai tuo tikslu įgaliotam darbuotojui patikrinti, ar avansinių lėšų administratoriui skirtos lėšos yra, kaip tvarkoma apskaita ir ar už avansines operacijas yra laiku atsiskaitoma. Tokių patikrų rezultatus apskaitos pareigūnas praneša atsakingajam leidimus suteikiančiam pareigūnui.
71 straipsnis
Viešųjų pirkimų procedūra
(Finansinio reglamento 70 straipsnis)
Neviršijant ribų, nustatytų 137 straipsnio 3 dalyje, iš avansinių sąskaitų išlaidos gali būti apmokamos paprastai pagal sąskaitas faktūras be išankstinio konkurso pasiūlymo priėmimo.
72 straipsnis
Avansinių sąskaitų sukūrimas
(Finansinio reglamento 70 straipsnis)
Vadovaujantis Finansinio reglamento 70 straipsniu, tam tikrų kategorijų išlaidoms apmokėti galima sukurti vieną ar kelias avansines sąskaitas kiekviename vietos padalinyje, esančiame už Sąjungos ribų. Vietos padalinys gali būti, pavyzdžiui, Sąjungos delegacija, įstaiga ar įstaigos skyrius trečiojoje šalyje.
Vadovaujantis Finansinio reglamento 70 straipsniu ir remiantis kiekvieno vietos padalinio specialiais poreikiais, sprendimu, kuriuo sukuriama avansinė sąskaita, nustatomos jos naudojimo sąlygos.
73 straipsnis
Avansinių lėšų administratoriai ir asmenys, įgalioti administruoti sąskaitas Sąjungos delegacijose
(Finansinio reglamento 70 straipsnis)
Išskirtinėmis aplinkybėmis ir veiklos tęstinumo užtikrinimo tikslais EIVT avansinių lėšų administratoriaus pareigas Sąjungos delegacijose gali atlikti Komisijos darbuotojai. Tomis pačiomis sąlygomis EIVT darbuotojai gali būti paskirti kaip Komisijos avansinių lėšų administratoriai Sąjungos delegacijose.
Pirmojoje pastraipoje nurodytos taisyklės ir sąlygos Sąjungos delegacijose taikomos paskiriant asmenis, apskaitos pareigūno įgaliotus vykdyti banko operacijas.
4 SKYRIUS
Finansų pareigūnų atsakomybė
1 skirsnis
Bendrosios taisyklės
74 straipsnis
Įstaigos, atsakingos už sukčiavimo klausimų sprendimą
(Finansinio reglamento 66 straipsnio 8 dalis ir 72 straipsnio 2 dalis)
Finansinio reglamento 66 straipsnio 8 dalyje ir 72 straipsnio 2 dalyje nurodytos institucijos ir įstaigos - tai įstaigos, paskirtos pagal Tarnybos nuostatus ir pagal Sąjungos institucijų sprendimus dėl vidaus tyrimų, susijusių su sukčiavimo, korupcijos ir kitokios neteisėtos Sąjungos interesams kenkiančios veiklos prevencija, reikalavimų ir sąlygų.
2 skirsnis
Taisyklės, taikomos įgaliotiems ir perįgaliotiems leidimus suteikiantiems pareigūnams
75 straipsnis
Finansiniai pažeidimai
(Finansinio reglamento 66 straipsnio 7 dalis ir 73 straipsnio 6 dalis)
Nedarant poveikio OLAF įgaliojimams, 29 straipsnyje nurodytos Finansinių pažeidimų komisijos (toliau - Pažeidimų komisija) kompetencijai priklauso bet kurios Finansinio reglamento nuostatos arba su finansų valdymu susijusios nuostatos pažeidimas ir operacijų, susijusių su darbuotojo veikla ar neveikimu, tikrinimas.
76 straipsnis
Finansinių pažeidimų komisija
(Finansinio reglamento 66 straipsnio 7 dalis ir 73 straipsnio 6 dalis)
1. Finansinių pažeidimų atvejus, nurodytus šio reglamento 75 straipsnyje, skiriančioji institucija perduoda Pažeidimų komisijai, kad ši pareikštų savo nuomonę pagal Finansinio reglamento 73 straipsnio 6 dalies antrąją pastraipą.
Kai Sąjungos delegacijų vadovai veikia kaip perįgalioti leidimus suteikiantys pareigūnai pagal Finansinio reglamento 56 straipsnio 2 dalį, atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas gali tiesiogiai kreiptis į Pažeidimų komisiją, kad ši pareikštų savo nuomonę apie finansinių pažeidimų atvejus, nurodytus šio reglamento 75 straipsnyje.
Įgaliotas leidimus suteikiantis pareigūnas gali perduoti klausimą Pažeidimų komisijai, jeigu jis mano, kad padarytas finansinis pažeidimas. Pažeidimų komisija pareiškia nuomonę, įvertindama, ar buvo padaryta pažeidimų, kaip apibrėžta 75 straipsnyje, ar jie yra sunkūs ir kokios gali būti jų pasekmės. Jei Pažeidimų komisijos analizė rodo, kad jai perduotą bylą turėtų spręsti OLAF, ji nedelsdama medžiagą perduoda skiriančiajai institucijai ir tuoj pat apie tai praneša OLAF.
Kai Pažeidimų komisijai apie kokį nors klausimą tiesiogiai praneša darbuotojas pagal Finansinio reglamento 66 straipsnio 8 dalį, ji perduoda medžiagą skiriančiajai institucijai ir atitinkamai informuoja darbuotoją. Skiriančioji institucija gali prašyti, kad Pažeidimų komisija pareikštų savo nuomonę apie tokį atvejį.
2. Institucija arba - bendros Pažeidimų komisijos atveju - dalyvaujančios institucijos, atsižvelgdamos į savo vidaus organizacinę struktūrą, nustato Pažeidimų komisijos veiklos tvarką ir jos sudėtį, į kurią įtraukiamas išorės dalyvis, turintis reikalingos kvalifikacijos ir patirties.
77 straipsnis
Nurodymų patvirtinimas
(Finansinio reglamento 73 straipsnio 3 dalis)
1. Įgaliotas ar perįgaliotas leidimus suteikiantis pareigūnas, gavęs įpareigojantį nurodymą, kurį jis laiko neteisingu arba prieštaraujančiu patikimo finansų valdymo principui, ypač dėl to, kad nurodymo negalima įvykdyti iš jam skirtų išteklių, apie tai raštu praneša jį įgaliojusiai ar perįgaliojusiai institucijai. Jeigu šis nurodymas yra patvirtinamas raštu ir jeigu tas patvirtinimas gaunamas laiku bei yra pakankamai aiškus, nes jame aiškiai kalbama apie klausimus, kuriems įgaliotas arba perįgaliotas leidimus suteikiantis pareigūnas prieštaravo, atsakomybė leidimus suteikiančiam pareigūnui negali būti taikoma. Jis įvykdo nurodymą, jeigu šis nėra akivaizdžiai neteisėtas arba tai nėra atitinkamų saugumo standartų pažeidimas.
2. Šio straipsnio 1 dalis taikoma ir tais atvejais, kai leidimus suteikiantis pareigūnas, veikdamas pagal įpareigojantį nurodymą, sužino, kad dėl tokio atvejo aplinkybių gali susidaryti netinkama padėtis.
Visus nurodymus, kurie yra patvirtinami Finansinio reglamento 73 straipsnio 3 dalyje aprašytomis aplinkybėmis, atsakingasis įgaliotas leidimus suteikiantis pareigūnas užregistruoja ir pamini savo metinėje veiklos ataskaitoje.
5 SKYRIUS
Įplaukų operacijos
1 skirsnis
Nuosavi ištekliai
78 straipsnis
Nuosaviems ištekliams taikomos taisyklės
(Finansinio reglamento 76 straipsnis)
Leidimus suteikiantis pareigūnas sudaro tvarkaraštį, nurodydamas, kada nuosavais ištekliais, apibrėžtais Sprendime dėl Sąjungos nuosavų išteklių sistemos, galės naudotis Komisija.
Nuosavi ištekliai nustatomi ir susigrąžinami, vadovaujantis taisyklėmis, priimtomis pagal šio straipsnio pirmojoje pastraipoje minėtą sprendimą.
2 skirsnis
Gautinų sumų apskaičiavimas
79 straipsnis
Gautinų sumų apskaičiavimas
(Finansinio reglamento 77 straipsnis)
1. Gautinų sumų sąmatose nurodoma įplaukų rūšis ir biudžeto punktas, kuriame jos turi būti įrašytos, bei kuo tikslesni duomenys apie skolininką ir apskaičiuotą sumą.
Sudarydamas gautinų sumų sąmatą, atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas pirmiausia patikrina, ar:
a)
įplaukos yra įrašytos į teisingą biudžeto punktą;
b)
sąmata yra gerai sudaryta ir atitinka taikytinas nuostatas bei patikimo finansų valdymo principą.
2. Pagal Finansinio reglamento 181 straipsnio 2 dalį ir 183 straipsnio 2 dalį bei šio reglamento 7 straipsnio 2 dalį gautinų sumų sąmata nereiškia, kad galima leisti naudoti įsipareigojimų asignavimus. Finansinio reglamento 21 straipsnyje nurodytais atvejais lėšos asignavimams skiriamos tik po to, kai Sąjunga faktiškai susigrąžina jai grąžintinas sumas.
3 skirsnis
Gautinų sumų nustatymas
80 straipsnis
Procedūra
(Finansinio reglamento 78 straipsnis)
1. Atsakingojo leidimus suteikiančio pareigūno gautinos sumos nustatymas reiškia, kad pripažįstama Sąjungos teisė reikalauti, kad skolininkas sumokėtų skolą.
2. Vykdomojo rašto sumoms išieškoti išdavimas - tai veiksmas, kuriuo atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas nurodo apskaitos pareigūnui susigrąžinti nustatytą sumą.
3. Debetiniu dokumentu skolininkui pranešama, kad:
a)
Sąjunga nustatė gautiną sumą;
b)
jei skola apmokėta iki termino pabaigos, delspinigiai nebus skaičiuojami;
c)
negrąžinus skolos iki b punkte nurodyto termino pabaigos, už skolą skaičiuojamos palūkanos, taikant 83 straipsnyje nurodytą palūkanų normą, nepažeidžiant jokių specialių taikytinų reglamentų;
d)
jeigu skola negrąžinama iki b punkte nurodyto termino pabaigos, institucija susigrąžina skolą arba atlikdama tarpuskaitą, arba susigrąžindama ją iš anksčiau pateiktos garantijos;
e)
informavus skolininką apie susigrąžinimo tarpuskaitos būdu priežastis ir datą, apskaitos pareigūnas gali pradėti susigrąžinimo procedūrą tarpuskaitos būdu iki b punkte nurodyto termino pabaigos, kai būtina apsaugoti finansinius Sąjungos interesus ir kai jis turi pagrindo manyti, kad kitaip Komisija neatgautų atgautinos sumos;
f)
jei po to, kai buvo imtasi visų šios pastraipos a-e priemonių, visa suma nesusigrąžinama, institucija išieško skolą, vykdydama sprendimą, priimtą pagal Finansinio reglamento 79 straipsnio 2 dalį, arba pateikusi ieškinį.
Leidimus suteikiantis pareigūnas atsispausdina debetinį dokumentą ir nusiunčia jį skolininkui. Apskaitos pareigūnui apie tokį išsiuntimą pranešama per finansų informacinę sistemą.
81 straipsnis
Gautinų sumų nustatymas
(Finansinio reglamento 78 straipsnis)
Siekdamas nustatyti gautiną sumą, atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas užtikrina, kad:
a)
gautina suma yra tikra, t. y. jai netaikomos jokios sąlygos;
b)
gautiną sumą sudaro tam tikra nustatyta, tiksliai išreikšta grynaisiais pinigais suma;
c)
gautinos sumos terminas jau yra suėjęs, ir jai netaikomas joks sumokėjimo laikas;
d)
skolininko rekvizitai yra teisingi;
e)
susigrąžintina suma yra įrašyta į teisingą biudžeto punktą;
f)
patvirtinamieji dokumentai yra tvarkingi ir
g)
yra laikomasi patikimo finansų valdymo principo, visų pirma pagal 91 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytus kriterijus.
82 straipsnis
Gautinų sumų nustatymo patvirtinamieji dokumentai
(Finansinio reglamento 78 straipsnis)
1. Gautinos sumos nustatymas turi būti pagrįstas patvirtinamaisiais dokumentais, liudijančiais Sąjungos teisę ją gauti.
2. Prieš nustatydamas gautiną sumą, atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas asmeniškai patikrina patvirtinamuosius dokumentus arba savo atsakomybe įsitikina, kad tai yra padaryta.
3. Patvirtinamuosius dokumentus saugo leidimus suteikiantis pareigūnas pagal 48 straipsnį.
83 straipsnis
Delspinigiai
(Finansinio reglamento 78 straipsnis)
1. Nedarant poveikio jokioms specialiosioms nuostatoms, atsirandančioms taikant konkretiems sektoriams taikomus reglamentus, iki 80 straipsnio 3 dalies b punkte nurodyto termino pabaigos negrąžintai gautinai sumai skaičiuojamos palūkanos pagal šio straipsnio 2 ir 3 dalis.
2. Iki 80 straipsnio 3 dalies b punkte nurodyto termino pabaigos negrąžintoms gautinoms sumoms skaičiuojamos palūkanos, taikant palūkanų normą, kurią Europos Centrinis Bankas taiko savo pagrindinėms perfinansavimo operacijoms, paskelbtą Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje ir galiojusią mėnesio, kurį sueina grąžinimo terminas, pirmąją kalendorinę dieną, padidinus ją:
a)
aštuoniais procentiniais punktais, kai skola susidarė pagal viešojo tiekimo ir paslaugų sutartį, nurodytą V antraštinėje dalyje;
b)
trimis su puse procentinių punktų visais kitais atvejais.
3. Palūkanos skaičiuojamos nuo kalendorinės dienos, kuri eina po termino, minėto 80 straipsnio 3 dalies b punkte ir nurodyto debetiniame dokumente, iki kalendorinės dienos, kurią skola yra visiškai grąžinama.
Vykdomasis raštas sumoms išieškoti dėl sumos su delspinigiais parengiamas, kai tos palūkanos iš tikrųjų gaunamos.
4. Baudų atveju, kai skolininkas pateikia finansinę garantiją, kurią apskaitos pareigūnas priima vietoj mokėjimo, nuo 80 straipsnio 3 dalies b punkte nurodyto termino skaičiuojamos palūkanos, taikant šio straipsnio 2 dalyje nurodytą normą, galiojančią pirmą mėnesio, kurį priimamas sprendimas, kuriuo skiriama bauda, dieną, padidinus ją tik vienu su puse procentinio punkto.
4 skirsnis
Leidimas išieškoti sumas
84 straipsnis
Vykdomojo rašto sumoms išieškoti parengimas
(Finansinio reglamento 79 straipsnis)
1. Vykdomajame rašte sumoms išieškoti nurodoma:
a)
finansiniai metai, į kuriuos turi būti įrašytos įplaukos;
b)
nuorodos į teisės aktą arba teisinį įsipareigojimą, kuris yra skolos šaltinis ir sukuria teisę susigrąžinti skolą;
c)
biudžeto straipsnis ir kitokios biudžeto dalys, įskaitant atitinkamais atvejais nuorodas į atitinkamus biudžetinius įsipareigojimus;
d)
susigrąžintina suma eurais;
e)
skolininko vardas, pavardė ar pavadinimas ir adresas;
f)
80 straipsnio 3 dalies b punkte nurodytas terminas;
g)
galimas susigrąžinimo būdas, įskaitant pirmiausia tarpuskaitos būdą arba išieškojimą iš bet kurios pateiktos garantijos.
2. Atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas ant vykdomojo rašto sumoms išieškoti užrašo datą, jį pasirašo ir siunčia apskaitos pareigūnui.
3. Kiekvienos institucijos apskaitos pareigūnas saugo susigrąžintinų mokėtinų sumų sąrašą. Sąjungos teisės į grąžintinas sumas sąraše sugrupuojamos pagal jų vykdomojo rašto sumoms išieškoti išdavimo datą. Jis perduoda šį sąrašą Komisijos apskaitos pareigūnui.
Komisijos apskaitos pareigūnas parengia konsoliduotą sąrašą, kuriame nurodomos mokėtinos sumos pagal institucijas ir pagal vykdomojo rašto sumoms išieškoti išdavimo datą. Sąrašas pridedamas prie Komisijos biudžeto ir finansų valdymo ataskaitos.
4. Siekdama sustiprinti finansinių Sąjungos interesų apsaugą, Komisija sudaro Sąjungos teisių į grąžintinas sumas sąrašą, kuriame nurodomi skolininkų pavardės arba pavadinimai ir skolos suma, kai skolininkas ją turi sugrąžinti teismo sprendimu, turinčiu res judicata galią, ir kai per vienerius metus nuo sprendimo paskelbimo mokėjimas visai nebuvo atliktas arba nesugrąžinta reikšminga suma. Sąrašas skelbiamas tinkamai atsižvelgiant į asmens duomenų apsaugą pagal Reglamento (EB) Nr. 45/2001 reikalavimus.
Kiek tai susiję su fizinių asmenų asmens duomenimis, paskelbta informacija pašalinama tuomet, kai skola yra visiškai sugrąžinama. Tas pats taikoma juridinių asmenų, kurių oficialus pavadinimas nurodo vieną ar daugiau fizinių asmenų, asmens duomenims.
Sprendimas įtraukti skolininką į Sąjungos teisių į grąžintinas sumas sąrašą priimamas laikantis proporcingumo principo ir visų pirma atsižvelgiant į sumos dydį.
85 straipsnis
Vykdytinas sprendimas kitų institucijų naudai
(Finansinio reglamento 79 straipsnio 2 dalis)
1. Finansinio reglamento 79 straipsnio 2 dalyje nurodytos išimtinės aplinkybės būna tada, kai susijusiai institucijai geranoriškai neatliekamas mokėjimas ir ji nesusigrąžina skolos tarpuskaitos būdu, kaip numatyta Finansinio reglamento 80 straipsnio 1 dalyje, ir skola yra didelė.
2. 1 dalyje nurodytu atveju kitos nei SESV 299 straipsnyje paminėtos susijusios institucijos gali prašyti Komisijos priimti vykdytiną sprendimą.
3. Visais atvejais vykdytiname sprendime nurodoma, kad reikalaujamos sumos įtraukiamos į biudžeto skirsnį, priskiriamą susijusiai institucijai, kuri veikia kaip leidimus suteikiantis pareigūnas. Įplaukos įrašomos kaip bendrosios įplaukos, išskyrus atvejus, jeigu jos priskiriamos konkretiems asignuotųjų įplaukų atvejams, kaip numatyta Finansinio reglamento 21 straipsnio 3 dalyje.
4. Prašančioji institucija praneša Komisijai apie bet kokį įvykį, kuris greičiausiai pakeis sumų susigrąžinimą, o jeigu vykdytinas sprendimas apskundžiamas, įsikiša, paremdama Komisiją.
5. Komisija ir susijusi institucija susitaria dėl praktinių šio straipsnio įgyvendinimo sąlygų.
5 skirsnis
Susigrąžinimas
86 straipsnis
Sumų surinkimo formalumai
(Finansinio reglamento 80 straipsnis)
1. Susigrąžinus gautiną sumą, apskaitos pareigūnas sąskaitose padaro įrašą ir praneša atsakingajam leidimus suteikiančiam pareigūnui.
2. Už visas grynaisiais pinigais apskaitos pareigūnui ar avansinių lėšų administratoriui sumokėtas sumas išduodamas kvitas.
3. Daline skolininko sugrąžinta suma, dėl kurios išduoti keli vykdomieji raštai sumoms išieškoti, visų pirma padengiama seniausia įsiskolinimo dalis, nebent skolininkas nurodo kitaip.
Bet kokiais daliniais mokėjimais visų pirma padengiamos palūkanos.
87 straipsnis
Susigrąžinimas tarpuskaitos būdu
(Finansinio reglamento 80 straipsnis)
1. Kai skolininkas Sąjungai pateikia reikalavimą, kuris yra tikras, kaip apibrėžta 81 straipsnio a punkte, dėl tam tikros nustatytos mokėtinos sumos, susijusios su suma, nustatyta mokėjimo pavedime, apskaitos pareigūnas, praėjus 80 straipsnio 3 dalies b punkte nurodytam terminui, susigrąžina nustatytas gautinas sumas tarpuskaitos būdu.
Išimtinėmis aplinkybėmis, kai būtina apsaugoti finansinius Sąjungos interesus ir kai apskaitos pareigūnas turi pagrindo manyti, kad Sąjunga neatgautų jai mokėtinos sumos, apskaitos pareigūnas pradeda susigrąžinimo procedūrą tarpuskaitos būdu iki 80 straipsnio 3 dalies b punkte nurodyto termino.
Skolininkui sutikus, apskaitos pareigūnas taip pat susigrąžina sumas tarpuskaitos būdu iki 80 straipsnio 3 dalies b punkte nurodyto termino.
2. Prieš pradėdamas susigrąžinimą pagal 1 dalį, apskaitos pareigūnas pasitaria su atsakinguoju leidimus suteikiančiu pareigūnu ir informuoja atitinkamus skolininkus.
Kai skolininkas yra nacionalinė institucija arba vienas iš jos administracinių subjektų, apskaitos pareigūnas bent prieš 10 darbo dienų taip pat praneša susijusiai valstybei narei apie savo ketinimą atlikti susigrąžinimą tarpuskaitos būdu. Tačiau, sutaręs su valstybe nare arba atitinkamu administraciniu subjektu, apskaitos pareigūnas gali pradėti susigrąžinimo procedūrą tarpuskaitos būdu, kol nepasibaigė šis terminas.
3. 1 dalyje nurodyta tarpuskaita turi tokį patį poveikį, kaip mokėjimas, ir ja įvykdomi Sąjungos įsipareigojimai, lygūs skolos ir, jeigu taikytina, mokėtinų palūkanų sumai.
88 straipsnis
Susigrąžinimo procedūra, jei skola negrąžinama geranoriškai
(Finansinio reglamento 79 ir 80 straipsniai)
1. Nedarant poveikio 87 straipsniui, jeigu iki 80 straipsnio 3 dalies b punkte minėto ir debetiniame dokumente nurodyto termino negrąžinama visa suma, apskaitos pareigūnas praneša atsakingajam leidimus suteikiančiam pareigūnui ir nedelsdamas pradeda susigrąžinimo procedūrą teisinėmis priemonėmis, įskaitant atitinkamais atvejais susigrąžinimą iš anksčiau pateiktos garantijos.
2. Nedarant poveikio 87 straipsniui, kai šio straipsnio 1 dalyje nurodyto susigrąžinimo būdo taikyti negalima, ir skolininkas, įspėjus jį oficialiu apskaitos pareigūno raštu, gautinos sumos nesumoka, apskaitos pareigūnas gautiną sumą išieško, vykdydamas sprendimą, priimtą pagal Finansinio reglamento 79 straipsnio 2 dalį, arba pateikęs ieškinį.
89 straipsnis
Papildomas sumokėjimo terminas
(Finansinio reglamento 80 straipsnis)
Apskaitos pareigūnas, bendradarbiaudamas su atsakinguoju leidimus suteikiančiu pareigūnu, gali skirti papildomą sumokėjimo terminą, tik skolininkui raštu paprašius, tinkamai nurodant priežastis ir jei yra tenkinamos šios sąlygos:
a)
skolininkas įsipareigoja visą numatytą papildomą laikotarpį, pradedant 80 straipsnio 3 dalies b punkte nurodytu terminu, mokėti palūkanas, taikant 83 straipsnyje nurodytą palūkanų normą;
b)
siekiant apsaugoti Sąjungos teises, skolininkas pateikia institucijos apskaitos pareigūnui priimtiną finansinę garantiją, kuri padengia negrąžintą skolą, kurią sudaro pagrindinė skolos suma ir palūkanos.
Šio straipsnio pirmosios pastraipos b punkte minėta garantija gali būti pakeista solidariąja trečiosios šalies garantija, su kuria sutinka institucijos apskaitos pareigūnas.
Išimtinėmis aplinkybėmis skolininko prašymu apskaitos pareigūnas gali atsisakyti reikalavimo pateikti pirmosios pastraipos b punkte nurodytą garantiją, kai, remdamasis savo vertinimu, skolininkas nori ir gali atlikti mokėjimą per papildomą laikotarpį, tačiau negali pateikti tokios garantijos ir yra atsidūręs sunkioje padėtyje.
90 straipsnis
Baudų arba kitų nuobaudų išieškojimas
(Finansinio reglamento 80 ir 83 straipsniai)
1. Kai Europos Sąjungos Teisingumo Teisme iškeliama byla prieš Komisijos sprendimą, kuriuo nustatoma bauda arba kitos nuobaudos pagal SESV arba Euratomo sutartį, kol nebus išnaudotos visos teisinės gynimo priemonės, skolininkas arba laikinai sumoka mokėtinas sumas į apskaitos pareigūno nurodytą banko sąskaitą, arba pateikia apskaitos pareigūnui priimtiną finansinę garantiją. Garantija laikoma nepriklausoma nuo prievolės sumokėti baudą, nuobaudą arba kitas nuobaudas ir vykdoma pirmą kartą pareikalavus. Ši garantija pateikiama visam reikalavimui dėl pagrindinės skolos sumos ir mokėtinų palūkanų, kaip nurodyta 83 straipsnio 4 dalyje.
2. Komisija užtikrina laikinai surinktas sumas, investuodama jas į finansinį turtą - taip užtikrinama, kad pinigai bus saugūs ir likvidūs, ir bus gauta teigiama grąža.
3. Išnaudojus visas teisines gynimo priemones ir kai patvirtinama bauda arba nuobauda, imamasi bet kurios iš šių priemonių:
a)
laikinai surinktos sumos ir už jas priskaičiuotos palūkanos bei kitos už jas gautos sumos įtraukiamos į biudžetą pagal Finansinio reglamento 83 straipsnį ne vėliau kaip finansiniais metais, einančiais po metų, kuriais buvo išnaudotos visos teisinės gynimo priemonės;
b)
jeigu buvo pateikta finansinė garantija, ji panaudojama ir atitinkama suma įtraukiama į biudžetą.
Jeigu Teismas padidina baudos arba nuobaudos sumą, Komisijos sprendime nurodytoms sumoms taikomi pirmosios pastraipos a ir b punktai, o apskaitos pareigūnas surenka tą padidėjimą atitinkančią sumą, kuri bus įrašyta į biudžetą.
4. Išnaudojus visas teisines gynimo priemones ir kai bauda arba nuobauda panaikinama arba sumažinama, imamasi bet kurios iš šių priemonių:
a)
neteisingai surinktos sumos kartu su priskaičiuotomis palūkanomis sugrąžinamos atitinkamai trečiajai šaliai. Jeigu bendra gauta atitinkamo laikotarpio grąža yra neigiama, grąžinama neteisingai surinktos sumos nominalioji vertė;
b)
jeigu buvo pateikta finansinė garantija, ji atitinkamai grąžinama.
91 straipsnis
Nustatytos gautinos sumos susigrąžinimo atsisakymas
(Finansinio reglamento 80 straipsnis)
1. Atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas gali atsisakyti susigrąžinti visą nustatytą gautiną sumą ar jos dalį tik šiais atvejais:
a)
kai numatomos susigrąžinimo sąnaudos viršytų susigrąžintiną sumą, ir atsisakymas nepakenktų Sąjungos įvaizdžiui;
b)
kai gautina suma negali būti susigrąžinta dėl jos senumo arba skolininko nemokumo;
c)
kai susigrąžinimas prieštarauja proporcingumo principui.
2. 1 dalies c punkte minėtu atveju atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas veikia pagal iš anksto kiekvienoje institucijoje nustatytas procedūras ir atsižvelgia į šiuos kriterijus, kurie yra privalomi ir taikytini visomis aplinkybėmis:
a)
faktus, atsižvelgdamas į pažeidimų, dėl kurių yra nustatomos gautinos sumos, sunkumą (sukčiavimą, pakartotinį nusikaltimą, tyčią, uolumą, sąžiningumą, aiškią klaidą);
b)
įtaką, kurią gautinos sumos atsisakymas turėtų Sąjungos veiklai ir jos finansiniams interesams (sumos dydį, riziką, kad gali būti sukurtas precedentas, įstatymo galios sumenkinimą).
Priklausomai nuo konkretaus atvejo aplinkybių, atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas taip pat gali atsižvelgti į šiuos papildomus kriterijus:
a)
konkurencijos iškraipymą, kurį sukeltų susigrąžinimo atsisakymas;
b)
ekonominę ir socialinę žalą, kuri būtų padaryta, jei visa skola nebūtų susigrąžinta.
3. Sprendimas atsisakyti susigrąžinimo, minėtas Finansinio reglamento 80 straipsnio 2 dalyje, turi būti pagrįstas, ir jame turi būti nurodyta, kaip uoliai buvo siekiama susigrąžinimo, bei teisės straipsniai ir faktai, kuriais grindžiamas atsisakymas. Atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas atsisako susigrąžinimo pagal 84 straipsnį.
4. Institucija negali įgalioti atsisakyti susigrąžinti nustatytą gautiną sumą nė vienu iš šių atvejų:
a)
jeigu atsisakytina suma yra 1 000 000 EUR arba didesnė;
b)
jeigu atsisakytina suma yra 100 000 EUR arba didesnė, t. y. sudaro 25 % ar daugiau nustatytos gautinos sumos.
Kai suma yra mažesnė už pirmojoje pastraipoje nurodytas ribas, kiekviena institucija savo vidaus taisyklėse nustato sąlygas ir tvarką, pagal kurią ji suteikia įgaliojimus atsisakyti nustatytos skolos susigrąžinimo.
5. Kiekviena institucija Europos Parlamentui ir Tarybai kiekvienais metais siunčia ataskaitą apie šio straipsnio 1-4 dalyse minėtus skolos susigrąžinimo atsisakymus, kai suma yra 100 000 EUR ar didesnė. Komisijos atveju toji ataskaita pridedama prie metinės veiklos ataskaitų suvestinės, nurodytos Finansinio reglamento 66 straipsnio 9 dalyje.
92 straipsnis
Nustatytos gautinos sumos panaikinimas
(Finansinio reglamento 80 straipsnis)
1. Klaidos atveju atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas panaikina visą nustatytą gautiną sumą pagal 82 ir 84 straipsnius arba jos dalį ir nurodo deramas priežastis.
2. Kiekviena institucija nustato savo vidaus taisykles, sąlygas ir tvarką, pagal kurias yra suteikiami įgaliojimai panaikinti nustatytą gautiną sumą.
93 straipsnis
Senaties terminų taisyklės
(Finansinio reglamento 81 straipsnis)
1. Sąjungos teisių į grąžintinas sumas trečiųjų šalių atžvilgiu senaties terminas pradedamas skaičiuoti pasibaigus terminui, apie kurį skolininkui pranešama 80 straipsnio 3 dalies b punkte nurodytame debetiniame dokumente.
Trečiųjų šalių teisių į grąžintinas sumas Sąjungos atžvilgiu senaties terminas pradedamas skaičiuoti nuo dienos, kai reikia sumokėti trečiajai šaliai priklausančią sumą pagal atitinkamą teisinį įsipareigojimą.
2. Sąjungos teisių į grąžintinas sumas trečiųjų šalių atžvilgiu senaties terminas nutraukiamas bet kokiu institucijos arba valstybės narės, veikiančios institucijos prašymu, veiksmu, pranešant apie tai trečiajai šaliai ir siekiant susigrąžinti skolą.
Trečiųjų šalių teisių į grąžintinas sumas Sąjungos atžvilgiu senaties terminas nutraukiamas bet kokiu veiksmu, skirtu susigrąžinti skolą, apie kurį Sąjungai praneša jos kreditoriai arba kreditorių vardu veikiantys asmenys.
3. Naujas penkerių metų senaties terminas pradedamas skaičiuoti nuo dienos, einančios po 2 dalyje nurodyto nutraukimo dienos.
4. Bet koks ieškinys, susijęs su gautina suma, nurodyta 1 dalyje, taip pat ieškiniai, dėl kurių buvo kreiptasi į teismą dėl bylos iškėlimo, kuris vėliau pareiškia neturįs jurisdikcijos, nutraukia senaties terminą. Naujas penkerių metų senaties terminas neprasideda iki bus priimtas teismo sprendimas, turintis res judicata galią, arba tos pačios šalys tą patį ieškinį išsprendžia ne teismo tvarka.
5. Jeigu apskaitos pareigūnas leidžia skolininkui apmokėjimą atlikti per papildomą terminą pagal 89 straipsnį, tai laikoma senaties termino nutraukimu. Naujas penkerių metų senaties terminas prasideda kitą dieną po pratęsto mokėjimo termino pasibaigimo.
6. Grąžintinos sumos nebegrąžinamos pasibaigus senaties terminui, kaip nustatyta 1-5 dalyse.
6 SKYRIUS
Išlaidų operacijos
94 straipsnis
Finansavimo sprendimas
(Finansinio reglamento 84 straipsnis)
1. Finansavimo sprendime išdėstomi pagrindiniai su biudžeto išlaidomis susijusių veiksmų elementai.
2. Finansavimo sprendime visų pirma nurodoma:
a)
dotacijoms:
i)
nuoroda į pagrindinį teisės aktą ir biudžeto eilutė;
ii)
metų prioritetai, siektini tikslai ir numatomi rezultatai su finansiniams metais patvirtintais asignavimais;
iii)
esminiai tinkamumo, atrankos ir dotacijos skyrimo kriterijai, taikytini atrenkant pasiūlymus;
iv)
didžiausia galima bendro finansavimo norma ir, jeigu numatomos skirtingos normos, kiekvienos iš jų atveju taikomi kriterijai;
v)
kvietimų teikti pasiūlymus skelbimo tvarkaraštis ir orientacinė suma;
b)
viešiesiems pirkimams:
i)
viešiesiems pirkimams tais metais skirtas bendras biudžeto paketas;
ii)
orientacinis numatomų sutarčių skaičius ir rūšis ir, jeigu įmanoma, jų objektas apskritai;
iii)
viešųjų pirkimų procedūrų pradžios orientacinis tvarkaraštis;
c)
patikos fondams, nurodytiems Finansinio reglamento 187 straipsnyje:
i)
nuoroda į pagrindinį teisės aktą ir biudžeto eilutė;
ii)
patikos fondui rezervuotus asignavimus metams, taip pat jo veiklos laikotarpiu planuojamas sumas;
iii)
patikos fondo tikslai ir trukmė;
iv)
patikos fondo valdymo taisyklės;
v)
galimybė biudžeto vykdymo užduotis pavesti Finansinio reglamento 187 straipsnio 2 dalyje nurodytiems subjektams ir asmenims;
d)
apdovanojimams:
i)
nuoroda į pagrindinį teisės aktą ir biudžeto eilutė;
ii)
siektini tikslai ir numatomi rezultatai;
iii)
esminės dalyvavimo sąlygos ir apdovanojimų skyrimo kriterijai;
iv)
konkurso tvarkaraštis ir apdovanojimo ar apdovanojimų suma;
e)
finansinėms priemonėms:
i)
nuoroda į pagrindinį teisės aktą ir biudžeto eilutė;
ii)
siektini tikslai ir numatomi rezultatai;
iii)
finansinėms priemonėms skirta suma;
iv)
orientacinis įgyvendinimo tvarkaraštis.
3. Kai Finansinio reglamento 128 straipsnyje nurodytoje darbo programoje pateikiama šio straipsnio 2 dalies a punkte nurodyta informacija, skirta dotacijoms, finansuojamoms iš finansiniams metams skirtų asignavimų, sprendimas, kuriuo priimama ši programa, laikomas tų dotacijų finansavimo sprendimu.
Kiek tai susiję su viešaisiais pirkimais, patikos fondais, apdovanojimais ir finansinėmis priemonėmis, kai atitinkamų asignavimų, skirtų finansiniams metams, įgyvendinimas numatytas darbo programoje, kurioje pateikiama šio straipsnio 2 dalies b, c, d ir e punktuose nurodyta informacija, sprendimas, kuriuo priimama ši darbo programa, taip pat laikomas finansavimo sprendimu, skirtu viešiesiems pirkimams, patikos fondams, apdovanojimams ir susijusioms finansinėms priemonėms.
Jeigu darbo programoje nėra tokios informacijos, skirtos vienam ar daugiau veiksmų, ji turi būti atitinkamai pakeista arba reikia priimti specialų finansavimo sprendimą, skirtą susijusiems veiksmams.
4. Nedarant poveikio specialiosioms pagrindinio teisės akto nuostatoms bet koks esminis jau priimto finansavimo sprendimo pakeitimas daromas laikantis tos pačios procedūros, kaip ir pirminiam sprendimui.
1 skirsnis
Išlaidų paskirties nustatymas
95 straipsnis
Bendrieji ir preliminarūs įsipareigojimai
(Finansinio reglamento 85 straipsnis)
1. Bendrieji biudžetiniai įsipareigojimai vykdomi, sudarant finansavimo susitarimus, kuriuose savaime numatoma sudaryti vieną ar kelis tolesnius susitarimus dėl teisinių įsipareigojimų, arba sudarant vieną ar kelis susitarimus dėl teisinių įsipareigojimų.
Pagal finansinės pagalbos ir paramos biudžetui sudarytus finansavimo susitarimus, kurie yra teisiniai įsipareigojimai, galima išmokėti lėšas, nesudarant susitarimų dėl kitų teisinių įsipareigojimų.
2. Preliminarūs biudžetiniai įsipareigojimai vykdomi, sudarant vieną ar kelis susitarimus dėl teisinių įsipareigojimų, kurie suteikia teisę gauti tolesnes lėšas, arba tiesiogiai išmokant lėšas tokiais atvejais, kurie yra susiję su išlaidomis personalo valdymui arba su išlaidomis ryšiams, kurias patiria institucijos, nušviesdamos Sąjungos įvykius.
96 straipsnis
Bendrojo įsipareigojimo prisiėmimas
(Finansinio reglamento 85 straipsnis)
1. Bendrasis įsipareigojimas prisiimamas remiantis finansavimo sprendimu.
Bendrasis įsipareigojimas prisiimamas nė vėliau, kaip iki sprendimo dėl gavėjų atrankos priėmimo, o tais atvejais, kai atitinkamų asignavimų vykdymas yra susijęs su darbo programos priėmimu, kaip apibrėžta 188 straipsnyje, - ne anksčiau kaip po programos priėmimo.
2. Kai bendrasis įsipareigojimas yra vykdomas sudarant finansavimo susitarimą, šio straipsnio 1 dalies antroji pastraipa netaikoma.
97 straipsnis
Vienas parašas
(Finansinio reglamento 85 straipsnis)
1. Nuo taisyklės, kad biudžeto įsipareigojimą ir atitinkamą teisinį įsipareigojimą pasirašo vienas asmuo, galima nukrypti tiktai šiais atvejais:
a)
kai įsipareigojimai yra preliminarūs;
b)
kai bendrieji įsipareigojimai yra susiję su finansavimo susitarimais su trečiosiomis šalimis;
c)
kai institucijos sprendimas yra teisinis įsipareigojimas;
d)
kai bendrasis įsipareigojimas vykdomas keliais teisiniais įsipareigojimais, už kuriuos atsako skirtingi atsakingieji leidimus suteikiantys pareigūnai;
e)
kai avansinių sąskaitų, skirtų išorės veiklai, atveju teisinius įsipareigojimus turi pasirašyti vietos padalinių, nurodytų 72 straipsnyje, darbuotojai pagal atsakingojo leidimus suteikiančio pareigūno, kuris išlieka visiškai atsakingas už atitinkamą sandorį, nurodymus;
f)
jeigu institucija perdavė leidimus suteikiančio pareigūno įgaliojimus tarpinstitucinės Europos įstaigos direktoriui pagal Finansinio reglamento 199 straipsnio 1 dalį.
2. Jeigu atsakingojo leidimus suteikiančio pareigūno, kuris pasirašė biudžetinį įsipareigojimą, nėra arba jo nėra tokį laiką, kuris nesuderinamas su teisinio įsipareigojimo sudarymo terminais, tą teisinį įsipareigojimą sudaro asmuo, paskirtas pagal kiekvienos institucijos priimtas pavadavimo taisykles, jei tas asmuo turi leidimus suteikiančio pareigūno statusą pagal Finansinio reglamento 65 straipsnio 3 dalį.
98 straipsnis
Pagal preliminarius įsipareigojimus apmokamos administracinės išlaidos
(Finansinio reglamento 85 straipsnis)
Straipsniai, laikomi įprastomis administracinėmis išlaidomis, dėl kurių gali būti priimti preliminarūs įsipareigojimai, yra šie:
a)
išlaidos personalui, kuriam taikomi arba netaikomi Tarnybos nuostatai, kitiems žmogiškiesiems ištekliams ir pensijoms bei ekspertų atlyginimams;
b)
išlaidos, susijusios su institucijos nariais;
c)
mokymo išlaidos;
d)
konkursų, darbuotojų atrankos ir įdarbinimo išlaidos;
e)
komandiruočių išlaidos;
f)
atstovavimo išlaidos;
g)
susitikimų išlaidos;
h)
išlaidos laisvai samdomiems vertėjams žodžiu ir (arba) raštu;
i)
pareigūnų mainų išlaidos;
j)
kilnojamojo ir nekilnojamojo turto pasikartojančios nuomos arba pasikartojančių mokėjimų, susijusių su pastatų sutartimis pagal šio reglamento 121 straipsnį arba paskolų mokėjimu dalimis pagal Finansinio reglamento 203 straipsnio 8 dalį, išlaidos;
k)
įvairus draudimas;
l)
valymo, priežiūros ir apsaugos išlaidos;
m)
išlaidos gerovei ir medicininės išlaidos;
n)
išlaidos telekomunikacijų paslaugoms;
o)
finansiniams mokesčiams;
p)
mokesčiams už teisines paslaugas;
q)
išlaidos žalai atlyginti, įskaitant palūkanas;
r)
darbo įrangai;
s)
vandeniui, dujoms ir elektrai;
t)
leidiniams popieriuje ir elektroniniu formatu;
u)
ryšių veikla, kurią vykdo institucijos, nušviesdamos Sąjungos įvykius.
99 straipsnis
Atskirų teisinių įsipareigojimų registravimas
(Finansinio reglamento 86 straipsnis)
Kai, priėmus bendrąjį įsipareigojimą, yra priimami keli atskiri teisiniai įsipareigojimai, atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas tų vėlesnių atskirų teisinių įsipareigojimų sumas įrašo į centrines sąskaitas.
Sąskaitos įraše nurodomos bendrojo įsipareigojimo nuorodos, kurioms turi būti priskirti atskiri įsipareigojimai.
Atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas, prieš pasirašydamas atitinkamą atskirą teisinį įsipareigojimą, sumas įrašo į sąskaitas, išskyrus atvejus, nurodytus Finansinio reglamento 86 straipsnio 4 dalies ketvirtojoje pastraipoje.
Visais atvejais atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas patikrina, kad bendra suma nebūtų didesnė už jiems taikomo bendrojo įsipareigojimo sumą.
2 skirsnis
Išlaidų patvirtinimas
100 straipsnis
Patvirtinimas ir perdavimas išmokėti
(Finansinio reglamento 88 straipsnis)
1. Išlaidos patvirtinamos pagal patvirtinamuosius dokumentus, apibrėžtus 110 straipsnyje, įrodančius kreditoriaus teisę remiantis faktiškai suteiktų paslaugų, faktiškai pristatytų prekių arba faktiškai atliktų darbų sąskaita arba remiantis kitais išmokamas lėšas pateisinančiais dokumentais, įskaitant prenumeratos arba mokymo kursų pasikartojančius mokėjimus.
2. Atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas, prieš priimdamas sprendimą patvirtinti išlaidas, asmeniškai patikrina patvirtinamuosius dokumentus arba savo atsakomybe įsitikina, kad tai yra padaryta.
3. Patvirtinimo sprendimas išreiškiamas atsakingojo leidimus suteikiančio pareigūno arba techniškai kompetentingo ir oficialiu atsakingojo leidimus suteikiančio pareigūno sprendimu įgalioto darbuotojo parašu ir užrašu „patvirtinta išmokėti“ ir jo atsakomybe pagal Finansinio reglamento 65 straipsnio 5 dalį. Tokie išmokėti lėšas leidžiantys sprendimai saugomi kaip įrodomieji dokumentai.
101 straipsnis
„Tvirtinu, teisinga“ išankstinio finansavimo išmokų atveju
(Finansinio reglamento 88 straipsnis)
Kiek tai susiję su išankstinio finansavimo išmokomis, atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas arba techniškai kompetentingas ir atsakingojo leidimus suteikiančio pareigūno tinkamai įgaliotas darbuotojas patvirtina įrašu „tvirtinu, teisinga“, kad išankstinio finansavimo išmokos teisinis įsipareigojimas įvykdytas.
102 straipsnis
Patvirtinimas išmokėjimui, skirtas tarpinėms išmokoms ir likučiui pagal viešųjų pirkimų sutartis
(Finansinio reglamento 88 straipsnis)
Tarpinių išmokų ir likučio išmokėjimo pagal viešųjų pirkimų sutartis atveju įrašu „patvirtinta išmokėti“ patvirtinama, kad:
a)
institucija gavo ir oficialiai užregistravo rangovo pateiktą sąskaitą faktūrą;
b)
pati sąskaita faktūra arba kartu su gauta sąskaita faktūra pateiktas vidaus dokumentas yra atsakingojo leidimus suteikiančio pareigūno arba techniškai kompetentingo darbuotojo, kurį tinkamai įgaliojo atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas, patvirtintas įrašu „tvirtinu, teisinga“ ir pasirašytas;
c)
siekiant nustatyti visų pirma išmokėtiną sumą ir išmokos kaip skolos grąžinimo pagrįstumą, visi sąskaitos faktūros aspektai yra patikrinti atsakingojo leidimus suteikiančio pareigūno arba jo atsakomybe.
Patvirtinimas „tvirtinu, teisinga“, nurodytas šio straipsnio pirmosios pastraipos b punkte, liudija, kad sutartyje numatytos paslaugos yra tinkamai suteiktos arba kad sutartyje numatytos prekės yra tinkamai patiektos, arba kad sutartyje numatyti darbai yra tinkamai atlikti. Tiekimo ir darbų atlikimo atveju pareigūnas arba kitas techniškai kompetentingas tarnautojas parengia preliminarų priėmimo aktą, o vėliau, pasibaigus sutartyje numatytam garantiniam laikotarpiui, - galutinį priėmimo aktą. Tie du aktai laikomi patvirtinimu „tvirtinu, teisinga“.
Pasikartojančių mokėjimų, įskaitant prenumeratos arba mokymo kursus, atveju patvirtinimu „tvirtinu, teisinga“ patvirtinama, kad kreditoriaus teisė į gautinas sumas yra pagal atitinkamus mokėjimą pagrindžiančius dokumentus.
103 straipsnis
Patvirtinimas išmokėjimui, skirtas tarpinėms išmokoms ir likučiui pagal dotacijų sutartis
(Finansinio reglamento 88 straipsnis)
Dotacijų tarpinių išmokų ir likučio išmokėjimo atveju įrašu „patvirtinta išmokėti“ patvirtinama, kad:
a)
institucija gavo ir oficialiai užregistravo naudos gavėjo mokėjimo prašymą;
b)
pats mokėjimo prašymas arba kartu su gauta sąnaudų ataskaita pateiktas vidaus dokumentas yra pareigūno arba kito techniškai kompetentingo tarnautojo, kurį tinkamai įgaliojo atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas, patvirtintas įrašu „tvirtinu, teisinga“ ir pasirašytas;
c)
siekiant visų pirma nustatyti išmokėtiną sumą ir mokėjimo kaip skolos grąžinimo pagrįstumą, visi mokėjimo prašymo aspektai yra patikrinti atsakingojo leidimus suteikiančio pareigūno arba jo atsakomybe.
Pirmosios pastraipos b punkte nurodytu patvirtinimu pareigūnas arba kitas techniškai kompetentingas tarnautojas, kurį tinkamai įgaliojo atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas, patvirtina, kad naudos gavėjo vykdomas veiksmas arba darbo programa visais atžvilgiais atitinka susitarimą arba sprendimą dėl dotacijos, prireikus taip pat ir tai, kad naudos gavėjo deklaruotos sąnaudos atitinka reikalavimus.
104 straipsnis
Personalo išlaidų patvirtinimas išmokėjimui
(Finansinio reglamento 88 straipsnis)
Išmokų, atitinkančių personalo išlaidas, atveju įrašu „patvirtinta išmokėti“ patvirtinama, kad egzistuoja šie patvirtinamieji dokumentai:
a)
mėnesio atlyginimo atveju:
i)
išsamus darbuotojų sąrašas, kuriame nurodyti visi atlyginimo komponentai;
ii)
forma (asmeninės informacijos lapas), kuri grindžiama kiekvienu atskiru atveju priimtais sprendimais ir kurioje, įvykus pokyčiams, parodyti visi atlyginimo komponentų pokyčiai;
iii)
darbuotojų įdarbinimo ar paskyrimo atveju patvirtinta tikra įdarbinimo ar paskyrimo sprendimo, kuris pateikiamas tvirtinant pirmąjį atlyginimo išmokėjimą, kopija;
b)
kitų atlyginimų, pvz., personalui, kuriam už darbą mokama pagal dirbtas valandas ar dienas, atveju - įgaliotojo personalo nario pasirašytas dokumentas, kuriame nurodytos dirbtos dienos ir valandos;
c)
viršvalandžių atveju - įgaliotojo personalo nario pasirašytas dokumentas, kuriame patvirtinamas dirbtų viršvalandžių kiekis;
d)
komandiruočių išlaidų atveju:
i)
kompetentingos institucijos pasirašytas įsakymas išvykti į komandiruotę;
ii)
komandiruoto darbuotojo ir vyresniojo administracijos pareigūno, kuriam suteikti atitinkami įgaliojimai, pasirašyta komandiruotės išlaidų ataskaita, jeigu komandiruotės išlaidos skiriasi nuo įsakymo išvykti į komandiruotę;
e)
kai kurių kitų administracinių išlaidų, susijusių su personalu, atveju, įskaitant prenumeratą arba mokymo kursus, kurie pagal sutartį turi būti apmokami iš anksto: patvirtinamieji dokumentai, nurodantys sprendimą, kuriuo yra paremtos išlaidos, ir visus apskaičiavimo duomenis.
Pirmosios pastraipos d punkto ii papunktyje minėtoje komandiruotės išlaidų ataskaitoje nurodoma komandiruotės vieta, išvykimo ir atvykimo į komandiruotės vietą datos ir laikas, tinkamai patvirtintos kelionės, pragyvenimo ir kitos išlaidos, pateikus patvirtinamuosius dokumentus.
105 straipsnis
Materiali patvirtinimo „patvirtinta išmokėti“ forma
(Finansinio reglamento 88 straipsnis)
Nekompiuterizuotoje sistemoje viza „patvirtinta išmokėti“ uždedama antspaudu, patvirtinant atsakingojo leidimus suteikiančio pareigūno arba techniškai kompetentingo darbuotojo, kurį tinkamai įgaliojo atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas pagal 100 straipsnį, parašu. Kompiuterizuotoje sistemoje „patvirtinta išmokėti“ - tai atsakingojo leidimus suteikiančio pareigūno arba techniškai kompetentingo darbuotojo, kurį tinkamai įgaliojo atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas, elektroniškai saugus patvirtinimas.
106 straipsnis
Materiali patvirtinimo „tvirtinu, teisinga“ forma
(Finansinio reglamento 88 straipsnis)
Nekompiuterizuotoje sistemoje viza „tvirtinu, teisinga“ uždedama antspaudu, patvirtinant atsakingojo leidimus suteikiančio pareigūno arba techniškai kompetentingo darbuotojo, kurį tinkamai įgaliojo atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas pagal 101 straipsnį, parašu. Kompiuterizuotoje sistemoje „tvirtinu, teisinga“ - tai techniškai kompetentingo darbuotojo, kurį tinkamai įgaliojo atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas, elektroniškai saugus patvirtinimas.
3 skirsnis
Leidimas mokėjimams
107 straipsnis
Leidimus suteikiančio pareigūno mokėjimų tikrinimas
(Finansinio reglamento 89 straipsnis)
Išduodamas mokėjimo pavedimą, atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas užtikrina, kad:
a)
mokėjimo pavedimas yra tinkamai išduotas, tai yra, kad anksčiau yra priimtas atitinkamas patvirtinimo sprendimas „patvirtinta išmokėti“, kad gavėjo rekvizitai yra teisingi ir kad jam priklauso išmokama suma;
b)
mokėjimo pavedimas atitinka biudžetinį įsipareigojimą, prie kurio jis yra įrašomas;
c)
išlaidos priskirtos teisingam biudžeto punktui;
d)
asignavimų yra.
108 straipsnis
Privaloma informacija mokėjimo pavedimuose ir jų perdavimas apskaitos pareigūnui
(Finansinio reglamento 89 straipsnis)
1. Mokėjimo pavedime nurodoma:
a)
finansiniai metai, į kuriuos išlaidos turi būti įrašytos;
b)
biudžeto straipsnis ir kitokia taikytina smulkesnė jo dalis;
c)
nuorodos į teisinį įsipareigojimą, dėl kurio atsiranda teisė į išmokėtą sumą;
d)
nuorodos į biudžetinį įsipareigojimą, prie kurio jis turi būti įrašytas;
e)
išmokėtina suma, išreikšta eurais;
f)
gavėjo vardas, pavardė arba pavadinimas, adresas ir banko sąskaitos rekvizitai;
g)
išlaidų tikslas;
h)
mokėjimo priemonė;
i)
daiktų įrašas inventoriniame sąraše pagal 248 straipsnį.
2. Mokėjimo pavedime nurodoma data, jį pasirašo atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas, po to jis siunčiamas apskaitos pareigūnui.
4 skirsnis
Išlaidų apmokėjimas
109 straipsnis
Mokėjimų rūšys
(Finansinio reglamento 90 straipsnis)
1. Išankstiniu finansavimu suteikiamos avansinės lėšos. Jis gali būti suskirstytas į keletą mokėjimų pagal patikimo finansų valdymo principą.
2. Tarpiniu mokėjimu, kuris gali būti atliekamas kelis kartus, galima padengti išlaidas, patirtas vykdant sprendimą arba susitarimą, arba siekiant apmokėti už suteiktas paslaugas, pateiktas prekes ir (arba) užbaigtus darbus tarpiniais sutarties vykdymo etapais. Jis gali būti lygus visai išankstinio finansavimo sumai ar jos daliai, nedarant poveikio pagrindinio teisės akto nuostatoms.
3. Išlaidų uždarymas - tai likučio išmokėjimas; jis negali būti pakartotas ir taikomas visos ankstesnėms išlaidoms arba vykdomajam raštui sumoms išieškoti.
110 straipsnis
Patvirtinamieji dokumentai
(Finansinio reglamento 90 straipsnis)
1. Išankstinis finansavimas, įskaitant atvejus, kai jis yra suskirstytas į keletą išmokų, išmokamas remiantis sutartimi, sprendimu, susitarimu ar pagrindiniu teisės aktu arba remiantis patvirtinamaisiais dokumentais, pagal kuriuos galima patikrinti, ar laikomasi atitinkamos sutarties, sprendimo ar susitarimo sąlygų. Jeigu išankstinio finansavimo mokėjimo data nustatoma tose priemonėse, mokėtinos sumos mokėjimas nepriklauso nuo papildomo pareikalavimo.
2. Tarpinės išmokos ir išmokami likučiai turi būti pagrįsti patvirtinamaisiais dokumentais, pagal kuriuos galima patikrinti, ar finansuojamoji veikla yra įvykdyta pagal pagrindinį teisės aktą arba sprendimą, arba pagal sutarties ar susitarimo sąlygas.
3. Atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas, vadovaudamasis patikimo finansų valdymo principu, nustato šiame straipsnyje nurodytų patvirtinamųjų dokumentų pobūdį pagal pagrindinį teisės aktą, sprendimus, sutartis ir susitarimus. Šio straipsnio 2 dalies tikslais tarpinės ir galutinės techninio bei finansinio įvykdymo ataskaitos yra laikomos patvirtinamaisiais dokumentais.
4. Leidimus suteikiantis pareigūnas patvirtinamuosius dokumentus saugo, vadovaudamasis 48 straipsniu.
5 skirsnis
Išlaidų operacijų terminai
111 straipsnis
Mokėjimo terminai ir delspinigiai
(Finansinio reglamento 92 straipsnis)
1. Laikotarpis, per kurį leidžiama atlikti mokėjimus, apima išlaidų patvirtinimą, leidimą ir mokėjimą.
Jis prasideda nuo dienos, kurią gaunamas mokėjimo prašymas.
Mokėjimo prašymą kuo greičiau užregistruoja atsakingojo leidimus suteikiančio pareigūno įgaliotas departamentas ir jis laikomas gautu jo užregistravimo dieną.
Mokėjimo data - tai tos dienos, kurią debetuojama institucijos sąskaita, data.
2. Mokėjimo prašyme nurodomi šie esminiai elementai:
a)
kreditoriaus tapatybės nustatymas;
b)
suma;
c)
valiuta;
d)
data.
Jeigu trūksta bent vieno esminio elemento, mokėjimo prašymas atmetamas.
Kreditoriui kuo greičiau ir bet kuriuo atveju per 30 kalendorinių dienų nuo dienos, kurią buvo gautas mokėjimo prašymas, raštu pranešama apie atmetimą ir jo priežastis.
3. Finansinio reglamento 92 straipsnio 2 dalyje minėto sustabdymo atveju likęs mokėjimo terminas pradedamas vėl skaičiuoti nuo tos dienos, kurią gaunama prašoma informacija arba peržiūrėti dokumentai arba atliekamas papildomas tikrinimas, įskaitant patikras vietoje.
4. Pasibaigus Finansinio reglamento 92 straipsnio 1 dalyje nurodytiems terminams, kreditorius turi teisę gauti delspinigius pagal šias sąlygas:
a)
taikomos šio reglamento 83 straipsnio 2 dalyje nurodytos delspinigių normos;
b)
delspinigiai mokami už laikotarpį, prasidėjusį kitą kalendorinę dieną nuo mokėjimo termino pabaigos, nustatytos Finansinio reglamento 92 straipsnio 1 dalyje, iki mokėjimo dienos.
Tačiau kai delspinigių suma, apskaičiuota pagal pirmąją pastraipą, yra lygi 200 EUR arba mažesnė, ji sumokama kreditoriui tik pagal pareikalavimą, pateiktą per du mėnesius nuo pavėluoto mokėjimo gavimo dienos.
5. Kiekviena institucija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą apie terminų laikymąsi ir Finansinio reglamento 92 straipsnyje nurodytų terminų sustabdymą. Komisijos ataskaita pridedama prie metinių veiklos ataskaitų suvestinės, nurodytos Finansinio reglamento 66 straipsnio 9 dalyje.
7 SKYRIUS
IT sistemos
112 straipsnis
IT sistemų aprašymas
(Finansinio reglamento 93 straipsnis)
Kai biudžeto vykdymo operacijos apdorojamos kompiuterių sistema ir posisteme, reikalaujama išsamaus ir paties naujausio kiekvienos sistemos ar posistemės aprašymo.
Kiekviename aprašyme apibrėžiamas visų duomenų kategorijų turinys ir aprašoma, kaip sistema apdoroja kiekvieną operaciją. Išsamiai parodoma, kaip sistema užtikrina kiekvienos operacijos audito seką.
113 straipsnis
Reguliarus įrašymas
(Finansinio reglamento 93 straipsnis)
Duomenys reguliariai įrašomi į kompiuterių sistemas ir posistemes ir saugiai laikomi.
8 SKYRIUS
Vidaus auditorius
114 straipsnis
Vidaus auditoriaus paskyrimas
(Finansinio reglamento 98 straipsnis)
1. Kiekviena institucija paskiria savo vidaus auditorių savo specifikai ir reikalavimams pritaikytais būdais. Apie vidaus auditoriaus paskyrimą institucija praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.
2. Kiekviena institucija pagal savo specifiką ir reikalavimus nustato vidaus auditoriaus užduočių apimtį ir, deramai atsižvelgdama į tarptautinius vidaus audito standartus, išsamiai nurodo vidaus audito funkcijos tikslą ir procedūras.
3. Institucija vidaus auditoriumi gali paskirti pareigūną ar kitą tarnautoją, valstybių narių pilietį, kuriam taikomi Tarnybos nuostatai, atsižvelgdama į jo konkrečią kompetenciją.
4. Jei dvi ar daugiau institucijų paskiria tą patį vidaus auditorių, jos pasirūpina, kad jis būtų pripažintas atsakingu už savo veiksmus, kaip nustatyta 119 straipsnyje.
5. Pasibaigus vidaus auditoriaus pareigoms, institucija apie tai praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.
115 straipsnis
Vidaus auditoriui skirti ištekliai
(Finansinio reglamento 99 straipsnis)
Institucija vidaus auditoriui suteikia būtinus išteklius, kad jis galėtų tinkamai atlikti savo auditoriaus funkcijas, ir parengia užduočių aprašą, kuriame išsamiai nurodytos jo užduotys, pareigos ir įsipareigojimai.
116 straipsnis
Darbo programa
(Finansinio reglamento 99 straipsnis)
1. Vidaus auditorius sudaro savo darbo programą ir ją pateikia institucijai.
2. Institucija gali pareikalauti, kad vidaus auditorius atliktų auditus, kurie nėra įrašyti į šio straipsnio 1 dalyje nurodytą darbo programą.
117 straipsnis
Vidaus auditoriaus ataskaitos
(Finansinio reglamento 99 straipsnis)
1. Vidaus auditorius institucijai pateikia metinę vidaus audito ataskaitą, numatytą Finansinio reglamento 99 straipsnio 3 dalyje, nurodydamas, kiek ir kokio tipo vidaus auditų atlikta, kokios rekomendacijos pateiktos ir kokių veiksmų imtasi dėl tų rekomendacijų.
Metinėje ataskaitoje taip pat nurodomos visos specializuotos komisijos, sudarytos pagal Finansinio reglamento 73 straipsnio 6 dalį, pastebėtos sisteminės problemos.
2. Kiekviena institucija apsvarsto, ar jos vidaus auditoriaus ataskaitoje pateiktos rekomendacijos yra tinkamos paminėti apsikeičiant geriausia patirtimi su kitomis institucijomis.
3. Vidaus auditorius, rengdamas ataskaitą, visų pirma daugiausia dėmesio skiria tam, kaip bendrai laikomasi patikimo finansų valdymo principo, ir užtikrina, kad būtų imtasi tinkamų priemonių, siekiant nuolat gerinti jo taikymą.
118 straipsnis
Nepriklausomumas
(Finansinio reglamento 100 straipsnis)
Atlikdamas auditus, vidaus auditorius yra visiškai nepriklausomas. Jam negalima duoti nurodymų, kaip atlikti funkcijas, kurios, jį paskyrus, jam pavedamos pagal Finansinį reglamentą, ar kaip nors kitaip jį varžyti.
119 straipsnis
Vidaus auditoriaus atsakomybė
(Finansinio reglamento 100 straipsnis)
Vidaus auditorių, kaip pareigūną ar kitą tarnautoją, kuriam taikomi Tarnybos nuostatai, pripažinti atsakingu už jo veiksmus gali tik institucija, veikdama pagal šį straipsnį.
Institucija priima motyvuotą sprendimą pradėti tyrimą. Apie sprendimą pranešama suinteresuotajai šaliai. Institucija savo tiesiogine atsakomybe tyrimui vadovauti gali paskirti vieną ar kelis pareigūnus, kurių lygis yra toks pat ar aukštesnis už atitinkamo darbuotojo lygį. Vykstant tyrimui, išklausoma suinteresuotosios šalies nuomonė.
Tyrimo ataskaita pateikiama suinteresuotajai šaliai, kurią ataskaitos klausimu išklauso institucija.
Remiantis ataskaita ir išklausius suinteresuotąją šalį, institucija priima motyvuotą sprendimą nutraukti procesą arba motyvuotą sprendimą pagal Tarnybos nuostatų 22 ir 86 straipsnius ir IX priedą. Apie sprendimus taikyti drausmines priemones ar finansines nuobaudas pranešama suinteresuotajai šaliai, jie taip pat pateikiami kitoms institucijoms bei Audito Rūmams susipažinti su jų turiniu.
Suinteresuotoji šalis gali pareikšti ieškinį dėl tokių sprendimų Europos Sąjungos Teisingumo Teismui, kaip numatyta Tarnybos nuostatuose.
120 straipsnis
Ieškinys, iškeltas Europos Sąjungos Teisingumo Teisme
(Finansinio reglamento 100 straipsnis)
Nepažeisdamas teisinių gynimo priemonių, numatytų Tarnybos nuostatuose, vidaus auditorius gali iškelti ieškinį tiesiai Europos Sąjungos Teisingumo Teisme dėl bet kurio akto, susijusio su jo vidaus auditoriaus pareigų atlikimu. Toks ieškinys paduodamas per tris mėnesius nuo tos kalendorinės dienos, kurią apie tokį aktą buvo pranešta.
Tokie ieškiniai tiriami ir nagrinėjami, kaip numatyta Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatų 91 straipsnio 5 dalyje.
V ANTRAŠTINĖ DALIS
VIEŠIEJI PIRKIMAI
1 SKYRIUS
Bendrosios nuostatos
1 skirsnis
Taikymo sritis ir sutarties sudarymo principai
121 straipsnis
Apibrėžtys ir taikymo sritis
(Finansinio reglamento 101 straipsnis)
1. Pastatų sutartys taikomos žemės, esamų pastatų arba kito nekilnojamojo turto pirkimui, ilgalaikei nuomai, uzufruktui, lizingui (finansinei nuomai), nuomai arba pirkimui išsimokėtinai su pasirinkimo pirkti galimybe arba be jos.
2. Tiekimo sutartys taikomos prekių pirkimui, lizingui (finansinei nuomai), nuomai arba pirkimui išsimokėtinai su pasirinkimo pirkti galimybe arba be jos. Prekių tiekimo sutartis, kurioje papildomai numatomas montavimas ir įrengimas, laikoma tiekimo sutartimi.
3. Darbų sutartys taikomos darbo ar darbų, susijusio (-ių) su kuria nors iš Direktyvos 2004/18/EB I priede nurodyta veikla, atlikimui arba kartu atlikimui ir projektavimui, arba darbo atlikimui bet kokiomis priemonėmis, laikantis perkančiosios institucijos nurodytų reikalavimų. Darbas - statybos ar civilinės inžinerijos darbų rezultato visuma, kurios pakanka ekonominei ar techninei funkcijai atlikti.
4. Paslaugų sutartys taikomos visoms intelektinėms ir neintelektinėms paslaugoms, išskyrus paslaugas, kurioms taikomos tiekimo, darbų ir pastatų sutartys.
Sutartis, taikoma dviejų ar daugiau rūšių viešiesiems pirkimams (darbų, paslaugų ar prekių), sudaroma pagal tam pirkimo tipui, kuriam priskiriamas pagrindinis atitinkamos sutarties objektas, taikytinas nuostatas.
Mišriųjų sutarčių, apimančių paslaugas ir prekių tiekimą, pagrindinis objektas nustatomas palyginus atitinkamų paslaugų ar prekių vertes.
Visos nuorodos į viešųjų pirkimų srities nomenklatūrą pateikiamos naudojant Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 2195/2002 (11) nustatytą Bendrą viešųjų pirkimų žodyną (BVPŽ).
5. Terminai „darbų rangovas“, „tiekėjas“ ir „paslaugų teikėjas“ apima fizinius arba juridinius asmenis, viešuosius subjektus arba tokių asmenų ir (arba) subjektų grupes, kurie rinkoje siūlosi atlikti darbus, tiekti prekes ar teikti paslaugas. Terminas „ūkinės veiklos vykdytojas“ apima darbų rangovo, tiekėjo ir paslaugų teikėjo sąvokas. Konkurso dalyviai - tai pasiūlymą pateikę ūkinės veiklos vykdytojai. Kandidatai - tai subjektai, kurie yra paprašę leisti jiems dalyvauti ribotoje procedūroje, konkurenciniame dialoge arba derybų procedūroje. Pardavėjai - tai ūkinės veiklos vykdytojai, pagal 136 straipsnio 1 dalies b punktą registruojami pardavėjų sąraše.
Ūkinės veiklos vykdytojų grupėms leidžiama pateikti pasiūlymus ar tapti kandidatais. Perkančiosios institucijos negali reikalauti, kad ūkinės veiklos vykdytojų grupės turėtų nustatytą teisinę formą tam, kad galėtų pateikti pasiūlymą ar prašymą dalyvauti konkurse, bet atrinkta grupė gali būti paprašyta įgauti nustatytą teisinę formą, jeigu bus nuspręsta su ja sudaryti sutartį ir toks formos įgijimas reikalingas tinkamam sutarties vykdymui.
6. Sąjungos institucijų departamentai laikomi perkančiosiomis institucijomis, išskyrus atvejus, kai jie tarpusavyje sudaro administracinius susitarimus dėl paslaugų teikimo, prekių tiekimo, darbų atlikimo arba pastatų sutarčių įgyvendinimo.
7. Techninė pagalba - programai ar veiksmui įgyvendinti reikalinga parama ir gebėjimų stiprinimo veikla, visų pirma parengiamoji, valdymo, stebėjimo, vertinimo, audito ir kontrolės veikla.
8. Visa informacija su rangovais, įskaitant sutarčių sudarymą ir visus jų pakeitimus, gali būti keičiamasi per perkančiosios institucijos įdiegtas elektronines mainų sistemas.
9. Šios sistemos atitinka šiuos reikalavimus:
a)
tik įgaliotieji asmenys gali turėti prieigą prie sistemos ir per ją perduodamų dokumentų;
b)
tik įgaliotieji asmenys gali dokumentą pasirašyti elektroniniu būdu ar jį perduoti per sistemą;
c)
įgaliotųjų asmenų tapatybė turi būti nustatyta sistemoje nustatytomis priemonėmis;
d)
privalo būti tiksliai nustatyti elektroninės operacijos laikas ir data;
e)
privalo būti išsaugotas dokumentų vientisumas;
f)
privalo būti išsaugota galimybė susipažinti su dokumentais;
g)
jei tinkama, privalo būti išsaugotas dokumentų konfidencialumas;
h)
privalo būti užtikrinta, kad asmens duomenys būtų apsaugoti pagal Reglamento (EB) Nr. 45/2001 reikalavimus.
10. Per tokią sistemą išsiųstiems ar gautiems duomenims taikoma teisinė prezumpcija dėl jų vientisumo ir sistemos nurodyto duomenų išsiuntimo ar gavimo datos ir laiko tikslumo.
Per tokią sistemą išsiųstas ar pateiktas dokumentas yra laikomas lygiaverčiu popieriniam dokumentui, yra tinkamas naudoti kaip įrodymas teismo bylose, yra laikomas originalu ir jam taikoma teisinė prezumpcija dėl jo tikrumo ir vientisumo, jeigu jame nėra kintamų elementų, dėl kurių jis galėtų būti automatiškai pakeistas.
9 dalies b punkte nurodyti elektroniniai parašai turi rašytiniams parašams lygiavertę teisinę galią.
122 straipsnis
Bendrosios sutartys ir specialiosios sutartys
(Finansinio reglamento 101 straipsnis)
1. Bendrųjų sutarčių trukmė negali būti ilgesnė kaip ketveri metai, išskyrus išimtinius atvejus, kurie visų pirma tinkamai pagrįsti bendrosios sutarties objektu.
Specialiąsias sutartis, grindžiamas bendrosiomis sutartimis, laikydamiesi bendrojoje sutartyje nustatytų sąlygų tarpusavyje sudaro tik tos perkančiosios institucijos ir rangovai, kurie yra bendrųjų sutarčių šalys.
Sudarant specialiąsias sutartis, šalys negali iš esmės keisti bendrosios sutarties.
2. Jei bendroji sutartis yra sudaroma tik su vienu ūkinės veiklos vykdytoju, specialiosios sutartys sudaromos atsižvelgiant į bendrojoje sutartyje nustatytų sąlygų ribas.
Tinkamai pagrįstais atvejais perkančiosios institucijos prireikus gali raštu kreiptis į rangovą prašydamos papildyti savo pasiūlymą.
3. Kai bendroji sutartis turi būti sudaroma su keliais ūkinės veiklos vykdytojais, ji sudaroma su mažiausiai trimis ūkinės veiklos vykdytojais, jei yra pakankamai atrankos kriterijus atitinkančių ūkinės veiklos vykdytojų arba sutarties sudarymo kriterijus atitinkančių priimtinų pasiūlymų.
Bendroji sutartis su keliais ūkinės veiklos vykdytojais gali būti sudaroma kaip atskiros sutartys, kuriose numatomos tokios pačios sąlygos.
Specialiosios sutartys, grindžiamos bendrosiomis sutartimis, sudarytomis su keliais ūkinės veiklos vykdytojais, sudaromos vadovaujantis šiomis taisyklėmis:
a)
bendrųjų sutarčių, pagal kurias konkursas iš naujo neskelbiamas, atveju taikomos bendrojoje sutartyje nustatytos sąlygos;
b)
bendrųjų sutarčių, pagal kurias konkursas iš naujo skelbiamas, atveju šalys varžosi tų pačių ir prireikus patikslintų sąlygų pagrindu, o tam tikrais atvejais - kitų sąlygų, numatytų bendrosios sutarties specifikacijose, pagrindu.
Kai specialiosios sutartys sudaromos pagal trečios pastraipos b punkte nustatytas taisykles, perkančiosios institucijos raštu kreipiasi į bendrosios sutarties rangovus, nustatydamos jiems pakankamai ilgą terminą pasiūlymams pateikti. Pasiūlymai teikiami raštu. Perkančiosios institucijos kiekvieną specialiąją sutartį sudaro su konkurso dalyviu, kuris, remdamasis bendrosios sutarties specifikacijose nurodytais sutarties sudarymo kriterijais, pateikė geriausią pasiūlymą.
4. Sektorių, kuriuose sparčiai kinta kainos ir plėtojamos technologijos, bendrosiose sutartyse, pagal kurias konkursas iš naujo neskelbiamas, numatyta nuostata dėl tarpinio vertinimo arba dėl lyginamosios sistemos. Jeigu po tarpinio vertinimo pradinės sąlygos nebeatitinka kainų pokyčių arba technologijų plėtros, perkančioji institucija negali naudotis atitinkama bendrąja sutartimi ir imasi tinkamų priemonių jai nutraukti.
5. Biudžetinis įsipareigojimas pateikiamas tik dėl specialiųjų sutarčių, kurios grindžiamos bendrosiomis sutartimis.
2 skirsnis
Skelbimas
123 straipsnis
Informacijos apie sutartis, kurioms taikoma Direktyva 2004/18/EB, skelbimas
(Finansinio reglamento 103 straipsnis)
1. Informacijos apie sutartis, kurių vertė yra lygi 170 straipsnio 1 dalyje nurodytoms riboms ar už jas didesnė, skelbimas apima skelbimą apie pirkimą, nedarant poveikio 134 straipsniui, ir skelbimą apie sutarties sudarymą. Išankstinis informacinis skelbimas privalomas tik jei perkančioji institucija ketina pasinaudoti galimybe sutrumpinti pasiūlymų priėmimo terminus pagal 152 straipsnio 4 dalį.
2. Išankstiniame informaciniame skelbime perkančiosios institucijos viešai paskelbia per finansinių metų laikotarpį ketinamų sudaryti sutarčių ir bendrųjų sutarčių bendrą sąmatinę vertę ir objektą, išskyrus sutartis pagal derybų procedūrą be išankstinio skelbimo apie pirkimą.
Išankstinį informacinį skelbimą paskelbia arba Europos Sąjungos leidinių biuras (toliau - Leidinių biuras), arba pačios perkančiosios institucijos savo pirkėjo profilyje.
Privalomas išankstinis informacinis skelbimas siunčiamas Leidinių biurui arba paskelbiamas pirkėjo profilyje kuo anksčiau ir bet kuriuo atveju ne vėliau kaip kiekvienų finansinių metų kovo 31 d.
Perkančiosios institucijos, skelbiančios išankstinį informacinį skelbimą pirkėjo profilyje, elektroniniu būdu, naudodamos Direktyvos 2004/18/EB VIII priedo 3 punkte nurodytą formatą ir perdavimo procedūrą, siunčia Leidinių biurui pranešimą, kuriame nurodoma, kad išankstinis informacinis skelbimas pateikiamas pirkėjo profilyje.
3. Skelbimas apie pirkimą - tai perkančiųjų institucijų skelbimas, kad jos ketina pradėti procedūrą sutarčiai ar bendrajai sutarčiai sudaryti arba įgyvendinti dinaminę pirkimo sistemą pagal 131 straipsnį. Nedarant poveikio pagal derybų procedūrą sudarytoms sutartims, kaip nurodyta 134 straipsnyje, skelbimas apie pirkimą yra privalomas sutarčių, kurių sąmatinė vertė yra lygi 170 straipsnio 1 dalyje nurodytoms riboms ar už jas didesnė, atveju.
Jis nėra privalomas specialiosioms sutartims, grindžiamoms bendrosiomis sutartimis.
Taikant atvirą procedūrą, skelbime apie pirkimą nurodoma vokų atplėšimo komisijos posėdžio, kuris yra atviras konkurso dalyviams, data, laikas ir prireikus - vieta.
Perkančiosios institucijos nurodo, ar jos leidžia teikti alternatyvius pasiūlymus ir konkrečiai nurodo jų reikalaujamus minimalius pajėgumo ir gebėjimo lygius, jei jos naudojasi 146 straipsnio 2 dalies antroje pastraipoje numatyta galimybe. Jos nurodo 146 straipsnyje išvardytus atrankos kriterijus, kuriuos ketina taikyti, mažiausią kandidatų, kuriuos ketina pakviesti pateikti pasiūlymus, skaičių ir prireikus - didžiausią jų skaičių, taip pat objektyvius ir nediskriminuojančius kriterijus, kuriuos jos ketina taikyti, norėdamos apriboti šį skaičių, vadovaudamosi 128 straipsnio 1 dalies antra pastraipa.
Tais atvejais, kai su konkurso skelbimo dokumentais laisvai, tiesiogiai ir išsamiai galima susipažinti elektroniniu būdu, ypač 131 straipsnyje numatytų dinaminių pirkimo sistemų taikymo atveju, skelbime apie pirkimą yra nurodomas interneto adresas, kur galima susipažinti su šiais dokumentais
Perkančiosios institucijos, kurios nori organizuoti konkursą, paskelbia apie tokį savo ketinimą.
Atitinkamais atvejais perkančiosios institucijos skelbime apie pirkimą nurodo, kad viešųjų pirkimų procedūra yra tarpinstitucinė viešųjų pirkimų procedūra. Tokiais atvejais skelbime apie pirkimą nurodomi viešųjų pirkimų procedūroje dalyvaujančių institucijų, vykdomųjų įstaigų arba įstaigų, nurodytų Finansinio reglamento 208 straipsnyje, pavadinimai, institucijos, atsakingos už viešųjų pirkimų procedūrą, pavadinimas ir bendra sutarčių, kurias ketinama sudaryti su visomis šiomis institucijomis, vykdomosiomis įstaigomis arba įstaigomis, vertė.
4. Skelbime apie sutarties sudarymą nurodomi sutarčių, bendrųjų sutarčių arba pagal dinaminę pirkimo sistemą sudaromų sutarčių sudarymo procedūros rezultatai. Kai sutarčių vertė yra lygi 170 straipsnio 1 dalyje nurodytoms riboms ar už jas didesnė, skelbimas apie sutarties sudarymą yra privalomas. Jis nėra privalomas specialiosioms sutartims, grindžiamoms bendrąja sutartimi.
Skelbimas apie sutarties sudarymą siunčiamas Leidinių biurui ne vėliau kaip per 48 kalendorines dienas nuo tos dienos, kurią pasirašoma sutartis ar bendroji sutartis. Tačiau skelbimai apie sutartis, sudaromas taikant dinaminę pirkimo sistemą, gali būti skelbiami bendrai kas ketvirtį. Tokiais atvejais jie siunčiami Leidinių biurui ne vėliau kaip per 48 dienas nuo kiekvieno ketvirčio pabaigos.
Projekto konkursą vykdžiusios perkančiosios institucijos siunčia Leidinių biurui pranešimą apie jo rezultatus.
Tarpinstitucinių procedūrų atveju skelbimą apie sutarties sudarymą siunčia už procedūrą atsakinga perkančioji institucija.
Skelbimas apie sutarties sudarymą taip pat siunčiamas Leidinių biurui, jeigu sutarties arba bendrosios sutarties vertė yra lygi 170 straipsnio 1 dalyje nurodytoms riboms ar už jas didesnė ir ji sudaroma pagal derybų procedūrą be išankstinio skelbimo apie pirkimą, likus pakankamai laiko informacijai paskelbti iki sutarties pasirašymo, laikantis 171 straipsnio 1 dalyje numatytų sąlygų.
Nedarant poveikio 21 straipsniui, finansinių metų informacija, susijusi su bendrąja sutartimi grindžiamų specialiųjų sutarčių verte ir rangovais, skelbiama perkančiosios institucijos interneto svetainėje ne vėliau kaip birželio 30 d., pasibaigus tiems finansiniams metams, jeigu dėl specialiosios sutarties sudarymo arba specialiųjų sutarčių bendros vertės viršijamos 170 straipsnio 1 dalyje numatytos ribos.
5. Skelbimai parengiami pagal Komisijos patvirtintus standartinius pavyzdžius pagal Direktyvą 2004/18/EB.
124 straipsnis
Informacijos apie sutartis, kurioms netaikoma Direktyva 2004/18/EB, skelbimas
(Finansinio reglamento 103 straipsnis)
1. Siekiant užtikrinti konkurencijos principu grindžiamą konkursą ir viešųjų pirkimų procedūros nešališkumą, tinkamu būdu skelbiama informacija apie sutartis, kurių vertė yra mažesnė už 170 straipsnio 1 dalyje nurodytas ribas. Skelbiama:
a)
123 straipsnio 3 dalyje nurodytas skelbimas apie pirkimą arba kvietimas pareikšti susidomėjimą panašaus turinio sutartimis, kurių vertė yra didesnė už 137 straipsnio 1 dalyje nurodytą sumą;
b)
atitinkama išankstinė informacija internete apie sutartis, kurių vertė yra didesnė už 137 straipsnio 2 dalyje nurodytą sumą.
2. Rangovų, su kuriais sudarytos pastatų sutartys ir slaptomis paskelbtos sutartys, numatytos šio reglamento 134 straipsnio 1 dalies j punkte, sąrašas skelbiamas tik kartą per metus, nurodant sudarytų sutarčių objektą ir vertę. Tas sąrašas siunčiamas Europos Parlamentui ir Tarybai. Komisijos atveju jis pridedamas prie metinių veiklos ataskaitų suvestinės, nurodytos Finansinio reglamento 66 straipsnio 9 dalyje.
3. Informacija, susijusi su sutartimis, kurių vertė didesnė už sumą, nurodytą 137 straipsnio 1 dalyje, kuri nebuvo paskelbta atskirame skelbime apie sutarties sudarymą, siunčiama Leidinių biurui. Metinis rangovų sąrašas siunčiamas ne vėliau kaip kitų finansinių metų birželio 30 d.
4. Informacija, susijusi su sutartimis, kurių vertė didesnė už sumą, nurodytą 137 straipsnio 2 dalyje, skelbiama institucijos interneto svetainėje ne vėliau kaip kitų finansinių metų birželio 30 d.
125 straipsnis
Skelbimų publikavimas
(Finansinio reglamento 103 straipsnis)
1. Leidinių biuras 123 ir 124 straipsniuose nurodytus skelbimus publikuoja Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ne vėliau kaip per dvylika kalendorinių dienų nuo jų išsiuntimo.
Pirmoje pastraipoje nurodytas terminas sutrumpinamas iki penkių kalendorinių dienų, taikant 154 straipsnyje numatytas pagreitintas procedūras.
2. Perkančiosios institucijos privalo galėti pateikti išsiuntimo datos įrodymą.
126 straipsnis
Kiti informacijos skelbimo būdai
(Finansinio reglamento 103 straipsnis)
Be 123, 124 ir 125 straipsniuose numatytų skelbimo būdų, informaciją apie pirkimus galima skelbti bet kuriuo kitu būdu, visų pirma elektroniniu būdu. Tokiame skelbime turi būti nuoroda į skelbimą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, nurodytą 125 straipsnyje, jei toks yra paskelbtas, ir toks elektroninis skelbimas negali būti paskelbtas anksčiau už skelbimą Oficialiajame leidinyje, kuris yra vienintelis autentiškas.
Tokiame skelbime negali būti jokios kandidatų ar konkurso dalyvių diskriminacijos ir jokios kitos informacijos, išskyrus informaciją, pateiktą skelbime apie pirkimą, jei jis yra paskelbtas.
3 skirsnis
Viešųjų pirkimų procedūros
127 straipsnis
Viešųjų pirkimų procedūrų rūšys
(Finansinio reglamento 104 straipsnis)
1. Sutartys sudaromos skelbiant konkursus, taikant atvirą, ribotą arba derybų procedūrą su skelbimu apie pirkimą arba taikant derybų procedūrą be išankstinio skelbimo apie pirkimą, atitinkamais atvejais, po konkurso.
2. Viešųjų pirkimų procedūros yra atviros, kai pasiūlymus gali pateikti visi suinteresuoti ūkinės veiklos vykdytojai. Tai taip pat taikoma 131 straipsnyje nurodytos dinaminės pirkimo sistemos atveju.
Viešųjų pirkimų procedūros yra ribotos, kai visi ūkinės veiklos vykdytojai gali prašyti leisti jose dalyvauti, tačiau pasiūlymus arba siūlomus sprendimus, kai vykdoma 132 straipsnyje nurodyta konkurencinio dialogo procedūra, gali pateikti tik tie kandidatai, kurie atitinka 146 straipsnyje nurodytus atrankos kriterijus ir kuriuos perkančiosios institucijos vienu metu pakviečia raštu.
Atrankos etapas gali vykti dėl kiekvienos atskiros sutarties, taip pat ir tuo atveju, kai vykdomas konkurencinis dialogas, arba, kai vykdoma 136 straipsnio 1 dalies a punkte numatyta procedūra, gali būti parengiamas potencialių kandidatų sąrašas.
3. Taikant derybų procedūrą, perkančiosios institucijos tariasi su savo pačių pasirinktais konkurso dalyviais, kurie atitinka 146 straipsnyje nustatytus kriterijus, ir su vienu ar keliais iš jų derasi dėl jų pasiūlymų sąlygų.
Taikant derybų procedūras su skelbimu apie pirkimą, kaip nurodyta 135 straipsnyje, perkančiosios institucijos vienu metu raštu pakviečia atrinktus kandidatus deryboms.
4. Konkursai - tai procedūros, kai perkančiajai institucijai suteikiama galimybė įsigyti paprastai architektūros, civilinės inžinerijos ar duomenų tvarkymo srities planą ar projektą, kurį siūlo atrankos komisija po to, kai jis buvo pateiktas konkursui, skiriant apdovanojimus arba jų neskiriant.
128 straipsnis
Kandidatų skaičius ribotose arba derybų procedūrose
(Finansinio reglamento 104 straipsnis)
1. Taikant ribotą procedūrą ir 136 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose nurodytas procedūras, pakviestų pateikti pasiūlymą kandidatų skaičius negali būti mažesnis kaip penki, jei pakankamas kandidatų skaičius atitinka atrankos kriterijus.
Perkančioji institucija taip pat gali numatyti didžiausią kandidatų skaičių, atsižvelgdama į sutarties objektą ir taikydama objektyvius ir nediskriminacinius atrankos kriterijus. Tokiais atvejais kandidatų skaičius ir kriterijai nurodomi skelbime apie pirkimą arba kvietime pareikšti susidomėjimą, nurodytuose 123 ir 124 straipsniuose.
Bet kuriuo atveju kandidatų, pakviestų pateikti pasiūlymą, skaičius turi būti pakankamas, kad būtų užtikrinta tikra konkurencija.
2. Derybų procedūrose bei po konkurencinio dialogo kandidatų, pakviestų derėtis arba pateikti pasiūlymą, skaičius negali būti mažesnis kaip trys, jei pakankamas kandidatų skaičius atitinka atrankos kriterijus.
Kandidatų, pakviestų pateikti pasiūlymą, skaičius turi būti pakankamas, kad būtų užtikrinta tikra konkurencija.
Pirma ir antra pastraipos netaikomos:
a)
labai mažos vertės sutartims, numatytoms 137 straipsnio 2 dalyje;
b)
teisinių paslaugų sutartims pagal BVPŽ nomenklatūrą;
c)
slaptomis paskelbtoms sutartims, numatytoms 134 straipsnio 1 dalies j punkte.
3. Jei atrankos kriterijus ir minimalius pajėgumo ir gebėjimo lygius atitinkančių kandidatų skaičius yra mažesnis už 1 ir 2 dalyse nurodytą skaičių, perkančioji institucija gali tęsti procedūrą, pakviesdama vieną ar kelis kandidatus, kurie turi reikalaujamus pajėgumus ir gebėjimus. Tačiau perkančioji institucija negali kviesti kitų ūkinės veiklos vykdytojų, kurie vykdant procedūrą nebuvo pakviesti dalyvauti, arba tų kandidatų, kurie neturi reikalaujamų pajėgumų ir gebėjimų.
129 straipsnis
Derybų procedūrų taisyklės
(Finansinio reglamento 104 straipsnis)
Perkančiosios institucijos derasi su konkurso dalyviais dėl jų pateiktų pasiūlymų, kad galėtų juos pritaikyti prie 123 straipsnyje minėtame skelbime apie pirkimą arba specifikacijose, arba bet kuriuose papildomuose dokumentuose nurodytų sąlygų ir rasti pasiūlymą, kuriame būtų pateiktas ekonomiškai naudingiausias pasiūlymas.
Derybų metu perkančiosios institucijos užtikrina vienodas sąlygas visiems konkurso dalyviams.
Jei perkančiosios institucijos gali sudaryti sutartis taikydamos derybų procedūrą su skelbimu apie pirkimą pagal 135 straipsnį, jos gali numatyti, kad derybų procedūra vyktų etapais vis mažinant derybose aptariamų pasiūlymų skaičių, vadovaujantis skelbime apie pirkimą ar specifikacijose nurodytais sutarties sudarymo kriterijais. Skelbime apie pirkimą ar specifikacijose nurodoma, kad bus naudojamasi šia galimybe.
130 straipsnis
Konkursai
(Finansinio reglamento 104 straipsnis)
1. Su konkursų organizavimo taisyklėmis supažindinami asmenys, suinteresuoti jose dalyvauti.
Pakviestų dalyvauti kandidatų skaičius turi būti pakankamas, kad būtų užtikrinta tikra konkurencija.
2. Atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas paskiria atrankos komisiją. Ją sudaro vien tik fiziniai asmenys, kurie nepriklauso nuo konkurso dalyvių. Jei, norint dalyvauti konkurse, reikalinga tam tikra profesinė kvalifikacija, bent vienas trečdalis atrankos komisijos narių privalo turėti tą pačią arba lygiavertę kvalifikaciją.
Pareikšdama savo nuomonę atrankos komisija turi būti nepriklausoma. Jos nuomonės priimamos, remiantis kandidatų jai anonimiškai pateiktais projektais ir atsižvelgiant tik į skelbime apie konkursą nurodytus kriterijus.
3. Atrankos komisijos pasiūlymai, grindžiami kiekvieno projekto privalumais, ir jos pastabos pateikiami ataskaitoje, kurią pasirašo komisijos nariai.
Kandidatų anonimiškumas išlaikomas tol, kol atrankos komisija nepateikia savo nuomonės.
Atrankos komisija gali kviesti kandidatus atsakyti į ataskaitoje nurodytus klausimus, kad jie paaiškintų savo projektą. Parengiama išsami tokio dialogo ataskaita.
4. Tada perkančioji institucija priima sprendimą ir nurodo atrinkto kandidato pavardę / pavadinimą ir adresą bei pasirinkimo priežastis, remdamasi skelbime apie konkursą nurodytais kriterijais, ypač jei sprendimas skiriasi nuo atrankos komisijos nuomonėje pateiktų pasiūlymų.
131 straipsnis
Dinaminė pirkimo sistema
(Finansinio reglamento 104 straipsnis)
1. Dinaminė pirkimo sistema - tai vien elektroniniu būdu vykdoma pirkimo procedūra, kuri skirta įprastoms pirkimo operacijoms, kurioje per visą jos taikymo laiką gali dalyvauti bet kuris ūkinės veiklos vykdytojas, atitinkantis atrankos kriterijus ir pateikęs orientacinį pasiūlymą, atitinkantį specifikacijas ir visus papildomus dokumentus. Šie orientaciniai pasiūlymai bet kuriuo metu gali būti tobulinami, su sąlyga, kad jie toliau atitiks specifikacijas.
2. Norėdamos įgyvendinti dinaminę pirkimo sistemą, perkančiosios institucijos paskelbia skelbimą apie pirkimą, kuriame nurodo, kad taikoma dinaminė pirkimo sistema, ir pateikia nuorodą į interneto adresą, kur nuo skelbimo paskelbimo dienos iki sistemos taikymo pabaigos galima laisvai, tiesiogiai ir išsamiai susipažinti su specifikacijomis ir visais papildomais dokumentais.
Specifikacijose jos, be kita ko, nurodo planuojamų pirkimų, kurie yra šios sistemos objektas, pobūdį ir visą reikiamą informaciją apie pirkimo sistemą, naudojamą elektroninę įrangą ir techninio ryšio priemones bei specifikacijas.
3. Viso dinaminės pirkimo sistemos taikymo metu perkančiosios institucijos suteikia visiems ūkinės veiklos vykdytojams galimybę pateikti orientacinį pasiūlymą, kad jiems būtų leista dalyvauti sistemoje laikantis 1 dalyje nurodytų sąlygų. Jos užbaigia vertinimą ne vėliau kaip per 15 dienų nuo orientacinio pasiūlymo pateikimo dienos. Tačiau jos gali pratęsti vertinimo laikotarpį, jei tuo metu nepateikiamas kvietimas pateikti pasiūlymą.
Perkančioji institucija kuo greičiau praneša konkurso dalyviams apie leidimą jiems dalyvauti dinaminėje pirkimo sistemoje arba apie jų pasiūlymų atmetimą.
4. Kiekviena specialioji sutartis yra kvietimo pateikti pasiūlymą dalykas. Prieš pateikdamos šį kvietimą, perkančiosios institucijos paskelbia supaprastintą skelbimą apie pirkimą, pakviesdamos visus suinteresuotus ūkinės veiklos vykdytojus per tam tikrą terminą, kuris negali būti trumpesnis kaip 15 dienų nuo supaprastinto skelbimo išsiuntimo dienos, pateikti orientacinį pasiūlymą. Perkančiosios institucijos pradeda konkursą tik įvertinusios visus per šį terminą pateiktus orientacinius pasiūlymus.
Tuomet perkančiosios institucijos pakviečia visus konkurso dalyvius, kuriems leista dalyvauti sistemoje, per tinkamą terminą pateikti pasiūlymą. Jos sudaro sutartį su tuo konkurso dalyviu, kuris pateikė ekonomiškai naudingiausią pasiūlymą pagal skelbime apie pirkimą pagal dinaminę pirkimo sistemą nustatytus atrankos kriterijus. Jei tinkama, šie kriterijai gali būti patikslinti kvietime pateikti pasiūlymą.
5. Dinaminė pirkimo sistema negali būti taikoma ilgiau kaip ketverius metus, išskyrus išimtinius tinkamai pagrįstus atvejus.
Perkančiosios institucijos negali naudotis šia sistema taip, kad užkirstų kelią konkurencijai, ją apribotų ar iškreiptų.
Suinteresuotiesiems ūkinės veiklos vykdytojams ar sistemos šalims negali būti taikomi jokie mokesčiai.
132 straipsnis
Konkurencinis dialogas
(Finansinio reglamento 104 straipsnis)
1. Jei sutartys ypač sudėtingos, perkančioji institucija, manydama, kad vykdant atvirą procedūrą arba taikant galiojančias ribotos procedūros taisykles nebūtų galima sudaryti sutarties su ekonomiškai naudingiausią pasiūlymą pateikusiu ūkinės veiklos vykdytoju, gali vykdyti Direktyvos 2004/18/EB 29 straipsnyje nurodytą konkurencinio dialogo procedūrą.
Sutartis laikoma ypač sudėtinga, kai perkančioji institucija objektyviai negali nustatyti techninių priemonių, kurios galėtų patenkinti jos poreikius ar tikslus, arba negali apibrėžti teisinių ar finansinių projekto aspektų.
2. Perkančiosios institucijos paskelbia skelbimą apie pirkimą, kuriame nurodo savo poreikius ir reikalavimus, kurie gali būti išsamiai aprašyti tame pačiame skelbime ir (arba) aprašomajame dokumente.
3. Su kandidatais, atitinkančiais 146 straipsnyje nurodytus atrankos kriterijus, perkančiosios institucijos pradeda dialogą, siekdamos nustatyti ir apibrėžti priemones, kurios geriausiai patenkintų jų poreikius.
Vykstant dialogui perkančiosios institucijos užtikrina vienodas sąlygas visiems konkurso dalyviams ir dialoge dalyvaujančių kandidatų pateiktų sprendimų ar kitos informacijos konfidencialumą, nebent kandidatai sutinka, kad tokia informacija būtų atskleista.
Perkančiosios institucijos gali nustatyti, kad procedūra vyktų etapais, vis mažinant dialogo metu aptariamų sprendimų skaičių, vadovaujantis skelbime apie pirkimą ar aprašomajame dokumente nurodytais atrankos kriterijais, jei tokia galimybė yra numatyta skelbime apie pirkimą ar aprašomajame dokumente.
4. Informavusios dalyvius apie dialogo pabaigą, perkančiosios institucijos pakviečia juos pateikti galutinius pasiūlymus, pagrįstus dialogo metu pasiūlytu (-ais) ir patikslintu (-ais) sprendimu ar sprendimais. Šiuose pasiūlymuose turi būti visi projektui vykdyti reikiami ir būtini elementai.
Perkančiosios institucijos prašymu, šie pasiūlymai gali būti aiškinami, tikslinami ir tobulinami, su sąlyga, kad nekeičiami pagrindiniai pasiūlymo ar kvietimo pateikti pasiūlymą elementai, kurių pakeitimas galėtų pažeisti konkurenciją ar turėti diskriminuojantį poveikį.
Perkančiosios institucijos prašymu, tas konkurso dalyvis, kurio pateiktas pasiūlymas buvo pripažintas ekonomiškai naudingiausiu pasiūlymu, gali būti paprašytas patikslinti kai kuriuos savo pasiūlymo aspektus ar patvirtinti pasiūlyme pateiktus įsipareigojimus, su sąlyga, kad nekeičiami pagrindiniai pasiūlymo ar konkurso skelbimo elementai, nepažeidžiama konkurencija ar nesukeliama diskriminacija.
5. Perkančiosios institucijos gali nustatyti kainas arba mokėjimus dialogo dalyviams.
133 straipsnis
Bendra viešųjų pirkimų procedūra
(Finansinio reglamento 104 straipsnis)
Jeigu viena institucija ir vienos ar kelių valstybių narių, ELPA valstybių ar Sąjungos šalių kandidačių perkančiosios institucijos bendrai vykdo viešųjų pirkimų procedūrą, taikomos tai institucijai galiojančios procedūrinės nuostatos.
Kai valstybės narės perkančiajai institucijai priklausanti arba jos valdoma dalis sudaro 50 % arba daugiau bendros sutarties sąmatinės vertės arba kitais tinkamai pagrįstais atvejais institucija gali nuspręsti, kad valstybės narės perkančiajai institucijai galiojančios procedūrinės taisyklės taikomos su sąlyga, kad jas galima laikyti lygiavertėmis institucijos taisyklėms.
Institucija ir valstybių narių, ELPA valstybių ar Sąjungos šalių kandidačių perkančioji institucija, kurioms taikoma bendra viešųjų pirkimų procedūra, visų pirma susitaria dėl praktinių sąlygų, susijusių su prašymų dalyvauti konkurse arba pasiūlymų vertinimu, sutarties sudarymu, dėl sutarčiai taikytinos teisės ir kompetentingo teismo ginčams spręsti.
134 straipsnis
Derybų procedūros be išankstinio skelbimo apie pirkimą taikymas
(Finansinio reglamento 104 straipsnis)
1. Derybų procedūrą be išankstinio skelbimo apie pirkimą, neatsižvelgiant į tai, kokia yra sutarties sąmatinė vertė, perkančiosios institucijos gali vykdyti šiais atvejais:
a)
kai paskelbus atvirą ar ribotą procedūrą nebuvo pateiktas nė vienas pasiūlymas arba nebuvo pateiktas nė vienas tinkamas pasiūlymas, arba nebuvo pateiktas nė vienas prašymas dalyvauti konkurse, po to, kai buvo baigta pradinė procedūra, jeigu iš esmės nėra keičiamos pradinės pirkimo sąlygos, nurodytos 138 straipsnyje numatytuose konkurso dokumentuose;
b)
kai dėl techninių ar meninių priežasčių, ar priežasčių, susijusių su išimtinių teisių apsauga, sutartį galima sudaryti tik su tam tikru ūkinės veiklos vykdytoju;
c)
kai tai griežtai būtina, kai dėl ypatingos skubos priežasčių, atsiradusių dėl nenumatytų įvykių, nepriklausančių nuo perkančiųjų institucijų, negalima laikytis terminų, nustatytų kitoms procedūroms ir numatytų 152, 153 bei 154 straipsniuose;
d)
kai paslaugų sutartis sudaroma po konkurso ir pagal taikytinas taisykles turi būti skirta nugalėjusiam kandidatui arba vienam iš nugalėjusių kandidatų; pastaruoju atveju visi nugalėję kandidatai kviečiami dalyvauti derybose;
e)
papildomoms paslaugoms ir darbams, nenumatytiems iš pradžių svarstytame projekte nei iš pradžių sudarytoje sutartyje, bet kurie dėl nenumatytų aplinkybių tapo būtinais paslaugoms ar darbams atlikti, atsižvelgiant į 2 dalyje nurodytas sąlygas;
f)
naujoms paslaugoms ar darbams, kurie yra panašūs į paslaugas ar darbus, pavestus ūkinės veiklos vykdytojui, su kuriuo tos pačios perkančiosios institucijos sudarė pradinę sutartį, jei tokios paslaugos ar darbai atitinka pagrindinį projektą ir tas projektas buvo pradinės sutarties, sudarytos taikant atvirą arba ribotą procedūrą, objektas, laikantis 3 dalyje nurodytų sąlygų;
g)
tiekimo sutarčių atveju:
i)
siekiant, kad pradinis tiekėjas tiektų papildomas prekes, kurios skirtos įprastoms prekėms arba įrenginiams iš dalies pakeisti arba kurios yra esamų prekių arba įrenginių gamybos linijos tąsa, jeigu pakeitus tiekėją perkančioji institucija turėtų įsigyti įrangos, kurios techninės charakteristikos yra kitokios ir dėl to atsirastų veiklos ir priežiūros nesuderinamumas arba neproporcingų techninių sunkumų; tokių sutarčių trukmė negali būti ilgesnė kaip treji metai;
ii)
kai gaminiai yra gaminami tik moksliniams tyrimams, eksperimentams, studijoms ar plėtrai, išskyrus komercinio tinkamumo bandymus ir didelio masto gamybą, kuri yra skirta susigrąžinti mokslinių tyrimų ir plėtros sąnaudoms;
iii)
kai tiekiamų prekių kainos nustatomos ir jos įsigyjamos prekių biržoje;
iv)
kai prekės įsigyjamos esant ypač naudingoms sąlygoms: iš tiekėjo, kuris galutinai nutraukia savo verslo veiklą, arba iš bankrutuojančios įmonės, įmonės, dėl kurios teismas priėmė sprendimą dėl bankroto, ar įmonės, kurioje pagal nacionalinę teisę vykdoma tokio paties pobūdžio procedūra, administratorių ar likvidatorių;
h)
sudarant pastatų sutartis po to, kai yra ištirta vietos rinka;
i)
teisinių paslaugų sutartims pagal BVPŽ nomenklatūrą, jeigu informacija apie tokias sutartis tinkamai paskelbiama;
j)
slaptomis paskelbtų sutarčių atveju, kai tokį sprendimą priima institucija ar jos įgaliotos įstaigos, arba sutarčių, dėl kurių reikia imtis ypatingų saugumo priemonių, kaip numatyta galiojančiose administracinėse nuostatose, atveju arba kai to reikia dėl Sąjungos esminių interesų apsaugos.
2. Papildomoms paslaugoms ir darbams, minėtiems 1 dalies e punkte, perkančioji institucija gali taikyti derybų procedūrą be išankstinio skelbimo apie pirkimą, jei sutartis sudaroma su rangovu, vykdančiu sutartį:
a)
kai tokių papildomų sutarčių techniškai ar ekonomiškai negalima atskirti nuo pagrindinės sutarties, nesudarant perkančiajai institucijai didelių nepatogumų;
b)
kai tokios paslaugos ar darbai, nors juos ir galima atskirti nuo pradinės sutarties vykdymo, yra griežtai būtini jai užbaigti.
Papildomų sutarčių visuminė vertė negali būti didesnė kaip 50 % pradinės sutarties sumos.
3. Šio straipsnio 1 dalies f punkte nurodytais atvejais galimybė taikyti derybų procedūrą turi būti nurodyta po to, kai pirmajai sutarčiai yra paskelbtas konkursas, ir apskaičiuojant 170 straipsnio 1 dalyje nurodytas ribas yra atsižvelgiama į visą darbų ar paslaugų bendrą sąmatą. Procedūrą galima taikyti tik pradinės sutarties vykdymo laikotarpiu ir ne ilgiau kaip trejus metus nuo jos pasirašymo.
135 straipsnis
Derybų procedūros su išankstiniu skelbimu apie pirkimą taikymas
(Finansinio reglamento 104 straipsnis)
1. Perkančiosios institucijos gali vykdyti derybų procedūrą paskelbusios apie pirkimą, neatsižvelgdamos į sutarties vertę, šiais atvejais:
a)
jei preliminariai užbaigus atvirą ar ribotą procedūrą arba konkurencinį dialogą paaiškėja, kad buvo pateikta netinkamų ar nepriimtinų pasiūlymų, ypač atsižvelgiant į atrankos ar sutarties sudarymo kriterijus, jeigu iš esmės nėra keičiamos pradinės pirkimo sąlygos, nurodytos 138 straipsnyje numatytuose konkurso skelbimo dokumentuose, nedarant poveikio šio straipsnio 2 dalies nuostatų taikymui;
b)
kai išimtiniais atvejais darbams, tiekiamoms prekėms ar teikiamoms paslaugoms, dėl kurių pobūdžio ar susijusios rizikos konkurso dalyvis negali iš anksto nustatyti visos kainos;
c)
kai dėl perkamų paslaugų, visų pirma finansinių ir intelektinių paslaugų, pobūdžio negalima pakankamai tiksliai nustatyti sutarties specifikacijų taip, kad būtų galima sudaryti sutartį, išrinkus geriausią pasiūlymą pagal atviros ar ribotos procedūros taisykles;
d)
sudarant darbų sutartis, kai darbai atliekami tik mokslinių tyrimų, bandymų ar plėtros tikslais, o ne siekiant užtikrinti pelną ar susigrąžinti mokslinių tyrimų ir plėtros sąnaudas;
e)
sudarant Direktyvos 2004/18/EB II priedo B dalyje nurodytas paslaugų sutartis, laikantis šio reglamento 134 straipsnio 1 dalies i ir j punktų bei antros pastraipos nuostatų;
f)
mokslinių tyrimų ir plėtros paslaugų atveju, išskyrus išskirtinai perkančiajai institucijai naudingas paslaugas, kai ji jas naudoja savo veiklai vykdyti, su sąlyga, kad suteikiamą paslaugą visiškai atlygina perkančioji institucija;
g)
sudarant paslaugų sutartis programų medžiagos, skirtos transliuotojams transliuoti, įsigijimui, kūrimui, gamybai arba bendrai gamybai ir transliavimo laiko sutartis.
2. 1 dalies a punkte nurodytais atvejais perkančiosios institucijos gali neskelbti pirkimo, jei į derybų procedūrą jos įtraukia visus konkurso dalyvius, kurie atitinka atrankos kriterijus ir kurie, vykstant ankstesnei procedūrai, pateikė pasiūlymus, atitinkančius viešųjų pirkimų procedūros oficialius reikalavimus.
136 straipsnis
Procedūra, kurioje kviečiama pareikšti susidomėjimą
(Finansinio reglamento 104 straipsnis)
1. Sutarčių, kurių vertė neviršija 170 straipsnio 1 dalyje nurodytos vertės, atveju ir nepažeisdamos 134 ir 135 straipsnių perkančiosios institucijos gali naudoti kvietimą pareikšti susidomėjimą tam, kad:
a)
atliktų preliminarią kandidatų, kurie bus pakviesti pateikti pasiūlymus būsimuose ribotuose konkursuose, atranką;
b)
sudarytų pardavėjų, kurie būtų pakviesti pateikti prašymus dalyvauti konkurse arba pasiūlymus, sąrašą.
2. Sąrašas, sudarytas po kvietimo pareikšti susidomėjimą, galioja tokį laikotarpį:
a)
ne ilgiau kaip trejus metus nuo tos dienos, kai 124 straipsnio 1 dalies a punkte minėtas skelbimas yra nusiųstas Leidinių biurui šio straipsnio 1 dalies a punkte nurodytu atveju;
b)
ne ilgiau kaip penkerius metus nuo tos dienos, kai 124 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytas skelbimas yra nusiųstas Leidinių biurui šio straipsnio 1 dalies b punkte nurodyto pardavėjų sąrašo atveju.
Pirmoje pastraipoje nurodytas sąrašas gali apimti papildomus sąrašus.
Bet kuris susidomėjęs asmuo gali pateikti paraišką bet kuriuo metu sąrašo galiojimo laikotarpiu, išskyrus paskutiniuosius tris to laikotarpio mėnesius.
3. Kai sudaroma sutartis, perkančioji institucija pakviečia visus į atitinkamą sąrašą ar papildomą sąrašą įtrauktus kandidatus ar pirkėjus atlikti tokius veiksmus:
a)
pateikti pasiūlymus 1 dalies a punkte nurodytu atveju arba
b)
1 dalies b punkte nurodytu atveju pateikti bet kurį iš šių dokumentų:
i)
pasiūlymus, įskaitant dokumentus, susijusius su draudimo dalyvauti viešųjų pirkimų procedūrose ir atrankos kriterijais;
ii)
dokumentus, susijusius su draudimo dalyvauti viešųjų pirkimų procedūrose ir atrankos kriterijais, o antru etapu - pasiūlymus tiems, kurie atitinka šiuos kriterijus.
137 straipsnis
Mažos vertės sutartys
(Finansinio reglamento 104 straipsnis)
1. Derybų procedūra be išankstinio skelbimo apie pirkimą, kai konsultuojamasi bent su trimis kandidatais, gali būti taikoma sutartims, kurių vertė yra mažesnė nei 60 000 EUR.
Jeigu po konsultacijos su kandidatais perkančioji institucija gauna tik vieną pasiūlymą, kuris administraciniu ir techniniu požiūriu yra galiojantis, gali būti siūloma sudaryti sutartį, jeigu šis pasiūlymas atitinka sutarties sudarymo kriterijus.
2. Sutartys, kurių vertė yra mažesnė nei 15 000 EUR, gali būti sudaromos, remiantis vieninteliu pasiūlymu pagal derybų procedūrą be išankstinio skelbimo apie pirkimą.
3. 1 000 EUR neviršijantys mokėjimai išlaidoms padengti gali būti vykdomi tiesiog kaip mokėjimai pagal sąskaitas, be išankstinio pasiūlymo priėmimo.
138 straipsnis
Konkurso dokumentai
(Finansinio reglamento 105 straipsnis)
1. Konkurso dokumentus sudaro bent šie dokumentai:
a)
kvietimas pateikti pasiūlymą, dalyvauti derybose arba dialoge pagal 132 straipsnyje numatytą procedūrą;
b)
pridedama specifikacija arba tais atvejais, kai vykdomas 132 straipsnyje nurodytas konkurencinis dialogas, - perkančiosios institucijos poreikius ir reikalavimus aprašantis dokumentas arba nuoroda į interneto adresą, kur galima susipažinti su tokia specifikacija ar dokumentu;
c)
pagal pavyzdinę sutartį parengtas sutarties projektas.
Pirmos pastraipos c punktas netaikomas tais atvejais, kai išimtiniais ir tinkamai pagrįstais atvejais negalima naudoti pavyzdinės sutarties.
Konkurso dokumentuose turi būti nuoroda į skelbimo priemones, kurios taikytos pagal 123-126 straipsnius.
2. Kvietime pateikti pasiūlymą, dalyvauti derybose arba dialoge būtinai:
a)
nurodomos taisyklės, kaip pateikti ir išdėstyti pasiūlymus, pirmiausia - jų pateikimo galutinė data ir laikas, reikalavimas užpildyti standartinę atsakymo formą, pridėti reikiamus dokumentus, įskaitant dokumentus, įrodančius ekonominį ir finansinį pajėgumą ir profesinį ir techninį gebėjimą, kaip nurodyta 146 straipsnyje, jei tai nenurodyta skelbime apie pirkimą, ir adresas, kuriuo jie turi būti pateikti;
b)
nurodoma, kad pasiūlymo pateikimas reiškia, jog jį pateikęs asmuo sutinka su 1 dalyje nurodytomis specifikacijomis, pagal kurias parengiamas pasiūlymas, taip pat kad šis pasiūlymas, jei su jį pateikusiu dalyviu bus sudaryta sutartis, įpareigoja jį visam sutarties vykdymo laikotarpiui;
c)
nurodomas laikotarpis, per kurį pasiūlymas galios ir negalės būti pakeistas jokiais atžvilgiais;
d)
vykstant procedūrai draudžiamas bet koks perkančiosios institucijos ir konkurso dalyvio kontaktas, išskyrus išimtinius atvejus 160 straipsnyje nurodytomis sąlygomis, ir tais atvejais, kai yra numatytas apsilankymas vietoje, nurodomos tokio apsilankymo taisyklės;
e)
kai vykdomas konkurencinis dialogas, nurodoma konsultacijų etapo pradžios data ir adresas.
3. Specifikacijose būtinai:
a)
nurodomi sutarčiai taikomi draudimo dalyvauti viešųjų pirkimų procedūrose ir atrankos kriterijai, išskyrus atvejus, susijusius su konkurenciniu dialogu, ribota procedūra ir 135 straipsnyje nurodyta derybų procedūra su skelbimu apie pirkimą; šiais atvejais tie kriterijai nurodomi tik skelbime apie pirkimą arba kvietime pareikšti susidomėjimą;
b)
nurodomi sutarties sudarymo kriterijai ir jų lyginamieji svoriai arba prireikus, jei tai nėra nurodyta skelbime apie pirkimą, šių kriterijų svarba mažėjančia eilės tvarka;
c)
išdėstomos 139 straipsnyje nurodytos techninės specifikacijos;
d)
nurodomi minimalūs reikalavimai, kuriuos turi atitikti alternatyvūs pasiūlymai taikant procedūras, pagal kurias sudaroma sutartis su ekonomiškai naudingiausią pasiūlymą pateikusiu konkurso dalyviu, kaip nurodyta 149 straipsnio 2 dalyje, kai perkančioji institucija skelbime apie pirkimą yra nurodžiusi, kad leidžiama teikti tokius alternatyvius pasiūlymus;
e)
nurodoma, kad yra taikomas Protokolas dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų arba atitinkamais atvejais Vienos konvencija dėl diplomatinių santykių ar Vienos konvencija dėl konsulinių santykių;
f)
nurodoma, kokiais dokumentais pagrindžiamos galimybės sudaryti sutartis, kaip nurodyta 172 straipsnyje;
g)
kai taikomos 131 straipsnyje nurodytos dinaminės pirkimo sistemos, nurodomas numatomų pirkimų pobūdis, taip pat visa būtina informacija apie pirkimo sistemą, naudojamą elektroninę įrangą, techninio prisijungimo priemones ir specifikacijos.
4. Pavyzdinėje sutartyje visų pirma:
a)
nurodomi atlygintini nuostoliai už jos straipsnių nesilaikymą;
b)
nurodoma informacija, kuri turi būti pateikta sąskaitose faktūrose arba atitinkamuose patvirtinamuosiuose dokumentuose pagal 102 straipsnį;
c)
nurodoma, kad kai institucijos yra perkančiosios institucijos, sutarčiai taikoma Sąjungos teisė, kurią prireikus papildo sutartyje nurodyta nacionalinė teisė;
d)
nurodomas kompetentingas teismas ginčams spręsti.
Taikant šios dalies pirmos pastraipos c punktą, 121 straipsnio 1 dalyje nurodytų sutarčių atveju pavyzdinėje sutartyje gali būti daroma nuoroda tik į nacionalinę teisę.
5. Perkančiosios institucijos gali reikalauti iš konkurso dalyvio informacijos apie bet kurią sutarties dalį, kurią konkurso dalyvis ketina subrangos būdu perduoti trečiosioms šalims, ir apie subrangovų tapatybę. Be 143 straipsnyje nurodytos informacijos, perkančioji institucija gali taip pat reikalauti, kad kandidatas arba konkurso dalyvis pateiktų informaciją apie numatomo subrangovo finansinius ir ekonominius pajėgumus ir techninius ir profesinius gebėjimus, kaip nurodyta 146, 147 ir 148 straipsniuose, ypač kai subrangos sutartis sudaro didelę sutarties dalį.
139 straipsnis
Techninės specifikacijos
(Finansinio reglamento 105 straipsnis)
1. Techninės specifikacijos turi užtikrinti vienodas galimybes kandidatams ir konkurso dalyviams ir nesudaryti nepagrįstų kliūčių konkurencijos principu grindžiamam konkursui.
Jose turi būti apibrėžtos būtinos prekės, paslaugos, medžiagos ar darbo charakteristikos, kad jie atitiktų perkančiosios institucijos numatytą paskirtį.
2. 1 dalyje minėtas charakteristikas sudaro:
a)
kokybės lygiai;
b)
aplinkosauginis veiksmingumas;
c)
visais atvejais, kai įmanoma, prieinamumo žmonėms su negalia kriterijai arba visiems naudotojams pritaikytas dizainas;
d)
atitikties vertinimo lygiai ir procedūros;
e)
tinkamumas naudoti;
f)
sauga arba matmenys, įskaitant prekių tiekimo atvejais gaminio pavadinimą bei naudojimo instrukcijas, ir visų sutarčių atvejais terminija, simboliai, bandymų metodai, pakuotė, ženklinimas ir etiketės, gamybos procedūros ir metodai;
g)
darbų sutartims - procedūros, susijusios su kokybės užtikrinimu, ir taisyklės, susijusios su projektavimu ir savikainos apskaičiavimu, darbų bandymo, tikrinimo ir priėmimo sąlygos, statybos metodai arba būdai ir visos kitos techninės sąlygos, kurias pagal bendruosius ar specialius nuostatus perkančioji institucija gali nustatyti užbaigtiems darbams ir su jais susijusioms medžiagoms ar dalims.
3. Techninės specifikacijos formuluojamos vienu iš toliau nurodytų būdų:
a)
remiantis Europos standartais arba Europos techniniais liudijimais, arba bendromis techninėmis specifikacijomis, kai tokios egzistuoja, tarptautiniais standartais, arba kitomis Europos standartizacijos institucijų nustatytomis techninių etalonų sistemomis, arba, jei tokių nėra, jų nacionaliniais atitikmenimis; po kiekvienos nuorodos turi eiti žodžiai „arba lygiavertis“;
b)
nurodant veiksmingumo ar funkcinius reikalavimus, į kuriuos gali būti įtraukti aplinkosaugos reikalavimai, ir kurie turi būti pakankamai išsamūs, kad dalyviai galėtų nustatyti sutarties objektą, o perkančiosios institucijos galėtų sudaryti sutartį;
c)
taikant abu šiuos formulavimo metodus.
4. Kai perkančiosios institucijos pasinaudoja galimybe remtis 3 dalies a punkte minėtomis specifikacijomis, jos negali atmesti pasiūlymo tuo pagrindu, kad jis neatitinka tų specifikacijų, jei konkurso dalyvis ar kandidatas bet kuriomis atitinkamomis priemonėmis įrodo ir įtikina perkančiąją instituciją, kad pasiūlymas lygiai taip pat atitinka nustatytus reikalavimus.
Tinkamos priemonės gali būti techninė gamintojo dokumentacija arba pripažintos įstaigos bandymų protokolas.
5. Kai perkančiosios institucijos pasinaudoja galimybe remtis 3 dalies b punkte numatyta galimybe nustatyti specifikacijas, nurodydamos veiksmingumo ar funkcinius reikalavimus, jos negali atmesti pasiūlymo, kuris atitinka nacionalinį standartą, į kurį yra perkeltas Europos standartas, Europos techninį liudijimą arba bendras technines specifikacijas, tarptautinį standartą ar Europos standartizacijos institucijos nustatytą techninių etalonų sistemą, jei tos specifikacijos yra susijusios su būtinais veiksmingumo ar funkciniais reikalavimais.
Konkurso dalyvis perkančiąją instituciją tenkinančiu ir bet kokiu tinkamu būdu turi pateikti įrodymų, kad jo pasiūlymas atitinka perkančiosios institucijos nustatytus veiksmingumo ar funkcinius reikalavimus. Tinkamos priemonės gali būti techninė gamintojo dokumentacija arba pripažintos įstaigos bandymų protokolas.
6. Jei kaip veiksmingumo ar funkcinius reikalavimus perkančiosios institucijos nurodo aplinkosaugos reikalavimus, jos gali naudotis išsamiomis specifikacijomis, o prireikus - jų dalimis, kaip apibrėžta Europos, tarptautiniuose, nacionaliniuose ar bet kokiuose kituose ekologiniuose ženkluose, jei yra įvykdytos šios sąlygos:
a)
naudojamos specifikacijos yra tinkamos tiekiamų prekių ar teikiamų paslaugų, kurios yra sutarties objektas, charakteristikoms apibrėžti;
b)
ženklo reikalavimai yra nustatyti remiantis moksline informacija;
c)
ekologiniai ženklai yra patvirtinti tokio proceso metu, kuriame gali dalyvauti visos suinteresuotosios šalys, pavyzdžiui, Vyriausybinės organizacijos, vartotojai, gamintojai, platintojai ir aplinkos apsaugos organizacijos;
d)
ekologiniai ženklai yra prieinami visoms suinteresuotosioms šalims.
7. Perkančiosios institucijos gali nurodyti, kad ekologiniu ženklu pažymėti gaminiai ar paslaugos laikomi atitinkančiais specifikacijose nurodytas technines savybes. Jos priima bet kokią kitą tinkamą įrodymo priemonę, pavyzdžiui, techninę gamintojo dokumentaciją ar pripažintos įstaigos bandymų protokolą. 4, 5 ir 6 dalyse nurodyta pripažinta įstaiga yra bandymų ar kalibravimo laboratorija arba tyrimų ir sertifikavimo įstaiga, atitinkanti galiojančius Europos standartus.
8. Išskyrus išimtinius sutarties objektu pateisinamus atvejus, tose specifikacijose negalima nurodyti konkrečios markės ar tiekimo šaltinio, ar konkretaus proceso, ar prekių ženklų, patentų, rūšių, ar konkrečios kilmės šalies, ar gamybos būdo taip, kad taip tam tikriems gaminiams arba ūkinės veiklos vykdytojams būtų sudarytos palankios sąlygos arba jie būtų pašalinami.
Kai neįmanoma pateikti pakankamai išsamaus ir suprantamo sutarties objekto aprašymo, po nuorodos į jį turi eiti žodžiai „arba lygiavertis“.
140 straipsnis
Kainos keitimas
(Finansinio reglamento 105 straipsnis)
1. Konkurso dokumentuose aiškiai nurodoma, ar turi būti pateikta tvirta ir nekeičiama kaina.
2. Jei taip nėra, konkurso dokumentuose nurodomos kainų keitimo per sutarties galiojimo laiką sąlygos ir (arba) formulės. Tokiais atvejais perkančioji institucija visų pirma atsižvelgia į:
a)
viešųjų pirkimų procedūros tikslą ir ekonominę padėtį, kurioje ji vyksta;
b)
užduočių ir sutarties tipą bei jų trukmę;
c)
savo finansinius interesus.
141 straipsnis
Neteisėta veikla, dėl kurios nustatomas draudimas dalyvauti viešųjų pirkimų procedūrose
(Finansinio reglamento 106 straipsnis)
Finansinio reglamento 106 straipsnio 1 dalies e punkte nurodyti atvejai apima visą neteisėtą veiklą, kenkiančią Sąjungos finansiniams interesams, ir visų pirma yra šie:
a)
sukčiavimo atvejai, nurodyti Konvencijos dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos, sudarytos 1995 m. liepos 26 d. Tarybos aktu (12), 1 straipsnyje;
b)
korupcijos atvejai, nurodyti Konvencijos dėl kovos su korupcija, susijusia su Europos Bendrijų pareigūnais arba Europos Sąjungos valstybių narių pareigūnais, sudarytos 1997 m. gegužės 26 d. Tarybos aktu (13), 3 straipsnyje;
c)
dalyvavimo nusikalstamoje organizacijoje atvejai, kaip apibrėžta Tarybos pamatinio sprendimo 2008/841/TVR (14) 2 straipsnyje;
d)
pinigų plovimo atvejai, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2005/60/EB (15) 1 straipsnyje;
e)
teroristinių nusikaltimų arba su terorizmo veikla susijusių nusikaltimų atvejai ir nusikaltimo kurstymo, bendrininkavimo jį darant ir kėsinimosi jį padaryti atvejai, kaip apibrėžta Tarybos pagrindų sprendimo 2002/475/TVR (16) 1, 3 ir 4 straipsniuose.
142 straipsnis
Draudimo dalyvauti viešųjų pirkimų procedūrose kriterijų taikymas ir draudimo dalyvauti trukmė
(Finansinio reglamento 106, 107, 108 ir 109 straipsniai)
1. Siekdama nustatyti draudimo dalyvauti viešųjų pirkimų procedūrose trukmę ir užtikrinti, kad būtų laikomasi proporcingumo principo, atsakingoji institucija visų pirma atsižvelgia į faktų rimtumą, įskaitant jų poveikį Sąjungos finansiniams interesams ir įvaizdžiui, ir į praėjusį laiką, pažeidimo trukmę ir pasikartojimą, atitinkamo subjekto ketinimus arba aplaidumo laipsnį bei priemones, kurių ėmėsi atitinkamas subjektas, kad ištaisytų padėtį.
Nustatydama draudimo dalyvauti viešųjų pirkimų procedūrose trukmę, atsakingoji institucija suteikia susijusiam kandidatui arba konkurso dalyviui galimybę pareikšti savo nuomonę.
Kai draudimo dalyvauti viešųjų pirkimų procedūrose trukmę nustato Finansinio reglamento 108 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodytos valdžios institucijos arba įstaigos, remdamosi galiojančia teise, Komisija taiko šią trukmę, neviršydama ilgiausios trukmės, nurodytos Finansinio reglamento 106 straipsnio 4 dalyje. Finansinio reglamento 106 straipsnio 4 dalyje nurodytas ilgiausias laikotarpis yra penkeri metai:
a)
nuo sprendimo, turinčio res judicata galią, bylose, nurodytose Finansinio reglamento 106 straipsnio 1 dalies b ir e punktuose, dienos;
b)
nuo dienos, kurią buvo įvykdytas pažeidimas, arba, besitęsiančių ar pakartotinių pažeidimų atveju, - nuo dienos, kurią pažeidimas pasibaigia, Finansinio reglamento 106 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytais atvejais, kai nusižengimas siejamas su sutartimis, sudarytomis su atitinkamomis institucijomis.
Taikant trečios pastraipos b punktą, jeigu sunkus profesinis nusižengimas nustatomas viešosios valdžios institucijos arba tarptautinės organizacijos sprendimu, galioja sprendimo data.
Atsižvelgiant į 1 dalį, šis laikotarpis, per kurį draudžiama dalyvauti viešųjų pirkimų procedūrose, gali būti pratęstas iki dešimt metų, jeigu per penkerius metus nuo trečios pastraipos a ir b punktuose nurodytos dienos padaromas pakartotinis nusižengimas.
2. Kandidatams ir konkurso dalyviams neleidžiama dalyvauti viešųjų pirkimų arba dotacijų skyrimo procedūrose tol, kol jiems taikomas vienas iš Finansinio reglamento 106 straipsnio 1 dalies a ir d punktuose nurodytų atvejų.
143 straipsnis
Įrodymai
(Finansinio reglamento 106 ir 107 straipsniai)
1. Kandidatai ir konkurso dalyviai pateikia tinkamai pasirašytą garbės pareiškimą su nurodyta data, kuriame nurodo, kad jie nėra patekę nė į vieną iš Finansinio reglamento 106 ir 107 straipsniuose nurodytų situacijų.
Tačiau ribotos procedūros, konkurencinio dialogo ir derybų procedūros su skelbimu apie pirkimą atvejais, kai perkančioji institucija riboja kandidatų, kurie bus kviečiami dalyvauti derybose arba pateikti pasiūlymus, skaičių, visi kandidatai pateikia 3 dalyje nurodytas pažymas.
Priklausomai nuo jos atlikto rizikos vertinimo, perkančioji institucija gali nereikalauti pirmoje pastraipoje nurodyto pareiškimo sutarčių, nurodytų 137 straipsnio 2 dalyje, atveju. Tačiau 265 straipsnio 1 dalyje, 267 straipsnio 1 dalyje ir 269 straipsnio 1 dalyje nurodytų sutarčių atveju perkančioji institucija gali nereikalauti minėto pareiškimo, jeigu sutarčių vertė yra lygi 20 000 EUR arba mažesnė.
2. Konkurso dalyvis, su kuriuo bus sudaroma sutartis, per perkančiosios institucijos nustatytą terminą ir iki sutarties pasirašymo pateikia šio straipsnio 3 dalyje nurodytus įrodymus, patvirtinančius šio straipsnio 1 dalyje nurodytą pareiškimą, šiais atvejais:
a)
kai institucijos sudaro sutartis savo sąskaita ir jų vertė yra lygi 170 straipsnio 1 dalyje nurodytoms riboms arba didesnė;
b)
kai sutartys sudaromos išorės veiksmų srityje ir jų vertė yra lygi riboms, nustatytoms 265 straipsnio 1 dalies a punkte, 267 straipsnio 1 dalies a punkte arba 269 straipsnio 1 dalies a punkte arba didesnė.
Jeigu perkančiajai institucijai kyla abejonių, ar konkurso dalyvis, su kuriuo numatoma sudaryti sutartį, kurios vertė yra mažesnė už šios dalies pirmos pastraipos a ir b punktuose nurodytas ribas, nėra patekęs į vieną iš situacijų, dėl kurių jam būtų neleidžiama dalyvauti viešųjų pirkimų procedūrose, ji reikalauja, kad jis pateiktų 3 dalyje nurodytus įrodymus.
3. Kaip pakankamą įrodymą, kad kandidatas ar konkurso dalyvis, su kuriuo numatoma sudaryti sutartį, nėra patekęs nė į vieną iš Finansinio reglamento 106 straipsnio 1 dalies a, b ar e punktuose aprašytų situacijų, perkančioji institucija priima naujausią teismo bylų registro išrašą arba, jeigu jo nėra, naujausią jam lygiavertį dokumentą, išduotą kilmės šalies arba šalies, iš kurios atvyko, teismo ar administracinės institucijos, liudijantį, kad šie reikalavimai yra įvykdyti. Kaip patenkinamą įrodymą, kad kandidatas ar konkurso dalyvis nėra patekęs į Finansinio reglamento 106 straipsnio 1 dalies a ar d punkte aprašytą situaciją, perkančioji institucija priima atitinkamos valstybės kompetentingos institucijos išduotą naujausią pažymą.
Jei šio straipsnio 1 dalyje nurodytas dokumentas arba pažyma atitinkamoje šalyje nėra išduodami, taip pat kitais Finansinio reglamento 106 straipsnyje numatytais draudimo dalyvauti viešųjų pirkimų procedūrose atvejais juos gali pakeisti suinteresuotosios šalies teismo arba administracinei institucijai, notarui arba kvalifikuotai profesinei institucijai savo kilmės šalyje arba šalyje, iš kurios atvyko, išduotas pareiškimas su priesaika arba oficialus pareiškimas.
4. Atsižvelgiant į šalies, kurioje kandidatas ar konkurso dalyvis yra įsisteigęs, nacionalinius įstatymus, 1 ir 3 dalyse nurodyti dokumentai išduodami juridiniams ir (arba) fiziniams asmenims, įskaitant, jeigu perkančioji institucija mano, kad tai reikalinga, įmonių direktorius arba bet kurį kitą asmenį, turintį atstovavimo, sprendimų priėmimo ar kontrolės įgaliojimus kandidato ar konkurso dalyvio atžvilgiu.
5. Jeigu perkančiosioms institucijoms kyla abejonių, ar kandidatai arba konkurso dalyviai nėra patekę į vieną iš situacijų, dėl kurių jiems būtų neleidžiama dalyvauti viešųjų pirkimų procedūrose, jos gali pačios kreiptis į 3 dalyje nurodytas kompetentingas institucijas, prašydamos suteikti, jų manymu, būtiną informaciją apie tokią situaciją.
6. Perkančioji institucija gali nereikalauti kandidato arba konkurso dalyvio pateikti 3 dalyje nurodytus patvirtinamuosius dokumentus, jeigu jie jau buvo jai pateikti vykdant kitą viešųjų pirkimų procedūrą, su sąlyga, kad dokumentai išduoti ne anksčiau kaip prieš metus ir dar galioja.
Tokiu atveju kandidatas arba konkurso dalyvis garbingai pareiškia, kad patvirtinamieji dokumentai jau buvo pateikti per ankstesnę viešųjų pirkimų procedūrą, ir patvirtina, kad jo padėtis nėra pasikeitusi.
7. Perkančiosios institucijos prašymu, kandidatas arba konkurso dalyvis pateikia numatomo subrangovo garbės pareiškimą, kad jis nėra patekęs nė į vieną iš Finansinio reglamento 106 ir 107 straipsniuose nurodytų situacijų.
Jeigu kyla abejonių dėl garbės pareiškimo, perkančioji institucija paprašo 3 ir 4 dalyse nurodytų įrodymų. Kai tinkama, taikoma 5 dalis.
144 straipsnis
Centrinė duomenų bazė
(Finansinio reglamento 108 straipsnis)
1. Institucijos, vykdomosios įstaigos ir įstaigos, nurodytos Finansinio reglamento 108 straipsnio 1 dalyje, Komisijos nustatyta forma perduoda Komisijai informaciją, kurioje nurodytos trečiosios šalys, kurios yra patekusios į vieną iš Finansinio reglamento 106, 107 straipsniuose ir 109 straipsnio 1 dalies b punkte ir 109 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytų situacijų, draudimo dalyvauti viešųjų pirkimų procedūrose motyvai ir trukmė.
Jos taip pat perduoda informaciją apie asmenis, turinčius atstovavimo, sprendimų priėmimo arba trečiųjų šalių, kurie yra juridiniai asmenys ir kurie buvo patekę į vieną iš Finansinio reglamento 106, 107 straipsniuose ir 109 straipsnio 1 dalies b punkte ir 2 dalies a punkte nurodytų situacijų, kontrolės įgaliojimus.
Institucijos ir įstaigos, nurodytos Finansinio reglamento 108 straipsnio 2 ir 3 dalyse, Komisijos nustatyta forma perduoda Komisijai informaciją, kurioje nurodytos trečiosios šalys, kurios yra patekusios į vieną iš Finansinio reglamento 106 straipsnio 1 dalies e punkte nurodytų situacijų, kai jų veiksmai pakenkė Sąjungos finansiniams interesams, ir asmenys, turintys atstovavimo, sprendimų priėmimo arba trečiųjų šalių, kurios yra juridiniai asmenys, kontrolės įgaliojimus, pavyzdžiui:
a)
jiems taikomo apkaltinamojo nuosprendžio tipą;
b)
kai taikoma, draudimo dalyvauti viešųjų pirkimų procedūrose trukmę.
2. 1 dalyje nurodytos institucijos, agentūros, valdžios institucijos ir įstaigos paskiria asmenis, įgaliotus perduoti Komisijai ir iš jos gauti duomenų bazės informaciją.
Finansinio reglamento 108 straipsnio 1 dalyje nurodytų institucijų, agentūrų, valdžios institucijų ir įstaigų atveju paskirtieji asmenys kuo greičiau perduoda informaciją Komisijos apskaitos pareigūnui ir prireikus paprašo į duomenų bazę įvesti duomenis, juos pakeisti arba panaikinti.
Finansinio reglamento 108 straipsnio 2 dalyje nurodytų valdžios institucijų ir įstaigų atveju paskirtieji asmenys per tris mėnesius nuo atitinkamo teismo sprendimo išdavimo perduoda būtiną informaciją Komisijos leidimus suteikiančiam pareigūnui, atsakingam už atitinkamą programą arba veiksmą.
Komisijos apskaitos pareigūnas į duomenų bazę įrašo duomenis, juos pakeičia arba panaikina. Jis saugiu protokolu kiekvieną mėnesį teikia patvirtintus duomenų bazės duomenis paskirtiesiems asmenims.
3. 1 dalyje nurodytos institucijos, agentūros, valdžios institucijos ir įstaigos patvirtina Komisijai, kad jų pateikta informacija buvo parengta ir perduota pagal asmens duomenų apsaugos principus, išdėstytus Europos Parlamento reglamente (EB) Nr. 45/2001 ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje Nr. 95/46/EB (17) dėl asmens duomenų apsaugos.
Visų pirma jos iš anksto praneša visoms trečiosioms šalims arba 1 dalyje nurodytiems asmenims, kad Komisija gali įtraukti jų duomenis į duomenų bazę ir perduoti 2 dalyje nurodytiems paskirtiesiems asmenims. Po duomenų ištaisymo, ištrynimo ar pakeitimo prireikus jos atnaujina perduotą informaciją.
Bet kuri šalis, kurios duomenys įtraukti į duomenų bazę, turi teisę gauti informaciją apie saugomus su ja susijusius duomenis, pateikusi prašymą Komisijos apskaitos pareigūnui.
4. Valstybės narės imasi atitinkamų priemonių, kad padėtų Komisijai veiksmingai valdyti duomenų bazę, laikantis Direktyvos 95/46/EB.
Atitinkamos priemonės nustatomos susitarimuose su trečiųjų šalių valdžios institucijomis ir visomis įstaigomis, nurodytomis Finansinio reglamento 108 straipsnio 2 ir 3 dalyse, siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi šių nuostatų ir asmens duomenų apsaugos principų.
145 straipsnis
Administracinės ir finansinės nuobaudos
(Finansinio reglamento 109 ir 131 straipsniai)
1. Nedarant poveikio sutartyje nustatytų nuobaudų taikymui, su kandidatais arba konkurso dalyviais ir rangovais, kurie pateikė neteisingus pareiškimus, padarė esminių klaidų arba pažeidimų arba sukčiavo, arba buvo pripažinti sunkiai pažeidę savo sutartinius įsipareigojimus, gali būti neleidžiama sudaryti jokių sutarčių ir skirti jiems dotacijų, finansuojamų iš Sąjungos biudžeto, ilgiausiai penkerius metus nuo dienos, kurią buvo nustatytas pažeidimas, patvirtintas po prieštaravimo procedūros, kurioje dalyvavo kandidatas, konkurso dalyvis ar rangovas.
Šis laikotarpis gali būti pratęstas iki dešimties metų, jeigu per penkerius metus nuo pirmoje pastraipoje nurodytos dienos padaromas pakartotinis nusižengimas.
2. Konkurso dalyviams arba kandidatams, kurie pateikė neteisingus pareiškimus, padarė esminių klaidų, pažeidimų arba sukčiavo, taip pat gali būti skiriamos finansinės nuobaudos, sudarančios 2-10 % bendros sudaromų sutarčių sąmatinės vertės.
Rangovams, kurie buvo pripažinti sunkiai pažeidę savo sutartinius įsipareigojimus, gali būti skiriamos finansinės nuobaudos, sudarančios 2-10 % visos atitinkamos sutarties vertės.
Šis procentas gali būti padidintas iki 4-20 %, jeigu per penkerius metus nuo 1 dalies pirmoje pastraipoje nurodytos dienos padaromas pakartotinis pažeidimas.
3. Institucija nustato administracines arba finansines nuobaudas, visų pirma atsižvelgdama į 142 straipsnio 1 dalyje nurodytus elementus.
146 straipsnis
Atrankos kriterijai
(Finansinio reglamento 110 straipsnio 1 dalis)
1. Perkančiosios institucijos parengia aiškius ir nediskriminacinius atrankos kriterijus.
2. Kiekvienoje viešųjų pirkimų procedūroje taikomi atrankos kriterijai kandidato arba konkurso dalyvio finansiniam ir ekonominiam pajėgumui ir techniniam ir profesiniam gebėjimui įvertinti.
Perkančioji institucija gali nustatyti minimalius pajėgumo lygius, kurių neatitinkantys kandidatai negali būti atrinkti.
3. Galima pareikalauti, kad kiekvienas konkurso dalyvis arba kandidatas įrodytų, kad jam pagal nacionalinę teisę leidžiama vykdyti sutartį, ir tai yra įrodoma tuo, kad jis yra įrašytas į prekybos ar profesijų registrą, arba priesaika patvirtinta deklaracija ar pažyma, naryste specialioje organizacijoje, konkrečiai duotu leidimu arba įrašu pridėtinės vertės mokesčio (toliau - PVM) registre.
4. Perkančiosios institucijos skelbime apie pirkimą arba kvietime pareikšti susidomėjimą, arba kvietime pateikti pasiūlymą gali daryti nuorodas, kurias jos yra pasirinkusios kaip konkurso dalyvių ar kandidatų statuso ir teisinio veiksnumo įrodymus.
5. Perkančioji institucija negali reikalauti daugiau informacijos, įrodančios kandidato ar konkurso dalyvio finansinį ir ekonominį pajėgumą ir techninį ir profesinį gebėjimą, taip pat minimalius pajėgumo ir gebėjimo lygius, kurių reikalaujama pagal 2 dalį, negu to reikia atsižvelgiant į sutarties objektą, taip pat turi būti atsižvelgiama į ūkinės veiklos vykdytojų teisėtus interesus, visų pirma susijusius su įmonės techninių ir verslo paslapčių apsauga.
6. Perkančioji institucija, remdamasi savo atliktu rizikos vertinimu, gali nuspręsti nereikalauti, kad kandidatai arba konkurso dalyviai pateiktų finansinio ir ekonominio pajėgumo ir techninio ir profesinio gebėjimo įrodymus šiais atvejais:
a)
kai institucijos sudaro sutartis savo sąskaita ir jų vertė neviršija 137 straipsnio 1 dalyje nurodytos vertės;
b)
kai sutartys sudaromos išorės veiksmų srityje ir jų vertė yra mažesnė už ribas, nustatytas 265 straipsnio 1 dalies a punkte, 267 straipsnio 1 dalies a punkte ir 269 straipsnio 1 dalies a punkte.
Jeigu perkančioji institucija nusprendžia nereikalauti kandidatų arba konkurso dalyvių finansinio ir ekonominio pajėgumo ir techninio ir profesinio gebėjimo įrodymų, išankstinis finansavimas nėra vykdomas, nebent pateikiama atitinkamos sumos finansinė garantija.
147 straipsnis
Ekonominis ir finansinis pajėgumas
(Finansinio reglamento 110 straipsnio 1 dalis)
1. Finansinis ir ekonominis pajėgumas pirmiausia gali būti įrodytas vienu ar keliais iš šių dokumentų:
a)
atitinkamomis bankų pažymomis arba, jei tinkama, atitinkamos profesinės rizikos civilinės atsakomybės draudimo įrodymais;
b)
daugiausia paskutinių trejų metų, kurių sąskaitos jau yra uždarytos, finansinėmis ataskaitomis;
c)
laikotarpio, kuris negali būti ilgesnis kaip treji paskutiniai turimi finansiniai metai, bendros apyvartos ataskaita ir apyvartos, susijusios su darbais, pateiktomis prekėmis ar suteiktomis paslaugomis, kurioms taikoma sutartis, ataskaita.
2. Perkančioji institucija gali nereikalauti kandidato arba konkurso dalyvio pateikti 1 dalyje nurodytus patvirtinamuosius dokumentus, jeigu jie jau buvo jai pateikti per kitą viešųjų pirkimų procedūrą ir jie vis dar atitinka 1 dalį.
Jei dėl kokios nors išimtinės priežasties, kurią perkančioji institucija laiko pagrįsta, konkurso dalyvis ar kandidatas negali pateikti įrodymų, kurių reikalauja perkančioji institucija, jis gali įrodyti savo ekonominį ir finansinį pajėgumą kitomis priemonėmis, kurias perkančioji institucija laiko tinkamomis.
3. Tam tikrais atvejais ūkinės veiklos vykdytojas konkrečios sutarties atveju gali pasinaudoti kitų subjektų pajėgumais, nepriklausomai nuo to, kokio teisinio pobūdžio būtų jo ryšiai su jais. Tokiu atveju jis privalo įrodyti perkančiajai institucijai, kad jam bus prieinami sutarties įvykdymui būtini ištekliai pateikus, pavyzdžiui, tokių subjektų įsipareigojimą tokius išteklius jam suteikti.
Perkančioji institucija gali reikalauti, kad pirmoje pastraipoje nurodyti ūkinės veiklos vykdytojas ir subjektai būtų solidariai atsakingi už sutarties vykdymą.
Tomis pačiomis sąlygomis 121 straipsnio 5 dalyje nurodyta ūkinės veiklos vykdytojų grupė gali pasinaudoti grupės ar kitų subjektų narių pajėgumais.
148 straipsnis
Techninis ir profesinis gebėjimas
(Finansinio reglamento 110 straipsnio 1 dalis)
1. Ūkinės veiklos vykdytojų techninis ir profesinis gebėjimas vertinamas ir tikrinamas pagal šio straipsnio 2 ir 3 dalis. Viešųjų pirkimų procedūrose, kai yra sudaroma tiekimo, kuris reikalauja atlikti montavimo ar įrengimo operacijas, paslaugų ir (arba) darbų sutartis, toks gebėjimas vertinamas visų pirma pagal ūkinės veiklos vykdytojų žinias, našumą, patirtį ir patikimumą.
2. Ūkinės veiklos vykdytojų techninis ir profesinis gebėjimas, atsižvelgiant į tiektinų prekių, teiktinų paslaugų ar atliktinų darbų pobūdį, kiekį, svarbą ir paskirtį, gali būti įrodytas remiantis vienu ar keliais iš šių dokumentų:
a)
paslaugų teikėjo arba darbų rangovo ir (arba) įmonės vadovaujančio personalo ir ypač asmens ar asmenų, atsakingų už paslaugų teikimą ar darbų atlikimą, išsilavinimo ir profesinėmis kvalifikacijomis;
b)
sąrašu, kuriame nurodyta:
i)
pagrindinės per pastaruosius trejus metus suteiktos paslaugos ir pristatytos prekės, taip pat sumos, datos ir viešieji ar privatieji gavėjai;
ii)
per paskutinius penkerius metus atlikti darbai, nurodant sumas, datas ir vietą;
c)
techninės įrangos, įrankių ir mašinų, kurias įmonė naudos atlikdama paslaugų ar darbų sutartį, aprašymas;
d)
techninės įrangos ir priemonių, naudojamų užtikrinti tiekiamų prekių ir teikiamų paslaugų bei įmonės studijų ir mokslinių tyrimų priemonių kokybei, aprašymas;
e)
įmonei tiesiogiai priklausančių arba nepriklausančių susijusių techninių darbuotojų arba techninių organizacijų, ypač atsakingų už kokybės kontrolę, sąrašas;
f)
tiekiamų prekių atveju: pavyzdžiai, aprašymai ir (arba) autentiškos fotografijos, ir (arba) oficialių kokybės kontrolės institucijų arba pripažintos kompetencijos agentūrų išduoti sertifikatai, patvirtinantys, kad gaminiai atitinka galiojančias specifikacijas arba standartus;
g)
paslaugų teikėjo arba darbų rangovo metinio darbo jėgos vidurkio ir vadovaujančių darbuotojų skaičiaus per paskutinius trejus metus ataskaita;
h)
sutarties dalies, kurią paslaugos tiekėjas gali ketinti perduoti subrangovui, nurodymas;
i)
darbų ir paslaugų viešųjų pirkimų sutarčių ir tik nurodytais atvejais - aplinkosaugos vadybos priemonių, kurias ūkinės veiklos vykdytojas galėtų taikyti vykdydamas sutartį, nurodymas.
Kai perkančiajai institucijai yra teikiamos paslaugos ar tiekiamos prekės, nurodytos pirmos pastraipos b punkto i papunktyje, atlikimo įrodymai pateikiami pažymų, kurias išduoda arba antru parašu patvirtina kompetentinga institucija, forma.
Taikant pirmos pastraipos b punkto ii papunktį, kartu su svarbiausių darbų sąrašu pateikiamos patenkinamo atlikimo pažymos, kuriose nurodoma, ar jie buvo atlikti profesionaliai ir ar buvo užbaigti;
3. Kai teiktinos paslaugos ar tiektinos prekės yra sudėtingos arba kai išimtiniais atvejais jos reikalingos tam tikrai specialiai paskirčiai, techninio ir profesinio gebėjimo įrodymus galima gauti atlikus patikrinimą, kurį atlieka perkančioji institucija arba jos vardu šalies, kurioje yra įsisteigęs paslaugų teikėjas ar tiekėjas, oficiali kompetentinga institucija, sutinkanti tai padaryti. Tikrinama tiekėjo techninis bei gamybinis gebėjimas ir prireikus jo analizės ir mokslinių tyrimų įrenginiai bei kokybės kontrolės priemonės.
4. Jei perkančiosios institucijos prašo pateikti nepriklausomų įstaigų išduotus sertifikatus, patvirtinančius, kad ūkinės veiklos vykdytojas laikosi tam tikrų kokybės užtikrinimo standartų, jos remiasi kokybės užtikrinimo sistemomis, pagrįstomis šioje srityje galiojančiais Europos standartais ir patvirtintomis akredituotų įstaigų. Tačiau perkančiosios institucijos taip pat pripažįsta kitus lygiaverčių kokybės užtikrinimo priemonių įrodymus, pateiktus ūkinės veiklos vykdytojų, neturinčių galimybės gauti nurodytų sertifikatų arba negalinčių jų gauti per atitinkamą laiką.
5. Jeigu perkančiosios institucijos reikalauja pateikti nepriklausomų įstaigų išduotus sertifikatus, kuriais patvirtinama, kad ūkinės veiklos vykdytojas atitinka tam tikras aplinkosaugos vadybos sistemas arba standartus, jos nurodo Sąjungos aplinkosaugos vadybos ir audito sistemą arba kitas aplinkosaugos vadybos sistemas, pripažįstamas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1221/2009 (18) 45 straipsnį arba kitus akredituotų organizacijų aplinkosaugos vadybos standartus, grindžiamus atitinkamais Europos arba tarptautiniais standartais. Perkančiosios institucijos pripažįsta lygiaverčius kitose valstybėse narėse įsteigtų įstaigų sertifikatus. Jos taip pat priima ir kitus ūkinės veiklos vykdytojų pateiktus įrodymus apie lygiavertes aplinkosaugos vadybos priemones.
6. Tam tikrais atvejais ūkinės veiklos vykdytojas konkrečios sutarties atveju gali pasinaudoti kitų subjektų pajėgumais, nepriklausomai nuo to, kokio teisinio pobūdžio būtų jo ryšiai su jais. Tokiu atveju jis privalo įrodyti perkančiajai institucijai, kad jam bus prieinami sutarties įvykdymui būtini ištekliai, pateikus, pavyzdžiui, tokių subjektų įsipareigojimą tokius išteklius jam suteikti.
Tomis pačiomis sąlygomis 121 straipsnio 5 dalyje nurodyta ūkinės veiklos vykdytojų grupė gali pasinaudoti grupės ar kitų subjektų narių pajėgumais.
7. Darbų sutarčių, paslaugų sutarčių ir montavimo ir įrengimo operacijų pagal tiekimo sutartį atveju perkančioji institucija gali reikalauti, kad tam tikras esmines užduotis tiesiogiai atliktų pats konkurso dalyvis, o jeigu pasiūlymą teikia 121 straipsnio 6 dalyje nurodyta ūkinės veiklos vykdytojų grupė - grupės dalyvis.
8. Perkančiosios institucijos gali padaryti išvadą, kad ūkinės veiklos vykdytojai neįvykdys sutarties pagal atitinkamą kokybės standartą, nustačiusios jų interesų konfliktą, galintį neigiamai paveikti sutarties vykdymą.
149 straipsnis
Sutarties sudarymo tvarka ir kriterijai
(Finansinio reglamento 110 straipsnio 2 dalis)
1. Nedarant poveikio Finansinio reglamento 107 straipsniui, sutartys sudaromos vienu iš šių dviejų būdų:
a)
taikant automatinę sutarties sudarymo procedūrą, kai sutartis sudaroma su konkurso dalyviu, kurio tinkamai parengtame ir nustatytas sąlygas atitinkančiame pasiūlyme yra nurodyta mažiausia kaina;
b)
taikant ekonomiškai naudingiausio pasiūlymo procedūrą.
2. Kad nustatytų ekonomiškai naudingiausią pasiūlymą, perkančioji institucija atsižvelgia į nurodytą kainą ir kitus sutarties objektu pateisinamus kokybės kriterijus, pavyzdžiui, pasiūlytą kainą, techninį privalumą, estetines ir funkcines charakteristikas, aplinkosaugos reikalavimus, einamąsias sąnaudas, pelningumą, užbaigimo ar pristatymo laiką, aptarnavimą po pardavimo ir techninę pagalbą. Perkančioji institucija gali nustatyti minimalius kokybės lygius. Šių kokybės lygių neatitinkantys pasiūlymai yra atmetami.
3. Skelbime apie pirkimą, specifikacijose arba aprašomajame dokumente perkančioji institucija nurodo, kokį lyginamąjį svorį ji suteikia kiekvienam pasirinktam kriterijui, nustatydama ekonomiškai naudingiausią pasiūlymą. Šis suskirstymas gali būti išreikštas intervalu nurodant didžiausią ir mažiausią ribas.
Kainai taikomas lyginamasis svoris, palyginti su kitais kriterijais, neturi visai panaikinti kainos reikšmės parenkant rangovą, nedarant poveikio institucijos nustatytai atlyginimo už tam tikras paslaugas, pavyzdžiui, ekspertų teikiamas vertinimo paslaugas, skalei.
Jei išimtiniais atvejais dėl techninių priežasčių lyginamojo svorio taikyti neįmanoma, visų pirma dėl sutarties objekto, perkančioji institucija nurodo tik mažėjančia svarbos tvarka taikytinus kriterijus.
150 straipsnis
Elektroninių aukcionų naudojimas
(Finansinio reglamento 110 straipsnio 2 dalis)
1. Perkančiosios institucijos gali naudoti elektroninius aukcionus, kuriuose pateikiamos naujos sumažintos kainos ir (arba) tam tikrų pasiūlymo elementų naujos vertės.
Taikant pirmą pastraipą, perkančiosios institucijos naudoja kartojamąjį elektroninį procesą (elektroninį aukcioną), vykdomą iš pradžių išsamiai įvertinus pasiūlymus, suteikiant galimybę juos išdėstyti eilės tvarka pagal automatinius vertinimo metodus.
2. Jei rengiama atvira, ribota ar derybų procedūra, kaip numatyta 135 straipsnio 1 dalies a punkte, perkančiosios institucijos gali nuspręsti, kad prieš sudarant viešojo pirkimo sutartį bus naudojamas elektroninis aukcionas, jeigu gali būti tiksliai nustatytos pasiūlymo specifikacijos.
Tokiomis pat aplinkybėmis elektroninis aukcionas gali būti rengiamas dėl konkurso tarp bendrosios sutarties šalių atnaujinimo, kaip numatyta 122 straipsnio 3 dalies b punkte, ir dėl sutarčių, kurias numatoma sudaryti taikant 131 straipsnyje nurodytą dinaminę pirkimo sistemą, konkurso skelbimo.
Elektroninis aukcionas vykdomas arba tik pagal kainas, kai sutartis sudaroma su mažiausią kainą pasiūliusiu subjektu, arba pagal kainą ir (arba) pagal tų pasiūlymų sudėtinių dalių, kurios nurodytos specifikacijose, vertę, kai sutartis sudaroma su ekonomiškai naudingiausią pasiūlymą pateikusiu ūkinės veiklos vykdytoju.
3. Elektroninį aukcioną rengti nusprendusios perkančiosios institucijos tai nurodo skelbime apie pirkimą.
Specifikacijoje nurodoma ši informacija:
a)
sudėtinės dalys, kurių vertė yra elektroninio aukciono objektas, jei šias sudėtines dalis galima nurodyti skaičiais ar procentais;
b)
pateiktinų verčių ribos, jeigu jos nustatomos, atsižvelgiant į specifikacijas, susijusias su sutarties dalyku;
c)
informacija, kuri bus pateikta konkurso dalyviams vykstant elektroniniam aukcionui ir, jei tinkama, laikas, kada ji bus pateikta;
d)
atitinkama informacija, susijusi su elektroninio aukciono procesu;
e)
sąlygos, kuriomis konkurso dalyviai galės teikti pasiūlymus, ir visų pirma minimalūs skirtumai, kurių, jei tinkama, bus reikalaujama pateikiant pasiūlymą;
f)
atitinkama informacija, susijusi su naudojama elektronine įranga ir ryšio priemonėmis bei techninėmis specifikacijomis.
4. Prieš pradėdamos vykdyti elektroninį aukcioną, perkančiosios institucijos atlieka pirmą išsamų pasiūlymų įvertinimą, atsižvelgdamos į nustatytus atrankos kriterijus ir jų lyginamąjį svorį.
Visi priimtinus pasiūlymus pateikę konkurso dalyviai vienu metu elektroniniu būdu pakviečiami pateikti naujas kainas ir (arba) naujas vertes; kvietime pateikiama visa svarbi informacija individualiam prisijungimui prie naudojamų elektroninių priemonių ir nurodoma elektroninio aukciono pradžios data ir laikas. Elektroninis aukcionas gali vykti keliais nuosekliais etapais. Elektroninis aukcionas gali prasidėti ne anksčiau kaip po dviejų darbo dienų nuo kvietimų išsiuntimo dienos.
5. Jei priimamas ekonomiškai naudingiausias pasiūlymas, prie kvietimo pridedamas išsamus konkretaus dalyvio pasiūlymo įvertinimo, atlikto atsižvelgiant į 149 straipsnio 3 dalies pirmoje pastraipoje nurodytus lyginamuosius kriterijų svorius, rezultatas.
Kvietime taip pat nurodoma matematinė formulė, kuri bus taikoma elektroniniame aukcione naujam eiliškumui automatiniu būdu nustatyti remiantis pateiktomis naujomis kainomis ir (arba) naujomis vertėmis. Ši formulė apima visų ekonomiškai naudingiausiam pasiūlymui nustatyti būtinų kriterijų lyginamąjį svorį, kaip numatyta skelbime apie pirkimą arba specifikacijose. Tačiau šiuo tikslu visi intervalai sumažinami iki nustatytos vertės.
Jeigu leidžiama teikti alternatyvius pasiūlymus, kiekvienam alternatyviam pasiūlymui pateikiama atskira formulė.
6. Kiekvieno elektroninio aukciono etapo metu perkančiosios institucijos nedelsdamos praneša visiems dalyviams bent jau tokią informaciją, kuri leistų jiems bet kuriuo metu žinoti savo atitinkamą vietą pasiūlymų eilėje. Jos taip pat gali pranešti kitą informaciją apie pateiktas kitas kainas ar kitas vertes, tačiau su sąlyga, kad tai būtų nurodyta specifikacijose. Jos taip pat gali bet kuriuo metu paskelbti dalyvių skaičių konkrečiame aukciono etape. Tačiau jos negali atskleisti konkurso dalyvių tapatybės jokiame elektroninio aukciono etape.
7. Perkančiosios institucijos baigia elektroninį aukcioną pagal vieną ar kelias toliau nurodytas taisykles:
a)
kvietime dalyvauti aukcione jos iš anksto nurodo pabaigos datą ir laiką;
b)
kai daugiau nebegauna naujų kainų arba naujų verčių, atitinkančių reikalavimus dėl minimalių skirtumų;
c)
kai baigiami visi kvietime dalyvauti aukcione nurodyti aukciono etapai.
Taikant pirmos pastraipos b punktą, kvietime dalyvauti aukcione perkančiosios institucijos nurodo laikotarpį, kuris turi praeiti nuo paskutinio pasiūlymo gavimo iki elektroninio aukciono pabaigos;
Kai perkančiosios institucijos nusprendžia baigti elektroninį aukcioną pagal pirmos pastraipos c punktą, prireikus derinant su pirmos pastraipos b punkte nurodytomis taisyklėmis, kvietime dalyvauti aukcione nurodomas kiekvieno aukciono etapo tvarkaraštis.
8. Užbaigusios elektroninį aukcioną, perkančiosios institucijos sudaro sutartį pagal 149 straipsnį, remdamosi elektroninio aukciono rezultatais.
Perkančiosios institucijos negali piktnaudžiauti elektroniniu aukcionu arba juo naudotis taip, kad užkirstų kelią konkurencijai, ją apribotų ar iškreiptų arba kad pakeistų sutarties objektą, palyginus su tuo, kaip jis buvo apibrėžtas skelbime apie pirkimą ir specifikacijose.
151 straipsnis
Neįprastai mažos kainos pasiūlymai
(Finansinio reglamento 110 straipsnio 2 dalis)
1. Jei pasiūlymuose konkrečiai sutarčiai siūlomos neįprastai mažos kainos, perkančioji institucija, prieš atmesdama tokius pasiūlymus vien tuo pagrindu, raštu paprašo informacijos apie pasiūlymo sudedamąsias dalis, kurias ji laiko svarbiomis, ir jas patikrina, atitinkamai išklausiusi šalis ir atsižvelgusi į pateiktus paaiškinimus. Ši informacija pirmiausia gali būti susijusi su darbo saugos ir darbo sąlygų nuostatų, galiojančių toje vietoje, kur bus teikiamos paslaugos, tiekiamos prekės ar atliekami darbai, laikymusi.
Perkančioji institucija gali visų pirma atsižvelgti į paaiškinimus apie:
a)
gamybos proceso, paslaugų teikimo ar statybos metodo ekonomiškumą;
b)
pasirinktus techninius sprendimus arba ypač palankias sąlygas, kuriomis dirba konkurso dalyvis;
c)
pasiūlymo originalumą.
2. Kai perkančioji institucija nustato, kad pasiūlyme nustatyta kaina yra neįprastai maža dėl valstybės teikiamos pagalbos, ji pasiūlymą gali atmesti vien tuo pagrindu tik tuo atveju, jei konkurso dalyvis per perkančiosios institucijos nustatytą pagrįstos trukmės laiką negali įrodyti, kad toji pagalba yra skirta tam tikram tikslui ir laikantis Sąjungos taisyklėse dėl valstybės pagalbos nurodytų procedūrų ir sprendimų.
152 straipsnis
Pasiūlymų ir prašymų dalyvauti konkurse priėmimo terminai
(Finansinio reglamento 111 straipsnio 1 dalis)
1. Perkančioji institucija kalendorinėmis dienomis nustato nekeičiamą ir galutinį pasiūlymų ir prašymų dalyvauti konkurse priėmimo laiką. Terminai yra pakankamai ilgi, kad suinteresuotosios šalys pagrįstai turėtų pakankamai laiko savo pasiūlymams parengti ir pateikti, visų pirma atsižvelgiant į sutarties sudėtingumą, reikalingumą apsilankyti vietoje ar susipažinti vietoje su dokumentais, pridėtais prie specifikacijų.
2. Vykdant atviras procedūras, kai sutarčių vertė yra lygi 170 straipsnio 1 dalyje nustatytoms riboms arba už jas didesnė, pasiūlymų priėmimo terminas turi būti ne trumpesnis kaip 52 dienos nuo skelbimo apie pirkimą išsiuntimo dienos.
3. Vykdant ribotas procedūras taikant 132 straipsnyje nurodytas konkurencinio dialogo ir derybų procedūras su skelbimu apie pirkimą, kai sutarčių vertė yra didesnė už 170 straipsnio 1 dalyje nustatytas ribas, prašymai dalyvauti konkurse priimami ne trumpiau kaip 37 dienas nuo skelbimo apie pirkimą išsiuntimo dienos.
Vykdant ribotas procedūras, kai sutarčių vertė yra lygi 170 straipsnio 1 dalyje nustatytoms riboms arba už jas didesnė, pasiūlymų priėmimo terminas turi būti ne trumpesnis kaip 40 dienų nuo kvietimo pateikti pasiūlymą išsiuntimo dienos.
Tačiau kai 136 straipsnio 1 dalyje nurodyta ribota procedūra vykdoma po kvietimo pareikšti susidomėjimą, terminas turi būti:
a)
ne trumpesnis kaip 21 diena nuo kvietimo pateikti pasiūlymą išsiuntimo dienos, kad pasiūlymai būtų gauti procedūros, nurodytos 136 straipsnio 1 dalies a punkte ir 136 straipsnio 3 dalies b punkto i papunktyje, atvejais;
b)
ne trumpesnis kaip 10 dienų prašymų dalyvauti konkurse priėmimo terminas ir ne trumpesnis negu 21 dienos pasiūlymų priėmimo terminas dviejų pakopų procedūros, nurodytos 136 straipsnio 3 dalies b punkto ii papunktyje, atvejais.
4. Tais atvejais, kai laikantis 123 straipsnio 2 dalies perkančiosios institucijos išsiuntė paskelbti išankstinį informacinį skelbimą arba pačios išankstinį informacinį skelbimą paskelbė pirkėjo profilyje sutarčių, kurių vertė viršija 170 straipsnio 1 dalyje nurodytą vertę, atveju, pasiūlymų priėmimo terminas paprastai gali būti sutrumpintas iki 36 dienų, tačiau jokiu būdu negali būti trumpesnis kaip 22 dienos nuo skelbimo apie pirkimą ar kvietimo pateikti pasiūlymą išsiuntimo dienos.
Pirmoje pastraipoje nurodytus sutrumpintus terminus galima taikyti tik tuomet, jei išankstinis informacinis skelbimas atitinka šias sąlygas:
a)
jame yra pateikta visa informacija, kuri turi būti nurodyta skelbime apie pirkimą, jei tokia informacija yra žinoma skelbimo paskelbimo dieną;
b)
jis buvo išsiųstas paskelbti ne vėliau kaip likus 52 dienoms ir ne anksčiau kaip likus 12 mėnesių iki skelbimo apie pirkimą išsiuntimo dienos.
5. Jei nuo skelbimo apie pirkimą arba kvietimo pareikšti susidomėjimą paskelbimo dienos su visais konkurso skelbimo dokumentais galima laisvai ir tiesiogiai susipažinti elektroniniu būdu, pasiūlymų priėmimo terminai gali būti sutrumpinti penkiomis dienomis.
153 straipsnis
Laikas, skirtas susipažinti su konkurso dokumentais
(Finansinio reglamento 111 straipsnio 1 dalis)
1. Jei prašymas yra pateiktas likus pakankamai laiko iki pasiūlymų pateikimo laikotarpio pabaigos, specifikacijos ar 132 straipsnyje numatytos procedūros atveju aprašomieji dokumentai ir papildomi dokumentai per penkias darbo dienas nuo prašymo gavimo dienos išsiunčiami visiems ūkinės veiklos vykdytojams, kurie yra paprašę specifikacijų arba išreiškę norą dalyvauti dialoge ar pateikti pasiūlymą, atsižvelgiant į 4 dalies nuostatas. Perkančiosios institucijos neprivalo atsakyti į prašymus pateikti informaciją, pateiktus likus mažiau nei penkioms darbo dienoms iki galutinės pasiūlymų pateikimo datos.
2. Jei prašymas yra pateiktas likus pakankamai laiko iki pasiūlymų pateikimo termino, papildoma informacija apie specifikacijas ar aprašomuosius dokumentus, ar papildomus dokumentus vienu metu pateikiama visiems ūkinės veiklos vykdytojams, kurie yra paprašę specifikacijų arba išreiškę norą dalyvauti dialoge ar pateikti pasiūlymą vėliausiai likus šešioms kalendorinėms dienoms iki pasiūlymų pateikimo termino, o tuo atveju, kai prašymai pateikti informaciją gaunami likus mažiau kaip aštuonioms kalendorinėms dienoms iki pasiūlymų pateikimo laikotarpio pabaigos - kuo greičiau nuo prašymo pateikti informaciją gavimo. Perkančiosios institucijos neprivalo atsakyti į papildomos informacijos prašymus, pateiktus iki pasiūlymų pateikimo termino likus mažiau nei penkioms darbo dienoms.
3. Jei dėl kokių nors priežasčių specifikacijų ir papildomų dokumentų ar informacijos negalima suteikti per šio straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytą laiką arba kai pasiūlymai gali būti pateikti tik po to, kai apsilankoma vietoje arba kai vietoje susipažįstama su dokumentais, pridėtais prie specifikacijų, pasiūlymų pateikimo terminai, minėti 152 straipsnyje, pratęsiami, kad visi ūkinės veiklos vykdytojai galėtų susipažinti su visa pasiūlymams parengti būtina informacija. Apie pratęsimą paskelbiama atitinkamu būdu 123-126 straipsniuose numatyta tvarka.
4. Vykdant atvirą procedūrą, įskaitant 131 straipsnyje nurodytų dinaminių pirkimo sistemų taikymą, jei su visais konkurso skelbimo dokumentais ir visais papildomais dokumentais galima laisvai, išsamiai ir tiesiogiai susipažinti elektroniniu būdu, šio straipsnio 1 dalis netaikoma. Tokiu atveju 123 straipsnio 3 dalyje nurodytame skelbime apie pirkimą yra nurodomas interneto tinklapio adresas, kur galima susipažinti su tais dokumentais.
154 straipsnis
Terminai skubos atvejais
(Finansinio reglamento 111 straipsnio 1 dalis)
1. Kai tinkamai pagrįstos skubos atvejais praktiškai neįmanoma laikytis 152 straipsnio 3 dalyje nustatytų terminų vykstant ribotoms procedūroms ir derybų procedūroms su skelbimu apie pirkimą, perkančiosios institucijos gali nustatyti šiuos terminus kalendorinėmis dienomis:
a)
prašymų dalyvauti konkurse priėmimo terminą, kuris negali būti trumpesnis kaip 15 dienų nuo skelbimo apie sutartį išsiuntimo dienos arba 10 dienų, jei skelbimas į Leidinių biurą išsiunčiamas elektroniniu būdu;
b)
pasiūlymų priėmimo terminą, kuris negali būti trumpesnis nei 10 dienų, skaičiuojant nuo kvietimo pateikti pasiūlymą išsiuntimo dienos.
2. Vykdant ribotas procedūras ir pagreitintas derybų procedūras, papildoma informacija apie specifikacijas, jeigu jos paprašoma laiku, suteikiama visiems kandidatams ar konkurso dalyviams vėliausiai likus keturioms kalendorinėms dienoms iki pasiūlymų priėmimo termino.
155 straipsnis
Ryšių palaikymo būdai
(Finansinio reglamento 111 straipsnio 1 dalis)
1. Perkančioji institucija nustato pasiūlymų ir prašymų dalyvauti konkurse pateikimo taisykles ir gali pasirinkti vieną ryšių palaikymo būdą. Pasiūlymai ir prašymai dalyvauti konkurse gali būti pateikiami laišku arba elektroniniu būdu. Be to, prašymai dalyvauti konkurse taip pat gali būti pateikiami faksu.
Pasirinkti ryšių palaikymo būdai yra visuotinai prieinami ir neriboja ūkinės veiklos vykdytojų galimybių dalyvauti viešųjų pirkimų procedūroje.
Pasirinktais ryšių palaikymo būdais galima užtikrinti šių sąlygų laikymąsi:
a)
kiekvieną kartą pateikiamuose dokumentuose pateikiama visa jiems įvertinti reikalinga informacija;
b)
išsaugomas duomenų vientisumas;
c)
kad būtų išsaugotas pasiūlymų ir prašymų dalyvauti konkurse konfidencialumas, o perkančioji institucija galėtų susipažinti su tais pasiūlymais ir prašymais dalyvauti konkurse tik pasibaigus jų pateikimui nustatytam terminui;
d)
asmens duomenys apsaugomi pagal Reglamento (EB) Nr. 45/2001 reikalavimus.
Prireikus perkančiosios institucijos, siekdamos gauti teisinių įrodymų, gali reikalauti, kad faksu pateikiami prašymai dalyvauti konkurse kuo greičiau būtų patvirtinami laišku ar elektroniniu būdu, bet kuriuo atveju iki 152 straipsnyje numatytos galutinės datos.
2. Jei perkančioji institucija leidžia pateikti pasiūlymus ir prašymus dalyvauti konkurse elektroniniu būdu, naudojamos priemonės, taip pat jų techninės charakteristikos yra nediskriminuojančios, visuotiniai prieinamos, suderinamos su paprastai naudojamais informacinių ir ryšių technologijų produktais ir neriboja ūkinės veiklos vykdytojų galimybių dalyvauti viešųjų pirkimų procedūroje.
3. Išskyrus sutartis, kurių vertė yra mažesnė už 170 straipsnio 1 dalyje nustatytą ribą, pasiūlymus ir prašymus dalyvauti konkurse priimant elektroniniu būdu, techninėmis priemonėmis ir tinkamomis procedūromis užtikrinama, kad:
a)
būtų tiksliai nustatytas ūkinės veiklos vykdytojo tapatumas;
b)
būtų galima tiksliai nustatyti pasiūlymų ir prašymų dalyvauti konkurse priėmimo laiką ir datą;
c)
būtų galima pagrįstai užtikrinti, kad iki nustatyto termino niekas negalėtų susipažinti su pagal šiuos reikalavimus perduotais duomenimis;
d)
jei padaromas draudimo susipažinti pažeidimas, jį būtų galima aiškiai nustatyti;
e)
tik įgaliotieji asmenys galėtų nustatyti arba keisti prieigos prie gautų duomenų datas;
f)
skirtingais viešųjų pirkimų procedūros etapais prieiga prie visų pateiktų duomenų arba jų dalies būtų įmanoma tik įgaliotiesiems asmenims vienu metu atliekant veiksmus;
g)
įgaliotųjų asmenų vienu metu atliekamais veiksmais prieiga prie perduotų duomenų būtų suteikiama tik po nustatytos datos;
h)
su laikantis šių reikalavimų gautais ir peržiūrėtais duomenimis galėtų susipažinti tik tie asmenys, kurie yra įgalioti su tokiais duomenimis susipažinti.
4. Jei perkančioji institucija leidžia pateikti pasiūlymus ir prašymus dalyvauti konkurse elektroniniu būdu, per tokias sistemas pateikti elektroniniai dokumentai laikomi originalais ir turi būti pasirašyti ūkinės veiklos vykdytojo įgalioto atstovo.
5. Jei pasiūlymai arba prašymai dalyvauti konkurse pateikiami laišku, konkurso dalyviai arba kandidatai gali pasirinkti:
a)
ar juos siųsti paštu, ar pasinaudoti greitojo pašto pasiuntinių tarnyba; konkurso skelbimo dokumentuose nurodoma, kad pasiūlymo išsiuntimo data įrodoma pašto antspaudu arba išsiuntimo kvitu;
b)
juos gali įteikti asmeniškai konkurso dalyvis arba kandidatas, arba jo atstovas institucijos patalpose; tuo tikslu konkurso skelbimo dokumentuose, be informacijos, nurodytos 138 straipsnio 2 dalies a punkte, turi būti nurodytas departamentas, kuriam turi būti pateikti pasiūlymai arba prašymai dalyvauti konkurse ir kuris išduoda ir pasirašo jų gavimo kvitą.
6. Kad būtų galima išlaikyti slaptumą ir išvengti sunkumų tais atvejais, kai pasiūlymai yra siunčiami paštu, kvietime pateikti pasiūlymą turi būti ši nuostata:
Pasiūlymai turi būti pateikti užantspauduotame voke, kuris yra įdėtas į kitą užantspauduotą voką. Ant vidinio voko, be departamento, kuriam jis adresuotas, adreso, nurodyto konkurso skelbime, turi būti užrašyti žodžiai „Kvietimas pateikti pasiūlymą - Pašto tarnybai draudžiama atplėšti“. Jei naudojami užsiklijuojantys vokai, jie turi būti užklijuoti lipnia juostele, skersai kurios siuntėjas turi pasirašyti.
156 straipsnis
Pasiūlymo garantijos
(Finansinio reglamento 111 straipsnio 3 dalis)
Perkančioji institucija gali reikalauti pasiūlymo garantijos, kuri pateikiama pagal 163 straipsnį ir kurios suma sudaro 1-2 % visos sutarties vertės.
Pasiūlymo garantija grąžinama, kai sudaroma sutartis. Jei iki nustatyto termino pasiūlymas nepateikiamas arba jei pasiūlymas po to atsiimamas, garantija negrąžinama.
157 straipsnis
Vokų su pasiūlymais ir prašymais dalyvauti konkurse atplėšimas
(Finansinio reglamento 111 straipsnio 4 dalis)
1. Atplėšiami visi vokai su prašymais dalyvauti konkurse ir pasiūlymais, kurie atitinka 155 straipsnio nuostatas.
2. Kai sutarties vertė viršija 137 straipsnio 1 dalyje nustatytą ribą, atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas paskiria komisiją vokams su pasiūlymais atplėšti.
Vokų atplėšimo komisiją sudaro bent trys asmenys, atstovaujantys bent dviem atitinkamos institucijos organizaciniams vienetams, neturintiems tarpusavio hierarchinių ryšių; iš jų bent vienas neturi būti priklausomas nuo atsakingojo leidimus suteikiančio pareigūno. Siekiant išvengti interesų konflikto, šie asmenys laikosi Finansinio reglamento 57 straipsnyje nustatytų įpareigojimų. Jei atstovybėse ir vietos padaliniuose, nurodytuose šio reglamento 72 straipsnyje arba esančiuose vienoje valstybėje narėje, nėra atskirų organizacinių vienetų, reikalavimas dėl organizacinių vienetų, neturinčių tarpusavio hierarchinių ryšių, netaikomas.
Tarpinstituciniu pagrindu pradėtos viešųjų pirkimų procedūros atveju vokų atplėšimo komisiją skiria institucijos, atsakingos už viešųjų pirkimų procedūrą, atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas. Vokų atplėšimo komisijos sudėtis kiek įmanoma parodo tarpinstitucinį viešųjų pirkimų procedūros pobūdį.
3. Kai pasiūlymai siunčiami laišku, vienas ar keli vokų atplėšimo komisijos nariai patvirtina dokumentus, įrodančius kiekvieno pasiūlymo išsiuntimo datą ir laiką.
Jie taip pat inicialais patvirtina vieną iš šių:
a)
kiekvieno pasiūlymo kiekvieną puslapį;
b)
viršelį ir puslapius, kuriuose nurodyta kiekvieno pasiūlymo finansinė informacija, užtikrinant pradinės pasiūlymo informacijos vientisumą bet kuriuo tinkamu būdu, taikomu departamento, kuris yra nepriklausomas nuo leidimus suteikiančio departamento, išskyrus šio straipsnio 2 dalies antroje pastraipoje nurodytus atvejus.
Kai sutartis sudaroma taikant automatinę sutarties sudarymo procedūrą pagal 149 straipsnio 1 dalies a punktą, viešai paskelbiamos pasiūlymuose, kurie atitinka reikalavimus, nurodytos kainos.
Vokų atplėšimo komisijos nariai pasirašo gautų vokų su pasiūlymais atplėšimo protokolą, kuriame įvardijami 155 straipsnio reikalavimus atitinkantys pasiūlymai ir reikalavimų neatitinkantys pasiūlymai bei nurodomas pagrindas, kuriuo pasiūlymai buvo atmesti kaip neatitinkantys reikalavimų, nurodant pasiūlymų pateikimo būdus, nurodytus 155 straipsnyje. Tas protokolas gali būti pasirašomas elektronine sistema, jeigu galima pakankamai gerai nustatyti pasirašiusįjį.
158 straipsnis
Pasiūlymų ir prašymų dalyvauti konkurse vertinimo komitetas
(Finansinio reglamento 111 straipsnio 5 dalis)
1. Visus prašymus dalyvauti konkurse ir pasiūlymus, pripažintus atitinkančiais 155 straipsnio reikalavimus, įvertina ir pagal eilę išdėsto kiekvienam iš dviejų etapų sudaromas vertinimo komitetas, remdamasis atitinkamai iš anksto paskelbtais draudimo dalyvauti viešųjų pirkimų procedūrose ir atrankos bei sutarties sudarymo kriterijais.
Tą komitetą skiria atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas, kad jis išreikštų patariamąją nuomonę dėl sutarčių, kurių vertė viršija 137 straipsnio 1 dalyje nurodytą ribą.
Tačiau atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas gali nuspręsti, kad vertinimo komitetas pasiūlymus vertintų ir eilės tvarka išdėstytų tik pagal sutarties sudarymo kriterijus ir kad draudimo dalyvauti viešųjų pirkimų procedūrose ir atrankos kriterijai turėtų būti tikrinami kitomis atitinkamomis priemonėmis, kuriomis užtikrinamas interesų konfliktų nebuvimas.
2. Vertinimo komitetą sudaro bent trys asmenys, atstovaujantys bent dviem atitinkamų Finansinio reglamento 208 straipsnyje nurodytų institucijų ar įstaigų organizaciniams vienetams, neturintiems tarpusavio hierarchinių ryšių; iš jų bent vienas neturi būti priklausomas nuo atsakingojo leidimus suteikiančio pareigūno. Atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas įsitikina, kad šie asmenys laikosi Finansinio reglamento 57 straipsnyje nustatytų įsipareigojimų.
Jei atstovybėse ir vietos padaliniuose, nurodytuose 72 straipsnyje arba esančiuose vienoje valstybėje narėje, nėra atskirų organizacinių vienetų, reikalavimas dėl organizacinių vienetų, neturinčių tarpusavio hierarchinių ryšių, netaikomas.
Vertinimo komitetą gali sudaryti tie patys nariai kaip ir vokų atplėšimo komisiją.
Atsakingojo leidimus suteikiančio pareigūno sprendimu komitetui gali padėti išorės ekspertai. Atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas įsitikina, kad šie ekspertai laikosi Finansinio reglamento 57 straipsnyje nustatytų įsipareigojimų.
Tarpinstituciniu pagrindu pradėtos viešųjų pirkimų procedūros atveju pasiūlymų vertinimo komitetą skiria institucijos, atsakingos už viešųjų pirkimų procedūrą, atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas. Vertinimo komiteto sudėtis kiek įmanoma parodo tarpinstitucinį viešųjų pirkimų procedūros pobūdį.
3. Prašymai dalyvauti konkurse ir pasiūlymai, kurie neatitinka visų konkurso dokumentuose išdėstytų esminių reikalavimų, atmetami.
Tačiau vertinimo komitetas ar perkančioji institucija gali paprašyti, kad per jų nurodytą laiką kandidatai ar konkurso dalyviai pateiktų papildomą medžiagą arba paaiškintų pateiktus patvirtinamuosius dokumentus, susijusius su draudimo dalyvauti viešųjų pirkimų procedūrose ir atrankos kriterijais.
Priimtinais pripažįstami tie kandidatų arba konkurso dalyvių prašymai dalyvauti konkurse ir pasiūlymai, kuriems nedraudžiama dalyvauti konkurse ir kurie atitinka atrankos kriterijus.
4. Neįprastai mažos kainos pasiūlymų, nurodytų 151 straipsnyje, atveju vertinimo komitetas paprašo bet kokios susijusios informacijos apie pasiūlymo sudėtį.
159 straipsnis
Vertinimo rezultatai
(Finansinio reglamento 112 straipsnis)
1. Surašomas prašymų dalyvauti konkurse ir pasiūlymų, pripažintų atitinkančiais reikalavimus, vertinimo ir išdėstymo pagal eilę protokolas ir nurodoma jo data.
Protokolą pasirašo visi vertinimo komiteto nariai. Tas protokolas gali būti pasirašomas elektronine sistema, jeigu galima pakankamai gerai nustatyti pasirašiusįjį.
Jei šis vertinimo komitetas nebuvo atsakingas už pasiūlymų patikrinimą remiantis draudimo dalyvauti viešųjų pirkimų procedūrose ir atrankos kriterijais, protokolą taip pat pasirašo asmenys, kuriuos įpareigojo tai atlikti atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas. Protokolas saugomas informacijai ateityje.
2. 1 dalyje nurodytame protokole pateikiama bent ši informacija:
a)
perkančiosios institucijos pavadinimas ir adresas, taip pat sutarties, bendrosios sutarties arba dinaminės pirkimo sistemos objektas ir vertė;
b)
atmestų kandidatų arba konkurso dalyvių pavardės / pavadinimai ir jų atmetimo priežastys;
c)
kandidatų arba konkurso dalyvių, kurių prašymus ar pasiūlymus nuspręsta nagrinėti, pavardės / pavadinimai ir jų pasirinkimo priežastys;
d)
pasiūlymų, kurių kaina nustatyta kaip neįprastai maža, atmetimo priežastys;
e)
pasiūlytų kandidatų arba rangovo pavardės / pavadinimai ir jų pasirinkimo priežastys bei, jei žinoma, sutarties arba bendrosios sutarties dalis, kurią rangovas ketina perduoti trečiųjų šalių subrangovams.
3. Tada perkančioji institucija priima sprendimą, nurodydama bent šią būtiniausią informaciją:
a)
perkančiosios institucijos pavadinimas ir adresas, taip pat sutarties objektas ir vertė arba bendrosios sutarties arba dinaminės pirkimo sistemos objektas ir didžiausia vertė;
b)
atmestų kandidatų arba konkurso dalyvių pavardės / pavadinimai ir jų atmetimo priežastys;
c)
kandidatų arba konkurso dalyvių, kurių prašymus ar pasiūlymus nuspręsta nagrinėti, pavardės / pavadinimai ir jų pasirinkimo priežastys;
d)
pasiūlymų, kurių kaina nustatyta kaip neįprastai maža, atmetimo priežastys;
e)
atrinktų kandidatų arba rangovo pavardės / pavadinimai ir tokio pasirinkimo priežastys, remiantis iš anksto paskelbtais atrankos ir sutarties sudarymo kriterijais ir, jei žinoma, sutarties ar bendrosios sutarties dalis, kurią rangovas ketina perduoti trečiosios šalies subrangovui;
f)
derybų procedūrų ir konkurencinio dialogo atveju aplinkybės, nurodytos 132, 134, 135, 266, 268, 270 ir 271 straipsniuose, kurios pateisina jų taikymą;
g)
atitinkamais atvejais priežastys, kodėl perkančioji institucija nusprendė nesudaryti sutarties.
Tarpinstituciniu pagrindu pradėtos viešųjų pirkimų procedūros atveju pirmoje pastraipoje nurodytą sprendimą priima už viešųjų pirkimų procedūrą atsakinga perkančioji institucija.
160 straipsnis
Perkančiųjų institucijų ir konkurso dalyvių ryšių palaikymas
(Finansinio reglamento 112 straipsnis)
1. Vykstant konkursui, perkančioji institucija ir konkurso dalyviai gali bendrauti tik išimties tvarka 2 ir 3 dalyse nustatytomis sąlygomis.
2. Prieš paskutinę pasiūlymų pateikimo dieną, remiantis papildomais dokumentais ir 153 straipsnyje minėta informacija, perkančioji institucija gali:
a)
konkurso dalyvių prašymu perduoti papildomą informaciją tik tam, kad paaiškintų sutarties pobūdį; tokia informacija siunčiama tą pačią dieną visiems konkurso dalyviams, kurie yra prašę specifikacijų;
b)
jei ji aptinka klaidą, nepakankamai tikslią informaciją, praleidimą arba bet kurios kitos rūšies raštvedybos trūkumą skelbimo apie pirkimą, kvietimo pateikti pasiūlymą ar specifikacijų tekste, apie tai pranešti atitinkamiems asmenims tą pačią dieną ir tuo pačiu būdu, kuris buvo taikomas skelbiant pradinį konkursą.
3. Jei, atplėšus vokus su pasiūlymais, dėl kurio nors pasiūlymo reikalingas koks nors paaiškinimas, arba jei akivaizdžios raštvedybos klaidos pasiūlyme turi būti ištaisytos, perkančioji institucija gali susisiekti su konkurso dalyviu, tačiau dėl tokio susisiekimo neturi pasikeisti pasiūlymo sąlygos.
4. Kiekviena kartą susisiekus ir tinkamai pagrįstais atvejais, kai nebuvo susisiekta, kaip nurodyta Finansinio reglamento 96 straipsnyje, viešųjų pirkimų byloje daromas įrašas.
161 straipsnis
Informacija kandidatams ir konkurso dalyviams
(Finansinio reglamento 113, 114 ir 118 straipsniai)
1. Perkančiosios institucijos kuo greičiau praneša kandidatams ir konkurso dalyviams apie priimtus sprendimus dėl viešųjų pirkimų sutarties ar bendrosios sutarties sudarymo arba leidimo dalyvauti dinaminėje pirkimo sistemoje, įskaitant motyvus, dėl kurių jos priėmė sprendimą nesudaryti viešųjų pirkimų sutarties ar bendrosios sutarties ar netaikyti dinaminės pirkimo sistemos, dėl kurių įvyko konkurencijos principu grindžiamas konkursas arba dėl kurių jos priėmė sprendimą pradėti procedūrą iš naujo.
2. Ne vėliau kaip per penkiolika kalendorinių dienų nuo raštiško prašymo gavimo dienos perkančioji institucija praneša informaciją, numatytą Finansinio reglamento 113 straipsnio 2 dalyje.
3. Jeigu Sąjungos institucijos savo sąskaita sudaro sutartis, kurių vertė lygi 170 straipsnio 1 dalyje nustatytoms riboms arba jas viršija ir kurioms taikoma Direktyva 2004/18/EB, perkančioji institucija tuo pačiu metu individualiai kiekvienam nenugalėjusiam konkurso dalyviui ar kandidatui elektroniniu būdu praneša, kad jų prašymas dalyvauti konkurse ar pasiūlymas neatrinkti bet kuriame iš šių etapų:
a)
netrukus po to, kai buvo priimti sprendimai remiantis draudimo dalyvauti viešųjų pirkimų procedūrose ir atrankos kriterijais, ir prieš priimant sprendimą dėl sutarties sudarymo viešųjų pirkimų procedūrų, organizuotų dviem atskirais etapais, atveju;
b)
kiek tai susiję su sprendimas dėl sutarties sudarymo ir sprendimais dėl pasiūlymų atmetimo, kuo greičiau ir ne vėliau kaip per savaitę po sprendimo dėl sutarties sudarymo priėmimo.
Kiekvienu atveju perkančioji institucija nurodo konkurso pasiūlymo ar paraiškos atmetimo priežastis ir teisines priemones padėčiai ištaisyti.
Nenugalėję konkurso dalyviai ar kandidatai gali prašyti papildomos informacijos apie atmetimo priežastis, pateikdami raštišką prašymą laišku, faksu ar elektroniniu būdu, o kiekvienas atrinktas konkurso dalyvis, kurio pasiūlymai nebuvo pašalinti, gali gauti informaciją apie nugalėjusio pasiūlymo savybes bei pranašumus ir sužinoti nugalėtojo pavardę / pavadinimą, nedarant poveikio Finansinio reglamento 113 straipsnio 2 dalies antros pastraipos nuostatoms. Perkančiosios institucijos atsako ne vėliau kaip per penkiolika kalendorinių dienų nuo prašymo gavimo dienos.
162 straipsnis
Sutarties pasirašymas
(Finansinio reglamento 113 ir 118 straipsniai)
Sutartis negali būti pradedama vykdyti tol, kol ji nepasirašoma.
4 skirsnis
Garantijos ir taisomieji veiksmai
163 straipsnis
Garantijos
(Finansinio reglamento 115 straipsnis)
1. Kai iš rangovų reikalaujama iš anksto pateikti garantiją, garantijos suma ir terminas turi būti pakankami, kad būtų galima ja pasinaudoti.
2. Garantiją suteikia bankas arba įgaliota finansų įstaiga. Ją gali pakeisti solidarioji trečiosios šalies garantija, kai ją priima perkančioji institucija.
Garantijos vertė nurodoma eurais.
Garantijos suteikimas reiškia, kad bankas ar finansų įstaiga arba trečioji šalis neatšaukiamai užtikrina skolos grąžinimą arba yra rangovo įsipareigojimų pirmosios eilės skolos garantas.
164 straipsnis
Įvykdymo garantija
(Finansinio reglamento 115 straipsnis)
1. Siekiant užtikrinti, kad būtų atlikti visi darbai, patiektos visos prekės ar suteiktos visos paslaugos, kai pagal sutarties sąlygas galutinis priėmimas neįmanomas atliekant galutinį mokėjimą, leidimus suteikiantis pareigūnas atskirais atvejais gali reikalauti įvykdymo garantijos, atsižvelgdamas į preliminarią rizikos analizę.
2. Garantija, kurios suma sudaro 10 % visos sutarties vertės, gali būti atskaitoma iš mokamų sumų.
Vietoj šių sumų vykdant galutinį mokėjimą galima atskaityti sumą, kuri ir būtų garantija iki galutinio paslaugų, prekių ar darbų priėmimo. Sumą nustato leidimus suteikiantis pareigūnas ir ji yra proporcinga nustatytai rizikai, susijusiai su sutarties įvykdymu, atsižvelgiant į sutarties dalyką, taip pat į įprastas sektoriui taikomas komercines sąlygas.
Tokios garantijos sąlygos paskelbiamos konkurso dokumentuose.
3. Galutinai priėmus darbus, paslaugas ar prekes, garantija grąžinama pagal sutarties sąlygas.
165 straipsnis
Išankstinio finansavimo garantija
(Finansinio reglamento 115 straipsnis)
1. Kai tik perkančioji institucija nustato išankstinio finansavimo poreikį, prieš pradėdama viešųjų pirkimų procedūrą ji įvertina su išankstinio finansavimo mokėjimais susijusią riziką, ypač atsižvelgdama į šiuos kriterijus:
a)
sutarties sąmatinė vertė;
b)
objektas;
c)
jos trukmė ir vykdymo tempas;
d)
rinkos struktūra.
2. Už išankstinio finansavimo išmoką reikalaujama suteikti garantiją 146 straipsnio 6 dalies antroje pastraipoje nurodytu atveju arba kai leidimus suteikiantis pareigūnas nusprendžia jos prašyti pagal šio straipsnio 1 dalį.
Garantijos nereikalaujama mažos vertės sutarčių atveju, kaip nurodyta 137 straipsnio 1 dalyje.
Garantija grąžinama, kai išankstinio finansavimo suma yra išskaitoma iš rangovui pagal sutarties sąlygas mokamų tarpinių sumų arba likutinės sumos.
166 straipsnis
Sustabdymas klaidų arba pažeidimų atveju
(Finansinio reglamento 116 straipsnis)
1. Sutartys gali būti sustabdomos pagal Finansinio reglamento 116 straipsnį, norint patikrinti, ar tikrai yra padarytos įtariamos didelės klaidos, pažeidimai ar sukčiavimas. Jei jos nepasitvirtina, sutarties vykdymas kuo greičiau atnaujinamas.
2. Didelė klaida arba pažeidimas - tai sutarties nuostatos arba nuostatų pažeidimas dėl veikimo ar neveikimo, dėl kurio atsiranda ar gali atsirasti Sąjungos biudžeto nuostoliai.
2 SKYRIUS
Nuostatos, taikomos sutartims, kurias Sąjungos institucijos sudaro savo pačių sąskaita
167 straipsnis
Atitinkamo lygio nustatymas apskaičiuojant ribas
(Finansinio reglamento 117 ir 118 straipsniai)
Kiekvienas įgaliotas ar perįgaliotas leidimus suteikiantis pareigūnas kiekvienoje institucijoje įvertina, ar yra pasiektos Finansinio reglamento 118 straipsnyje nustatytos ribos.
168 straipsnis
Atskiros sutartys ir sutartys, kuriose numatomos kelios dalys
(Finansinio reglamento 104 ir 118 straipsniai)
1. Sutarties sąmatinė vertė negali būti nustatyta taip, kad būtų išvengta šiame reglamente nustatytų reikalavimų; tuo pačiu tikslu sutartis taip pat negali būti suskaidyta į keletą dalių.
Jei tinkama, techniškai įmanoma ir ekonomiška, sutartys, kurių vertė lygi 170 straipsnio 1 dalyje nustatytoms riboms arba už jas didesnė, sudaromos tuo pačiu metu atskiromis dalimis.
2. Kai prekių, paslaugų ar darbų sutarties objektas yra suskaidytas į keletą dalių, kurių kiekviena sudaro atskiros sutarties objektą, bendrai vertinant taikytiną ribą atsižvelgiama į bendrą visų dalių vertę.
Kai bendra visų dalių vertė yra lygi 170 straipsnio 1 dalyje nustatytoms riboms arba už jas didesnė, kiekvienai daliai taikomos Finansinio reglamento 97 straipsnio 1 dalis ir 104 straipsnio 1 ir 2 dalys.
3. Jeigu sutartis bus sudaroma pagal atskiras dalis, kiekvienos dalies konkurso pasiūlymai bus vertinami atskirai. Jeigu sutartis su tuo pačiu konkurso dalyviu sudaroma pagal kelias dalis, gali būti pasirašoma šias dalis apimanti viena sutartis.
169 straipsnis
Tam tikrų sutarčių sąmatinės vertės įvertinimas
(Finansinio reglamento 118 straipsnis)
1. Apskaičiuodama sutarties sąmatą, perkančioji institucija įskaičiuoja visą numatytą atlyginimą rangovams.
Jei sutartyje numatytos pasirinkimo galimybės ar galimybė ją pratęsti, skaičiavimų pagrindas yra didžiausia leistina suma, įskaitant pasirinkimo galimybes ir pratęsimą.
Ši sąmata apskaičiuojama skelbimo apie pirkimą išsiuntimo metu arba, jei toks skelbimas nėra numatytas, - tuo metu, kai perkančioji institucija įsipareigoja vykdyti sutarties sudarymo procedūrą.
2. Sudarant bendrąsias sutartis ir pirkimus vykdant pagal dinaminę pirkimo sistemą, atsižvelgiama į didžiausią visų planuojamų sutarčių vertę visu bendrosios sutarties ar dinaminės pirkimo sistemos galiojimo laikotarpiu.
3. Apskaičiuojant paslaugų sutarčių sąmatinę vertę, atsižvelgiama:
a)
draudimo paslaugų atveju - į mokėtinas įmokas ir kitus atlyginimo būdus;
b)
banko ar finansinių paslaugų atveju - į mokesčius, komisinius, palūkanas ir kitus atlyginimo būdus;
c)
viešųjų pirkimų sutarčių, kurios apima projektavimą, atveju - į honorarus, mokėtinus komisinius ir kitus atlyginimo būdus.
4. Apskaičiuojant paslaugų sutarčių, kuriose nėra nurodyta visa kaina, arba tiekimo sutarčių, apimančių prekių lizingą (finansinę nuomą), nuomą ar pirkimą išsimokėtinai, sąmatinę vertę remiamasi:
a)
terminuotų sutarčių atveju:
i)
kai paslaugų sutarties terminas yra keturiasdešimt aštuoni mėnesiai ar mažiau arba tiekimo sutarties terminas yra dvylika mėnesių ar mažiau, visa sutarties verte per visą jos terminą;
ii)
kai tiekimo sutarties terminas yra ilgesnis kaip dvylika mėnesių, visa verte, įskaitant apskaičiuotą likvidacinę vertę;
b)
sutarčių, sudarytų neribotam laikotarpiui, atveju arba paslaugų sutarčių, sudarytų ilgesniam kaip keturiasdešimt aštuonių mėnesių laikotarpiui, mėnesine verte, padauginta iš keturiasdešimt aštuonių.
5. Paslaugų arba tiekimo sutarčių, kurios yra sudaromos reguliariai arba atnaujinamos per tam tikrą laikotarpį, atveju sutarties vertė nustatoma remiantis:
a)
panašių sutarčių toms pačioms paslaugų ar prekių rūšims, sudarytų ankstesniaisiais finansiniais metais arba per praėjusius dvylika mėnesių, faktine visumine kaina, patikslinta, jei įmanoma, atsižvelgiant į tikėtinus kiekio ar vertės pokyčius per dvylika mėnesių nuo pradinės sutarties, arba
b)
kelių sutarčių, sudarytų viena po kitos per dvylikos mėnesių laikotarpį nuo pirmosios suteiktos paslaugos ar pirmojo prekių pristatymo arba per sutarties terminą, jei jis yra ilgesnis nei dvylika mėnesių, visumine sąmatine kaina.
6. Darbų sutarčių atveju atsižvelgiama ne tik į darbų vertę, bet ir į visą tiekiamų medžiagų, reikalingų darbams atlikti, kurias rangovui parūpina perkančioji institucija, sąmatinę vertę.
170 straipsnis
Direktyvoje 2004/18/EB numatytų procedūrų taikymo ribos
(Finansinio reglamento 118 straipsnis)
1. Finansinio reglamento 118 straipsnyje nurodytos ribos yra Direktyvoje 2004/18/EB atitinkamai tiekimo, paslaugų ir darbų sutartims nustatytos ribos.
2. Finansinio reglamento 118 straipsnyje numatyti terminai yra nurodyti 152, 153 ir 154 straipsniuose.
171 straipsnis
Status quo laikotarpis iki sutarties pasirašymo
(Finansinio reglamento 118 straipsnis)
1. Perkančioji institucija nepasirašo sutarties arba bendrosios sutarties, kurioms taikoma Direktyva 2004/18/EB, su nugalėjusiu konkurso dalyviu, kol nepraeina 14 kalendorinių dienų.
Šis laikotarpis skaičiuojamas nuo kurios nors iš šių datų:
a)
nuo kitos dienos po tuo pat metu išsiųsto pranešimo nugalėjusiems ir nenugalėjusiems konkurso dalyviams;
b)
kai sutartis arba bendroji sutartis sudaroma pagal derybų procedūrą be išankstinio skelbimo apie pirkimą, nuo kitos dienos po skelbimo apie sutarties sudarymą, kuris nurodytas 123 straipsnyje, paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Kai siuntimui naudojamas faksas arba elektroninės priemonės pagal antros pastraipos a punktą, status quo laikotarpis yra 10 kalendorinių dienų.
Prireikus perkančioji institucija gali sustabdyti sutarties pasirašymą, kad galėtų atlikti papildomą nagrinėjimą, jei tai pateisinama prašymais arba pastabomis, kuriuos pateikė konkurse nenugalėję ar nukentėję konkurso dalyviai arba kandidatai, arba bet kokia kita jos gauta svarbia informacija. Prašymai, pastabos arba informacija turi būti gauti per pirmoje pastraipoje nustatytą laikotarpį. Sustabdymo atveju visiems kandidatams arba konkurso dalyviams apie tai pranešama per tris darbo dienas priėmus sprendimą sustabdyti sutarties sudarymą.
Išskyrus 2 dalyje numatytus atvejus, bet kuri sutartis, pasirašyta nepasibaigus pirmoje pastraipoje nustatytam laikotarpiui, yra negaliojanti.
Jeigu sutartis arba bendroji sutartis negali būti sudaroma su numatomu konkurso nugalėtoju, perkančioji institucija gali ją sudaryti su kitu geriausiu konkurso dalyviu.
2. 1 dalyje nustatytas laikotarpis netaikomas šiais atvejais:
a)
atviroms, ribotoms arba derybų procedūroms su skelbimu apie pirkimą, kai pateiktas tik vienas pasiūlymas;
b)
specialiosioms sutartims, grindžiamoms bendrąja sutartimi;
c)
134 straipsnio 1 dalies c punkte, 134 straipsnio 1 dalies g punkto iii papunktyje, 134 straipsnio 1 dalies h ir j punktuose nurodytos derybų procedūros atveju.
172 straipsnis
Galimybių sudaryti sutartis įrodymas
(Finansinio reglamento 119 straipsnis)
Specifikacijose turi būti reikalaujama, kad konkurso dalyviai nurodytų, kurioje valstybėje yra jų pagrindinė buveinė arba kurios valstybės jurisdikcijai jie priklauso, ir pateiktų įrodymus, kurie paprastai yra priimtini pagal jų pačių teisę.
VI ANTRAŠTINĖ DALIS
DOTACIJOS
1 SKYRIUS
Dotacijų taikymo sritis ir formos
173 straipsnis
Narystės mokesčiai
(Finansinio reglamento 121 straipsnis)
Finansinio reglamento 121 straipsnio 2 dalies d punkte nurodyti narystės mokesčiai - tai sumos, mokamos organizacijoms, kurių narė yra Sąjunga, vadovaujantis atitinkamos organizacijos biudžetiniais sprendimais ir mokėjimo sąlygomis.
174 straipsnis
Susitarimai ir sprendimai dėl dotacijų
(Finansinio reglamento 121 straipsnio 1 dalis)
1. Dotacijos skiriamos sprendimu arba pagal raštišką susitarimą.
2. Siekiant nustatyti naudotiną priemonę, atsižvelgiama į šiuos elementus:
a)
naudos gavėjo vietą: ar jis yra Sąjungoje, ar už jos ribų;
b)
finansuojamų veiksmų arba darbo programų turinio sudėtingumą ir standartizavimą.
175 straipsnis
Išlaidos institucijų nariams
(Finansinio reglamento 121 straipsnis)
Išlaidos institucijų nariams, kaip nurodyta Finansinio reglamento 121 straipsnio 2 dalies a punkte, apima įnašus į dabartinių ir buvusių Europos Parlamento narių asociacijas. Šie įnašai vykdomi pagal Europos Parlamento vidaus administracines taisykles.
176 straipsnis
Veiksmai, kuriems galima gauti dotaciją
(Finansinio reglamento 121 straipsnis)
Veiksmas, kuriam galima gauti dotaciją, kaip numatyta Finansinio reglamento 121 straipsnyje, privalo būti aiškiai nustatytas.
Joks veiksmas negali būti suskaidytas į skirtingus veiksmus siekiant išvengti šiame reglamente nustatytų finansavimo taisyklių.
177 straipsnis
Institucijos, siekiančios bendrų Sąjungos interesų
(Finansinio reglamento 121 straipsnis)
Institucija, siekianti bendro Sąjungos intereso, - tai:
a)
institucija, dalyvaujanti švietimo, mokymo, informavimo, inovacijų veikloje arba moksliniuose tyrimuose ir Europos politikos krypčių studijose, bet kokioje pilietybės ar žmogaus teisių skatinimo veikloje, arba Europos standartizacijos institucija;
b)
subjektas, kuris atstovauja valstybėse narėse, šalyse kandidatėse arba potencialiose šalyse kandidatėse veikiančioms ne pelno organizacijoms ir skatina laikytis Sutarčių tikslus atitinkančių principų ir politikos.
178 straipsnis
Partnerystės
(Finansinio reglamento 121 straipsnis)
1. Specialiosios dotacijos veiksmams ir dotacijos veiklai gali būti partnerystės pagrindų dalis.
2. Partnerystės pagrindai gali būti įtvirtinti kaip ilgalaikio Komisijos ir dotacijų gavėjų bendradarbiavimo mechanizmas. Jie gali būti įforminti partnerystės pagrindų susitarimu arba partnerystės pagrindų sprendimu.
Partnerystės pagrindų susitarime arba sprendime nurodomi bendri tikslai, veiksmų, planuojamų kaip vienkartinis veiksmas ar kaip patvirtintos metinės darbo programos dalis, pobūdis, specialiųjų dotacijų skyrimo procedūra, atitinkanti šios antraštinės dalies principus ir procedūrines taisykles, ir bendrosios specialiųjų susitarimų arba sprendimų kiekvienos šalies teisės ir pareigos.
Tokių partnerysčių trukmė negali būti ilgesnė kaip ketveri metai, išskyrus išimtinius atvejus, pateisinamus visų pirma partnerystės pagrindų susitarimo objektu.
Leidimus suteikiantys pareigūnai negali netinkamai taikyti partnerystės pagrindų susitarimų arba sprendimų ar taikyti juos taip, kad jų paskirtis ir poveikis prieštarautų skaidrumo ar vienodų sąlygų pareiškėjams principams.
3. Partnerystės pagrindų susitarimai prilyginami dotacijoms, kiek tai susiję su programavimu, ex ante skelbimu ir dotacijų skyrimu.
4. Specialiosios dotacijos, kurios grindžiamos partnerystės pagrindų susitarimais arba sprendimais, skiriamos taikant tuose susitarimuose arba sprendimuose nustatytas procedūras ir laikantis šios antraštinės dalies.
Joms taikomos ex post skelbimo procedūros, nustatytos 191 straipsnyje.
179 straipsnis
Elektroninės mainų sistemos
(Finansinio reglamento 121 straipsnio 1 dalis)
1. Visa informacija su naudos gavėjais, įskaitant susitarimų dėl dotacijų sudarymą, pranešimus apie dotacijas ir visus jų pakeitimus, gali būti keičiamasi per Komisijos įdiegtas elektronines mainų sistemas.
2. Šios sistemos atitinka šiuos reikalavimus:
a)
tik įgaliotieji asmenys gali turėti prieigą prie sistemos ir per ją perduodamų dokumentų;
b)
tik įgaliotieji asmenys gali dokumentą pasirašyti elektroniniu būdu ar jį perduoti per sistemą;
c)
įgaliotųjų asmenų tapatybė turi būti nustatyta sistemoje nustatytomis priemonėmis;
d)
privalo būti tiksliai nustatyti elektroninės operacijos laikas ir data;
e)
privalo būti išsaugotas dokumentų vientisumas;
f)
privalo būti išsaugota galimybė susipažinti su dokumentais;
g)
jei tinkama, privalo būti išsaugotas dokumentų konfidencialumas;
h)
privalo būti užtikrinta, kad asmens duomenys būtų apsaugoti pagal Reglamento (EB) Nr. 45/2001 reikalavimus.
3. Per tokią sistemą išsiųstiems ar gautiems duomenims taikoma teisinė prezumpcija dėl jų vientisumo ir sistemos nurodyto duomenų išsiuntimo ar gavimo datos ir laiko tikslumo.
Per tokią sistemą išsiųstas ar pateiktas dokumentas yra laikomas lygiaverčiu popieriniam dokumentui, yra tinkamas naudoti kaip įrodymas teismo bylose, yra laikomas originalu ir jam taikoma teisinė prezumpcija dėl jo tikrumo ir vientisumo, jeigu jame nėra kintamų elementų, dėl kurių jis galėtų būti automatiškai pakeistas.
2 dalies b punkte nurodyti elektroniniai parašai turi rašytiniams parašams lygiavertę teisinę galią.
180 straipsnis
Susitarimų ir sprendimų dėl dotacijos turinys
(Finansinio reglamento 122 straipsnis)
1. Susitarime dėl dotacijos nustatoma bent:
a)
objektas;
b)
naudos gavėjas;
c)
trukmė, būtent:
i)
įsigaliojimo data;
ii)
finansuojamo veiksmo pradžios data ir trukmė arba finansiniai metai;
d)
Sąjungos finansavimo didžiausia suma eurais ir dotacijos forma papildomai nurodant, jei tinkama:
i)
visas apskaičiuotas veiksmo ar darbo programos tinkamas finansuoti sąnaudas ir tinkamų finansuoti sąnaudų finansavimo normą;
ii)
vieneto įkainius, vienkartinę išmoką arba nustatyto dydžio sumą, nurodytą Finansinio reglamento 123 straipsnio b, c ir d punktuose, jei nustatyta;
iii)
šio punkto i ir ii papunkčiuose nurodytų elementų derinį;
e)
veiksmo arba dotacijos veiklai atveju leidimus suteikiančio pareigūno tiems finansiniams metams patvirtintos darbo programos aprašymas kartu su veiksmo arba darbo programos įgyvendinimo tikėtinų rezultatų aprašymu;
f)
visiems šios rūšies susitarimams taikytinos bendrosios sąlygos, pavyzdžiui, naudos gavėjo Komisijos, OLAF ir Audito Rūmų atliekamų auditų pripažinimas;
g)
veiksmo arba darbo programos bendro biudžeto sąmata;
h)
kai veiksmui įgyvendinti būtini viešieji pirkimai, 209 straipsnyje nurodyti principai arba viešųjų pirkimų taisyklės, kurių naudos gavėjas turi laikytis;
i)
naudos gavėjo atsakomybė, visų pirma:
i)
kiek tai susiję su patikimu finansų valdymu ir veiklos bei finansinių ataskaitų teikimu; kai tinkama, nustatomi tarpiniai tikslai, kuriais grindžiamos tos ataskaitos;
ii)
jeigu Komisija sudaro susitarimą su keliais naudos gavėjais, konkrečios koordinatoriaus pareigos, jei tokios nustatytos, ir kitų naudos gavėjų pareigos koordinatoriaus atžvilgiu, taip pat naudos gavėjų finansinė atsakomybė už Komisijai mokėtinas sumas;
j)
tų ataskaitų ir Komisijos mokamų sumų tvirtinimo tvarka ir terminai;
k)
tam tikrais atvejais tinkamų finansuoti veiksmo arba patvirtintos darbo programos sąnaudų arba vieneto įkainių, vienkartinių išmokų arba nustatyto dydžio sumų, nurodytų Finansinio reglamento 123 straipsnyje, duomenys;
l)
Sąjungos finansinės paramos matomumą reglamentuojančios nuostatos, išskyrus tinkamai pagrįstais atvejais, kai viešas skelbimas nėra įmanomas ar tinkamas;
Pirmosios pastraipos f punkte nurodytose bendrosiose sąlygose bent jau:
i)
nurodoma, kad susitarimui dėl dotacijos taikoma Sąjungos teisė, kurią prireikus papildo susitarime dėl dotacijos nurodyta nacionalinė teisė. Nukrypti leidžiančios nuostatos gali būti daromos susitarimuose, sudarytuose su tarptautinėmis organizacijomis;
ii)
nurodomas kompetentingas teismas arba arbitražo teismas ginčams spręsti.
2. Susitarime dėl dotacijos gali būti nustatyti sustabdymo pagal Finansinio reglamento 135 straipsnį tvarka ir terminai.
3. 178 straipsnyje nurodytais atvejais partnerystės pagrindų sprendime arba partnerystės pagrindų susitarime nurodoma informacija, nurodyta šio straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos a, b punktuose, c punkto i papunktyje, f ir h-j ir l punktuose.
Specialiajame sprendime arba susitarime dėl dotacijos pateikiama informacija, nurodyta 1 dalies pirmos pastraipos a-e, g ir k punktuose ir prireikus 1 dalies pirmos pastraipos i punkte.
4. Susitarimai dėl dotacijų gali būti keičiami tik raštu. Tokių pakeitimų, įskaitant pakeitimus, kuriais pridedamas ar pašalinamas naudos gavėjas, tikslas ar rezultatas nėra padaryti tokius susitarimų pakeitimus, dėl kurių būtų suabejota sprendimu dėl dotacijos skyrimo arba kurie prieštarautų vienodų sąlygų pareiškėjams principui.
5. 1, 2, 3 ir 4 dalys mutatis mutandis taikomos sprendimams dėl dotacijų.
Dalis 1 dalyje nurodytos informacijos gali būti pateikta kvietime teikti pasiūlymus arba bet kuriame susijusiame dokumente, o ne sprendime dėl dotacijos.
181 straipsnis
Dotacijų formos
(Finansinio reglamento 123 straipsnis)
1. Finansinio reglamento 123 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytos formos dotacijos apskaičiuojamos remiantis tinkamomis finansuoti sąnaudomis - naudos gavėjo faktiškai patirtomis sąnaudomis pagal preliminarią biudžeto sąmatą, pateiktą kartu su pasiūlymu ir įtrauktą į sprendimą arba susitarimą dėl dotacijos.
2. Finansinio reglamento 123 straipsnio 1 dalies b punkte nurodyti vieneto įkainiai naudojami visoms ar tam tikrų specialių kategorijų tinkamoms finansuoti sąnaudoms, kurios yra iš anksto aiškiai nustatytos nurodant sumą už vienetą, padengti.
3. Finansinio reglamento 123 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytos vienkartinės išmokos paprastai naudojamos visoms ar tam tikrų specialių kategorijų tinkamoms finansuoti sąnaudoms, kurios yra iš anksto aiškiai nustatytos, padengti.
4. Finansinio reglamento 123 straipsnio 1 dalies d punkte nurodytas finansavimas nustatyto dydžio suma naudojamas specialių kategorijų tinkamoms finansuoti sąnaudoms, kurios yra iš anksto aiškiai nustatytos taikant procentinį dydį, padengti.
182 straipsnis
Vienkartinės išmokos, vieneto įkainiai ir finansavimas nustatyto dydžio suma
(Finansinio reglamento 124 straipsnis)
1. Leidimas Finansinio reglamento 124 straipsnio 1 dalyje naudoti vienkartines išmokas, vieneto įkainius ar finansavimą nustatyto dydžio suma taikomas programos laikotarpiu. Leidimas gali būti peržiūrimas, jeigu reikia esminių pakeitimų. Duomenys ir sumos periodiškai vertinami ir, kai tinkama, vienkartinės išmokos, vieneto įkainiai arba finansavimas nustatyto dydžio suma patikslinami.
Tais atvejais, kai Komisija sudaro susitarimą su keliais naudos gavėjais, Finansinio reglamento 124 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje nurodyta viršutinė riba taikoma kiekvienam naudos gavėjui.
2. Sprendime arba susitarime dėl dotacijos pateikiamos visos reikiamos nuostatos tam, kad būtų galima patikrinti, ar buvo laikomasi dotacijos išmokėjimo naudojant vienkartines išmokas, vieneto įkainius ar finansavimą nustatyto dydžio suma sąlygų.
3. Dotacijos išmokėjimas naudojant vienkartines išmokas, vieneto įkainius ar finansavimą nustatyto dydžio suma nedaro poveikio teisei susipažinti su teisės aktais nustatytais naudos gavėjų dokumentais 1 dalies pirmos pastraipos ir Finansinio reglamento 137 straipsnio 2 dalies taikymo tikslais.
4. Jeigu ex post patikrinimo metu nustatoma, kad įvykis, dėl kurio skirta dotacija, neįvyko ir naudos gavėjui buvo neteisėtai išmokėta dotacija naudojant vienkartines išmokas, vieneto įkainius ar finansavimą nustatyto dydžio suma, Komisija turi teisę susigrąžinti sumą, neviršijančią dotacijos sumos, nedarant poveikio Finansinio reglamento 109 straipsnyje nurodytoms nuobaudoms.
2 SKYRIUS
Principai
183 straipsnis
Bendro finansavimo principas
(Finansinio reglamento 125 straipsnio 3 dalis)
1. Pagal bendro finansavimo principą ne visi ištekliai, kurių reikia veiksmui arba darbo programai vykdyti, yra teikiami Sąjungos įnašu.
Bendras finansavimas gali būti teikiamas iš naudos gavėjo nuosavų išteklių, iš įgyvendinant veiksmą ar darbo programą gautų pajamų arba iš trečiųjų šalių finansinių įnašų arba įnašų natūra.
2. Įnašai natūra - tai nefinansiniai ištekliai, trečiųjų šalių neatlygintinai suteikti naudos gavėjui.
184 straipsnis
Pelno nesiekimo principas
(Finansinio reglamento 125 straipsnio 5 dalis)
Trečiųjų šalių finansiniai įnašai, kuriuos naudos gavėjas gali naudoti, kad padengtų kitas sąnaudas, kurios nepriskiriamos prie pagal Sąjungos dotaciją tinkamų finansuoti sąnaudų arba kurių nereikia grąžinti trečiajai šaliai, kai jos nenaudojamos baigiant veiksmą ar darbo programą, nelaikomi finansiniais įnašais, kuriuos paramos teikėjai skyrė specialiai reikalavimus atitinkančioms sąnaudoms finansuoti, kaip numatyta Finansinio reglamento 125 straipsnio 5 dalyje.
185 straipsnis
Mažos vertės dotacijos
(Finansinio reglamento 125 straipsnio 4 dalis)
Mažos vertės dotacijomis laikomos dotacijos, kurių vertė lygi 60 000 EUR ar yra mažesnė.
186 straipsnis
Techninė pagalba
(Finansinio reglamento 101 ir 125 straipsniai)
Techninė pagalba - tai paramos ir gebėjimų stiprinimo veikla, skirta programai ar veiksmui įgyvendinti, visų pirma parengiamoji, valdymo, stebėjimo, vertinimo, audito ir kontrolės veikla.
187 straipsnis
Tinkamos finansuoti sąnaudos
(Finansinio reglamento 126 straipsnio 3 dalies c punktas)
Laikoma, kad PVM negrąžinamas pagal taikomus PVM reglamentuojančius nacionalinės teisės aktus, jeigu pagal nacionalinę teisę jis priskirtinas prie vienos iš šių veiklų:
a)
neapmokestinama veikla be teisės į atskaitą;
b)
į PVM taikymo sritį nepatenkanti veikla;
c)
veikla, nurodyta a ir b punktuose, už kurią PVM nėra atskaitomas, tačiau grąžinamas pagal specialias grąžinimo schemas ar iš kompensavimo fondų, nenumatytų Direktyvoje 2006/112/EB, net jeigu ta schema ar fondas įsteigtas pagal PVM reglamentuojančius nacionalinės teisės aktus.
Su Direktyvos 2006/112/EB 13 straipsnio 2 dalyje nurodyta veikla susijęs PVM laikomas sumokėtu naudos gavėjo, kuris nėra neapmokestinamasis asmuo, kaip numatyta tos direktyvos 13 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje, neatsižvelgiant į tai, ar tą veiklą atitinkama valstybė narė laiko veikla, vykdoma viešosios teisės reglamentuojamų įstaigų, veikiančių kaip valdžios institucijos.
188 straipsnis
Programavimas
(Finansinio reglamento 128 straipsnis)
1. Metinę arba daugiametę darbo programą rengia kiekvienas atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas. Darbo programą priima institucija ir ji skelbiama atitinkamos institucijos dotacijoms skirtoje interneto svetainėje kuo anksčiau, bet ne vėliau kaip įgyvendinimo metų kovo 31 d.
Darbo programoje nurodomas laikotarpis, kuriam ji taikoma, pagrindinis teisės aktas, jei toks yra, siekiami tikslai, tikėtini rezultatai, kvietimų teikti pasiūlymus skelbimo orientacinis tvarkaraštis, nurodant orientacinę sumą, ir didžiausia bendro finansavimo norma.
Be to, darbo programoje pateikiama 94 straipsnyje nurodyta informacija, kad sprendimas dėl jos priėmimo būtų laikomas finansavimo sprendimu dėl atitinkamų metų dotacijų.
2. Bet kuris esminis darbo programos pakeitimas taip pat priimamas ir skelbiamas, kaip nurodyta 1 dalyje.
189 straipsnis
Kvietimų teikti pasiūlymus turinys
(Finansinio reglamento 128 straipsnis)
1. Kvietimuose teikti pasiūlymus nurodoma:
a)
tikslai, kurių siekiama;
b)
tinkamumo, draudimo dalyvauti dotacijų skyrimo procedūroje, atrankos ir dotacijų skyrimo kriterijai, nurodyti Finansinio reglamento 131 ir 132 straipsniuose, ir atitinkami patvirtinamieji dokumentai;
c)
Sąjungos finansavimo tvarka;
d)
pasiūlymų pateikimo tvarka ir galutinė data bei planuojama data, iki kurios visi pareiškėjai turi būti informuoti apie jų paraiškos vertinimo rezultatą, ir orientacinė susitarimų dėl dotacijos pasirašymo ar pranešimo apie sprendimus dėl dotacijos data.
2. Kvietimai teikti pasiūlymus skelbiami Sąjungos institucijų interneto svetainėje ir, be paskelbimo interneto svetainėje, skelbiami bet kuriomis kitomis tinkamomis priemonėmis, įskaitant Europos Sąjungos oficialųjį leidinį, jeigu reikia, kad juos pamatytų daugiau potencialių naudos gavėjų. Jie gali būti skelbiami priėmus Finansinio reglamento 84 straipsnyje nurodytą finansavimo sprendimą, be kita ko, per metus iki biudžeto vykdymo. Bet kurie kvietimo teikti pasiūlymus turinio pakeitimai skelbiami tokiomis pat sąlygomis kaip ir kvietimai teikti pasiūlymus.
190 straipsnis
Kvietimų teikti pasiūlymus skelbimo išimtys
(Finansinio reglamento 128 straipsnis)
1. Dotacijos gali būti skiriamos be kvietimo teikti pasiūlymus tik šiais atvejais:
a)
humanitarinei pagalbai ir civilinės saugos operacijoms arba krizių valdymo pagalbai, kaip numatyta 2 dalyje;
b)
kitais išimtiniais ir tinkamai pagrįstais ekstremalių situacijų atvejais;
c)
įstaigoms, turinčioms de jure arba de facto monopoliją, tinkamai pagrindus sprendime dėl dotacijos skyrimo;
d)
pagrindiniame teisės akte nurodytoms įstaigoms, kaip numatyta Finansinio reglamento 54 straipsnyje, kaip dotacijos gavėjoms, arba valstybių narių paskirtoms joms pavaldžioms įstaigoms, kai pagrindiniu teisės aktu tos valstybės narės nurodomos kaip dotacijos gavėjos;
e)
mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros atveju Finansinio reglamento 128 straipsnyje nurodytoje darbo programoje nurodytoms įstaigoms, kai pagrindiniame teisės akte aiškiai numatoma ši galimybė, ir su sąlyga, kad projektas nepatenka į pasiūlymų atrankos procedūros taikymo sritį;
f)
specifinio pobūdžio veiksmams, kuriems reikalinga tam tikro tipo įstaiga dėl jos techninės kompetencijos, didelio specializacijos laipsnio ar administracinės galios su sąlyga, kad atitinkami veiksmai nepatenka į pasiūlymų atrankos procedūros taikymo sritį.
Pirmos pastraipos f punkte nurodyti atvejai sprendime dėl dotacijos skyrimo turi būti tinkamai pagrįsti.
2. Krizės trečiosiose šalyse - tai situacijos, kai kyla tiesioginė ir neišvengiama grėsmė, kuri gali išaugti į ginkluotą konfliktą arba destabilizuoti šalį. Krizės taip pat apima situacijas, kurias nulemia gaivalinės nelaimės, žmogaus sukeltos krizės, kaip antai karai ir kiti konfliktai arba ypatingos aplinkybės, kurių palyginamasis poveikis, inter alia, susijęs su klimato kaita, suniokota aplinka, energijos ir gamtinių išteklių trūkumu arba dideliu skurdu.
191 straipsnis
Ex post skelbimas
(Finansinio reglamento 128 straipsnis)
1. Informacija apie finansiniais metais skirtas dotacijas skelbiama pagal 21 straipsnį.
2. Informaciją paskelbus pagal 1 dalį, Europos Parlamento ir Tarybos prašymu Komisija jiems siunčia ataskaitą, kurioje pateikiama ši informacija:
a)
pareiškėjų skaičius praėjusiais metais;
b)
pagal kiekvieną kvietimą teikti pasiūlymus atrinktų paraiškų skaičius ir procentas;
c)
vidutinė procedūros trukmė nuo kvietimo teikti pasiūlymus galiojimo pabaigos iki dotacijos skyrimo;
d)
dotacijų skaičius ir suma, kai praėjusiais metais buvo atsisakyta ex post skelbimo pagal 21 straipsnio 4 dalį.
192 straipsnis
Informacija pareiškėjams
(Finansinio reglamento 128 straipsnis)
Komisija teikia informaciją ir konsultacijas pareiškėjams šiais būdais:
a)
nurodo bendrus panašių dotacijų paraiškų formų standartus ir kontroliuoja paraiškų formų dydį bei aiškumą;
b)
teikia informaciją potencialiems pareiškėjams, visų pirma rengdama seminarus ir teikdama informacinius leidinius;
c)
63 straipsnyje nurodytoje juridinio asmens byloje saugo nuolatinius naudos gavėjų duomenis.
193 straipsnis
Finansavimas pagal atskiras biudžeto eilutes
(Finansinio reglamento 129 straipsnis)
Bet kurį veiksmą skirtingi atsakingieji leidimus suteikiantys pareigūnai gali kartu finansuoti pagal atskiras biudžeto eilutes.
194 straipsnis
Finansavimas atgaline data ypatingos skubos ir konfliktų prevencijos atvejais
(Finansinio reglamento 130 straipsnis)
Taikant Finansinio reglamento 130 straipsnio 1 dalį, naudos gavėjo iki paraiškos pateikimo dienos patirtos išlaidos yra tinkamos finansuoti iš Sąjungos lėšų, jeigu laikomasi tokių sąlygų:
a)
tokių išimčių priežastys tinkamai pagrįstos finansavimo sprendime;
b)
finansavimo sprendime ir susitarime arba sprendime dėl dotacijos aiškiai nustatyta ankstesnė tinkamumo finansuoti data nei paraiškų pateikimo data.
195 straipsnis
Paraiškų skirti dotaciją pateikimas
(Finansinio reglamento 131 straipsnis)
1. Atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas nustato paraiškų skirti dotaciją pateikimo tvarką ir gali pasirinkti pateikimo būdą. Paraiškos skirti dotaciją gali būti pateikiamos laišku arba elektroniniu būdu.
Pasirinkti pranešimo būdai yra nediskriminuojantys ir negali apriboti pareiškėjų galimybių dalyvauti dotacijų skyrimo procedūroje.
Pasirinktais ryšių palaikymo būdais galima užtikrinti šių sąlygų laikymąsi:
a)
kiekvieną kartą pateikiamuose dokumentuose pateikiama visa jiems įvertinti reikalinga informacija;
b)
privalo būti išsaugotas duomenų vientisumas;
c)
privalo būti išsaugotas pasiūlymų konfidencialumas;
d)
privalo būti užtikrinta, kad asmens duomenys būtų apsaugoti pagal Reglamento (EB) Nr. 45/2001 reikalavimus.
Atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas trečios pastraipos c punkto tikslais patikrina paraiškų turinį tik pasibaigus nustatytam jų pateikimo terminui.
Atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas gali reikalauti, kad elektroniniu būdu pateikti dokumentai būtų pasirašyti saugiu elektroniniu parašu, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 1999/93/EB (19).
2. Jei atsakingas leidimus suteikiantis pareigūnas leidžia siųsti paraiškas elektroniniu būdu, naudojamos priemonės, taip pat jų techninės charakteristikos turi būti nediskriminuojančios, visuotinai prieinamos ir suderinamos su paprastai naudojamais informacinių ir ryšių technologijų produktais. Pareiškėjams suteikiama informacija apie specifikacijas, kurių reikia paraiškoms pateikti, įskaitant kodavimą.
Be to, paraiškų priėmimo elektroninėmis priemonėmis turi būti garantuojama apsauga ir konfidencialumas. Jomis taip pat užtikrinama, kad būtų galima tiksliai nustatyti paraiškų priėmimo laiką ir datą.
3. Jei paraiškos pateikiamos laišku, pareiškėjai gali pasirinkti vieną iš šių paraiškų pateikimo būdų:
a)
ar jas siųsti paštu, ar pasinaudoti pasiuntinių tarnyba; tokiu atveju kvietime teikti pasiūlymus nurodoma, kad įrodymas yra išsiuntimo data, pašto antspaudas arba išsiuntimo kvito data;
b)
pareiškėjui asmeniškai arba agentui pristatant dokumentus institucijai, kvietime teikti pasiūlymus turi būti nurodytas departamentas, kuriam turi būti pateiktos paraiškos ir kuris išduoda ir pasirašo jų gavimo kvitą, nurodydamas datą.
3 SKYRIUS
Dotacijų skyrimo procedūra
196 straipsnis
Paraiškų skirti dotaciją turinys
(Finansinio reglamento 131 straipsnis)
1. Paraiškos parengiamos naudojantis formomis, nustatytomis pagal bendrus standartus, patvirtintus remiantis 192 straipsnio a punktu, kurias pateikia atsakingieji leidimus suteikiantys pareigūnai, vadovaujantis pagrindiniame teisės akte ir kvietime teikti pasiūlymus nustatytais kriterijais.
Finansinio reglamento 131 straipsnio 3 dalies antroje pastraipoje nurodytus patvirtinamuosius dokumentus visų pirma gali sudaryti praėjusių finansinių metų, kurių sąskaitos yra uždarytos, pelno (nuostolio) ataskaita ir balansas.
2. Prie paraiškos pridedamoje veiksmo ar darbo programos biudžeto sąmatoje įplaukos ir išlaidos turi būti subalansuotos, su galimybe numatyti atidėjinius dėl nenumatytų atvejų ar galimų valiutos kursų pokyčių, kurie gali būti leidžiami tinkamai pagrįstais atvejais, ir joje nurodomos apskaičiuotos veiksmo arba darbo programos tinkamos finansuoti sąnaudos.
3. Kai paraiška susijusi su dotacijomis veiksmams, kurių vertė viršija 750 000 EUR, arba dotacijomis veiklai, kurių vertė viršija 100 000 EUR, pateikiama patvirtinto išorės auditoriaus parengta audito ataskaita. Ta ataskaita patvirtina turimas paskutinių finansinių metų sąskaitas.
Šios dalies pirmos pastraipos nuostatos taikomos tik pirmai per vienerius finansinius metus atsakingajam leidimus suteikiančiam pareigūnui naudos gavėjo pateiktai paraiškai.
Komisijos susitarimų su keliais naudos gavėjais atveju pirmoje pastraipoje nustatytos ribos taikomos kiekvienam naudos gavėjui.
178 straipsnyje nurodytų partnerysčių atveju, prieš pasirašant partnerystės pagrindų susitarimą ar pranešant apie partnerystės pagrindų sprendimą, turi būti parengiama dvejų paskutinių finansinių metų audito ataskaita, nurodyta šios dalies pirmoje pastraipoje.
Atsižvelgdamas į savo atliktą rizikos vertinimą, atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas gali atsisakyti taikyti prievolę pateikti pirmoje pastraipoje nurodytą audito ataskaitą švietimo ir mokymo įstaigoms, o susitarimų su keliais naudos gavėjais atveju - naudos gavėjams, prisiėmusiems solidariąją atsakomybę arba neturintiems jokios finansinės atsakomybės.
Šios dalies pirma pastraipa netaikoma viešosioms įstaigoms ir tarptautinėms organizacijoms, nurodytoms 43 straipsnyje.
4. Pareiškėjas nurodo tais pačiais finansiniais metais tam pačiam veiksmui ar veiksmo daliai arba savo veiklai gauto ar paprašyto Sąjungos finansavimo šaltinius ir sumas, taip pat bet kokį kitą tam pačiam veiksmui gautą ar paprašytą finansavimą.
197 straipsnis
Įrodymai dėl leidimo dalyvauti dotacijų skyrimo procedūrose
(Finansinio reglamento 131 straipsnis)
Pareiškėjai garbingai pareiškia, kad jie nėra patekę nė į vieną iš Finansinio reglamento 106 straipsnio 1 dalyje ir 107 straipsnyje nurodytų situacijų, išskyrus Finansinio reglamento 131 straipsnio 4 dalies a ir b punktuose numatytus atvejus. Atsižvelgdamas į rizikos vertinimą, atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas gali paprašyti nugalėjusių pareiškėjų pateikti 143 straipsnyje nurodytus įrodymus. Atsakingajam leidimus suteikiančiam pareigūnui paprašius, nugalėję pareiškėjai pateikia tokius įrodymus, nebent yra atsakingojo leidimus suteikiančio pareigūno pripažįstamos materialios aplinkybės, dėl kurių tai padaryti neįmanoma, arba tokie įrodymai jau buvo pateikti vykdant kitą dotacijų skyrimo ar viešųjų pirkimų procedūrą, su sąlyga, kad dokumentai išduoti ne anksčiau kaip prieš metus ir dar galioja.
198 straipsnis
Pareiškėjai, neturintys juridinio asmens statuso
(Finansinio reglamento 131 straipsnis)
Kai paraišką skirti dotaciją pateikia pareiškėjas, neturintis juridinio asmens statuso, kaip nurodyta Finansinio reglamento 131 straipsnio 2 dalyje, to pareiškėjo atstovai įrodo, kad jie yra pajėgūs prisiimti teisines prievoles pareiškėjo vardu ir kad pareiškėjo finansinis ir veiklos pajėgumas yra lygiavertis juridinių asmenų pajėgumui.
199 straipsnis
Subjektai, veikiantys kaip vienas pareiškėjas
(Finansinio reglamento 131 straipsnis)
Atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas gali laikyti vienu pareiškėju kelis subjektus, kurie kartu tenkina paraiškos skirti dotaciją teikimo sąlygas, jeigu paraiškoje nurodoma, kad šie subjektai dalyvauja įgyvendinant pasiūlytą veiksmą arba darbo programą kaip vieni iš pareiškėjų.
200 straipsnis
Finansinės ir administracinės nuobaudos
(Finansinio reglamento 131 straipsnis)
Pareiškėjams, kurie pateikė neteisingus pareiškimus arba padarė esminių klaidų arba pažeidimų, arba sukčiavo, gali būti taikomos finansinės arba administracinės nuobaudos, arba abiejų rūšių nuobaudos pagal 145 straipsnyje nustatytas sąlygas.
Tokios finansinės arba administracinės nuobaudos, arba abiejų rūšių nuobaudos gali būti skiriamos ir naudos gavėjams, kurie buvo pripažinti sunkiai pažeidę savo sutartinius įsipareigojimus.
201 straipsnis
Tinkamumo kriterijai
(Finansinio reglamento 131 straipsnis)
1. Tinkamumo kriterijai skelbiami kvietime teikti pasiūlymus.
2. Tinkamumo kriterijais nustatomos dalyvavimo pasiūlymų atrankos procedūroje sąlygos. Tie kriterijai nustatomi tinkamai atsižvelgiant į veiksmo tikslus ir laikantis skaidrumo ir nediskriminavimo principų.
202 straipsnis
Atrankos kriterijai
(Finansinio reglamento 132 straipsnio 1 dalis)
1. Atrankos kriterijai skelbiami kvietime teikti pasiūlymus ir turi suteikti galimybę įvertinti pareiškėjo finansinį ir veiklos pajėgumą įvykdyti pasiūlytą veiksmą arba darbo programą.
2. Pareiškėjas privalo turėti stabilius ir pakankamus finansavimo šaltinius, kad galėtų vykdyti veiklą per visą veiksmui vykdyti skirtą laiką arba tais metais, kuriems skirta dotacija, ir dalyvauti ją finansuojant. Pareiškėjas privalo turėti profesinę kompetenciją ir kvalifikacijas, kurių reikia siūlomam veiksmui arba darbo programai įvykdyti, jei pagrindiniame teisės akte konkrečiai nenumatyta kitaip.
3. Finansinis ir veiklos pajėgumas tikrinamas visų pirma remiantis bet kurių 196 straipsnyje nurodytų patvirtinamųjų dokumentų, kuriuos pateikti pareikalavo atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas kvietime pateikti pasiūlymus, analize.
Jeigu kvietime teikti pasiūlymus nebuvo reikalaujama pateikti patvirtinamųjų dokumentų ir jeigu atsakingajam leidimus suteikiančiam pareigūnui kyla abejonių dėl pareiškėjų finansinio arba veiklos pajėgumo, jis paprašo jų pateikti atitinkamus dokumentus.
178 straipsnyje nurodytų partnerysčių atveju toks tikrinimas atliekamas prieš pasirašant partnerystės pagrindų susitarimą arba pranešant apie partnerystės pagrindų sprendimą.
203 straipsnis
Dotacijų skyrimo kriterijai
(Finansinio reglamento 132 straipsnio 2 dalis)
1. Dotacijų skyrimo kriterijai skelbiami kvietime teikti pasiūlymus.
2. Dotacijų skyrimo kriterijais užtikrinama, kad dotacijos būtų skiriamos veiksmams, kuriais maksimaliai padidinamas bendras įgyvendinamos Sąjungos programos veiksmingumas, arba institucijoms, kurių darbo programa yra parengta taip, kad pasiektų tokį patį rezultatą. Šie kriterijai apibrėžiami taip, kad taip pat būtų užtikrinta, kad Sąjungos lėšos būtų tinkamai valdomos.
Dotacijų skyrimo kriterijai taikomi taip, kad būtų galima atrinkti planuojamus veiksmus arba darbo programas, dėl kurių Komisijai nekiltų abejonių, kad juos vykdant bus laikomasi jos tikslų bei prioritetų ir užtikrinamas Sąjungos finansavimo matomumas.
3. Dotacijų skyrimo kriterijai apibrėžiami taip, kad vėliau būtų galima atlikti įvertinimą.
204 straipsnis
Paraiškų vertinimas ir dotacijų skyrimas
(Finansinio reglamento 133 straipsnis)
1. Atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas paskiria komitetą pasiūlymams įvertinti, jeigu Komisija nenusprendžia kitaip, atsižvelgdama į konkretaus sektoriaus programą.
Komitetą sudaro bent trys asmenys, atstovaujantys bent dviem Finansinio reglamento 62 ir 208 straipsniuose nurodytų institucijų arba įstaigų organizaciniams vienetams, neturintiems tarpusavio hierarchinių ryšių. Siekiant išvengti interesų konflikto, šie asmenys laikosi Finansinio reglamento 57 straipsnyje nustatytų įpareigojimų.
Jei atstovybėse ir vietos padaliniuose, nurodytuose šio reglamento 72 straipsnyje, ir įgaliotose įstaigose, nurodytose Finansinio reglamento 62 ir 208 straipsniuose, nėra atskirų vienetų, reikalavimas dėl organizacinių vienetų, neturinčių tarpusavio hierarchinių ryšių, netaikomas.
Atsakingojo leidimus suteikiančio pareigūno sprendimu komitetui gali padėti išorės ekspertai. Atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas įsitikina, kad šie ekspertai laikosi Finansinio reglamento 57 straipsnyje nustatytų įsipareigojimų.
2. Atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas, kai tinkama, padalija procesą į kelis procedūrinius etapus. Procesą reglamentuojančios taisyklės skelbiamos kvietime teikti pasiūlymus.
Kai kvietime teikti pasiūlymus nurodoma dviejų etapų dokumentų pateikimo procedūra, antrajame etape pateikti išsamų pasiūlymą bus prašoma tik tų pareiškėjų, kurių pasiūlymai atitinka pirmojo etapo vertinimo kriterijus.
Kai kvietime teikti pasiūlymus nurodoma dviejų etapų dokumentų vertinimo procedūra, tik tie pasiūlymai, kurie praeina pirmąjį etapą, remiantis įvertinimu, atliktu pagal riboto kiekio kriterijus, teikiami tolesniam vertinimui.
Pareiškėjams, kurių pasiūlymai atmetami bet kuriame etape, bus pranešama pagal Finansinio reglamento 133 straipsnio 3 dalį.
Kiekvienas tolesnis procedūros etapas turi būti aiškiai atskirtas nuo ankstesniojo.
Tos pačios procedūros metu nereikalaujama pateikti daugiau nei vieną kartą tų pačių dokumentų ir informacijos.
3. Vertinimo komitetas arba, kai tinkama, atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas gali paprašyti, kad pareiškėjas pateiktų papildomos informacijos arba paaiškintų su paraiška susijusius pateiktus patvirtinamuosius dokumentus, jeigu tokia informacija ar paaiškinimas iš esmės nepakeičia pasiūlymo. Pagal Finansinio reglamento 96 straipsnį, jeigu esama akivaizdžių rašybos klaidų, vertinimo komitetas arba leidimus suteikiantis pareigūnas gali to nedaryti tik tinkamai pagrįstais atvejais. Atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas tinkamai užregistruoja atvejus, kai procedūros metu buvo susisiekta su pareiškėjais.
4. Pabaigę savo darbą, vertinimo komiteto nariai pasirašo visų išnagrinėtų pasiūlymų protokolą, kuriame nurodoma jų kokybė ir įvardijami tie pasiūlymai, kuriems gali būti skirtas finansavimas. Šie protokolai gali būti pasirašomi elektronine sistema, jeigu galima pakankamai gerai nustatyti pasirašiusįjį.
Prireikus tame protokole išnagrinėti pasiūlymai išdėstomi pagal eilę, pateikiamos rekomendacijos dėl didžiausios skirtinos sumos ir galimo nereikšmingo paraiškos skirti dotaciją patikslinimo.
Protokolas saugomas informacijai ateityje.
5. Atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas gali pasiūlyti pareiškėjui patikslinti savo pasiūlymą atsižvelgiant į vertinimo komiteto rekomendacijas. Atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas tinkamai užregistruoja atvejus, kai procedūros metu buvo susisiekta su pareiškėjais.
Po įvertinimo atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas priima sprendimą, nurodydamas šią būtiniausią informaciją:
a)
sprendimo objektą ir bendrą sumą;
b)
nugalėjusių pareiškėjų pavardę / pavadinimą, veiksmų pavadinimą, priimtas sumas ir tokio pasirinkimo priežastis, taip pat nurodant atvejus, kai sprendimas nesutampa su vertinimo komiteto nuomone;
c)
visų atmestų pareiškėjų pavardes / pavadinimus ir tokio atmetimo priežastis.
6. Šio straipsnio 1, 2 ir 4 dalys nėra privalomos skiriant dotacijas pagal šio reglamento 190 straipsnį ir Finansinio reglamento 125 straipsnio 7 dalį.
205 straipsnis
Informacija pareiškėjams
(Finansinio reglamento 133 straipsnis)
Pareiškėjams, kurių paraiška atmesta, informacija apie jų paraiškos vertinimo rezultatus pranešama kuo greičiau ir bet kuriuo atveju ne vėliau kaip per 15 kalendorinių dienų nuo dienos, kai informacija išsiųsta nugalėjusiems pareiškėjams.
4 SKYRIUS
Mokėjimas ir kontrolė
206 straipsnis
Išankstinio finansavimo garantija
(Finansinio reglamento 134 straipsnis)
1. Siekiant riboti su išankstinio finansavimo išmoka susijusią finansinę riziką, atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas, remdamasis rizikos vertinimu, gali arba pareikalauti, kad naudos gavėjas iš anksto pateiktų garantiją, kuri atitiktų išankstinio finansavimo sumą, išskyrus mažos vertės dotacijas, arba suskaidyti išmoką į kelias dalis.
2. Kai reikalaujama pateikti garantiją, ją vertina ir priima atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas.
Garantija galioja pakankamai ilgą laiką, kad ji būtų veiksminga.
3. Garantiją suteikia patvirtintas bankas arba finansų įstaiga, įsisteigusi vienoje iš valstybių narių. Jei naudos gavėjas įsisteigęs trečiojoje šalyje, atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas gali sutikti, kad tokią garantiją suteiktų toje trečiojoje šalyje įsisteigęs bankas ar finansų įstaiga, jei jis mano, kad šio banko ar finansų įstaigos teikiamas užtikrinimas ir jo savybės yra lygiaverčiai vienoje iš valstybių narių įsisteigusio banko ar finansų įstaigos teikiamam užtikrinimui.
Naudos gavėjo prašymu, pirmoje pastraipoje nurodytą garantiją gali pakeisti trečiosios šalies solidarioji garantija arba to paties susitarimo ar sprendimo dėl dotacijos šalių, kurie yra dotaciją veiksmams gaunantys subjektai, neatšaukiama ir besąlyginė solidarioji garantija, jei su tuo sutinka atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas.
Garantijos vertė nurodoma eurais.
Garantijos suteikimas reiškia, kad bankas arba finansų įstaiga, trečioji šalis arba kiti naudos gavėjai neatšaukiamai užtikrina dotacijos gavėjo įsipareigojimų įvykdymą arba yra jų vykdymo pirminio reikalavimo garantai.
4. Garantija grąžinama, laipsniškai mažėjant išankstiniam finansavimui dėl išmokamų gavėjui tarpinių sumų ir likučių, vadovaujantis susitarime ar sprendime dėl dotacijos nustatytomis sąlygomis.
207 straipsnis
Mokėjimo prašymų patvirtinamieji dokumentai
(Finansinio reglamento 135 straipsnis)
1. Kiekvienos dotacijos atveju išankstinis finansavimas gali būti suskaidytas į kelias dalis pagal patikimo finansų valdymo principą.
Naujos visos išankstinio finansavimo sumos išmokėjimas galimas, jeigu yra išnaudota bent 70 % ankstesnio išankstinio finansavimo sumos.
Jeigu ankstesnio išankstinio finansavimo panaudojimas yra mažesnis kaip 70 %, naujo išankstinio finansavimo mokėjimo suma sumažinama nepanaudota ankstesnio mokėjimo suma.
Kartu su prašymu išmokėti naują sumą pateikiama naudos gavėjo išleistų sumų ataskaita.
2. Nedarant poveikio 110 straipsniui, naudos gavėjas garbingai patvirtina, kad jo mokėjimo prašymuose pateikta informacija yra išsami, patikima ir teisinga. Jis taip pat patvirtina, kad patirtos sąnaudos pagal susitarimo arba sprendimo dėl dotacijos nuostatas gali būti laikomos tinkamomis finansuoti ir kad mokėjimo prašymai yra pagrįsti tinkamais patvirtinamaisiais dokumentais, kuriuos galima patikrinti.
3. Atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas, remdamasis rizikos vertinimu ir norėdamas pagrįsti mokėjimus, gali pareikalauti pateikti veiksmų arba darbo programos finansinių ataskaitų ir jas sudarančių pagrindinių sąskaitų pažymą, parengtą patvirtinto išorės auditoriaus arba - viešųjų įstaigų atveju - kompetentingo nepriklausomo valstybės pareigūno. Pažyma pridedama prie mokėjimo prašymo. Šioje pažymoje patvirtinama, laikantis atsakingojo leidimus suteikiančio pareigūno patvirtintos metodikos ir remiantis tarptautinius standartus atitinkančiomis sutartomis procedūromis, kad finansinėse ataskaitose gavėjo parodytos sąnaudos, kuriomis grindžiamas mokėjimo prašymas, yra realiai patirtos, teisingai įtrauktos į apskaitą ir tinkamos finansuoti pagal susitarimo arba sprendimo dėl dotacijos sąlygas.
Specialiais ir tinkamai pagrįstais atvejais atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas gali prašyti pagal tarptautinius standartus parengtos pažymos nuomonės ar kitu pavidalu.
Finansinių ataskaitų ir jas sudarančių pagrindinių sąskaitų pažymą privalu pateikti tokiais tarpinių mokėjimų ir likučių mokėjimų atvejais:
a)
dotacijos veiksmams, skiriamos Finansinio reglamento 123 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytu pavidalu, kurių suma yra 750 000 EUR ar daugiau, kai sukauptos tokio pavidalo dotacijos mokėjimo prašymų sumos sudaro mažiausiai 325 000 EUR;
b)
dotacijos veiklai, skiriamos Finansinio reglamento 123 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytu pavidalu, kurių suma yra 100 000 EUR ar daugiau.
Atsižvelgdamas į rizikos vertinimą, atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas taip pat gali netaikyti prievolės pateikti finansinių ataskaitų ir jas sudarančių pagrindinių sąskaitų pažymą šiais atvejais:
a)
43 straipsnyje nurodytų viešųjų įstaigų ir tarptautinių organizacijų atveju;
b)
dotacijų humanitarinės pagalbos, civilinės saugos neatidėliotinų operacijų ir krizių valdymo srityje gavėjams, išskyrus atvejus, kai išmokami likučiai;
c)
likučių išmokėjimo atvejais - dotacijų humanitarinės pagalbos srityje gavėjams, kurie pasirašė 178 straipsnyje nurodytą partnerystės pagrindų susitarimą arba kuriems pranešta apie partnerystės pagrindų sprendimą ir kurie turi įdiegtą kontrolės sistemą, suteikiančią atitinkamas šių mokėjimų garantijas;
d)
kelių dotacijų gavėjams, kurie pateikė nepriklausomą patvirtinimą, kuriuo suteikiamos panašios kontrolės sistemų ir metodikos, kuriomis remiantis buvo parengti jų reikalavimai, garantijos.
Atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas taip pat gali netaikyti prievolės pateikti finansinių ataskaitų ir jas sudarančių pagrindinių sąskaitų pažymą, jeigu pačios Komisijos darbuotojai arba jos vardu veikti įgaliota įstaiga tiesiogiai atliko arba atliks auditą, kuriuo suteikiamas lygiavertis užtikrinimas dėl deklaruotų sąnaudų.
Tais atvejais, kai Komisija sudaro susitarimą su keliais naudos gavėjais, trečios pastraipos a ir b punktuose nurodytos ribos taikomos kiekvienam naudos gavėjui.
4. Remdamasis rizikos vertinimu, atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas gali prašyti bet kurį mokėjimą pagrįsti atsakingojo leidimus suteikiančio pareigūno patvirtintos nepriklausomos trečiosios šalies parengta veiklos patikrinimo ataskaita. Atsakingojo leidimus suteikiančio pareigūno prašymu, prie mokėjimo prašymo pridedama patikrinimo ataskaita ir atitinkamos sąnaudos yra tinkamos finansuoti pagal tas pačias sąlygas, kaip ir sąnaudos, susijusios su audito pažymomis, kaip numatyta Finansinio reglamento 126 straipsnyje. Patikrinimo ataskaitoje nurodoma, kad veikla patikrinta pagal atsakingojo leidimus suteikiančio pareigūno patvirtintą metodiką, ir ar veiksmas arba darbo programa buvo faktiškai įgyvendinti pagal susitarime dėl dotacijos arba sprendime dėl dotacijos nustatytas sąlygas.
208 straipsnis
Dotacijų sustabdymas ir sumažinimas
(Finansinio reglamento 135 straipsnis)
1. Susitarimo arba sprendimo dėl dotacijos įgyvendinimas, naudos gavėjo dalyvavimas juos įgyvendinant arba mokėjimai gali būti stabdomi siekiant patikrinti, ar faktiškai buvo padaryta numanomų esminių klaidų arba pažeidimų arba sukčiauta, arba nesilaikyta įsipareigojimų. Jei tai nepasitvirtina, įgyvendinimas kuo greičiau atnaujinamas.
2. Kai patvirtintas veiksmas arba darbo programa yra neįvykdyti arba įvykdyti netinkamai, ne visiškai įvykdyti arba neįvykdyti laiku, atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas, su sąlyga, kad naudos gavėjas turėjo galimybę pateikti savo pastabas, priklausomai nuo procedūros etapo arba sumažina dotaciją, arba pareikalauja, kad naudos gavėjas proporcingai ją grąžintų.
5 SKYRIUS
Įgyvendinimas
209 straipsnis
Įgyvendinimo sutartys
(Finansinio reglamento 137 straipsnis)
1. Nedarant poveikio direktyvos 2004/18/EB taikymui, kai veiksmui ar darbo programai įgyvendinti reikia sudaryti viešųjų pirkimų sutartį, naudos gavėjas sutartį sudaro su ekonomiškai naudingiausią pasiūlymą pateikusiu ūkinės veiklos vykdytoju arba, jei tinkama, su mažiausią kainą pasiūliusiu subjektu, kartu vengdamas interesų konflikto.
2. Kai veiksmui ar darbo programai įgyvendinti reikia sudaryti viešųjų pirkimų sutartį, kurios vertė yra didesnė kaip 60 000 EUR, atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas gali reikalauti, kad, be 1 dalyje nustatytų taisyklių, naudos gavėjas laikytųsi specialių taisyklių.
Šios specialios taisyklės grindžiamos Finansiniame reglamente nustatytomis taisyklėmis ir nustatomos tinkamai atsižvelgiant į atitinkamų sutarčių vertę, Sąjungos įnašo santykinį dydį, palyginti su visomis veiksmo įgyvendinimo sąnaudomis, ir riziką. Tokios specialios taisyklės įrašomos į sprendimą arba susitarimą dėl dotacijos.
210 straipsnis
Finansinė parama trečiosioms šalims
(Finansinio reglamento 137 straipsnis)
Jeigu siektini tikslai arba rezultatai yra pakankamai išsamiai nurodyti Finansinio reglamento 137 straipsnio 1 dalyje, galima laikyti, kad galimybė veikti savo nuožiūra yra minimali, tik jeigu sprendime arba susitarime dėl dotacijos taip pat nurodyta:
a)
didžiausia finansinės paramos suma, kuri gali būti išmokėta trečiajai šaliai ir kuri neviršija 60 000 EUR, išskyrus atvejus, kai finansinė parama yra pirminis veiksmo tikslas, ir tikslios sumos nustatymo kriterijai;
b)
skirtingos veiklos rūšys, kurioms gali būti skirta tokia finansinė parama, remiantis nuolatiniu sąrašu;
c)
asmenų, kurie gali gauti tokią finansinę paramą, arba tokių asmenų kategorijų ir tokios paramos skyrimo kriterijų apibrėžtis.
VII ANTRAŠTINĖ DALIS
APDOVANOJIMAI
211 straipsnis
Programavimas
(Finansinio reglamento 138 straipsnio 2 dalis)
1. Metinę arba daugiametę apdovanojimams skirtą darbo programą rengia kiekvienas atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas. Darbo programą priima institucija ir ji skelbiama atitinkamos institucijos interneto svetainėje kuo anksčiau, bet ne vėliau kaip įgyvendinimo metų kovo 31 d.
Darbo programoje nurodomas laikotarpis, kuriam ji taikoma, pagrindinis teisės aktas, jei toks yra, siekiami tikslai, tikėtini rezultatai, konkursų orientacinis tvarkaraštis, nurodant orientacinę apdovanojimų sumą.
Be to, darbo programoje pateikiama 94 straipsnyje nurodyta informacija, kad sprendimas dėl jos priėmimo būtų laikomas finansavimo sprendimu dėl atitinkamų metų apdovanojimų.
2. Bet kuris esminis darbo programos pakeitimas taip pat priimamas ir skelbiamas, kaip numatyta 1 dalyje.
212 straipsnis
Konkursų taisyklės
(Finansinio reglamento 138 straipsnio 2 dalis)
1. Konkursų taisyklėse nustatoma:
a)
dalyvavimo sąlygos, kuriose bent jau:
i)
nurodomi tinkamumo kriterijai;
ii)
nurodoma, jei reikia, dalyvių registracijos ir konkursinių darbų pateikimo tvarka ir galutinis terminas pagal 2 dalyje nustatytas sąlygas;
iii)
numatomas draudimas dalyvauti konkurse dalyviams, patekusiems į vieną iš Finansinio reglamento 106 straipsnio 1 dalyje, 107, 108 ir 109 straipsniuose nurodytų situacijų;
iv)
numatoma, kad ieškinio, susijusio su konkursui skirta veikla, atveju atsako tik konkurso dalyviai;
v)
numatomas nugalėtojų sutikimas su Komisijos, OLAF ir Audito Rūmų atliekamais patikrinimais ir auditais ir su informacijos skelbimo įpareigojimais, nurodytais konkurso taisyklėse;
vi)
nurodoma, kad konkursui taikoma Sąjungos teisė, kurią prireikus papildo konkurso taisyklėse nurodyta nacionalinė teisė;
vii)
nurodomas kompetentingas teismas arba arbitražo teismas ginčams spręsti;
viii)
nurodoma, kad dalyviams, kurie pateikė neteisingus pareiškimus arba padarė pažeidimų, arba sukčiavo, gali būti skiriamos finansinės arba administracinės nuobaudos, arba abiejų rūšių nuobaudos pagal 145 straipsnyje nustatytas sąlygas, proporcingai atitinkamų apdovanojimų vertei;
b)
nurodomi skyrimo kriterijai, pagal kuriuos galima įvertinti konkursinių darbų kokybę atsižvelgiant į siekiamus tikslus ir tikėtinus rezultatus, ir objektyviai nustatyti nugalėjusius konkursinius darbus;
c)
nurodoma apdovanojimo ar apdovanojimų suma;
d)
apdovanojimų išmokėjimo apdovanotiems nugalėtojams tvarka.
Taikant pirmos pastraipos a punkto i papunktį, Sąjungos dotacijų gavėjai atitinka tinkamumo kriterijus, jeigu konkurso taisyklėse nenustatyta kitaip.
Taikant pirmos pastraipos a punkto vi papunktį, gali būti padaryta išimtis tarptautinių organizacijų dalyvavimo atveju.
2. Atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas parenka ryšių palaikymo būdus konkursiniams darbams pateikti, kurie yra nediskriminuojantys ir kurie neriboja dalyvių galimybių dalyvauti konkurse.
Pasirinktais ryšių palaikymo būdais galima užtikrinti šių sąlygų laikymąsi:
a)
kiekviename konkursiniame darbe yra visa jam įvertinti reikiama informacija;
b)
išsaugomas duomenų vientisumas;
c)
išsaugomas konkursinių darbų konfidencialumas;
d)
užtikrinama, kad asmens duomenys būtų apsaugoti pagal Reglamento (EB) Nr. 45/2001 reikalavimus.
3. Konkursų taisyklėse gali būti nustatytos konkurso atšaukimo sąlygos, visų pirma jeigu jo tikslų negalima pasiekti arba jeigu nugalėtoju turėtų būti išrinktas dalyvavimo sąlygų nesilaikantis juridinis ar fizinis asmuo.
4. Konkursų taisyklės skelbiamos Sąjungos institucijų interneto svetainėje. Be paskelbimo interneto svetainėje, konkurso taisyklės gali būti skelbiamos bet kuriomis kitomis tinkamomis priemonėmis, įskaitant Europos Sąjungos oficialųjį leidinį, jeigu reikia, kad jas pamatytų daugiau potencialių dalyvių. Jos gali būti skelbiamos priėmus Finansinio reglamento 84 straipsnyje nurodytą finansavimo sprendimą, be kita ko, per metus iki biudžeto vykdymo. Bet kurie konkursų taisyklių turinio pakeitimai taip pat skelbiami tokiomis pat sąlygomis.
213 straipsnis
Ex post skelbimas
(Finansinio reglamento 138 straipsnio 2 dalis)
1. Informacija apie per finansinius metus suteiktus apdovanojimus skelbiama pagal 21 straipsnį.
2. Informaciją paskelbus pagal 1 dalį, Europos Parlamento ir Tarybos prašymu Komisija jiems siunčia ataskaitą, kurioje pateikiama ši informacija:
a)
dalyvių skaičius praėjusiais metais;
b)
kiekvieno konkurso dalyvių skaičius ir nugalėjusių konkursinių darbų procentas;
c)
praėjusiais metais vertinimo grupėse dalyvavusių ekspertų sąrašas ir nuoroda į jų atrankos procedūrą.
214 straipsnis
Vertinimas
(Finansinio reglamento 138 straipsnio 3 dalis)
1. Konkursiniams darbams vertinti atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas skiria bent trijų ekspertų grupę, kurią gali sudaryti išorės ekspertai arba asmenys, atstovaujantys Finansinio reglamento 62 ir 208 straipsniuose nurodytų institucijų ar įstaigų organizaciniams vienetams, neturintiems tarpusavio hierarchinių ryšių, išskyrus atstovybes ir vietos įstaigas, nurodytas 72 straipsnyje, ir įgaliotas įstaigas, nurodytas Finansinio reglamento 62 ir 208 straipsniuose, jei jose nėra atskirų vienetų.
Pirmoje pastraipoje nurodyti ekspertai laikosi Finansinio reglamento 57 straipsnyje nustatytų interesų konflikto reikalavimų.
Išorės ekspertai pareiškia, kad juos skiriant jiems nekyla interesų konfliktas ir kad jie įsipareigoja leidimus suteikiančiam pareigūnui pranešti, jeigu vertinimo procedūros metu kiltų bet koks interesų konfliktas.
2. Pabaigę savo darbą, vertinimo grupės nariai pasirašo visų išnagrinėtų konkursinių darbų protokolą, kuriame įvertinta jų kokybė ir įvardijami tie darbai, už kuriuos gali būti suteikti apdovanojimai. Tas protokolas gali būti pasirašomas elektronine sistema, jeigu galima pakankamai gerai nustatyti pasirašiusįjį.
Pirmoje pastraipoje nurodytas protokolas saugomas informacijai ateityje.
3. Paskui atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas nusprendžia, ar suteikti apdovanojimus, ar ne. Tame sprendime taip pat nurodoma:
a)
suteiktų apdovanojimų, jei suteikta, objektas ir visa suma;
b)
nugalėjusių dalyvių, jei tokių yra, pavadinimai / pavardės, kiekvienam nugalėjusiam dalyviui suteiktų apdovanojimų suma ir tokio pasirinkimo motyvai;
c)
visų atmestų dalyvių pavadinimai / pavardės ir tokio atmetimo priežastys.
215 straipsnis
Informavimas ir pranešimas
(Finansinio reglamento 138 straipsnio 3 dalis)
1. Dalyviams informacija apie jų konkursui pateikto darbo vertinimo rezultatus pranešama kuo greičiau ir bet kuriuo atveju ne vėliau kaip per 15 kalendorinių dienų nuo tos dienos, kai leidimus suteikiantis pareigūnas priėmė sprendimą skirti apdovanojimą.
2. Apie sprendimą skirti apdovanojimą pranešama nugalėjusiam dalyviui ir tai yra teisinis įsipareigojimas, kaip numatyta Finansinio reglamento 86 straipsnyje.
VIII ANTRAŠTINĖ DALIS
FINANSINĖS PRIEMONĖS
216 straipsnis
Subjektų, kuriems pavesta įgyvendinti finansines priemones pagal netiesioginio valdymo principą, atranka
(Finansinio reglamento 139 straipsnis)
1. Įgyvendindama finansines priemones pagal netiesioginio valdymo principą Komisija gauna įrodymų, kad įgaliotasis subjektas atitinka Finansinio reglamento 60 straipsnio 2 dalies reikalavimus. Gauti įrodymai galioja atitinkamam subjektui įgyvendinant bet kurias kitas finansines priemones ateityje, nebent iš esmės pasikeičia įgaliotojo subjekto sistemos, taisyklės ir procedūros, kurioms taikomi šie reikalavimai.
2. Siekdama atrinkti subjektus, kuriems pavesta įgyvendinti finansines priemones pagal Finansinio reglamento 61 straipsnio 2 dalį, Komisija skelbia kvietimą teikti potencialių įgaliotųjų subjektų kandidatūras. Kvietime nurodomi atrankos ir skyrimo kriterijai.
Pirmoje pastraipoje numatytame kvietime taip pat nurodoma, ar įgaliotasis subjektas turės skirti savo finansinių išteklių konkrečiai finansinei priemonei arba dalytis rizika. Jeigu šis reikalavimas yra nurodytas ir jeigu reikia sumažinti galimą interesų konfliktą, kvietime taip pat nurodoma, kad įgaliotasis subjektas turi pasiūlyti interesų suderinimo priemones, kaip nustatyta Finansinio reglamento 140 straipsnio 2 dalyje. Interesų suderinimo priemonės įtraukiamos į susitarimą dėl konkrečios finansinės priemonės.
Komisija su atrankos kriterijus atitinkančiais subjektais pradeda skaidrų ir objektyvų dialogą nesukeldama interesų konflikto. Baigusi dialogą Komisija su subjektu ar subjektais, pateikusiais ekonomiškai naudingiausius pasiūlymus, įskaitant, jei taikoma, savo finansinių išteklių skyrimą ar rizikos dalijimąsi, pasirašo įgaliojimų perdavimo susitarimus.
3. Komisija gali pradėti tiesiogines derybas su potencialiais įgaliotaisiais subjektais, prieš pasirašydama įgaliojimų perdavimo susitarimus, jeigu įgaliotasis subjektas nurodytas susijusiame pagrindiniame teisės akte arba Finansinio reglamento 58 straipsnio 1 dalies c punkto iii papunktyje, arba tinkamai pagrįstais ir tinkamai dokumentuotais išimtiniais atvejais, visų pirma, jeigu:
a)
paskelbus kvietimą teikti potencialių įgaliotųjų subjektų kandidatūras nepateikta tinkamų pasiūlymų;
b)
specifinio pobūdžio finansinėms priemonėms įgyvendinti reikia tam tikro tipo įgaliotojo subjekto dėl jo techninės kompetencijos, didelio specializacijos laipsnio ar administracinės galios;
c)
dėl ypatingos skubos priežasčių, atsiradusių dėl nenumatytų įvykių, nepriklausančių nuo Sąjungos, neįmanoma laikytis 2 dalyje nurodytos procedūros.
217 straipsnis
Įgaliojimų perdavimo susitarimo su subjektais, kuriems pavesta įgyvendinti finansines priemones pagal netiesioginio valdymo principą, turinys
(Finansinio reglamento 139 straipsnis)
Be 40 straipsnyje nurodytų reikalavimų, įgaliojimų perdavimo susitarimuose su subjektais, kuriems pavesta įgyvendinti finansines priemones, numatyta tinkama Finansinio reglamento 140 straipsnyje nustatytų principų ir sąlygų laikymosi užtikrinimo tvarka. Visų pirma įgaliojimų perdavimo susitarime pateikiama:
a)
finansinės priemonės aprašymas, įskaitant jos investavimo strategiją ar politiką, teikiamos paramos tipas, finansų tarpininkų ir galutinių gavėjų tinkamumo kriterijai, taip pat papildomi veiklos reikalavimai, perteikiantys priemonės politikos tikslus;
b)
sverto poveikio tikslinio vertės intervalo reikalavimai;
c)
netinkamos finansuoti veiklos apibrėžtis ir atmetimo kriterijai;
d)
nuostatos, kuriomis užtikrinamas interesų suderinimas ir sprendžiamas galimas interesų konfliktas;
e)
finansų tarpininkų atrankos pagal Finansinio reglamento 139 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą nuostatos ir, jei taikoma, specialios paskirties investavimo subjektų steigimo nuostatos;
f)
nuostatos dėl įgaliotojo subjekto ir kitų subjektų, dalyvaujančių įgyvendinant finansinę priemonę, atsakomybės;
g)
nuostatos dėl ginčų sprendimo;
h)
nuostatos dėl finansinės priemonės valdymo;
i)
nuostatos dėl Sąjungos įnašo naudojimo ir pakartotinio panaudojimo pagal Finansinio reglamento 140 straipsnio 6 dalį;
j)
nuostatos dėl Sąjungos įnašų ir patikos sąskaitų valdymo, įskaitant sandorio šalies riziką, priimtinas iždo operacijas, atitinkamų šalių pareigas, taisomuosius veiksmus patikos sąskaitų perteklinių likučių atveju, duomenų registravimą ir atskaitomybę;
k)
nuostatos dėl įgaliotojo subjekto atlyginimo, įskaitant valdymo mokesčių dydžius, ir nuostatos dėl valdymo išlaidų ir mokesčių apskaičiavimo ir mokėjimo įgaliotajam subjektui pagal 218 straipsnį;
l)
kai tinkama, nuostatos dėl bendrų sąlygų, taikomų įnašams iš fondų, nurodytų Finansinio reglamento 175 straipsnyje, visų pirma Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo, Sanglaudos fondo, Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai ir būsimojo Žuvininkystės fondo (toliau - BSP fondai);
m)
nuostatos dėl finansinės priemonės galiojimo trukmės, galimo pratęsimo ir baigimo, įskaitant ankstyvo nutraukimo ir, jei tinkama, pasitraukimo strategijas;
n)
nuostatos dėl paramos finansų tarpininkams ir galutiniams gavėjams įgyvendinimo stebėjimo, įskaitant finansų tarpininkų atskaitomybę;
o)
kai taikoma, visų 219 straipsnyje nurodytų apsidraudimo operacijų tipas ir pobūdis.
218 straipsnis
Valdymo išlaidos ir mokesčiai įgaliotiesiems subjektams
(Finansinio reglamento 139 straipsnis)
1. Komisija įgaliotiesiems subjektams atlygina už finansinės priemonės įgyvendinimą mokėdama rezultatais grindžiamus mokesčius, atlygindama išimtines išlaidas ir, jeigu įgaliotasis subjektas valdo finansinės priemonės iždą, mokėdama iždo valdymo mokesčius.
2. Rezultatais grindžiami mokesčiai apima administracinius mokesčius, kuriais įgaliotajam subjektui atlyginama už įgyvendinant finansinę priemonę atliktą darbą. Atitinkamais atvejais jie gali taip pat apimti su politika susijusias iniciatyvas, kuriomis skatinama siekti finansinės priemonės politikos tikslų ar paremti finansinius rezultatus.
219 straipsnis
Patikos sąskaitoms taikomos specialios taisyklės pagal netiesioginio valdymo principą
(Finansinio reglamento 139 straipsnis)
1. Subjektai, kuriems pavesta įgyvendinti finansines priemones, gali atidaryti patikos sąskaitas pagal Finansinio reglamento 68 straipsnio 7 dalį savo vardu ir išimtinai Komisijos pavedimu. Šie įgaliotieji subjektai siunčia atitinkamų sąskaitų ataskaitas atsakingai Komisijos tarnybai.
2. Išlaikomas tinkamas patikos sąskaitų likvidumas ir tokiose patikos sąskaitose laikomas turtas valdomas pagal patikimo finansų valdymo principą, atsižvelgiant į atitinkamas riziką ribojančias taisykles pagal Finansinio reglamento 140 straipsnio 7 dalį.
3. Įgyvendindami finansines priemones įgaliotieji subjektai nevykdo apsidraudimo operacijų spekuliavimo tikslais. Dėl apsidraudimo operacijų tipo ir pobūdžio Komisija iš anksto sutaria ir jie nurodomi 217 straipsnyje numatytuose įgaliojimų perdavimo susitarimuose.
220 straipsnis
Tiesiogiai įgyvendinamos finansinės priemonės
(Finansinio reglamento 139 straipsnis)
1. Išimtiniais atvejais finansinės priemonės gali būti įgyvendinamos tiesiogiai pagal Finansinio reglamento 139 straipsnio 4 dalį naudojant vieną iš šių priemonių:
a)
specialios paskirties investavimo subjektą, kurio veikloje Komisija dalyvauja kartu su kitais viešaisiais ar privačiaisiais investuotojais, siekdama padidinti Sąjungos įnašo sverto poveikį;
b)
paskolas, garantijas, investicijas į nuosavą kapitalą ir kitas rizikos pasidalijimo priemones, išskyrus investicijas į specialios paskirties investavimo subjektus, galutiniams gavėjams teikiamas tiesiogiai arba per finansų tarpininkus;
2. Įgyvendindama finansines priemones Komisija nevykdo apsidraudimo operacijų spekuliavimo tikslais. Dėl apsidraudimo operacijų tipo ir pobūdžio Komisija iš anksto sutaria ir jie nurodomi numatytuose įgaliojimų perdavimo susitarimuose.
221 straipsnis
Finansų tarpininkų, specialios paskirties investavimo subjektų valdytojų ir galutinių gavėjų atranka
(Finansinio reglamento 139 straipsnis)
1. Jeigu Komisija finansines priemones įgyvendina tiesiogiai arba netiesiogiai per specialios paskirties investavimo subjektus, tokie subjektai steigiami pagal valstybės narės teisės aktus. Išorės veiksmų srityje jie taip pat gali būti įsteigti pagal valstybe nare nesančios šalies teisės aktus. Pagal įstatymą ar sutartį įpareigojama, kad tokių subjektų valdytojai veiktų rūpestingai ir sąžiningai, kaip profesionalūs valdytojai
2. 1 dalyje nurodyti specialios paskirties investavimo subjektų valdytojai ir finansų tarpininkai ar finansinių priemonių galutiniai gavėjai atrenkami tinkamai atsižvelgus į įgyvendintinos finansinės priemonės pobūdį, atitinkamų subjektų patirtį, veiklos ir finansinį pajėgumą ir (arba) galutinių gavėjų projektų ekonominį perspektyvumą. Pasirinkimas turi būti skaidrus, pagrįstas objektyviomis priežastimis ir nekelti interesų konflikto.
3. Jokia finansinė parama neskiriama specialios paskirties investavimo subjektų valdytojams, finansų tarpininkams ir galutiniams gavėjams, kurie yra patekę į vieną iš Finansinio reglamento 106 straipsnio 1 dalyje, 107, 108 ir 109 straipsniuose nurodytų situacijų.
222 straipsnis
Finansinių priemonių naudojimo sąlygos
(Finansinio reglamento 140 straipsnis)
1. Finansinėmis priemonėmis siekiama sprendimo rinkos trūkumų ar nesėkmių rinkoje, ar nepakankamai optimalios investavimo aplinkos atvejais ir suteikti paramą tik tiems galutiniams gavėjams, kurie Sąjungos paramos per finansinę priemonę teikimo metu laikomi potencialiai ekonomiškai perspektyviais.
2. Finansinėmis priemonėmis galutiniams gavėjams teikiama proporcinga parama. Visų pirma bendrai investuojantiems ar rizika besidalijantiems investuotojams taikomos lengvatinės sąlygos turėtų būti pagrįstos, proporcingos investuotojų į finansinę priemonę prisiimtai rizikai ir apribotos iki minimumo, būtino jų investicijoms ar rizikos pasidalijimui užtikrinti.
223 straipsnis
Sverto poveikis
(Finansinio reglamento 140 straipsnis)
1. Finansinėmis priemonėmis siekiama užtikrinti Sąjungos įnašo sverto poveikį sutelkiant visuotines investicijas, didesnes už Sąjungos įnašą.
Sąjungos lėšų sverto poveikis yra lygus tinkamumo kriterijus atitinkantiems galutiniams gavėjams teikiamo finansavimo sumai, padalytai iš Sąjungos įnašo sumos.
2. Sverto poveikio tikslinis vertės intervalas grindžiamas atitinkamos finansinės priemonės ex ante vertinimu.
224 straipsnis
Finansinių priemonių ex ante vertinimas
(Finansinio reglamento 140 straipsnis)
1. Finansinės priemonės grindžiamos ex ante vertinimais, kuriais nustatomi rinkos trūkumai ar nesėkmės rinkoje, ar nepakankamai optimalios investavimo aplinkos atvejai ir įvertinami investavimo poreikiai pagal politikos tikslus.
2. Ex ante vertinimu parodoma, kad į nustatytus rinkos poreikius negali būti tinkamai ir laiku atsižvelgta rinkos principais grindžiama veikla arba kitokia nei finansinės priemonės taikymas Sąjungos intervencija, pavyzdžiui, reglamentavimu, liberalizavimu, reforma ar kitu politikos veiksmu. Jame vertinama rinkos iškraipymo ir privačiojo finansavimo išstūmimo naudojant finansines priemones tikimybė ir galima kaina ir nustatomos tokių iškraipymų sukeltų neigiamų padarinių sumažinimo priemonės.
3. Pagal subsidiarumo principą ex ante vertinime parodoma, kad Sąjungos lygmens finansine priemone į nustatytus rinkos poreikius atsižvelgiama tinkamiau nei panašiomis nacionalinio ar regioninio lygmens finansinėmis priemonėmis, įskaitant finansuojamas iš BSP fondų. Vertinant Sąjungos įnašo pridėtinę vertę atsižvelgiama į tokius veiksnius, kaip antai sunkumus gauti finansavimą nacionaliniu lygmeniu, visų pirma tarpvalstybiniuose projektuose, masto ekonomiją ar didelį parodomąjį poveikį, susijusį su geriausios patirties sklaida valstybėse narėse.
4. Ex ante vertinime nustatomas veiksmingiausias finansinės priemonės įgyvendinimo būdas.
5. Ex ante vertinime taip pat parodoma, kad numatyta finansinė priemonė atitinka:
a)
naujas ir esamas finansines priemones, vengiant nepageidaujamo sutapimo bei užtikrinant sąveiką ir masto ekonomiją;
b)
finansines priemones ir kitų formų viešąsias intervencijas, skirtas toms pačioms rinkos sąlygoms, vengiant nenuoseklumo ir ieškant galimybių užtikrinti sąveiką.
6. Ex ante vertinime vertinamas numatytos intervencijos proporcingumas atsižvelgiant į nustatyto finansavimo trūkumo dydį, tikėtiną numatytos finansinės priemonės sverto poveikį, taip pat nagrinėjamas papildomas kokybinis poveikis, pavyzdžiui, geriausios patirties sklaida, veiksmingas Sąjungos politikos tikslų skatinimas visoje įgyvendinimo grandinėje arba galimybė naudotis specialia įgyvendinimo grandinės dalyvių kompetencija.
7. Ex ante vertinime nustatomi atitinkami siūlomų finansinių priemonių veiklos rezultatų rodikliai ir nurodomi tikėtinas našumas, rezultatai ir poveikis.
8. Atskiras finansinių priemonių ex ante vertinimas atliekamas tik kai toks visus 1-7 dalyse nurodytus kriterijus atitinkantis vertinimas nėra įtrauktas į programos arba veiklos, kuriai taikomas pagrindinis teisės aktas, ex ante vertinimą arba poveikio vertinimą.
225 straipsnis
Finansinių priemonių stebėjimas
(Finansinio reglamento 140 straipsnis)
1. Siekiant užtikrinti suderintą Finansinio reglamento 140 straipsnio 12 dalyje nurodytų finansinių priemonių stebėjimą, atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas įdiegia stebėjimo sistemą, kuri padeda pakankamai užtikrinti, kad Sąjungos lėšos naudojamos pagal Finansinio reglamento 32 straipsnio 2 dalį.
2. Stebėjimo sistema naudojama, kad būtų įvertinta įgyvendinimo pažanga siekiant politikos tikslų pagal susijusius našumo ir rezultatų rodiklius, parengtus pagal ex ante vertinimą, kad būtų analizuojama įgyvendinimo atitiktis pagal Finansinio reglamento 140 straipsnio 2 dalį nustatytiems reikalavimams ir kad būtų suteiktas pagrindas Komisijos teikiamoms ataskaitoms pagal Finansinio reglamento 38 straipsnio 5 dalį ir 140 straipsnio 8 dalį.
3. Netiesioginio valdymo atveju Komisijos vykdomas stebėjimas grindžiamas įgaliotųjų subjektų atskaitomybe ir teikiamomis ataskaitomis, atliktais auditais ir įgaliotojo subjekto vykdytais patikrinimais, tinkamai atsižvelgiant į įgaliotojo subjekto valdymo pareiškimą ir Finansinio reglamento 60 straipsnio 5 dalyje nurodytos nepriklausomos audito įstaigos nuomonę. Komisija patikrina įgaliotųjų subjektų pateiktą informaciją ir gali atlikti patikrinimus, be kita ko, atsitiktine tvarka, atitinkamais įgyvendinimo lygmenimis iki galutinių gavėjų.
Įgaliotojo subjekto vykdomas stebėjimas grindžiamas finansų tarpininkų atskaitomybe ir teikiamomis ataskaitomis, atliktais auditais ir finansų tarpininko vykdytais patikrinimais, tinkamai atsižvelgiant į finansų tarpininko valdymo pareiškimą ir į nepriklausomų auditorių nuomonę.
Jeigu finansų tarpininko nėra, įgaliotasis subjektas tiesiogiai stebi finansinės priemonės naudojimą remdamasis galutinių gavėjų atskaitomybe ir teikiamomis ataskaitomis.
Įgaliotasis subjektas patikrina, kai tinkama, atsitiktine tvarka, finansų tarpininkų ar galutinių gavėjų pateiktą informaciją ir atlieka patikrinimus, nustatytus 217 straipsnyje nurodytame susitarime.
4. Tiesioginio valdymo atveju Komisijos vykdomas stebėjimas grindžiamas finansų tarpininkų ir galutinių gavėjų atskaitomybe ir teikiamomis ataskaitomis, prireikus vykdant atitinkamus patikrinimus. 3 dalies nuostatos mutatis mutandis taikomos tiesioginiam valdymui.
5. Susitarimuose, kuriais įgyvendinama finansinė priemonė, nustatytos 1-4 dalims taikyti būtinos nuostatos.
226 straipsnis
Įnašų iš BSP fondų traktavimas
(Finansinio reglamento 140 straipsnis)
1. Įnašai iš BSP fondų, skirti finansinėms priemonėms, nustatytoms pagal Finansinio reglamento VIII antraštinę dalį ir remiamoms iš BSP fondų pagal konkretiems sektoriams taikomas taisykles, registruojami atskirai.
2. Įnašai iš BSP fondų laikomi atskirose sąskaitose ir yra naudojami veiksmams ir galutiniams gavėjams finansuoti pagal programą ar programas, iš kurių lėšų teikiami įnašai, atsižvelgiant į atitinkamų BSP fondų tikslus.
3. Įnašams iš BSP fondų, skirtiems finansinėms priemonėms, nustatytoms pagal Finansinio reglamento VIII antraštinę dalį, taikomos konkretiems sektoriams taikytinos taisyklės.
IX ANTRAŠTINĖ DALIS
ATASKAITŲ PATEIKIMAS IR APSKAITA
1 SKYRIUS
Ataskaitų pateikimas
227 straipsnis
Metų biudžeto ir finansų valdymo ataskaita
(Finansinio reglamento 142 straipsnis)
Metų biudžeto ir finansų valdymo ataskaitoje tiksliai aprašoma:
a)
tais metais pasiekti tikslai, vadovaujantis patikimo finansų valdymo principu;
b)
finansinė būklė ir įvykiai, kurie turėjo reikšmingą įtaką metų veiklai.
Biudžeto ir finansų valdymo ataskaita yra atskirta nuo biudžeto vykdymo ataskaitų.
228 straipsnis
Apskaitos principų išimtis
(Finansinio reglamento 144 straipsnis)
Kai konkrečiu atveju apskaitos pareigūnas mano, kad vienam iš apskaitos principų, apibrėžtų Sąjungos apskaitos taisyklėse, turėtų būti taikoma išimtis, toji išimtis turi būti tinkamai pagrįsta ir nurodyta 232 straipsnyje minėtų finansinių ataskaitų pastabose.
229 straipsnis
Patvirtinamieji dokumentai
(Finansinio reglamento 144 straipsnis)
1. Kiekvienas įrašas pagrindžiamas datuotais ir sunumeruotais patvirtinamaisiais dokumentais popieriuje arba tokioje laikmenoje, kuri užtikrina jo turinio patikimumą ir apsaugą per laikotarpius, nustatytus 48 straipsnyje.
2. Tame pačiame patvirtinamajame dokumente gali būti apibendrintos to paties tipo operacijos, atliktos toje pačioje vietoje ir tą pačią dieną.
230 straipsnis
Finansinės veiklos ataskaita
(Finansinio reglamento 145 straipsnis)
Finansinės veiklos ataskaitoje parodomos pajamos ir išlaidos per metus, suklasifikuotos pagal jų pobūdį.
231 straipsnis
Pinigų srautų ataskaita
(Finansinio reglamento 145 straipsnis)
Pinigų srautų ataskaitoje pateikiama informacija apie grynųjų pinigų srautus per laikotarpį ir parodomi pradinių ir galutinių iždo sumų pokyčiai.
Iždą sudaro:
a)
pinigai kasoje;
b)
banko sąskaitos ir indėliai iki pareikalavimo;
c)
kitas galimas parduoti turtas, kurį galima greitai konvertuoti į grynuosius pinigus ir kurio vertė yra stabili.
232 straipsnis
Finansinių ataskaitų pastabos
(Finansinio reglamento 145 straipsnis)
Finansinio reglamento 145 straipsnyje nurodytos aiškinamosios pastabos sudaro finansinių ataskaitų neatskiriamą dalį. Pastabose turi būti bent tokia informacija:
a)
apskaitos principai, taisyklės ir metodai;
b)
aiškinamosios pastabos, teikiančios papildomą informaciją, kurios nėra pačiose finansinėse ataskaitose ir kuri yra reikalinga tikrai ir teisingai padėčiai nustatyti.
233 straipsnis
Biudžeto vykdymo ataskaitos
(Finansinio reglamento 146 straipsnis)
1. Biudžeto vykdymo ataskaitose nurodoma:
a)
informacija apie įplaukas, kurią sudaro:
i)
numatytų įplaukų į biudžetą pokyčiai;
ii)
įplaukų rezultatas;
iii)
nustatytos teisės į tam tikras sumas;
b)
informacija apie visų įsipareigojimų pokyčius ir esamus mokėjimų asignavimus;
c)
informacija apie visų įsipareigojimų ir esamų mokėjimų asignavimų panaudojimą;
d)
informacija apie neįvykdytus įsipareigojimus, iš ankstesnių metų perkeltus įsipareigojimus ir per metus prisiimtus įsipareigojimus.
2. Taip pat turi būti pridėta ataskaita apie įplaukas, kurioje parodytos suskirstytos kiekvienos valstybės narės nuosavų išteklių sumos, kurias finansinių metų pabaigoje dar reikia susigrąžinti ir kurioms taikomas vykdomasis raštas sumoms išieškoti.
234 straipsnis
Ataskaitų perdavimo sąlygos
(Finansinio reglamento 148 straipsnis)
Finansinio reglamento 147 ir 148 straipsniuose nurodytos preliminarios ataskaitos ir galutinės ataskaitos gali būti siunčiamos elektroniniu būdu.
2 SKYRIUS
Apskaita
1 skirsnis
Sąskaitų struktūra
235 straipsnis
Sąskaitų struktūra
(Finansinio reglamento 151 straipsnis)
1. Kiekvienos institucijos ar įstaigos apskaitos pareigūnas, nurodytas Finansinio reglamento 141 straipsnyje, parengia ir saugo naujausius dokumentus, aprašančius jo institucijos ir įstaigos sąskaitų struktūrą ir apskaitos procedūras.
2. Biudžeto įplaukos ir išlaidos registruojamos 236 straipsnyje nurodytoje kompiuterizuotoje sistemoje kaip einamosios įplaukos arba išlaidos arba kaip kapitalas, atsižvelgiant į operacijos ekonominį pobūdį.
236 straipsnis
Kompiuterizuotos sistemos
(Finansinio reglamento 151 straipsnis)
1. Sąskaitos tvarkomos integruota kompiuterizuota sistema.
2. Kai sąskaitos tvarkomos, naudojant kompiuterizuotas sistemas ir posistemes, tokios sistemos ir posistemės turi būti išsamiai aprašytos.
Tokiame aprašyme apibrėžiamas visų duomenų kategorijų turinys ir nurodoma, kaip sistemoje tvarkomos atskiros operacijos. Jame nurodoma, kaip sistema užtikrina išsamią kiekvienos operacijos ir kiekvieno kompiuterizuotoje sistemoje padaryto pakeitimo audito seką, kad būtų galima bet kuriuo metu nustatyti pakeitimo pobūdį ir asmenį, kuris jį padarė.
Kompiuterizuotos apskaitos sistemų ir posistemių aprašyme nurodomi tokių sistemų ryšiai su centrine apskaitos sistema, visų pirma kiek tai susiję su duomenų perkėlimu ir likučių suderinimu.
3. Prie kompiuterizuotų sistemų ir posistemių prieigą turi tik asmenys, įrašyti į įgaliotųjų asmenų sąrašą, kurį turi ir atnaujina kiekviena institucija.
2 skirsnis
Apskaitos žurnalai
237 straipsnis
Apskaitos žurnalai
(Finansinio reglamento 154 straipsnis)
Kiekviena institucija ir kiekviena įstaiga, nurodyta Finansinio reglamento 141 straipsnyje, turi žurnalą, didžiąją knygą ir bent jau atskirus žurnalus skolininkams, kreditoriams ir ilgalaikiam turtui, nebent tai nepateisinama sąnaudų ir naudos požiūriu.
Apskaitos žurnalai - tai elektroniniai dokumentai, kuriuos nustato apskaitos pareigūnas ir kurie visiškai užtikrina, kad jais galima naudotis kaip įrodymu.
Įrašai žurnale perkeliami į didžiąją knygą, suskirstytą pagal sąskaitų planą, nurodytą 212 straipsnyje.
Žurnalą ir didžiąją knygą galima suskaidyti į tiek specialių žurnalų ir specialių didžiųjų knygų, kiek to reikia reikalavimams įgyvendinti.
Įrašai specialiuose žurnaluose ir specialiose didžiosiose knygose bent kartą per mėnesį perkeliami į centrinį žurnalą ir centrinę didžiąją knygą.
238 straipsnis
Bandomasis balansas
(Finansinio reglamento 154 straipsnis)
Kiekviena institucija ir įstaiga, nurodyta Finansinio reglamento 141 straipsnyje, rengia bandomąjį balansą, apimantį visas bendrųjų ataskaitų sąskaitas, įskaitant ir per metus užbaigtas sąskaitas, kiekvienu atveju nurodant:
a)
sąskaitos numerį;
b)
aprašymą;
c)
debetines sumas, iš viso;
d)
kreditines sumas, iš viso;
e)
likutį.
239 straipsnis
Apskaitos suderinimas
(Finansinio reglamento 154 straipsnis)
1. Didžiosios knygos duomenys saugomi ir tvarkomi taip, kad pagrįstų kiekvienos į bandomąjį balansą įtrauktos sąskaitos turinį.
2. Kiek tai susiję su ilgalaikio turto inventoriniais sąrašais, taikomos 246-253 straipsnių nuostatos.
3 skirsnis
Registravimas
240 straipsnis
Įrašai sąskaitose
(Finansinio reglamento 154 straipsnis)
1. Įrašai daromi, taikant dvejybinio įrašo metodą, pagal kurį kiekvienas į sąskaitas įrašomas pasikeitimas ar skirtumas parodomas įrašu, kuriuo nustatomas debetuojamos ir kredituojamos sumos ekvivalentiškumas įvairiose sąskaitose, kurioms tas įrašas turi poveikį.
2. Sandorio, išreikšto ne eurais, o kita valiuta, priešpriešinis straipsnis eurais apskaičiuojamas ir įrašomas į sąskaitas.
Sandoriai užsienio valiutomis sąskaitose, kuriuos galima perkainoti, perkainojami bent tuomet, kai sąskaitos uždaromos.
Perkainojant remiamasi valiutų santykiais, nustatytais pagal 6 straipsnį.
Sudarant N metų gruodžio 31 d. balansą bei perskaičiuojant eurus į kitą valiutą ir atvirkščiai, taikomas valiutų santykis, galiojęs N metų paskutinę darbo dieną.
3. Sąjungos apskaitos taisyklėse, priimtose pagal Finansinio reglamento 152 straipsnį, nurodomos perskaičiavimo ir perkainojimo taisyklės, kurios turi būti numatytos kaupiamosios apskaitos tikslais.
241 straipsnis
Apskaitos įrašai
(Finansinio reglamento 154 straipsnis)
Visuose apskaitos įrašuose nurodoma kiekvieno duomenų straipsnio kilmė, turinys ir apskaitos nuorodos bei nuorodos į atitinkamus patvirtinamuosius dokumentus.
242 straipsnis
Įrašai žurnale
(Finansinio reglamento 154 straipsnis)
Apskaitos operacijos įrašomos į žurnalą vienu iš šių būdų, kurie vienas kito nepanaikina:
a)
kiekvieną dieną, kiekvieną operacija;
b)
su operacijomis susijusių visų mėnesio sumų apibendrinimą, jeigu saugomi visi dokumentai, kurie leidžia patikrinti atskiras operacijas kiekvieną dieną.
243 straipsnis
Įrašų tvirtinimas
(Finansinio reglamento 154 straipsnis)
1. Įrašai žurnale ir atskiruose žurnaluose tampa galutiniais, naudojant patvirtinimo procedūrą, draudžiančią bet kokius įrašo pakeitimus ar įrašo išbraukimą.
2. Uždarymo procedūra, kuria sustabdoma įrašų chronologija ir užtikrinamas jų nepažeidžiamumas, atliekama vėliausiai prieš pateikiant galutines finansines ataskaitas.
4 skirsnis
Suderinimas ir tikrinimas
244 straipsnis
Sąskaitų suderinimas
(Finansinio reglamento 154 straipsnis)
1. Sąskaitų likutis bandomajame balanse reguliariai suderinamas, bent jau atliekant metinį sąskaitų uždarymą, su valdymo sistemų duomenimis, kuriais naudojasi leidimus suteikiantys pareigūnai turtui ir įsipareigojimams valdyti ir apskaitos sistemai kasdien papildyti.
2. Apskaitos pareigūnas periodiškai, bent jau uždarant sąskaitas, patikrina, ar banko likučiai atitinka faktinę padėtį, visų pirma susijusią su:
a)
pinigais banke, suderinant su finansų institucijų sąskaitų išrašais;
b)
pinigais kasose, suderinant su duomenimis grynųjų pinigų knygoje.
Ilgalaikio turto sąskaitos tikrinamos, vadovaujantis 250 straipsniu.
3. Tarpinstitucinių ryšių jungiamosios sąskaitos suderinamos kas mėnesį.
4. Laikinąsias sąskaitas kasmet atidaro ir patikrina apskaitos pareigūnas. Už šias sąskaitas atsakingas leidimus suteikiantis pareigūnas ir jis jas patvirtina kuo greičiau.
5 skirsnis
Biudžetinės sąskaitos
245 straipsnis
Biudžetinių sąskaitų turinys ir tvarkymas
(Finansinio reglamento 156 straipsnis)
1. Biudžetinėse sąskaitose kiekviename biudžetiniame skyriuje parodoma:
a)
išlaidų atveju:
i)
leisti asignavimai pradiniame biudžete, asignavimai įrašyti taisomuosiuose biudžetuose, perkelti asignavimai, asignavimai, atsirandantys surinkus asignuotąsias įplaukas, asignavimų perkėlimai ir esami asignavimai iš viso;
ii)
įsipareigojimai ir mokėjimai, susiję su finansiniais metais;
b)
įplaukų atveju:
i)
sąmatos, įrašytos į pradinį biudžetą, sąmatos, įrašytos į taisomuosius biudžetus, asignuotosios įplaukos ir taip nustatytos sąmatos iš viso;
ii)
nustatytos teisės į susigrąžinamas sumas ir susigrąžintos sumos, susijusios su atitinkamais metais;
c)
įsipareigojimai, kuriuos dar reikia apmokėti, ir įplaukos, kurias dar reikia gauti, perkeltos iš ankstesniųjų finansinių metų.
Įsipareigojimų asignavimai ir mokėjimų asignavimai, minėti pirmos pastraipos a punkte, įrašomi ir rodomi atskirai.
Bendrieji preliminarūs įsipareigojimai, susiję su Europos žemės ūkio garantijų fondu (toliau - EŽŪGF), ir atitinkami mokėjimai taip pat įrašomi į biudžetines sąskaitas.
Tokie įsipareigojimai pateikiami visų EŽŪGF asignavimų atžvilgiu.
2. Biudžetinėse sąskaitose atskirai parodoma:
a)
perkeltų asignavimų ir einamiesiems metams skirtų asignavimų panaudojimas;
b)
neįvykdytų įsipareigojimų panaikinimas.
Įplaukų pusėje atskirai parodomos sumos, kurios turi būti susigrąžintos iš ankstesnių finansinių metų.
3. Biudžetinės sąskaitos gali būti sutvarkytos taip, kad iš jų būtų galima sudaryti sąnaudų apskaitos sistemą.
4. Biudžetinės sąskaitos tvarkomos kompiuterinėmis sistemomis, knygose ir kataloginėse kortelėse.
3 SKYRIUS
Turto inventoriniai sąrašai
246 straipsnis
Turto inventoriniai sąrašai
(Finansinio reglamento 157 straipsnis)
Turto inventorinių sąrašų sistemą nustato leidimus suteikiantis pareigūnas su apskaitos pareigūno technine pagalba. Inventorinių sąrašų sistema turi teikti visą informaciją, kuri yra reikalinga sąskaitoms tvarkyti ir turtui apsaugoti.
247 straipsnis
Turto apsaugojimas
(Finansinio reglamento 157 straipsnis)
Kiekviena institucija ir įstaiga, nurodyta Finansinio reglamento 141 straipsnyje, priima nuostatas dėl turto, įrašyto į jos atitinkamą balansą, apsaugos ir sprendžia, kurie administraciniai departamentai yra atsakingi už inventorinių sąrašų sistemą.
248 straipsnis
Turto įrašai inventoriniame sąraše
(Finansinio reglamento 157 straipsnis)
Visas įsigytas turtas, kurio naudojimo trukmė yra ilgesnė nei vieni metai, kuris nėra priskiriamas prie vartojimo reikmenų ir kurio įsigijimo kaina arba gamybos sąnaudos yra didesnės nei nurodyta Sąjungos apskaitos taisyklėse, priimtose pagal Finansinio reglamento 152 straipsnį, įrašomas į inventorinį sąrašą ir registruojamas ilgalaikio turto sąskaitose.
249 straipsnis
Kiekvieno turto įrašo inventoriniame sąraše turinys
(Finansinio reglamento 157 straipsnis)
Inventoriniame sąraše atitinkamai aprašomas kiekvienas turto vienetas, nurodoma jo vieta arba kilnojamojo turto atveju - atsakinga tarnyba arba asmuo, įsigijimo data ir jo vieneto kaina.
250 straipsnis
Kilnojamojo turto inventorizacija
(Finansinio reglamento 157 straipsnis)
Institucijų ir įstaigų, nurodytų Finansinio reglamento 141 straipsnyje, inventorizacija atliekama taip, kad būtų užtikrinta, jog kiekvienas turto vienetas fiziškai egzistuotų ir atitiktų atitinkamą įrašą inventoriniame sąraše. Tokios inventorizacijos atliekamos pagal metines tikrinimo programas, išskyrus materialųjį ilgalaikį turtą ir nematerialųjį turtą, kuris tikrinamas bent kartą per trejus metus.
251 straipsnis
Materialiojo turto perpardavimas
(Finansinio reglamento 157 straipsnis)
Institucijų ir įstaigų, minėtų Finansinio reglamento 141 straipsnyje, nariai, pareigūnai ar kiti tarnautojai ir bet kurie kiti darbuotojai negali įsigyti turto, kuris yra tų institucijų perparduodamas, išskyrus tuos atvejus, kai toks turtas yra perparduodamas taikant viešą konkursą.
252 straipsnis
Materialiojo turto pardavimo procedūra
(Finansinio reglamento 157 straipsnis)
1. Materialiojo turto pardavimas atitinkamu būdu reklamuojamas vietos mastu, jei vieno vieneto pardavimo kaina yra 8 100 EUR ar daugiau. Laikas nuo paskutinio skelbimo paskelbimo iki pardavimo sutarties sudarymo yra ne trumpesnis kaip keturiolika kalendorinių dienų.
Apie pirmoje pastraipoje nurodytą pardavimą skelbiama Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, jei vieneto pardavimo kaina yra 391 100 EUR ar daugiau. Atitinkami reklaminiai skelbimai taip pat gali būti publikuojami valstybių narių spaudoje. Laikas nuo skelbimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos iki sutarties sudarymo yra ne trumpesnis kaip vienas mėnuo.
2. Institucijos ir įstaigos, nurodytos Finansinio reglamento 141 straipsnyje, gali atsisakyti reklaminio skelbimo, kai skelbimo kaina yra didesnė už tikėtinas pajamas iš operacijos.
3. Institucijos ir įstaigos, nurodytos Finansinio reglamento 141 straipsnyje, visada stengiasi gauti geriausią kainą už parduodamą materialųjį turtą.
4. 1, 2 ir 3 dalys netaikomos, kai Sąjungos institucijos ir jų įstaigos, nurodytos Finansinio reglamento 208 straipsnyje, viena kitai parduoda savo turtą.
253 straipsnis
Materialiojo turto likvidavimo procedūra
(Finansinio reglamento 157 straipsnis)
Kai bet kuris turtas, įrašytas į inventorinį sąrašą, įskaitant pastatus, yra parduodamas, perleidžiamas neatlygintinai, nurašomas, išnuomojamas ar dingsta dėl praradimo, vagystės ar bet kurios kitos priežasties, leidimus suteikiantis pareigūnas parengia protokolą arba aktą.
Protokole arba akte visų pirma nurodoma, ar turtas turi būti atkurtas Sąjungos pareigūno, kito tarnautojo ar bet kurio kito asmens sąskaita.
Kai nekilnojamasis turtas ar dideli įrenginiai suteikiami neatlygintinai, turi būti parengta sutartis ir apie tai turi būti pranešta metinėje ataskaitoje, siunčiamoje Europos Parlamentui ir Tarybai, kai teikiamas biudžeto projektas.
Institucijų ir įstaigų, nurodytų Finansinio reglamento 141 straipsnyje, nariai, pareigūnai ar kiti tarnautojai ir bet kurie kiti darbuotojai negali įsigyti turto, kuris yra nemokamai atiduodamas arba nurašomas.
254 straipsnis
Inventoriniai sąrašai ir skelbimas apie turto pardavimą Sąjungos delegacijose
(Finansinio reglamento 157 straipsnis)
1. Sąjungos delegacijų atveju nuolatiniai Sąjungai priklausančio kilnojamojo turto inventoriniai sąrašai saugomi vietoje. Jie reguliariai siunčiami į centrinius skyrius, vadovaujantis kiekvienos institucijos priimtomis taisyklėmis.
Sąjungos delegacijoms siunčiamas kilnojamasis turtas, įrašomas į laikinąjį sąrašą, prieš jį įrašant į nuolatinius inventorinius sąrašus.
2. Sąjungos delegacijų kilnojamojo turto pardavimas reklamuojamas pagal įprastą vietos tvarką.
ANTRA DALIS
SPECIALIOSIOS NUOSTATOS
I ANTRAŠTINĖ DALIS
MOKSLINIAI TYRIMAI
255 straipsnis
Veiklos rūšys
(Finansinio reglamento 181 straipsnis)
1. Tiesioginę veiklą vykdo Jungtinio tyrimų centro (toliau - JRC) įstaigos, ir iš esmės ji yra visiškai finansuojama iš biudžeto. Ją sudaro:
a)
mokslinių tyrimų programos;
b)
bandomoji mokslinių tyrimų veikla;
c)
institucinio pobūdžio pagalbinė mokslinė ir techninė veikla.
2. JRC gali dalyvauti netiesioginėje veikloje Finansinio reglamento 183 straipsnyje nustatytomis sąlygomis.
3. Gautinų sumų, nurodytų Finansinio reglamento 181 straipsnio 2 dalyje, sąmata siunčiama apskaitos pareigūnui užregistruoti.
256 straipsnis
JRC taikomos papildomos taisyklės
(Finansinio reglamento 183 straipsnis)
1. Konkurencijos principais grindžiama JRC vykdoma veikla gali būti:
a)
veikla, vykdoma po dotacijų skyrimo ar viešųjų pirkimų procedūrų;
b)
trečiųjų šalių vardu vykdoma veikla;
c)
veikla, kuri vykdoma pagal administracinį susitarimą su kitomis institucijomis arba kitais Komisijos departamentais, siekiant teikti technines mokslines paslaugas.
2. Kai JRC trečiosioms šalims vykdomai veiklai reikalingi viešieji pirkimai, viešųjų pirkimų procedūra turi būti taikoma, laikantis skaidrumo ir vienodų sąlygų principų.
3. Gautinų sumų, nurodytų Finansinio reglamento 183 straipsnio 2 dalyje, sąmatos siunčiamos apskaitos pareigūnui užregistruoti.
II ANTRAŠTINĖ DALIS
IŠORĖS VEIKSMAI
I SKYRIUS
Bendrosios nuostatos
257 straipsnis
Veiksmai, kurie gali būti finansuojami
(Finansinio reglamento 184 straipsnis)
Asignavimais veiksmams, nurodytiems Finansinio reglamento antros dalies IV antraštinės dalies 1 skyriuje, visų pirma galima finansuoti viešųjų pirkimų sutartis, dotacijas, įskaitant palūkanų normų subsidijas, specialias paskolas, paskolų garantijas ir finansinę pagalbą, paramą biudžetui ir kitą specialių formų pagalbą biudžetui.
II SKYRIUS
Parama biudžetui ir kelių paramos teikėjų patikos fondai
258 straipsnis
Paramos biudžetui naudojimas
(Finansinio reglamento 186 straipsnis)
1. Jeigu atitinkamuose pagrindiniuose teisės aktuose numatyta, Komisija gali naudoti sektoriui skirtą arba bendrą paramą biudžetui trečiojoje šalyje, jeigu:
a)
šalies partnerės viešųjų finansų valdymas yra pakankamai skaidrus, patikimas ir veiksmingas;
b)
šalis partnerė vykdo pakankamai patikimą ir aktualią sektorių ar nacionalinę politiką ir
c)
šalis partnerė vykdo stabilumo siekiančią makroekonominę politiką.
2. Su šalimi partnere sudarytuose susitarimuose tai šaliai nustatomas įpareigojimas Komisijai laiku pateikti patikimą informaciją, kuri leidžia Komisijai įvertinti, kaip laikomasi 1 dalyje nustatytų sąlygų.
259 straipsnis
Sąjungos išorės veiksmų patikos fondai
(Finansinio reglamento 187 straipsnis)
Į kitų pagalbos teikėjų įnašus atsižvelgiama, kai į patikos fondo specialią banko sąskaitą įmokami grynieji pinigai, o į sumą eurais - kai juos gavus jie perskaičiuojami specialioje banko sąskaitoje.
Sąjungos įnašas pervedamas laiku, kad būtų padengti patikos fondo sąskaitos teisiniai įsipareigojimai tinkamai atsižvelgiant į kitų pagalbos teikėjų turimas lėšas.
Sukauptos patikos fondo specialios sąskaitos palūkanos investuojamos į patikos fondą, nebent patikos fondo steigimo akte numatyta kitaip.
Visi trečioje pastraipoje nurodytos banko sąskaitos sandoriai per metus tinkamai įtraukiami į patikos fondo ataskaitas.
Kiekvieno patikos fondo vykdomų operacijų finansines ataskaitas kiekvienais metais du kartus rengia leidimus suteikiantis pareigūnas.
Patikos fondus kasmet tikrina nepriklausomas išorės auditorius.
Patikos fondo valdyba tvirtina leidimus suteikiančio pareigūno parengtą patikos fondo metinę ataskaitą kartu su apskaitos pareigūno parengtomis metinėmis ataskaitomis. Šios ataskaitos pridedamos prie įgalioto leidimus suteikiančio pareigūno metinės ataskaitos ir pateikiamos Europos Parlamentui ir Tarybai per Komisijos biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrą.
Valdybos sudarymo taisyklės ir jos vidaus taisyklės nustatomos Komisijos patvirtintame patikos fondo steigimo akte, kurio laikosi pagalbos teikėjai. Šiomis taisyklėmis užtikrinamas sąžiningas atstovavimas pagalbos teikėjams ir į jas yra įtrauktas reikalavimas, kad priimant galutinį sprendimą dėl lėšų panaudojimo Komisija balsuotų teigiamai.
III SKYRIUS
Viešieji pirkimai
260 straipsnis
Pastatų nuoma
(Finansinio reglamento 190 straipsnis)
Iš einamųjų asignavimų išorės veiksmams galima finansuoti tik tas pastatų sutartis, kurios yra susijusios su pastatų, kurie nuomos sutarties pasirašymo metu jau yra pastatyti, nuoma. Šios sutartys skelbiamos, kaip nustatyta 124 straipsnyje.
261 straipsnis
Apibrėžtys
(Finansinio reglamento 190 straipsnis)
1. Paslaugų sutartys apima studijų ir techninės pagalbos sutartis.
Studijų sutartis yra tiekėjo ir perkančiosios institucijos sudaryta paslaugų sutartis, kurioje numatomos studijos projektų nustatymui ir parengimui, ekonominio pagrįstumo studijos, ekonominės ir rinkos studijos, techninės studijos ir auditai.
Techninės pagalbos sutartis numato, kad tiekėjas atliks patariamąjį vaidmenį, valdys arba prižiūrės projektą arba teiks sutartyje nurodytus konsultantus.
2. Kai trečioji šalis turi kvalifikuotą valdymo personalą savo departamentuose ar padaliniuose, kuriuose dalyvauja viešasis sektorius, tie departamentai ar padaliniai tiesiogiai teikdami darbo jėgą gali tiesiogiai vykdyti sutartis.
262 straipsnis
Specialiosios nuostatos dėl ribų ir tvarkos sudarant išorės sutartis
(Finansinio reglamento 190 straipsnis)
1. Finansinio reglamento 190 straipsnio 2 dalyje nurodytų perkančiųjų institucijų arba jų vardu sudarytoms viešųjų pirkimų sutartims netaikomi šio reglamento 123-126 straipsniai, išskyrus apibrėžtis, 127 straipsnio 3 ir 4 dalys, 128, 134-137 straipsniai, 139 straipsnio 3-6 dalys, 148 straipsnio 4 dalis, 151 straipsnio 2 dalis, 152-158 straipsniai, 160 ir 164 straipsniai.
Dėl viešųjų pirkimų nuostatų pagal šį skyrių įgyvendinimo sprendžia Komisija, įskaitant tinkamas kontrolės priemones, kurias taiko atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas, kai Komisija nėra perkančioji institucija.
2. Jei nesilaikoma 1 dalyje nurodytos tvarkos, išlaidų atitinkamai veiklai Sąjunga padengti negali.
3. Šis skyrius netaikomas perkančiosioms institucijoms, nurodytoms Finansinio reglamento 190 straipsnio 2 dalies b punkte, kai atlikus Finansinio reglamento 61 straipsnyje nurodytus patikrinimus, Komisija joms leido taikyti savo pačių viešųjų pirkimų procedūras.
263 straipsnis
Skelbimas ir nediskriminavimas
(Finansinio reglamento 190 ir 191 straipsniai)
1. Komisija imasi būtinų įgyvendinimo priemonių, siekdama užtikrinti kuo platesnį dalyvavimą vienodomis sąlygomis konkurencijos principu grindžiamame konkurse dėl Sąjungos finansuojamų sutarčių. Tuo tikslu visų pirma rūpinamasi:
a)
užtikrinti, kad išankstiniai informaciniai skelbimai, skelbimai apie pirkimą ir skelbimai apie sutarties sudarymą būtų paskelbti per tinkamą laiką;
b)
pašalinti bet kokį diskriminavimą arba technines specifikacijas, kurios gali sutrukdyti visų fizinių ar juridinių asmenų, nurodytų Finansinio reglamento 182 straipsnyje, plataus masto dalyvavimui vienodomis sąlygomis.
2. 265 straipsnio 5 dalis, 267 straipsnio 3 dalis ir 269 straipsnio 4 dalis neturi poveikio e. viešojo pirkimo naudojimui.
264 straipsnis
Skelbimas
(Finansinio reglamento 190 straipsnis)
1. Skelbiant tarptautinius konkursus, išankstinis informacinis skelbimas siunčiamas Leidinių biurui kuo anksčiau tiekimo ir paslaugų sutarčių atveju, o darbų sutarčių atveju - kuo greičiau po to, kai priimamas sprendimas, pagal kurį vykdant programą galima sudaryti darbų sutartis.
2. Taikant šį skyrių skelbimas apie pirkimą paskelbiamas:
a)
bent Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir internete, kai skelbiamas tarptautinis konkursas;
b)
bent valstybės gavėjos oficialiame leidinyje arba bet kokiame lygiaverčiame leidinyje, kai skelbiami vietiniai konkursai.
Kai skelbimas apie pirkimą paskelbiamas ir vietos lygmeniu, jis turi būti toks pat kaip ir skelbimas, paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir internete, ir turi būti skelbiamas tuo pačiu metu. Komisija atsako už skelbimą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir internete. Jeigu skelbimas paskelbiamas vietos lygmeniu, jį gali skelbti Finansinio reglamento 190 straipsnio 2 dalies b punkte nurodyti subjektai.
3. Skelbimas apie sutarties sudarymą siunčiamas, kai pasirašoma sutartis, išskyrus atvejus, jei vis dar būtina, kai sutartis buvo paskelbta slapta arba vykdant sutartį reikia imtis ypatingų saugumo priemonių, arba kai to reikia esminiams Europos Sąjungos arba šalies gavėjos interesams apsaugoti ir kai laikoma, kad netinkama skelbti apie sutarties sudarymą.
265 straipsnis
Ribos ir procedūros, taikomos sudarant paslaugų sutartis
(Finansinio reglamento 190 straipsnis)
1. Paslaugų sutartims taikomos šios Finansinio reglamento 190 straipsnyje nurodytos ribos ir procedūros:
a)
sutartims, kurių vertė yra 300 000 EUR ar didesnė:
i)
tarptautinis ribotas konkursas, numatytas 127 straipsnio 2 dalyje ir 264 straipsnio 2 dalies a punkte;
ii)
tarptautinis atviras konkursas, numatytas 127 straipsnio 2 dalyje ir 264 straipsnio 2 dalies a punkte;
b)
sutartims, kurių vertė yra mažesnė kaip 300 000 EUR: konkurencinių derybų procedūra, numatyta šio straipsnio 3 dalyje, arba bendroji sutartis.
Sutartys, kurių vertė yra 20 000 EUR ar mažesnė, gali būti sudaromos remiantis vieninteliu pasiūlymu.
2 500 EUR arba mažesni mokėjimai išlaidoms padengti gali būti vykdomi tiesiog kaip mokėjimai pagal sąskaitas, be išankstinio pasiūlymo priėmimo.
2. Vykdant tarptautinę ribotą procedūrą, nurodytą 1 dalies a punkte, skelbime apie pirkimą nurodomas kandidatų, kurie bus pakviesti pateikti pasiūlymus, skaičius. Paslaugų sutarčių atveju kviečiami bent keturi kandidatai. Kandidatų, kuriems leista pateikti pasiūlymą, skaičius turi būti pakankamas, kad būtų užtikrinta tikra konkurencija.
Atrinktų kandidatų sąrašas skelbiamas Komisijos interneto svetainėje.
Jeigu kandidatų, kurie atitinka atrankos kriterijus arba turi minimalius pajėgumus ir gebėjimus, skaičius yra mažesnis už mažiausią leidžiamą skaičių, perkančioji institucija gali pakviesti pateikti pasiūlymą tik tuos kandidatus, kurie atitinka pasiūlymo pateikimo kriterijus.
3. Taikant 1 dalies b punkte nurodytą derybų procedūrą, perkančioji institucija parengia bent trijų savo pačios pasirinktų konkurso dalyvių sąrašą. Taikoma riboto konkurencijos principu grindžiamo konkurso procedūra be skelbimo ir ji vadinama konkurencinių derybų procedūra, kuriai netaikomas 129 straipsnis.
Konkurencinių derybų procedūros dalyviai gali būti pasirinkti iš tinkamai paskelbto pardavėjų sąrašo, nurodyto 136 straipsnio 1 dalies b punkte. Tas sąrašas sudaromas paskelbus kvietimą pareikšti susidomėjimą ir galioja ne ilgiau kaip penkerius metus po jo paskelbimo. Tas sąrašas gali apimti papildomus sąrašus. Bet kuris susidomėjęs asmuo gali pateikti paraišką bet kuriuo metu sąrašo galiojimo laikotarpiu, išskyrus paskutiniuosius tris to laikotarpio mėnesius. Kai sudaroma sutartis, perkančioji institucija pakviečia visus į atitinkamą sąrašą ar papildomą sąrašą įtrauktus pardavėjus pateikti pasiūlymą.
Vokus su pasiūlymais atplėšia ir įvertina vertinimo komitetas, turintis būtiną techninę ir administracinę kompetenciją. Vertinimo komiteto nariai privalo pasirašyti nešališkumo pareiškimą.
Jeigu po konsultacijos su konkurso dalyviais perkančioji institucija gauna tik vieną pasiūlymą, kuris administraciniu ir techniniu požiūriu yra galiojantis, gali būti sudaroma sutartis, jeigu pasiūlymas atitinka sutarties sudarymo kriterijus.
4. Vykdydamos teisinių paslaugų pagal BVPŽ nomenklatūrą pirkimą, perkančiosios institucijos gali naudoti konkurencinių derybų procedūrą neatsižvelgdamos į sutarties sąmatinę vertę.
5. Pasiūlymai siunčiami pakete arba įdėti į išorinį voką, kuriame yra du užantspauduoti vokai: ant vieno užrašyta: „A vokas - Techninis pasiūlymas“ ir ant kito - „B vokas - Finansinis pasiūlymas“. Ant išorinio voko užrašoma:
a)
adresas pasiūlymams pateikti, nurodytas konkurso dokumentuose;
b)
nuoroda į konkurso skelbimą, į kurį konkurso dalyvis atsiliepia;
c)
atitinkamais atvejais sutarties dalių, kurioms teikiamas pasiūlymas, skaičius;
d)
žodžiai „Neatplėšti iki vokų su pasiūlymais atplėšimo posėdžio“ konkurso dokumentų kalba.
Jei konkurso dokumentuose yra numatyti pokalbiai, vertinimo komitetas, parengęs raštu preliminarias išvadas ir prieš galutinai įvertindamas techninius pasiūlymus, gali kviesti pokalbiams pagrindinius ekspertų grupės narius, siūlomus techniškai priimtinuose pasiūlymuose. Tokiais atvejais su ekspertais kalbasi vertinimo komitetas, pageidautina, kad būtų kalbamasi su visais kartu, jei jie sudaro vieną komandą, darydamas nedideles pertraukas tarp pokalbių, kad galėtų palyginti. Pokalbiai vyksta pagal standartinį atrankos komisijos iš anksto sutartą modelį, kuris taikomas pokalbiams su visais pokalbiui pakviestais ekspertais ar komandomis. Pokalbio data ir laikas konkurso dalyviams turi būti praneštas bent prieš dešimt kalendorinių dienų. Force majeure atvejais, dėl kurių konkurso dalyvis negali atvykti į pokalbį, konkurso dalyviui turi būti pranešta apie naują datą ir laiką.
6. Sutarties sudarymo kriterijai taikomi tam, kad būtų galima išrinkti ekonomiškai naudingiausią pasiūlymą.
Ekonomiškai naudingiausias pasiūlymas išrenkamas, lyginamuosius svorius paskirstant santykiu 80/20 atitinkamai techninei kokybei ir kainai. Šiuo tikslu:
a)
balas, skiriamas už techninius pasiūlymus, dauginamas iš 0,80;
b)
balas, skiriamas už kainą, dauginamas iš 0,20.
266 straipsnis
Derybų procedūros taikymas paslaugų sutartims
(Finansinio reglamento 190 straipsnis)
1. Paslaugų sutarčių atveju perkančiosios institucijos gali taikyti derybų procedūrą su vienintelio pasiūlymo teikėju šiais atvejais:
a)
kai dėl ypatingos skubos priežasčių, atsiradusių dėl įvykių, kurių perkančiosios institucijos negalėjo numatyti ir kurie jokiu būdu negali nuo jų priklausyti, negalima laikytis Finansinio reglamento 104 straipsnio 1 dalies a, b ir c punktuose minėtoms procedūroms nustatytų terminų;
b)
kai paslaugos yra pavestos viešojo sektoriaus įstaigoms, ne pelno institucijoms ar asociacijoms ir yra siejamos su institucinio pobūdžio veikla arba yra skirtos pagalbai tautoms socialinėje srityje;
c)
kai paslaugos pratęsia jau pradėtas teikti paslaugas, laikantis 2 dalyje nustatytų sąlygų;
d)
kai konkurso procedūra ar pastangos sudaryti bendrąją sutartį buvo nesėkmingos, tai yra, kai nebuvo gauta kokybiškai ir (arba) finansiškai vertų pasiūlymų, ir tuo atveju, atšaukus konkurso procedūrą, perkančioji institucija gali derėtis su vienu ar keliais konkurso dalyviais, kuriuos ji pasirenka pati iš tų, kurie dalyvavo konkurse, jeigu iš esmės nėra keičiamos pradinės pirkimo sąlygos;
e)
kai atitinkama sutartis sudaroma po konkurso ir pagal taikytinas taisykles turi būti skirta nugalėjusiam kandidatui arba vienam iš nugalėjusių kandidatų; tuo atveju visi nugalėję kandidatai turi būti pakviesti dalyvauti derybose;
f)
kai dėl techninių priežasčių arba dėl priežasčių, susijusių su išimtinių teisių apsauga, sutartis gali būti sudaryta tik su tam tikru paslaugų teikėju;
g)
slaptomis pripažintų sutarčių arba sutarčių, kurias vykdant reikia imtis ypatingų saugumo priemonių, atveju arba kai to reikia dėl Sąjungos arba šalies gavėjos esminių interesų apsaugos;
h)
kai nauja sutartis turi būti sudaryta pirma laiko nutraukus esamą sutartį.
Taikant šios dalies pirmos pastraipos a punktą, laikoma, kad operacijos, vykdomos esant krizėms, nurodytoms 190 straipsnio 2 dalyje, atitinka ypatingos skubos apibrėžtį. Įgaliotas leidimus suteikiantis pareigūnas, atitinkamais atvejais bendradarbiaudamas su kitais atitinkamais įgaliotais leidimus suteikiančiais pareigūnais, nustato, kad ypatingos skubos situacija egzistuoja ir savo sprendimą reguliariai persvarsto, atsižvelgdamas į patikimo finansų valdymo principą.
Pirmos pastraipos b punkte nurodyta institucinio pobūdžio veikla apima paslaugas, tiesiogiai susijusias su teisės aktais nustatyta viešojo sektoriaus įstaigų paskirtimi.
2. Paslaugos, kurios pratęsia jau pradėtas paslaugas, kaip nurodyta 1 dalies c punkte, yra šios:
a)
papildomos paslaugos, kurioms netaikoma pagrindinė sutartis, bet kurios dėl nenumatytų aplinkybių tapo būtinomis sutarčiai įvykdyti, jei papildoma paslauga techniškai ir ekonomiškai negali būti atskirta nuo pagrindinės sutarties, nesudarant didelių nepatogumų perkančiajai institucijai, ir bendra papildomų paslaugų suma neviršija 50 % pagrindinės sutarties vertės;
b)
papildomos paslaugos, kurios yra panašių paslaugų, pavestų paslaugas teikiančiam rangovui pagal pirmąją sutartį, pakartojimas su sąlyga, kad:
i)
buvo paskelbtas skelbimas apie pirkimą pirmajai paslaugai ir skelbime apie pirkimą, paskelbtame pirmajai paslaugai, buvo aiškiai nurodyta galimybė taikyti derybų procedūrą naujoms projektui skirtoms paslaugoms ir nurodyta jų kainos sąmata;
ii)
pratęstos sutarties vertė nėra didesnė ir trukmė nėra ilgesnė už pradinės sutarties vertę ir trukmę.
267 straipsnis
Ribos ir procedūros, taikomos sudarant tiekimo sutartis
(Finansinio reglamento 190 straipsnis)
1. Tiekimo sutartims taikomos tokios Finansinio reglamento 190 straipsnyje nurodytos ribos ir procedūros:
a)
sutartims, kurių vertė yra 300 000 EUR ar didesnė: tarptautinis atviras konkursas, numatytas 127 straipsnio 2 dalyje ir 264 straipsnio 2 dalies a punkte;
b)
sutartims, kurių vertė yra mažesnė kaip 300 000 EUR: bendroji sutartis arba
i)
sutartims, kurių vertė yra 100 000 EUR arba daugiau, bet mažiau kaip 300 000 EUR - vietinis atviras konkursas, numatytas 127 straipsnio 2 dalyje ir 264 straipsnio 2 dalies b punkte;
ii)
sutartims, kurių vertė yra mažesnė kaip 100 000 EUR: konkurencinių derybų procedūra, numatyta 2 dalyje;
c)
2 500 EUR arba mažesni mokėjimai išlaidoms padengti gali būti vykdomi tiesiog kaip mokėjimai pagal sąskaitas, be išankstinio pasiūlymo priėmimo.
Sutartys, kurių vertė yra 20 000 EUR ar mažesnė, gali būti sudaromos remiantis vieninteliu pasiūlymu.
2. Taikant derybų procedūrą, nurodytą šio straipsnio 1 dalies b punkto ii papunktyje, perkančioji institucija parengia bent trijų savo pačios pasirinktų tiekėjų sąrašą. Taikoma riboto konkurencijos principu grindžiamo konkurso procedūra be skelbimo ir ji vadinama konkurencinių derybų procedūra, kuriai netaikomas 129 straipsnis.
Vokus su pasiūlymais atplėšia ir pasiūlymus vertina vertinimo komitetas, turintis būtiną techninę ir administracinę kompetenciją. Vertinimo komiteto nariai privalo pasirašyti nešališkumo pareiškimą.
Jeigu po konsultacijos su tiekėjais perkančioji institucija gauna tik vieną pasiūlymą, kuris administraciniu ir techniniu požiūriu yra galiojantis, gali būti sudaroma sutartis, jeigu pasiūlymas atitinka sutarties sudarymo kriterijus.
3. Kiekvienas techninis ir finansinis pasiūlymas įdedamas į vieną užantspauduotą voką, kuris įdedamas į paketą ar išorinį voką. Ant vidinio voko užrašoma:
a)
adresas pasiūlymams pateikti, nurodytas konkurso dokumentuose;
b)
nuoroda į konkurso skelbimą, į kurį konkurso dalyvis atsiliepia;
c)
atitinkamais atvejais sutarties dalių, kurioms teikiamas pasiūlymas, skaičius;
d)
žodžiai „Neatplėšti iki vokų su pasiūlymais atplėšimo posėdžio“ konkurso dokumentų kalba.
Konkurso dokumentuose nurodytoje vietoje ir laiku vokus su pasiūlymais viešai atplėšia vertinimo komitetas. Viešame vokų su pasiūlymais atplėšimo posėdyje turi būti paskelbtos konkurso dalyvių pavardės / pavadinimai, nurodytos kainos, būtinos pasiūlymo garantijos pateikimas ir visa kita oficiali informacija, kurią paskelbti perkančioji institucija mano esant reikalinga.
4. Tiekimo sutarčių atveju, pagal kurias nenumatomas aptarnavimas po pardavimo, vienintelis kriterijus nugalėtojui išrinkti yra kaina.
Kai aptarnavimo po pardavimo arba mokymo pasiūlymai yra ypač svarbūs, išrenkamas pasiūlymas, kuriame pateikta arba mažiausia kaina, arba ekonomiškai naudingiausias pasiūlymas, atsižvelgiant į siūlomos paslaugos techninę kokybę ir siūlomą kainą.
268 straipsnis
Derybų procedūros taikymas tiekimo sutartims
(Finansinio reglamento 190 straipsnis)
1. Tiekimo sutartys gali būti sudaromos, taikant derybų procedūrą su vienintelio pasiūlymo teikėju šiais atvejais:
a)
kai dėl ypatingos skubos priežasčių, atsiradusių dėl įvykių, kurių perkančiosios institucijos negalėjo numatyti ir kurie jokiu būdu negali nuo jų priklausyti, negalima laikytis Finansinio reglamento 111 straipsnio 1 dalies a, b ir c punktuose nurodytoms procedūroms nustatytų terminų;
b)
kai tai yra pateisinama tiekiamų prekių pobūdžiu arba ypatingomis charakteristikomis, pavyzdžiui, kai sutarties vykdymas pavedamas tik patentų arba leidimų naudotis patentais turėtojams;
c)
siekiant, kad pradinis tiekėjas tiektų papildomas prekes, kurios skirtos įprastoms prekėms arba įrenginiams iš dalies pakeisti arba kurios yra esamų prekių arba įrenginių gamybos linijos tąsa, jeigu pakeitus tiekėją perkančioji institucija turėtų įsigyti įrangos, kurios techninės charakteristikos yra kitokios ir dėl to atsirastų veiklos ir priežiūros nesuderinamumas arba neproporcingų techninių sunkumų;
d)
jeigu konkurso procedūra buvo nesėkminga, tai yra negautas nė vienas kokybės arba finansiniu požiūriu tinkamas pasiūlymas;
e)
slaptomis pripažintų sutarčių arba sutarčių, kurias vykdant reikia imtis ypatingų saugumo priemonių, atveju arba kai to reikia dėl Sąjungos arba šalies gavėjos esminių interesų apsaugos;
f)
kai pagal sutartis tiekiamų prekių kaina nustatoma ir jos perkamos prekių rinkoje;
g)
sutarčių, kai prekės įsigyjamos esant ypač naudingoms sąlygoms: iš tiekėjo, kuris galutinai nutraukia savo verslo veiklą, arba iš bankrutuojančios įmonės, įmonės, kurios atžvilgiu teismas priėmė sprendimą dėl bankroto, ar įmonės, kurioje pagal nacionalinę teisę vykdoma tokio paties pobūdžio procedūra, administratorių ar likvidatorių, atveju;
h)
kai nauja sutartis turi būti sudaryta pirma laiko nutraukus esamą sutartį.
Pirmos pastraipos d punkte nurodytais atvejais, atšaukusi konkurso procedūrą, perkančioji institucija gali derėtis su vienu ar keliais konkurso dalyviais, savo pačios pasirinktais iš tų, kurie dalyvavo konkurse, jeigu iš esmės nėra keičiamos pradinės pirkimo sąlygos.
2. Taikant šio straipsnio 1 dalies a punktą, laikoma, kad operacijos, vykdomos esant krizėms, nurodytoms 190 straipsnio 2 dalyje, atitinka ypatingos skubos apibrėžtį. Įgaliotas leidimus suteikiantis pareigūnas, atitinkamais atvejais bendradarbiaudamas su kitais atitinkamais įgaliotais leidimus suteikiančiais pareigūnais, nustato, kad ypatingos skubos situacija egzistuoja ir savo sprendimą reguliariai persvarsto, atsižvelgdamas į patikimo finansų valdymo principą.
269 straipsnis
Ribos ir procedūros, taikomos sudarant darbų sutartis
(Finansinio reglamento 190 straipsnis)
1. Darbų sutartims taikomos tokios ribos ir procedūros, nurodytos Finansinio reglamento 190 straipsnyje:
a)
sutartims, kurių vertė yra 5 000 000 EUR ar didesnė, taikoma viena iš toliau nurodytų procedūrų:
i)
tarptautinis atviras konkursas, numatytas 127 straipsnio 2 dalyje ir 264 straipsnio 2 dalies a punkte;
ii)
atsižvelgiant į tam tikrų darbų charakteristikas, tarptautinis ribotas konkursas, numatytas 127 straipsnio 2 dalyje ir 264 straipsnio 2 dalies a punkte;
b)
sutartims, kurių vertė yra 300 000 EUR arba didesnė, bet mažiau kaip 5 000 000 EUR, - vietinis atviras konkursas, numatytas 127 straipsnio 2 dalyje ir 264 straipsnio 2 dalies b punkte;
c)
sutartims, kurių vertė yra mažesnė nei 300 000 EUR: konkurencinių derybų procedūra, numatyta šio straipsnio 2 dalyje.
Sutartys, kurių vertė yra 20 000 EUR ar mažesnė, gali būti sudaromos remiantis vieninteliu pasiūlymu.
2. Taikant derybų procedūrą, nurodytą šio straipsnio 1 dalies c punkte, perkančioji institucija parengia bent trijų savo pačios pasirinktų rangovų sąrašą. Taikoma riboto konkurencijos principu grindžiamo konkurso procedūra be skelbimo ir ji vadinama konkurencinių derybų procedūra, kuriai netaikomas 129 straipsnis.
Vokus su pasiūlymais atplėšia ir pasiūlymus vertina vertinimo komitetas, turintis būtiną techninę ir administracinę kompetenciją. Vertinimo komiteto nariai privalo pasirašyti nešališkumo pareiškimą.
Jeigu po konsultacijos su rangovais perkančioji institucija gauna tik vieną pasiūlymą, kuris administraciniu ir techniniu požiūriu yra galiojantis, gali būti siūloma sudaryti sutartį, jeigu šis pasiūlymas atitinka sutarties sudarymo kriterijus.
3. Atrankos kriterijai apima konkurso dalyvio gebėjimą įvykdyti panašias sutartis, visų pirma nurodant per pastaruosius metus atliktus darbus. Atrinkus pasiūlymus, kadangi nepriimtini pasiūlymai jau yra pašalinti, vienintelis sutarties sudarymo kriterijus yra kaina.
4. Kiekvienas techninis ir finansinis pasiūlymas įdedamas į vieną užantspauduotą voką, kuris įdedamas į paketą ar išorinį voką. Ant vidinio voko užrašoma:
a)
adresas pasiūlymams pateikti, nurodytas konkurso dokumentuose;
b)
nuoroda į konkurso skelbimą, į kurį konkurso dalyvis atsiliepia;
c)
atitinkamais atvejais sutarties dalių, kurioms teikiamas pasiūlymas, skaičius;
d)
žodžiai „Neatplėšti iki vokų su pasiūlymais atplėšimo posėdžio“ konkurso dokumentų kalba.
Konkurso dokumentuose nurodytoje vietoje ir laiku pasiūlymus viešai atplėšia vertinimo komitetas. Vokų su pasiūlymais atplėšimo posėdyje turi būti paskelbti konkurso dalyvių pavardės / pavadinimai, nurodytos kainos, būtinos pasiūlymo garantijos pateikimas ir visa kita oficiali informacija, kurią paskelbti perkančioji institucija mano esant reikalinga.
270 straipsnis
Derybų procedūros taikymas darbų sutartims
(Finansinio reglamento 190 straipsnis)
1. Darbų sutartys gali būti sudaromos, taikant derybų procedūrą su vienintelio pasiūlymo teikėju šiais atvejais:
a)
kai dėl ypatingos skubos priežasčių, atsiradusių dėl įvykių, kurių perkančiosios institucijos negalėjo numatyti ir kurie jokiu būdu negali nuo jų priklausyti, negalima laikytis Finansinio reglamento 111 straipsnio 1 dalies a, b ir c punktuose nurodytoms procedūroms nustatytų terminų;
b)
papildomiems darbams, kurie nėra įtraukti į sudarytą pradinę sutartį, bet kurie dėl nenumatytų aplinkybių tapo būtinais joje aprašytiems darbams įvykdyti, laikantis 2 dalyje nustatytų sąlygų;
c)
jeigu konkurso procedūra buvo nesėkminga, tai yra negautas nė vienas kokybės arba finansiniu požiūriu tinkamas pasiūlymas;
d)
slaptomis pripažintų sutarčių arba sutarčių, kurias vykdant reikia imtis ypatingų saugumo priemonių, atveju arba kai to reikia dėl Sąjungos arba šalies gavėjos esminių interesų apsaugos;
e)
kai nauja sutartis turi būti sudaryta pirma laiko nutraukus esamą sutartį.
Taikant šios dalies pirmos pastraipos a punktą laikoma, kad operacijos, vykdomos esant krizėms, nurodytoms 190 straipsnio 2 dalyje, atitinka ypatingos skubos apibrėžtį. Įgaliotas leidimus suteikiantis pareigūnas, atitinkamais atvejais bendradarbiaudamas su kitais atitinkamais įgaliotais leidimus suteikiančiais pareigūnais, nustato, kad ypatingos skubos situacija egzistuoja ir savo sprendimą reguliariai persvarsto, atsižvelgdamas į patikimo finansų valdymo principą.
Pirmos pastraipos c punkte nurodytais atvejais, atšaukusi konkurso procedūrą, perkančioji institucija gali derėtis su vienu ar keliais konkurso dalyviais, savo pačios pasirinktais iš tų, kurie dalyvavo konkurse, jeigu nėra iš esmės keičiamos pradinės pirkimo sąlygos.
2. Papildoma darbų sutartis, nurodyta 1 dalies b punkte, sudaroma su darbų rangovu, kuris jau vykdo darbus:
a)
kai tokių darbų techniškai ar ekonomiškai negalima atskirti nuo pagrindinės sutarties, nesudarant perkančiajai institucijai didelių nepatogumų;
b)
kai tokie darbai, nors juos ir galima atskirti nuo pradinės sutarties vykdymo, yra griežtai būtini jai užbaigti;
c)
kai papildomiems darbams sudarytų sutarčių bendra vertė neviršija 50 % pagrindinės sutarties vertės.
271 straipsnis
Derybų procedūros taikymas pastatų sutartims
(Finansinio reglamento 190 straipsnis)
260 straipsnyje nurodytos pastatų sutartys gali būti sudaromos taikant derybų procedūrą, kai ištiriama vietos rinka.
272 straipsnis
Viešųjų pirkimų procedūros pasirinkimas mišrioms sutartims
(Finansinio reglamento 190 straipsnis)
Sudarydama sutartis dėl paslaugų teikimo ir prekių tiekimo arba darbų atlikimo, perkančioji institucija, Komisijai pritarus, jei ji pati nėra perkančioji institucija, nustato taikytinas ribas ir procedūras, atsižvelgdama į vyraujantį aspektą, kuris įvertinamas remiantis įvairių sudedamųjų sutarties dalių santykine verte ir veiklos svarba.
273 straipsnis
Konkurso dokumentai
(Finansinio reglamento 190 straipsnis)
1. Konkurso dokumentai, nurodyti 138 straipsnyje, parengiami atsižvelgiant į geriausią tarptautinę praktiką ir vadovaujantis šio skyriaus nuostatomis dėl skelbimo ir perkančiosios institucijos ir konkurso dalyvių ryšių.
2. Sudarant paslaugų sutartis, konkurso byloje turi būti šie dokumentai:
a)
nurodymai konkurso dalyviams, kuriuose nurodoma:
i)
sutarties tipas;
ii)
sutarties sudarymo kriterijai ir jų lyginamieji svoriai;
iii)
pokalbių galimybė ir jų tvarkaraštis;
iv)
ar leidžiama teikti alternatyvius pasiūlymus;
v)
sutarties dalis, kurią galima pavesti subrangovams;
vi)
didžiausias sutarčiai skirtas biudžetas;
vii)
pasiūlymų valiuta;
b)
trumpasis parinktų kandidatų sąrašas (paminint, kad asociacijos draudžiamos);
c)
bendrosios paslaugų sutarčių sąlygos;
d)
specialiosios sąlygos, kurios praplečia, papildo arba leidžia nukrypti nuo bendrųjų sąlygų;
e)
techninė užduotis, nurodant planuojamą projekto tvarkaraštį ir datas, nuo kurių planuojama gauti pagrindinių ekspertų paslaugas;
f)
kainoraštis (kurį užpildo konkurso dalyvis);
g)
pasiūlymo forma;
h)
sutarties forma;
i)
jei taikoma, banko (ar panašios) garantijos formos išankstinio finansavimo išmokos garantijai.
Pirmos pastraipos h punktas netaikomas tais atvejais, kai dėl išimtinių ir tinkamai pagrįstų aplinkybių negalima naudoti pavyzdinės sutarties.
3. Sudarant tiekimo sutartis, konkurso byloje turi būti šie dokumentai:
a)
nurodymai konkurso dalyviams, kuriuose nurodoma:
i)
atrankos ir sutarties sudarymo kriterijai;
ii)
ar leidžiama teikti alternatyvius pasiūlymus;
iii)
pasiūlymų valiuta;
b)
bendrosios tiekimo sutarčių sąlygos;
c)
specialiosios sąlygos, kurios praplečia, papildo arba leidžia nukrypti nuo bendrųjų sąlygų;
d)
techniniai priedai, kuriuose yra planai, techninės specifikacijos ir planuojamas sutarties vykdymo tvarkaraštis;
e)
kainoraštis (kurį užpildo konkurso dalyvis) ir kainų suskirstymas;
f)
pasiūlymo forma;
g)
sutarties forma;
h)
jei taikoma, banko (ar panašios) formos garantijos, taikomos:
i)
pasiūlymui;
ii)
išankstinio finansavimo išmokai;
iii)
tinkamam sutarties įvykdymui.
Pirmos pastraipos g punktas netaikomas tais atvejais, kai dėl išimtinių ir tinkamai pagrįstų aplinkybių negalima naudoti pavyzdinės sutarties.
4. Sudarant darbų sutartis, konkurso byloje turi būti šie dokumentai:
a)
nurodymai konkurso dalyviams, kuriuose nurodoma:
i)
atrankos ir sutarties sudarymo kriterijai;
ii)
ar leidžiama teikti alternatyvius pasiūlymus;
iii)
pasiūlymų valiuta;
b)
bendrosios darbų sutarčių sąlygos;
c)
specialiosios sąlygos, kurios praplečia, papildo arba leidžia nukrypimus nuo bendrųjų sąlygų;
d)
techniniai priedai, kuriuose yra planai, techninės specifikacijos ir planuojamas sutarties vykdymo tvarkaraštis;
e)
kainoraštis (kurį užpildo konkurso dalyvis) ir kainų suskirstymas;
f)
pasiūlymo forma;
g)
sutarties forma;
h)
jei taikoma, banko (ar panašios) formos garantijos, taikomos:
i)
pasiūlymui;
ii)
išankstinio finansavimo išmokai;
iii)
tinkamam sutarties įvykdymui.
Pirmos pastraipos g punktas netaikomas tais atvejais, kai dėl išimtinių ir tinkamai pagrįstų aplinkybių negalima naudoti pavyzdinės sutarties.
5. Jei specialiosiose sąlygose, nurodytose 2 dalies d punkte, 3 dalies c punkte ir 4 dalies c punkte, yra prieštaravimų, taikomos tos specialiosios sąlygos.
6. Jei perkančiosios institucijos prašo pateikti nepriklausomų įstaigų išduotus sertifikatus, patvirtinančius, kad ūkinės veiklos vykdytojas laikosi tam tikrų kokybės užtikrinimo standartų, jos remiasi kokybės užtikrinimo sistemomis, pagrįstomis šioje srityje galiojančiais Europos standartais arba prireikus tarptautiniais standartais, patvirtintais įstaigų, atitinkančių Europos arba tarptautinius sertifikavimo standartus. Jos taip pat pripažįsta ūkinės veiklos vykdytojų pateiktus kitų lygiaverčių kokybės užtikrinimo priemonių įrodymus.
274 straipsnis
Garantijos
(Finansinio reglamento 190 straipsnis)
1. Nukrypstant nuo 163 straipsnio, išankstinės garantijos išreiškiamos eurais arba sutarties, kuriai jos taikomos, valiuta.
2. Perkančioji institucija gali reikalauti pasiūlymo garantijos, kuri numatyta šiame skyriuje ir kurios suma sudaro 1-2 % visos tiekimo ir darbų sutarčių vertės. Ji atitinka 163 straipsnį. Garantija grąžinama pasirašius sutartį. Ji negrąžinama, jei iki paskutinės pasiūlymų pateikimo dienos pateiktas pasiūlymas atsiimamas.
3. Perkančioji institucija konkurso dokumentuose nustatytai sumai gali pareikalauti sutarties įvykdymo garantijos, kurios suma sudaro 5-10 % visos tiekimo sutarties ir darbų sutarties vertės. Ši garantija nustatoma remiantis objektyviais kriterijais, kaip antai sutarties tipas ir vertė.
Tačiau sutarties įvykdymo garantijos reikalaujama, kai viršijamos šios ribos:
a)
345 000 EUR darbų sutartims;
b)
150 000 EUR tiekimo sutartims.
Garantija galioja mažiausiai iki galutinio tiekiamų prekių ir darbų priėmimo. Jei sutartis įvykdoma netinkamai, sulaikoma visa garantija.
275 straipsnis
Procedūrų terminai
(Finansinio reglamento 190 straipsnis)
1. Pasiūlymai privalo pasiekti perkančiąją instituciją tuo adresu ir ne vėliau tos dienos ir valandos, kurie nurodyti kvietime pateikti pasiūlymą. Pasiūlymų ir prašymų leisti dalyvauti priėmimo terminas, kurį nustato perkančioji institucija, turi būti pakankamas, kad suinteresuotosios šalys pagrįstai turėtų pakankamai laiko savo pasiūlymams parengti ir pateikti.
Paslaugų sutartims trumpiausias laikas nuo kvietimo pateikti pasiūlymą išsiuntimo dienos iki galutinės pasiūlymų priėmimo dienos turi būti ne mažiau kaip penkiasdešimt dienų. Tačiau skubos atvejais leidžiama nustatyti trumpesnį laiką.
2. Konkurso dalyvių klausimai raštu gali būti pateikiami iki galutinės pasiūlymų priėmimo dienos. Perkančioji institucija į klausimus atsako iki paskutinės pasiūlymų priėmimo dienos.
3. Vykdant tarptautines ribotas procedūras, prašymų dalyvauti priėmimo laikas turi būti ne trumpesnis kaip trisdešimt dienų nuo skelbimo apie pirkimą paskelbimo dienos. Laikotarpis nuo kvietimo dalyvauti išsiuntimo dienos iki paskutinės pasiūlymų priėmimo dienos negali būti trumpesnis kaip penkiasdešimt dienų. Tačiau tam tikrais išimtiniais atvejais leidžiama nustatyti kitokius terminus.
4. Taikant tarptautines atviras procedūras, pasiūlymų priėmimo laikas, skaičiuojamas nuo skelbimo apie pirkimą išsiuntimo dienos, turi būti ne trumpesnis kaip:
a)
devyniasdešimt dienų darbų sutartims;
b)
šešiasdešimt dienų tiekimo sutartims.
Tačiau tam tikrais išimtiniais atvejais leidžiama nustatyti kitokius terminus.
5. Taikant vietines atviras procedūras, pasiūlymų priėmimo laikas, skaičiuojamas nuo skelbimo apie pirkimą paskelbimo dienos, turi būti ne trumpesnis kaip:
a)
šešiasdešimt dienų darbų sutartims;
b)
trisdešimt dienų tiekimo sutartims.
Tačiau tam tikrais išimtiniais atvejais leidžiama nustatyti kitokius terminus.
6. Taikant konkurencinių derybų procedūras, nurodytas 265 straipsnio 1 dalies b punkte, 267 straipsnio 1 dalies c punkte ir 269 straipsnio 1 dalies c punkte, kandidatams pateikti pasiūlymus nustatomas mažiausiai trisdešimt dienų laikotarpis nuo kvietimo pateikti pasiūlymą išsiuntimo dienos.
7. Terminai, nurodyti 1-6 dalyse, yra nurodyti kalendorinėmis dienomis.
276 straipsnis
Vertinimo komitetas
(Finansinio reglamento 190 straipsnis)
1. Visus prašymus leisti dalyvauti konkurse ir pasiūlymus, pripažintus atitinkančiais reikalavimus, įvertina ir pagal eilę išdėsto vertinimo komitetas, remdamasis iš anksto paskelbtais atmetimo, atrankos ir sutarties sudarymo kriterijais. Šiame komitete turi būti nelyginis narių, turinčių būtinas technines ir administracines kvalifikacijas, skaičius, bet ne mažiau kaip trys.
2. Jeigu Komisija nėra perkančioji institucija, ji gali prašyti konkurso dokumentų, pasiūlymų, pasiūlymų vertinimo ir pasirašytų sutarčių kopijos. Ji taip pat gali dalyvauti kaip stebėtoja atplėšiant vokus su pasiūlymais ir vertinant pasiūlymus.
3. Pasiūlymai, kuriuose yra ne visa konkurso dokumentuose reikalaujama informacija arba kuriais nereaguojama į specialius reikalavimus, atmetami.
Tačiau vertinimo komitetas arba perkančioji institucija, laikydamiesi vienodų sąlygų principo, gali prašyti, kad kandidatai arba konkurso dalyviai per jos nustatytą terminą pateiktų papildomos medžiagos arba patikslintų patvirtinančiuosius dokumentus, pateiktus pagal draudimo dalyvauti viešųjų pirkimų procedūrose, atrankos ir sutarties sudarymo kriterijus.
4. Kai pasiūlymų kaina yra neįprastai maža, kaip nurodyta 151 straipsnyje, komitetas paprašo būtinų paaiškinimų dėl pasiūlymo sudėties.
5. Įpareigojimo sudaryti vertinimo komitetą gali būti atsisakoma vykdant procedūras, kai vertė mažesnė nei 20 000 EUR arba yra lygi šiai sumai.
IV SKYRIUS
Dotacijos
277 straipsnis
Visiškas finansavimas
(Finansinio reglamento 192 straipsnis)
Jeigu nukrypstama nuo bendro finansavimo reikalavimo, motyvai nurodomi sprendime dėl dotacijos skyrimo.
III ANTRAŠTINĖ DALIS
EUROPOS ĮSTAIGOS
278 straipsnis
Europos įstaigos ir papildomų įstaigų steigimas
(Finansinio reglamento 195 straipsnis)
Finansinio reglamento 195 straipsnyje numatytos įstaigos yra šios:
a)
Leidinių biuras;
b)
Europos kovos su sukčiavimu tarnyba;
c)
Europos personalo atrankos tarnyba ir prie jos administraciniu požiūriu prijungta Europos viešojo administravimo mokykla;
d)
Individualių išmokų administravimo ir mokėjimo biuras;
e)
Infrastruktūros ir logistikos biuras Briuselyje ir Infrastruktūros ir logistikos biuras Liuksemburge.
Viena ar kelios institucijos gali įsteigti papildomas įstaigas, jei tai yra pateisinama sąnaudų ir naudos analize ir garantuoja Sąjungos veiklos matomumą.
279 straipsnis
Institucijų įgaliojimų perdavimas tarpinstitucinėms Europos įstaigoms
(Finansinio reglamento 195 ir 199 straipsniai)
Kiekviena institucija yra atsakinga už biudžetinius įsipareigojimus. Institucijos gali pavesti atitinkamos tarpinstitucinės Europos įstaigos direktoriui visus tolesnius veiksmus, ypač teisinius įsipareigojimus, išlaidų patvirtinimą, leidimą atlikti mokėjimus ir įplaukų vykdymą, ir nustato šio įgaliojimų perdavimo apribojimus ir sąlygas.
280 straipsnis
Specialiosios Leidinių biuro taisyklės
(Finansinio reglamento 195 ir 199 straipsniai)
Kiek tai susiję su Leidinių biuru, kiekviena institucija apibrėžia savo leidinių politiką. Vadovaujantis Finansinio reglamento 21 straipsniu, grynosios įplaukos iš leidinių pardavimo vėl panaudojamos kaip institucijos, kuri yra tų leidinių autorė, asignuotosios įplaukos.
281 straipsnis
Apskaitos pareigūno tam tikrų užduočių perdavimas
(Finansinio reglamento 196 straipsnis)
Komisijos apskaitos pareigūnas, atitinkamos įstaigos valdymo komiteto pasiūlymu, gali tos įstaigos personalo nariui perduoti kai kurias savo užduotis, susijusias su įplaukų surinkimu ir išlaidų mokėjimu, kuriuos tiesiogiai atlieka atitinkama įstaiga.
282 straipsnis
Iždas, banko sąskaitos
(Finansinio reglamento 196 straipsnis)
Tarpinstitucinės įstaigos grynųjų pinigų reikmėms patenkinti Komisija valdymo komiteto pasiūlymu jos vardu gali atidaryti banko sąskaitas ar pašto žiro sąskaitas. Finansinių metų pabaigoje atitinkama įstaiga ir Komisija suderina ir patikslina galutinę kiekvienų metų pinigų poziciją.
IV ANTRAŠTINĖ DALIS
ADMINISTRACINIAI ASIGNAVIMAI
283 straipsnis
Bendrosios nuostatos
(Finansinio reglamento 201 straipsnis)
Administraciniai asignavimai, kuriems taikoma ši antraštinė dalis, - tai asignavimai, apibrėžti Finansinio reglamento 41 straipsnyje.
Biudžetiniai įsipareigojimai, atitinkantys kai kurioms antraštinėms dalims būdingus administracinius asignavimus, kurie yra bendrai valdomi, biudžeto apskaitos registruose gali būti parodomi bendrai, laikantis suvestinės klasifikacijos pagal tipą, kaip nustatyta 25 straipsnyje.
Atitinkamos išlaidos priskiriamos kiekvienos antraštinės dalies biudžeto eilutėms pagal tą patį paskirstymą, kaip ir asignavimai.
284 straipsnis
Nuomos garantijos
(Finansinio reglamento 201 straipsnis)
Institucijos nuomos garantijas teikia banko garantijos forma arba indėliu institucijos ir nuomotojo vardu atidarytoje blokuotoje banko sąskaitoje eurais, išskyrus tinkamai pagrįstus atvejus.
Tačiau, kai sandorių su trečiosiomis šalimis atveju neįmanoma taikyti vienos iš šių nuomos garantijų formų, atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas gali pripažinti kitas formas, jeigu jos užtikrina lygiavertę Sąjungos finansinių interesų apsaugą.
285 straipsnis
Avansiniai mokėjimai institucijų darbuotojams ir nariams
(Finansinio reglamento 201 straipsnis)
Institucijų darbuotojams ir nariams gali būti mokami avansai, laikantis Tarnybos nuostatuose nustatytų sąlygų.
286 straipsnis
Pastatai
(Finansinio reglamento 203 straipsnis)
1. Finansinio reglamento 203 straipsnio 3 dalies a punkte nurodytos išlaidos apima pastatų įrengimo išlaidas. Jos neapima mokesčių.
2. Finansinio reglamento 203 straipsnio 4 dalyje numatyta išankstinio informavimo procedūra ir Finansinio reglamento 203 straipsnio 5 dalyje numatyta išankstinio patvirtinimo procedūra netaikomos nemokamai arba už simbolinę sumą įsigyjant žemę.
3. Finansinio reglamento 203 straipsnio 3-7 dalyse numatytos išankstinio informavimo procedūra ir išankstinio patvirtinimo procedūra netaikomos gyvenamiesiems pastatams. Europos Parlamentas ir Taryba gali prašyti atsakingos institucijos bet kokios su gyvenamaisiais pastatais susijusios informacijos.
4. Išimtinėmis politinėmis aplinkybėmis ar skubos tvarka išankstinė informacija apie pastatų projektus, susijusius su Sąjungos delegacijomis ar biurais trečiosiose šalyse, numatyta Finansinio reglamento 203 straipsnio 4 dalyje, gali būti pateikta kartu su pastato projektu pagal Finansinio reglamento 203 straipsnio 5 dalį. Tokiais atvejais išankstinio informavimo ir išankstinio patvirtinimo procedūros vykdomos kuo greičiau.
5. Finansinio reglamento 203 straipsnio 5 ir 6 dalyse numatyta išankstinio patvirtinimo procedūra netaikoma parengiamosioms sutartims ar tyrimams, kurie reikalingi pastato projekto išsamioms sąnaudoms ir finansavimui įvertinti.
6. Finansinio reglamento 203 straipsnio 7 dalies ii, iii ir iv punktuose nurodytos 750 000 ar 3 000 000 EUR ribos apima pastatų įrengimą. Nuomos ir uzufrukto sutarčių atveju šios ribos apima pastato įrengimo sąnaudas, bet neapima kitų mokesčių.
7. Po vienų metų po Finansinio reglamento taikymo pradžios Komisija pateikia Finansinio reglamento 203 straipsnio 3-8 dalyse numatytų procedūrų taikymo ataskaitą.
V ANTRAŠTINĖ DALIS
EKSPERTAI
287 straipsnis
Apmokami išorės ekspertai
(Finansinio reglamento 204 straipsnis)
1. Kai vertės yra mažesnės už 170 straipsnio 1 dalyje nurodytas ribas, apmokami išorės ekspertai gali būti atrenkami taikant 2 dalyje nustatytą procedūrą.
2. Kvietimas pareikšti susidomėjimą skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba, jeigu reikia, kad jį pamatytų daugiau potencialių kandidatų, - atitinkamos institucijos interneto svetainėje.
Kvietimas pareikšti susidomėjimą apima numatytų užduočių aprašą, jų trukmę ir nustatytas atlyginimo sąlygas. Šios sąlygos gali būti parengtos pagal vieneto įkainius.
Po kvietimo pareikšti susidomėjimą sudaromas ekspertų sąrašas. Jis galioja ne ilgiau nei penkerius metus nuo jo paskelbimo arba su užduotimis susijusios daugiametės programos laikotarpiu.
3. Bet kuris suinteresuotas fizinis asmuo gali pateikti paraišką bet kuriuo sąrašo galiojimo metu, išskyrus tris paskutinius to laikotarpio mėnesius. Apmokami išorės ekspertai neatrenkami vykdyti Finansinio reglamento 204 straipsnyje nurodytų užduočių, jeigu jie yra patekę į vieną iš Finansinio reglamento 106 ir 107 straipsniuose nurodytų situacijų.
4. Visa informacija su atrinktais ekspertais, įskaitant sutarčių sudarymą ir visus jų pakeitimus, gali būti keičiamasi per institucijos įdiegtas elektronines mainų sistemas.
Šios sistemos atitinka šiuos reikalavimus:
a)
tik įgaliotieji asmenys gali turėti prieigą prie sistemos ir per ją perduodamų dokumentų;
b)
tik įgaliotieji asmenys gali dokumentą pasirašyti elektroniniu būdu ar jį perduoti per sistemą;
c)
įgaliotųjų asmenų tapatybė turi būti nustatyta sistemoje nustatytomis priemonėmis;
d)
privalo būti tiksliai nustatyti elektroninės operacijos laikas ir data;
e)
privalo būti išsaugotas dokumentų vientisumas;
f)
privalo būti išsaugota galimybė susipažinti su dokumentais;
g)
jei tinkama, privalo būti išsaugotas dokumentų konfidencialumas;
h)
privalo būti užtikrinta, kad asmens duomenys būtų apsaugoti pagal Reglamento (EB) Nr. 45/2001 reikalavimus.
Per tokią sistemą išsiųstiems ar gautiems duomenims taikoma teisinė prezumpcija dėl jų vientisumo ir sistemos nurodyto duomenų išsiuntimo ar gavimo datos ir laiko tikslumo.
Per tokią sistemą išsiųstas ar pateiktas dokumentas yra laikomas lygiaverčiu popieriniam dokumentui, yra tinkamas naudoti kaip įrodymas teismo bylose, yra laikomas dokumento originalu ir jam taikoma teisinė prezumpcija dėl jo tikrumo ir vientisumo, jeigu jame nėra kintamų elementų, dėl kurių jis galėtų būti automatiškai pakeistas.
Antros pastraipos b punkte nurodyti elektroniniai parašai turi rašytiniams parašams lygiavertę teisinę galią.
5. Ekspertų sąrašas ir užduočių tema skelbiami kasmet. Atlyginimas skelbiamas, jeigu jis viršija 15 000 EUR už atliktą užduotį.
6. 5 dalis netaikoma, jeigu dėl tokio paskelbimo iškyla grėsmė atitinkamų asmenų teisėms ir laisvėms, kurios užtikrinamos Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartija, arba pakenkiama komerciniams ekspertų interesams.
TREČIA DALIS
BAIGIAMOSIOS IR PEREINAMOJO LAIKOTARPIO NUOSTATOS
288 straipsnis
Pereinamojo laikotarpio nuostatos
Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002 35-43 straipsniai toliau taikomi iki 2013 m. gruodžio 31 d. prisiimtiems įsipareigojimams. Šio reglamento 33-44 straipsniai taikomi tik nuo 2014 m. sausio 1 d. prisiimtiems įsipareigojimams.
Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002 pirmos dalies VI antraštinė dalis gali būti toliau taikoma susitarimams ir sprendimams dėl dotacijų, kurie yra pasirašyti ir apie kuriuos pranešta iki 2013 m. gruodžio 31 d. vykdant 2012-ųjų arba ankstesnių metų biudžeto bendruosius įsipareigojimus, jeigu taip nusprendžia atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas tinkamai atsižvelgdamas į vienodų sąlygų ir skaidrumo principus.
289 straipsnis
Panaikinimas
Reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002 panaikinamas.
Nuorodos į panaikintą reglamentą yra nuorodos į šį reglamentą ir skaitomos pagal priede pateiktą atitikties lentelę.
290 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Jis taikomas nuo 2013 m. sausio 1 d.
Tačiau 216-226 straipsniai taikomi nuo 2014 m. sausio 1 d.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2012 m. spalio 29 d.