NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 40/2013
ze dne 21. ledna 2013,
kterým se pro rok 2013 stanoví rybolovná práva ve vodách EU a rybolovná práva, jimiž disponují plavidla EU v některých vodách mimo EU, pro některé rybí populace a skupiny rybích populací, na něž se vztahují mezinárodní jednání nebo dohody
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (1) požaduje, aby Unie, s přihlédnutím k dostupným vědeckým, technickým a hospodářským doporučením, a zejména ke zprávám vypracovaným Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství (VTHVR) jakož i s ohledem na doporučení regionálních poradních sborů, přijala opatření, jimiž se řídí přístup do vod a ke zdrojům a udržitelné provozování rybolovných činností.
(2)
Rada má přijmout opatření ke stanovení a přidělení rybolovných práv, případně včetně některých podmínek, jež jsou s nimi funkčně spojeny. Rybolovná práva by měla být rozdělena mezi jednotlivé členské státy způsobem, který každému členskému státu zajistí relativní stabilitu rybolovných činností pro každou populaci nebo loviště, a s náležitým ohledem na cíle společné rybářské politiky stanovené v nařízení (ES) č. 2371/2002.
(3)
U některých celkových přípustných odlovů (TAC) by členským státům mělo být umožněno přidělit dodatečné kvóty plavidlům účastnícím se zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu. Účelem těchto zkoušek je testování systému založeného na kvótách odlovu, to jest systému, kdy by se měly veškeré úlovky vykládat a započítávat do kvót, aby se zabránilo výmětům a plýtvání s jinak využitelnými zdroji ryb, které tyto výměty představují. Nekontrolované výměty ryb jsou hrozbou pro dlouhodobou udržitelnost ryb jako veřejného statku, a tím pro cíle společné rybářské politiky. Naopak systémy založené na kvótách odlovu představují svou podstatou pro rybáře pobídku k optimalizaci výběru jejich rybolovných činností, pokud jde o úlovky. V zájmu dosažení racionálního řízení výmětů by měla řádně zdokumentovanému rybolovu podléhat namísto vykládky v přístavu každá operace na moři. Podmínky pro přidělení dodatečných kvót členskými státy by proto měly obsahovat povinnost zajistit používání televizních kamer s uzavřeným okruhem (CCTV) napojených na systém čidel (souhrnně dále jen „systém CCTV“). To by mělo umožnit podrobně zaznamenat všechny uchovávané a vyřazené části úlovků. Systém založený na lidských pozorovatelích působících na palubě v reálném čase by byl méně účinný, nákladnější a méně spolehlivý. Používání systémů CCTV je tedy v současnosti nezbytným předpokladem dosažení režimů snížení výmětů, jako je řádně zdokumentovaný rybolov. Takové systémy by měly být používány v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (2).
(4)
Aby se zajistilo, že zkoušky řádně zdokumentovaného rybolovu umožní účinně posoudit potenciál systémů založených na kvótách odlovu v zájmu kontroly absolutní úmrtnosti způsobené rybolovem u dotčených populací, je nezbytné, aby veškeré ryby ulovené v rámci těchto zkoušek, včetně ryb nedosahujících minimální velikosti při vykládce, byly započítány do celkové kvóty přidělené zúčastněnému plavidlu, a aby došlo k ukončení rybolovných činností, jakmile toto plavidlo celková práva plně vyčerpá. Je také vhodné umožnit převádění kvót mezi plavidly, jež se účastní zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu, a plavidly, jež se těchto zkoušek neúčastní, pokud lze prokázat, že se nezvyšují výměty plavidel, jež se zkoušek neúčastní.
(5)
TAC by měly být stanoveny na základě dostupných vědeckých doporučení s ohledem na biologické a sociálně-ekonomické aspekty a měly by všem odvětvím rybolovu zajistit spravedlivé zacházení; rovněž je nezbytné zohlednit názory vyjádřené v konzultacích se zúčastněnými stranami, zejména na jednáních dotčených regionálních poradních sborů.
(6)
Pro populace podléhající specifickým víceletým plánům by měly být TAC určeny v souladu s pravidly stanovenými v těchto plánech. Proto by měly být TAC pro populaci jazyka obecného v Severním moři, platýse evropského v Severním moři, tresky obecné v Severním moři, Skagerraku a východní části Lamanšského průlivu, tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři a sledě obecného v oblasti západně od Skotska stanoveny v souladu s pravidly obsaženými v nařízení Rady (ES) č. 676/2007 ze dne 11. června 2007, kterým se stanoví víceletý plán pro lov populací platýse velkého a jazyka obecného v Severním moři (3), nařízení Rady (ES) č. 1300/2008 ze dne 18. prosince 2008, kterým se stanoví víceletý plán pro populaci sledě obecného v oblasti západně od Skotska a lov této populace (4), nařízení Rady (ES) č. 1342/2008 ze dne 18. prosince 2008, kterým se zavádí dlouhodobý plán pro populace tresky obecné a lov těchto populací (5) („plán pro tresku obecnou“) a nařízení Rady (ES) č. 302/2009 ze dne 6. dubna 2009 o víceletém plánu obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři (6).
(7)
U populací, pro něž neexistují dostatečné nebo spolehlivé údaje, které by umožnily odhad jejich velikosti, by opatření pro řízení a úrovně TAC měla vycházet z přístupu předběžné opatrnosti v oblasti řízení rybolovu ve smyslu v čl. 3 písm. i) nařízení (ES) č. 2371/2002, přičemž je třeba zohlednit faktory specifické pro jednotlivé populace, zejména dostupné informace o vývojových trendech populace a aspekty týkající se smíšeného rybolovu.
(8)
V souladu s článkem 2 nařízení Rady (ES) č. 847/96 ze dne 6. května 1996, kterým se stanoví dodatečné podmínky pro meziroční řízení celkových přípustných odlovů a kvót (7), je třeba určit, na které populace se vztahují různá opatření stanovená v uvedeném nařízení.
(9)
U některých druhů, jako jsou některé druhy žraloků, by i omezená rybolovná činnost mohla mít za následek závažné riziko pro jejich zachování. Rybolovná práva pro takové druhy by proto měla být zcela omezena prostřednictvím všeobecného zákazu lovu těchto druhů.
(10)
Na základě doporučení Mezinárodní rady pro průzkum moří (ICES) je vhodné zachovat a zrevidovat systém řízení smačků rodu Ammodytes ve vodách EU oblastí ICES IIa a IIIa a podoblasti ICES IV.
(11)
V souladu s článkem 9 nařízení (ES) č. 676/2007, články 11 a 12 nařízení (ES) č. 1342/2008, články 5 a 9 nařízení (ES) č. 302/2009 a s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 754/2009 ze dne 27. července 2009, kterým se některé skupiny plavidel vylučují z režimu intenzity rybolovu stanoveného v kapitole III nařízení (ES) č. 1342/2008 (8), je nezbytné stanovit stropy intenzity rybolovu pro rok 2013.
(12)
Postupem podle dohod nebo protokolů o vztazích v oblasti rybolovu s Norskem (9), Faerskými ostrovy (10) a Islandem (11) jednala Unie o rybolovných právech s těmito partnery. Konzultace s Norskem dosud nebyly dokončeny a očekává se, že by ujednání na rok 2013 měla být uzavřena počátkem roku 2013. Aby se zamezilo přerušení rybolovných činností Unie a současně se poskytla nezbytná pružnost umožňující uzavřít uvedená ujednání počátkem roku 2013, je vhodné, aby byla stanovena na prozatímním základě rybolovná práva pro populace, které jsou předmětem uvedených dohod. S Faerskými ostrovy ani s Islandem se konzultace o rybolovných právech na rok 2013 nepodařilo uzavřít. V souladu s postupem stanoveným v dohodě a protokolu o partnerství v odvětví rybolovu s Grónskem (12) stanovil smíšený výbor konkrétní úroveň rybolovných práv, která jsou plavidlům Unie k dispozici ve vodách Grónska v roce 2013. V souladu s rozhodnutím smíšeného výboru je třeba kvóty pro huňáčka severního, které má Unie k dispozici ve vodách Grónska v podoblastech ICES V a XIV, automaticky zvýšit, pokud bude dosaženo 70 % úrovně odlovu původní kvóty.
(13)
Unie je smluvní stranou několika organizací pro rybolov a účastní se činnosti dalších organizací jako spolupracující strana, která není členem organizace. Kromě toho v souladu s aktem o přistoupení z roku 2003 jsou ode dne přistoupení Polské republiky dohody o rybolovu do té doby Polskem uzavřené, jako je například Úmluva o zachování a řízení populací tresky tmavé ve střední části Beringova moře, spravovány Unií. Uvedené organizace pro rybolov doporučily pro rok 2013 řadu opatření včetně rybolovných práv pro plavidla EU. Tato rybolovná práva měla být provedena v právu Unie.
(14)
Regionální organizace pro řízení rybolovu mohou povolit převody a výměny kvót mezi smluvními stranami. Za účelem usnadnění převodů a výměn kvót mezi Unií a dalšími smluvními stranami by mělo být členským státům umožněno jednat s dalšími smluvními stranami regionálních organizací pro řízení rybolovu a případně stanovit možný návrh zamýšlených převodů nebo výměn kvót. Komise a druhá smluvní strana navzájem vyjádří souhlas s tím, že budou vázány tímto převodem nebo výměnou kvót a daný převod nebo výměnu kvót Komise oznámí regionální organizaci pro řízení rybolovu. Rybolovná práva získaná nebo převedená v rámci takového převodu nebo výměny kvót by měla být považována za rybolovná práva přidělená dotčenému členskému státu nebo odečtená od jeho přídělu, a to i pro účely uplatňování příslušných ustanovení nařízení Rady (ES) 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky (13). Takovým ad hoc převodem nebo výměnou kvót by však neměl být změněn stávající rozdělovací klíč pro účely rozdělování rybolovných práv mezi členské státy v souladu se zásadou relativní stability rybolovných činností.
(15)
Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku (NAFO) v roce 2012 na svém 34. výročním zasedání přijala řadu rybolovných práv pro rok 2013 pro některé populace v podoblastech 1-4 oblasti úmluvy NAFO. V této souvislosti přijala NAFO postup, kterým se zvýší TAC stanovený na rok 2013 pro mníkovce bělavého v subdivizi NAFO 3NO, pokud budou splněny jisté podmínky týkající se této populace. Smluvní strana NAFO může výkonnému sekretariátu NAFO oznámit, že v subdivizi NAFO 3NO zaznamenala vyšší úlovky mníkovce bělavého na jednotku intenzity, než je obvyklé. Pokud NAFO zvýšení TAC na rok 2013 potvrdí, provede se zvýšení do právních předpisů Unie. (16)
(16)
Meziamerická komise pro tropické tuňáky (IATTC) na svém 83. výročním zasedání v roce 2012 přijala opatření k zachování tuňáka žlutoploutvého, tuňáka velkookého a tuňáka pruhovaného. IATTC přijala také rozhodnutí o zachování žraloka dlouhoploutvého. Tato opatření by měla být provedena v právu Unie.
(17)
Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku (ICCAT) přijala na výročním zasedání v roce 2012 revidovaný víceletý plán obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři, na jehož základě byla kvóta Unie zvýšena. Kromě toho bylo období zákazu rybolovu nahrazeno obdobím s povolením rybolovu a posunuto o deset dní dopředu. Dále bylo přijato roční rozšíření stávajícího TAC a kvót pro mečouna obecného v jižním Atlantiku, jakož i nový plán pro obnovu populací marlína modrého a marlína bělavého. V důsledku toho zůstává kvóta Unie pro mečouna obecného v jižním Atlantiku stejná jako v roce 2012, zatímco kvóta pro marlína modrého byla výrazně zvýšena, aby se zohlednil drobný rybolov v nejvzdálenějších regionech Unie. Kvóta Unie pro marlína bílého zůstala beze změny. Tato opatření by měla být provedena v právu Unie.
(18)
Komise pro tuňáky Indického oceánu (IOTC) na svém výročním zasedání v roce 2012 nezměnila svá opatření týkající se rybolovných práv, která jsou v současné době provedena v právu Unie. Stávající platná opatření přijatá IOTC by měla být provedena v právu Unie.
(19)
První výroční zasedání Regionální organizace pro řízení rybolovu v jižním Tichomoří (SPRFMO) se bude konat ve dnech 28. ledna až 1. února 2013. Je vhodné zachovat současná prozatímní opatření provedená nařízením (EU) č. 44/2012 až do tohoto výročního zasedání.
(20)
Organizace pro rybolov v jihovýchodním Atlantiku (SEAFO) na svém výročním zasedání v roce 2012 nezměnila hodnoty TAC ledovky patagonské, červenice obecné, pilonošů rodu Beryx a kraba hlubokomořského, které na svém výročním zasedání v roce 2010 odsouhlasila na léta 2011 a 2012. Stávající příslušná opatření přijatá SEAFO by měla být provedena v právu Unie.
(21)
V souladu s nejaktuálnějším vědeckým doporučením ICES a v souladu s mezinárodními závazky v rámci Úmluvy pro rybolov v severovýchodním Atlantiku (NEAFC) je třeba omezit intenzitu rybolovu některých hlubinných druhů.
(22)
Komise pro rybolov v západním a středním část Tichém oceánu (WCPFC) na svém 9. výročním zasedání v roce 2012 nezměnila svá opatření týkající rybolovných práv, jak jsou nyní provedena v právu Unie, s výjimkou posílení oblasti uzavřené pro rybolov pomocí lovného zařízení s uzavíracím mechanismem (FAD). Úprava této oblasti uzavřené pro daný druh rybolovu vyžaduje, aby se Unie jakožto slmuvní strana WCPFC rozhodla pro jednu ze dvou dostupných možností, pokud jde o doplňující opatření pro posílení dané oblasti. Než bude toto rozhodnutí přijato, v právu Unie by měla být i nadále provedena stávající platná opatření přijatá WCPFC.
(23)
Na svém výročním zasedání v roce 2012 nezměnily smluvní strany Úmluvy o zachování a řízení populací tresky tmavé ve střední části Beringova moře opatření týkající se rybolovných práv. Tato opatření by měla být provedena v právu Unie.
(24)
Strany Komise pro zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě (CCAMLR) na svém výročním zasedání v roce 2012 přijaly omezení odlovů cílových druhů i vedlejších úlovků. Tato opatření by měla být provedena v právu Unie.
(25)
Některá mezinárodní opatření, kterými se pro Unii vytvářejí či omezují rybolovná práva, jsou příslušnými regionálními organizacemi pro řízení rybolovu přijímána na konci roku a vstoupí v platnost před vstupem tohoto nařízení v platnost. Je tedy nutné, aby se ustanovení, kterými se taková opatření provádí do práva Unie, používala zpětně. Zejména proto, že rybářská sezóna v oblasti úmluvy CCAMLR (Komise pro zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě) probíhá od 1. prosince do 30. listopadu a některá rybolovná práva nebo zákazy v oblasti úmluvy CCAMLR jsou tudíž stanoveny na období počínající dnem 1. prosince 2012, je vhodné, aby se příslušná ustanovení tohoto nařízení použila od téhož data. Touto zpětnou působností není dotčena zásada oprávněných očekávání, jelikož členové CCAMLR mají zakázáno lovit v oblasti úmluvy CCAMLR bez oprávnění.
(26)
V souladu s prohlášením Unie určeným Bolívarovské republice Venezuele („Venezuela“) o udělení rybolovných práv ve vodách EU rybářským plavidlům plujícím pod vlajkou Venezuely výlučné ekonomické zóně při pobřeží Francouzské Guyany (14) je třeba stanovit rybolovná práva pro chňapalovité pro Venezuelu ve vodách EU.
(27)
Na využívání rybolovných práv stanovených v tomto nařízení, která jsou k dispozici plavidlům EU, se vztahuje nařízení (ES) č. 1224/2009, a zejména články 33 a 34 uvedeného nařízení týkající se zaznamenávání úlovků a intenzity rybolovu a oznamování údajů o vyčerpání rybolovných práv. Je proto nezbytné upřesnit kódy, které členské státy mají používat, když Komisi zasílají údaje týkající se vykládky populací, na něž se vztahuje toto nařízení.
(28)
Aby se předešlo přerušení rybářských činností a zajistila obživa rybářů Unie, mělo by se toto nařízení použít ode dne 1. ledna 2013, s výjimkou ustanovení týkajících se omezení intenzity rybolovu, která by se měla použít od 1. února 2013, a zvláštních ustanovení v určitých oblastech, která by měla mít zvláštní datum použitelnosti, jak je uvedeno ve 23. bodě odůvodnění. Z důvodu naléhavosti by mělo toto nařízení vstoupit v platnost ihned po svém vyhlášení.
(29)
Při využívání rybolovných práv by měla být plně dodržováno platné právo Unie,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
1. Toto nařízení stanoví rybolovná práva ve vodách EU a rybolovná práva, jimiž disponují plavidla EU v některých vodách mimo EU, pro některé rybí populace a skupiny rybích populací, na něž se vztahují mezinárodní jednání nebo dohody.
2. Rybolovná práva uvedená v odstavci 1 zahrnují:
a)
omezení odlovu pro rok 2013 a tam, kde je to uvedeno v tomto nařízení, pro rok 2014;
b)
omezení intenzity rybolovu v období od 1. února 2013 do 31. ledna 2014;
c)
rybolovná práva pro období od 1. prosince 2012 do 30. listopadu 2013 pro některé rybí populace v oblasti úmluvy CCAMLR; a
d)
rybolovná práva na období stanovená v článku 27 v případě některých populací v oblasti úmluvy IATTC pro rok 2013 a tam, kde je to uvedeno v tomto nařízení, pro rok 2014.
3. Toto nařízení rovněž stanoví prozatímní rybolovná práva pro některé rybí populace nebo skupiny rybích populací, které jsou předmětem dvoustranných dohod o rybolovu uzavřených s Norskem, dokud nebudou uzavřeny konzultace o těchto dohodách na rok 2013.
Článek 2
Oblast působnosti
Toto nařízení se vztahuje na tato plavidla:
a)
plavidla EU;
b)
plavidla třetích zemí ve vodách EU.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„plavidlem EU“ rybářské plavidlo plující pod vlajkou členského státu a registrované v Unii;
b)
„plavidlem třetí země“ rybářské plavidlo plující pod vlajkou třetí země a registrované ve třetí zemi;
c)
„vodami EU“ vody pod svrchovaností nebo jurisdikcí členských států s výjimkou vod přiléhajících k zámořským zemím a územím uvedeným v příloze II Smlouvy;
d)
„celkovým přípustným odlovem“ (TAC) množství, které může být každý rok uloveno z každé populace ryb a vyloženo;
e)
„kvótou“ podíl TAC přidělený Unii, členskému státu nebo třetí zemi;
f)
„mezinárodními vodami“ vody, které nepodléhají svrchovanosti ani jurisdikci žádného státu;
g)
„velikostí ok“ velikost ok rybářských sítí určená v souladu s nařízením (ES) č. 517/2008 (15).
Článek 4
Rybolovné oblasti
Pro účely tohoto nařízení se příslušnými oblastmi rozumí:
a)
„oblastí ICES“ (Mezinárodní rada pro průzkum moří) zeměpisné oblasti vymezené v příloze III nařízení (ES) č. 218/2009 (16);
b)
„Skagerrakem“ zeměpisná oblast, která je na západě ohraničena linií vedoucí od majáku Hanstholm k majáku Lindesnes a na jihu hranicí vedoucí od majáku Skagen k majáku Tistlarna a dále k nejbližšímu bodu na švédském pobřeží;
c)
„Kattegatem“ zeměpisná oblast vymezená na severu linií vedoucí od majáku Skagen k majáku Tistlarna a dále k nejbližšímu bodu na švédském pobřeží a na jihu hranicí vedoucí od Hasenøre ke Gnibens Spids, od Korshage ke Spodsbjergu a od Gilbjerg Hoved ke Kullenu;
d)
„oblastí CECAF“ (Výbor pro rybolov ve středovýchodním Atlantiku) zeměpisné oblasti vymezené v příloze II nařízení (ES) č. 216/2009 (17);
e)
„oblastí NAFO“ (Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku) zeměpisné oblasti vymezené v příloze III nařízení (ES) č. 217/2009 (18);
f)
„oblastí úmluvy SEAFO“ (Organizace pro rybolov v jihovýchodním Atlantiku) zeměpisná oblast vymezená v Úmluvě o ochraně a řízení rybolovných zdrojů v jihovýchodním Atlantiku (19);
g)
„oblastí úmluvy ICCAT“ (Mezinárodní komise na ochranu tuňáků v Atlantiku) zeměpisná oblast vymezená v Mezinárodní úmluvě na ochranu tuňáků v Atlantiku (20);
h)
„oblastí úmluvy CCAMLR“ (Komise pro zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě) zeměpisná oblast vymezená v čl. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 601/2004 (21);
i)
„oblastí úmluvy IATTC“ (Meziamerická komise pro tropické tuňáky) zeměpisná oblast vymezená v Úmluvě o posílení Meziamerické komise pro tropické tuňáky zřízené úmluvou mezi Spojenými státy americkými a Kostarickou republikou z roku 1949 (22);
j)
„oblastí úmluvy IOTC“ (Komise pro tuňáky Indického oceánu) zeměpisná oblast vymezená v Dohodě o zřízení Komise pro tuňáky Indického oceánu (23);
k)
„oblastí úmluvy SPRFMO“ (Regionální organizace pro řízení rybolovu v jižním Tichomoří) zeměpisná oblast na volném moři jižně od 10° s. š., severně od oblasti úmluvy CCAMLR, východně od oblasti úmluvy SIOFA vymezené v Dohodě o rybolovu v jižním Indickém oceánu (24) a západně od oblastí pod rybářskou jurisdikcí států Jižní Ameriky;
l)
„oblastí úmluvy WCPFC“ (Komise pro rybolov v západním a středním Tichém oceánu) zeměpisná oblast vymezená v Úmluvě o zachování a řízení vysoce stěhovavých rybích populací v západním a středním Tichém oceánu (25);
m)
„oblastí volného moře Beringova moře“ zeměpisná oblast volného moře Beringova moře vzdálená více než 200 námořních mil od základních linií, odkud se měří šířka teritoriálních vod pobřežních států Beringova moře.
HLAVA II
RYBOLOVNÁ PRÁVA PRO PLAVIDLA EU
KAPITOLA I
Obecná ustanovení
Článek 5
TAC a jejich rozdělení
1. TAC pro plavidla EU ve vodách EU nebo v některých vodách mimo EU, jejich rozdělení mezi členské státy a případné podmínky funkčně spojené s užíváním těchto práv jsou stanoveny v příloze I.
2. Plavidla EU jsou oprávněna k odlovu v mezích TAC stanovených v příloze I ve vodách podléhajících rybářské jurisdikci Faerských ostrovů, Grónska, Islandu a Norska a v rybolovné oblasti kolem ostrova Jan Mayen, a to za podmínek stanovených v článku 14 a v příloze III tohoto nařízení a v nařízení (ES) č. 1006/2008 (26) a v prováděcích předpisech k uvedenému nařízení.
Článek 6
Přidělení dodatečných kvót pro plavidla účastnící se zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu
1. Členský stát může plavidlům plujícím pod jeho vlajkou a účastnícím se zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu přidělit dodatečné kvóty pro některé populace. Tyto populace jsou uvedeny v příloze I.
2. Dodatečné kvóty uvedené v odstavci 1 nesmějí překročit celkové množství stanovené v příloze I jako procentuální podíl z kvóty přidělené dotyčnému členskému státu.
3. Dodatečné kvóty uvedené v odstavci 1 musí splňovat tyto podmínky:
a)
plavidlo používá televizní kamery s uzavřeným okruhem (CCTV) napojené na systém čidel (souhrnně dále jen „systém CCTV“), které zaznamenávají všechny rybolovné a zpracovatelské činnosti na palubě;
b)
dodatečné kvóty přidělené jednomu plavidlu účastnícímu se zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu, nepřesáhne žádný z těchto limitů:
i)
75 % výmětů populace, které podle odhadu příslušného členského státu produkuje typ plavidla, k němuž patří plavidlo, kterému byla přidělena dodatečná kvóta;
ii)
30 % individuální kvóty plavidla před zahájením účasti na zkouškách;
c)
veškeré úlovky plavidla z populace, na niž se vztahuje dodatečná kvóta, včetně ryb nedosahujících minimální velikosti při vykládce určené v příloze XII nařízení (ES) č. 850/98, se započítají do individuální kvóty plavidla stanovené po přidělení jakékoli dodatečné kvóty podle tohoto článku;
d)
jakmile plavidlo plně využilo individuální kvótu pro kteroukoli populaci, na niž se vztahuje dodatečná kvóta, musí v příslušné oblasti TAC ukončit veškerou rybolovnou činnost;
e)
u populací, pro něž lze použít tento článek, mohou členské státy povolit převody individuálních kvót či jejich částí z plavidel, jež se neúčastní zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu, na plavidla, jež se těchto zkoušek účastní, za předpokladu, že lze prokázat, že se výměty plavidel, jež se neúčastní zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu, nezvyšují.
4. Bez ohledu na ustanovení odst. 3 písm. b) bodu i) může členský stát výjimečně přidělit plavidlu plujícímu pod jeho vlajkou dodatečnou kvótu překračující 75 % výmětů populace odhadovaných u typu plavidla, k němuž patří plavidlo, kterému byla přidělena dodatečná kvóta, za těchto podmínek:
a)
míra výmětů populace odhadovaná pro příslušný typ plavidla je nižší než 10 %;
b)
zahrnutí tohoto typu plavidla je důležité pro posouzení potenciálu systému CCTV pro kontrolní účely;
c)
nedojde k překročení celkového limitu 75 % odhadovaných výmětů populace prováděných všemi plavidly, jež se účastní zkoušek.
5. Pokud záznamy získané v souladu s odst. 3 písm. a) zahrnují zpracování osobních údajů ve smyslu směrnice 95/46/ES, použije se na zpracování těchto údajů uvedená směrnice.
6. Jestliže členský stát zjistí, že plavidlo, které se účastní zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu, neplní podmínky stanovené v odstavci 3, okamžitě mu odejme přidělené dodatečné kvóty a pro zbytek roku 2013 je vyloučí z další účasti na uvedených zkouškách.
7. Členské státy předloží Komisi před přidělením dodatečných kvót podle odstavců 1 až 6 tyto informace:
a)
seznam plavidel plujících pod jejich vlajkou a účastnících se zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu;
b)
specifikace zařízení pro dálkové elektronické sledování umístěného na palubě těchto plavidel;
c)
kapacitu, druh a specifikace lovných zařízení používaných těmito plavidly;
d)
odhadované výměty pro každý typ plavidla, které se účastní zkoušek;
e)
množství úlovků populace, na niž se vztahuje příslušný TAC, odlovené v roce 2012 plavidly, které se účastní zkoušek.
8. Komise může požádat kterýkoli členský stát, který tento článek použije, aby předložil své posouzení výmětů prováděných různými typy plavidel k přezkumu vědeckému poradnímu orgánu, aby bylo možné sledovat provádění požadavku stanoveného v odst. 3 písm. b) bodu i). Jestliže není k dispozici posouzení, které takové výměty potvrzuje, přijme dotčený členský stát veškerá vhodná opatření, aby zajistil splnění tohoto požadavku, a informuje o tom Komisi.
Článek 7
Podmínky vykládky úlovků a vedlejších úlovků
Ryby z populací, pro které jsou stanoveny TAC, smějí být uchovávány na palubě nebo vyloženy, pouze pokud:
a)
odlov byl proveden plavidly plujícími pod vlajkou členského státu, jenž má kvótu, která není dosud vyčerpána; nebo
b)
odlov představuje tu část kvóty EU, která nebyla v podobě kvót rozdělena mezi členské státy, a uvedená kvóta EU není vyčerpána.
Článek 8
Omezení intenzity rybolovu
Od 1. února 2013 do 31. ledna 2014 platí omezení intenzity rybolovu stanovená v příloze IIA pro některé populace tresky obecné, platýse evropského nebo jazyka obecného v těchto oblastech:
a)
Skagerrak;
b)
část divize ICES IIIa, která nepatří do oblastí Skagerrak a Kattegat;
c)
podoblast ICES IV;
d)
vody EU divize ICES IIa a
e)
divize ICES VIId.
Článek 9
Omezení odlovu a intenzity v hlubinném rybolovu
1. Ustanovení čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 2347/2002 (27), kterým se stanoví zvláštní podmínky přístupu k rybolovu hlubinných populací, se vztahuje na platýse černého. Odlov, uchovávání na palubě, překládka a vykládka platýse černého se řídí podmínkami uvedenými v daném článku.
2. Členské státy zajistí, aby úroveň intenzity rybolovu plavidel majících povolení k hlubinnému rybolovu uvedená v čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 2347/2002, měřená v kilowattdnech strávených mimo přístav, v roce 2013 nepřekročila 65 % průměrné roční intenzity rybolovu vynaložené plavidly daného členského státu v roce 2003 při rybářských výjezdech, které se uskutečnily s povolením k hlubinnému rybolovu nebo při kterých byly odloveny hlubinné druhy uvedené v přílohách I a II daného nařízení. Tento odstavec se vztahuje pouze na rybářské výjezdy, při nichž bylo odloveno více než 100 kg hlubinných druhů jiných než stříbrnice atlantské.
Článek 10
Zvláštní ustanovení o rozdělení rybolovných práv
1. Rozdělením rybolovných práv mezi členské státy stanoveným v tomto nařízení nejsou dotčeny:
a)
výměny provedené podle čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002;
b)
přerozdělení provedená podle článku 37 nařízení (ES) č. 1224/2009 nebo podle čl. 10 odst. 4 nařízení (ES) č. 1006/2008;
c)
dodatečné vykládky povolené podle článku 3 nařízení (ES) č. 847/96;
d)
množství převedená v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 847/96;
e)
odpočty provedené podle článků 37, 105, 106 a 107 nařízení (ES) č. 1224/2009.
f)
převody a výměny kvót podle článku 15 tohoto nařízení.
2. Není-li v příloze I tohoto nařízení stanoveno jinak, použije se článek 3 nařízení (ES) č. 847/96 na populace, na které se vztahuje preventivní TAC, a čl. 3 odst. 2 a 3 a článek 4 uvedeného nařízení na populace, na které se vztahuje analytický TAC.
Článek 11
Období zákazu rybolovu
1. V období od 1. května do 31. května 2013 je v oblasti Porcupine Bank zakázáno lovit nebo uchovávat na palubě ryby těchto druhů: mníkovce bělolemého, mníka modrého a mníka mořského.
2. Pro účely tohoto článku zahrnuje oblast Porcupine Bank zeměpisnou oblast vymezenou loxodromami, které postupně spojují tyto souřadnice:
Bod
Zeměpisná šířka
Zeměpisná délka
1
52° 27′ s. š.
12° 19′ z. d.
2
52° 40′ s. š.
12° 30′ z. d.
3
52° 47′ s. š.
12° 39,600′ z. d.
4
52° 47′ s. š.
12° 56′ z. d.
5
52° 13,5′ s. š.
13° 53,830′ z. d.
6
51° 22′ s. š.
14° 24′ z. d.
7
51° 22′ s. š.
14° 03′ z. d.
8
52° 10′ s. š.
13° 25′ z. d.
9
52° 32′ s. š.
13° 07,500′ z. d.
10
52° 43′ s. š.
12° 55′ z. d.
11
52° 43′ s. š.
12° 43′ z. d.
12
52° 38,800′ s. š.
12° 37′ z. d.
13
52° 27′ s. š.
12° 23′ z. d.
14
52° 27′ s. š.
12° 19′ z. d.
3. Odchylně od odstavce 1 se plavidlům, které mají na palubě druhy uvedené ve zmíněném odstavci, povoluje průjezd oblastí Porcupine Bank v souladu s čl. 50 odst. 3, 4 a 5 nařízení (ES) č. 1224/2009.
Článek 12
Zakázané druhy
1. Plavidla EU mají zakázáno lovit, uchovávat na palubě, překládat a vykládat tyto druhy:
a)
žraloka velikého (Cetorhinus maximus) a žraloka bílého (Carcharodon carcharias) ve všech vodách;
b)
žraloka nosatého (Lamna nasus) ve všech vodách, není-li v příloze I části B nařízení (EU) č. 39/2013 (28) stanoveno jinak;
c)
polorejnoka křídlatého (Squatina squatina) ve vodách EU;
d)
rejnoka hladkého (Dipturus batis) ve vodách EU divize ICES IIa a podoblastí ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX a X;
e)
rejnoka vlnitého (Raja undulata) a rejnoka bílého (Raja alba) ve vodách EU podoblastí ICES VI, VII, VIII, IX a X;
f)
pilohřbetovité (Rhinobatidae) ve vodách EU podoblastí ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X a XII;
g)
mantu obrovskou (Manta birostris) ve všech vodách.
2. Při náhodném ulovení nesmějí být druhy uvedené v odstavci 1 poraněny. Jedinci se neprodleně vypouštějí.
Článek 13
Předávání údajů
Předkládají-li členské státy podle článků 33 a 34 nařízení (ES) č. 1224/2009 Komisi údaje týkající se vykládek hmotností odlovených populací, použijí kódy populací stanovené v příloze I tohoto nařízení.
KAPITOLA II
Oprávnění k rybolovu ve vodách třetích zemí
Článek 14
Oprávnění k rybolovu
1. Maximální počet oprávnění k rybolovu pro plavidla Unie provádějící rybolov ve vodách třetí země je stanoven v příloze III.
2. Pokud členský stát převede na základě čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002 kvótu jinému členskému státu („výměna“) v rybolovných oblastech vymezených v příloze III, musí být součástí převodu také odpovídající převod oprávnění k rybolovu a převod musí být oznámen Komisi. Celkový počet oprávnění k rybolovu pro každou rybolovnou oblast, který je stanoven v příloze III, však nesmí být překročen.
KAPITOLA III
Rybolovná práva ve vodách regionálních organizací pro řízení rybolovu
Článek 15
Převody a výměny kvót
1. Pokud jsou podle pravidel regionální organizace pro řízení rybolovu (RFMO) povoleny převody nebo výměny kvót mezi smluvními stranami této organizace, členský stát („dotčený členský stát“) může jednat se smluvní stranou organizace a případně stanovit možný návrh zamýšleného převodu nebo výměny kvót.
2. Na základě oznámení Komisi, které provede dotčený členský stát, může Komise potvrdit návrh zamýšleného převodu nebo výměny kvót, který členský stát projednal s dotčenou smluvní stranou regionální organizace pro řízení rybolovu. Poté Komise a dotčená smluvní strana regionální organizace bez zbytečného prodlení vyjádří navzájem souhlas s tím, že budou vázány tímto převodem nebo výměnou kvót. Komise oznámí dohodnutý převod nebo výměnu kvót v souladu s pravidly dané regionální organizace pro řízení rybolovu sekretariátu této organizace.
3. Komise informuje o dohodnutém převodu nebo výměně kvót členské státy.
4. Rybolovná práva získaná od dotčené smluvní strany regionální organizace pro řízení rybolovu nebo převedená na tuto stranu v rámci převodu nebo výměny kvót se považují za rybolovná práva přidělená dotčenému členskému státu nebo odečtená od přídělu, a to od okamžiku, kdy se převod nebo výměna kvót uskuteční v souladu s podmínkami dohody dosažené s dotčenou smluvní stranou regionální organizace nebo případně s pravidly příslušné regionální organizace. Tímto rozdělením se nemění stávající rozdělovací klíč pro účely rozdělování rybolovných práv mezi členské státy v souladu se zásadou relativní stability rybolovných činností.
Oddíl 1
Oblast úmluvy ICCAT
Článek 16
Omezení kapacity rybolovu, chovu a výkrmu tuňáka obecného
1. Počet návnadových člunů a člunů s vlečnými šňůrami EU oprávněných aktivně lovit tuňáka obecného o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm ve východním Atlantiku je omezen podle ustanovení přílohy IV bodu 1.
2. Počet plavidel EU provozujících drobný pobřežní rybolov oprávněných aktivně lovit tuňáka obecného o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm ve Středozemním moři je omezen podle ustanovení přílohy IV bodu 2.
3. Počet plavidel EU, která loví tuňáka obecného v Jaderském moři pro účely chovu a jsou oprávněna aktivně lovit tuňáka obecného o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm, je omezen podle ustanovení přílohy IV bodu 3.
4. Počet a celková hrubá prostornost rybářských plavidel oprávněných lovit, uchovávat na palubě, překládat, přepravovat nebo vykládat tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři je omezena podle ustanovení přílohy IV bodu 4.
5. Počet vězenců používaných ve východním Atlantiku a Středozemním moři pro lov tuňáka obecného je omezen podle ustanovení přílohy IV bodu 5.
6. Kapacita chovu, kapacita výkrmu tuňáka obecného a maximální vysazení uloveného volně žijícího tuňáka obecného přidělené chovům ve východním Atlantiku a Středozemním moři jsou omezeny podle ustanovení přílohy IV bodu 6.
Článek 17
Rekreační a sportovní rybolov
Pro rekreační a sportovní rybolov tuňáka obecného přidělí členské státy zvláštní kvótu ze svých kvót přidělených v příloze ID.
Článek 18
Žraloci
1. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat upravená těla liškounů velkookých (Alopias superciliosus) nebo části jeho upravených těl.
2. Zakazuje se provádět cílený rybolov liškounů rodu Alopias.
3. U rybolovu v oblasti úmluvy ICCAT se zakazuje uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat upravená těla kladivounů rodu Sphyrnidae (kromě druhu Sphyrna tiburo) nebo části jejich upravených těl.
4. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat upravená těla žraloků dlouhoploutvých (Carcharhinus longimanus) nebo části jejich upravených těl.
5. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě žraloky hedvábné (Carcharhinus falciformis).
Oddíl 2
Oblast úmluvy CCAMLR
Článek 19
Zákazy a omezení rybolovu
1. Cílený rybolov druhů uvedených v příloze V části A je v oblastech a obdobích v ní uvedených zakázán.
2. Pokud jde o průzkumný rybolov, vztahují se TAC a omezení pro vedlejší úlovky uvedené v příloze V části B na podoblasti v ní uvedené.
Článek 20
Průzkumný rybolov
1. Pouze členské státy, které jsou členy komise CCAMLR, se mohou v roce 2013 účastnit průzkumného rybolovu ledovek rodu Dissostichus pomocí dlouhých lovných šňůr v podoblastech FAO 88.1 a 88.2 a rovněž v divizích 58.4.1, 58.4.2 a 58.4.3a, které nepatří do oblastí ve vnitrostátní jurisdikci. Pokud se daný členský stát hodlá takového rybolovu zúčastnit, oznámí to sekretariátu CCAMLR a Komisi v souladu s články 7 a 7a nařízení (ES) č. 601/2004 a v každém případě nejpozději 1. června 2013.
2. Pro podoblasti FAO 88.1 a 88.2 a divize 58.4.1, 58.4.2 a 58.4.3a jsou TAC a omezení vedlejších úlovků na podoblast a divizi a jejich rozdělení mezi malé výzkumné jednotky (SSRU) stanoveny v příloze V části B. Rybolov v každé SSRU se zastaví, jakmile ohlášené úlovky dosáhnou stanovených TAC, a v dané SSRU se po zbytek sezóny rybolov zakáže.
3. Rybolov se provádí na takové zeměpisné ploše a v takových hloubkách, které jsou nezbytné k získání informací potřebných pro stanovení rybolovného potenciálu a k zamezení nadměrné koncentrace odlovu a intenzity rybolovu. V podoblastech FAO 88.1 a 88.2. a divizích FAO 58.4.1, 58.4.2 a 58.4.3a je však rybolov zakázán v hloubkách menších než 550 m.
Článek 21
Lov krunýřovky krilové během rybářské sezóny 2013/2014
1. Během rybářské sezóny 2013/2014 mohou lovit krunýřovku krilovou (Euphausia superba) v oblasti úmluvy CCAMLR pouze ty členské státy, které jsou členy komise CCAMLR. Pokud členský stát hodlá lovit krunýřovku krilovou v oblasti úmluvy CCAMLR, oznámí sekretariátu CCAMLR v souladu s článkem 5a nařízení (ES) č. 601/2004 a Komisi a v každém případě nejpozději 1. června 2013:
a)
za použití formuláře uvedeného v příloze V části C svůj úmysl lovit krunýřovku krilovou;
b)
za použití formuláře uvedeného v příloze V části D konfigurace sítí.
2. Oznámení uvedené v odstavci 1 tohoto článku zahrnuje informace stanovené v článku 3 nařízení (ES) č. 601/2004 pro všechna plavidla, kterým členský stát udělí oprávnění účastnit se lovu krunýřovky krilové.
3. Členský stát, který má v úmyslu lovit krunýřovku krilovou v oblasti úmluvy CCAMLR, oznámí svůj záměr v tomto směru, pouze pokud jde o plavidla s oprávněním k rybolovu plující v době oznámení buď pod jeho vlajkou nebo pod vlajkou jiného členské země CCAMLR, přičemž se předpokládá, že v době uskutečnění rybolovu budou plout pod vlajkou uvedeného členského státu.
4. Členským státům se umožní, aby udělily oprávnění k účasti na lovu krunýřovky krilové jiným plavidlům než plavidlům, která byla v souladu s odstavci 1, 2 a 3 tohoto článku oznámena sekretariátu CCAMLR, pokud je některému oprávněnému plavidlu zabráněno účastnit se lovu z legitimních provozních důvodů nebo z důvodu vyšší moci. Za takových okolností dotyčný členský stát okamžitě uvědomí sekretariát CCAMLR a Komisi a poskytne jim:
a)
úplné údaje o předpokládaném náhradním plavidle nebo plavidlech, včetně informací stanovených v článku 3 nařízení (ES) č. 601/2004;
b)
úplný výčet důvodů, které vedly k nahrazení plavidla, a příslušné podpůrné dokumenty nebo odkazy.
5. Členské státy neudělí oprávnění k účasti na lovu krunýřovky krilové žádnému plavidlu uvedenému na seznamech plavidel provozujících nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov.
Oddíl 3
Oblast úmluvy IOTC
Článek 22
Omezení rybolovné kapacity plavidel lovících v oblasti úmluvy IOTC
1. Maximální počet plavidel Unie lovících tropické tuňáky v oblasti úmluvy IOTC a odpovídající kapacita hrubé prostornosti jsou stanoveny v bodě 1 přílohy VI.
2. Maximální počet plavidel EU lovících mečouna obecného (Xiphias gladius) a tuňáka křídlatého (Thunnus alalunga) v oblasti úmluvy IOTC a odpovídající kapacita hrubé prostornosti jsou stanoveny v příloze VI bodu 2.
3. Členské státy mohou změnit přidělení plavidel mezi oběma druhy rybolovu uvedenými v odstavcích 1 a 2, pokud mohou Komisi prokázat, že tato změna nezvýší intenzitu rybolovu dotyčných populací ryb.
4. Členské státy zajistí, že tam, kde je navrhován převod kapacity na jejich loďstvo, jsou plavidla, jež se převedou, v evidenci plavidel IOTC nebo v evidenci plavidel jiných regionálních organizací pro rybolov tuňáků. Dále se nesmí převést žádné z plavidel zapsaných na seznamu plavidel, která provozují nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov, vedeném kteroukoli regionální organizací pro řízení rybolovu.
5. Členské státy mohou zvýšit svou rybářskou kapacitu nad stropy uvedené v odstavcích 1 a 2 v zájmu zohlednění provádění rozvojových plánů předložených IOTC pouze v rámci omezení stanovených v těchto plánech.
Článek 23
Žraloci
1. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat či vykládat upravená těla liškounů všech druhů čeledi Alopiidae nebo části jejich upravených těl.
2. Při náhodném ulovení nesmějí být druhy uvedené v odstavci 1 poraněny. Jedinci se neprodleně vypouštějí.
Oddíl 4
Oblast úmluvy SPRFMO
Článek 24
Omezení kapacity pelagického rybolovu
Členské státy, které v oblasti úmluvy SPRFMO v letech 2007, 2008 a 2009 aktivně prováděly pelagický rybolov, omezí v roce 2013 celkovou úroveň hrubé prostornosti plavidel plujících pod jejich vlajkou a lovících pelagické populace na celkovou úroveň 78 610 hrubé prostornosti v dané oblasti tak, aby bylo zajištěno udržitelné využívání pelagických rybolovných zdrojů v jižním Tichomoří.
Článek 25
TAC u pelagického rybolovu
1. Pouze členské státy, které aktivně prováděly pelagický rybolov v oblasti úmluvy SPRFMO v letech 2007, 2008 a 2009 ve smyslu článku 24, mohou v této oblasti lovit pelagické populace v souladu s TAC stanovenými v příloze IJ.
2. Členské státy oznámí jednou měsíčně Komisi názvy a charakteristiky plavidel plujících pod jejich vlajkou a provádějících rybolov podle tohoto článku, včetně hrubé prostornosti.
3. Pro účely sledování rybolovu podle tohoto článku zasílají členské státy Komisi pro předání prozatímnímu sekretariátu SPRFMO údaje zaznamenané systémy sledování pravidel, měsíční hlášení o úlovcích a, pokud jsou tyto údaje k dispozici, zastávky v přístavech, a to nejpozději patnáctého dne následujícího měsíce.
Článek 26
Rybolov při dně
Členské státy, které mají záznam o intenzitě rybolovu nebo odlovu při dně v oblasti úmluvy SPRFMO v období od 1. ledna 2002 do 31. prosince 2006, omezí svou intenzitu rybolovu nebo odlov:
a)
na průměrnou úroveň úlovků nebo parametrů intenzity za toto období a
b)
pouze na takové části oblasti úmluvy SPRFMO, kde probíhal rybolov při dně v kterékoli z předcházejících rybářských sezón.
Oddíl 5
Oblast úmluvy IATTC
Článek 27
Rybolov pomocí košelkových nevodů
1. Lov tuňáka žlutoploutvého (Thunnus albacares), tuňáka velkookého (Thunnus obesus) a tuňáka pruhovaného (Katsuwonus pelamis) pomocí plavidel s košelkovými nevody se zakazuje:
a)
od 29. července do 28. září 2013, nebo od 18. listopadu 2013 do 18. ledna 2014 v oblasti vymezené těmito hranicemi:
-
tichomořským pobřežím Ameriky,
-
zeměpisnou délkou 150° z. d.,
-
zeměpisnou šířkou 40° s. š.,
-
zeměpisnou šířkou 40° j. š.;
b)
od 29. září do 29. října 2013 v oblasti vymezené těmito hranicemi:
-
zeměpisnou délkou 96° z. d.,
-
zeměpisnou délkou 110° z. d.,
-
zeměpisnou šířkou 4° s. š.,
-
zeměpisnou šířkou 3° j. š.
2. Dotčené členské státy oznámí Komisi před 1. dubnem 2013, pro které období uzavření uvedené v odstavci 1 se rozhodly. Během vymezeného období musí všechna plavidla dotčených členských států lovící s košelkovými nevody v oblastech stanovených v odstavci 1 tento druh rybolovu ukončit.
3. Plavidla s košelkovými nevody lovící tuňáky v oblasti úmluvy IATTC uchovávají na palubě a následně vykládají nebo překládají všechny ulovené tuňáky žlutoploutvé, velkooké a pruhované.
4. Odstavec 3 se nepoužije v těchto případech:
a)
pokud jsou ryby shledány jako nevhodné pro lidskou spotřebu z jiných důvodů, než je velikost, nebo
b)
během posledního výjezdu, pokud není na plavidle dostatečný prostor pro uložení všech tuňáků ulovených při tomto výjezdu.
5. Je zakázáno lovit žraloka dlouhoploutvého (Carcharhinus longimanus) v oblasti úmluvy IATTC a uchovávat na palubě, překládat, skladovat, nabízet k prodeji, prodávat nebo vykládat upravená těla nebo části upravených těl žraloka dlouhoploutvého odloveného v této oblasti.
6. Při náhodném ulovení nesmějí být druhy uvedené v odstavci 5 poraněny. Provozovatelé plavidel jedince neprodleně vypustí a zároveň:
a)
zaznamenají počet vypuštěných jedinců s uvedením stavu (uhynulý nebo živý);
b)
zašlou údaje určené v písmeni a) členskému státu, jehož jsou státními příslušníky. Členské státy předají tyto údaje Komisi do 31. ledna 2013.
Oddíl 6
Oblast úmluvy SEAFO
Článek 28
Zákaz lovu hlubinných druhů žraloků
V oblasti úmluvy SEAFO se zakazuje cílený rybolov níže uvedených hlubinných žraloků:
-
rejnokovitých (Rajidae),
-
ostrouna obecného (Squalus acanthias),
-
světlouna Bigelowova (Etmopterus bigelowi),
-
světlouna krátkoocasého (Etmopterus brachyurus),
-
světlouna velkého (Etmopterus princeps),
-
světlouna malého (Etmopterus pusillus),
-
máčky přízračné (Apristurus manis),
-
světlouna šupinkatého (Scymnodon squamulosus)
-
hlubinných žraloků nadřádu Selachimorpha.
Oddíl 7
Oblast úmluvy WCPFC
Článek 29
Omezení intenzity rybolovu tuňáka velkookého, tuňáka žlutoploutvého, tuňáka pruhovaného a jihotichomořského tuňáka křídlatého
Členské státy zajistí, aby celková intenzita rybolovu tuňáka velkookého (Thunnus obesus), tuňáka žlutoploutvého (Thunnus albacares), tuňáka pruhovaného (Katsuwonus pelamis) a jihotichomořského tuňáka křídlatého (Thunnus alalunga) byla v oblasti úmluvy WCPFC omezena na intenzitu rybolovu stanovenou v dohodách o partnerství v odvětví rybolovu mezi Unií a pobřežními státy tohoto regionu.
Článek 30
Oblast uzavřená pro rybolov pomocí lovného zařízení s uzavíracím mechanismem (FAD)
1. V části oblasti úmluvy WCPFC nalézající se mezi 20° s. š. a 20° j. š. se zakazují rybolovné činnosti plavidel s košelkovými nevody používajících lovná zařízení s uzavíracím mechanismem (FAD) od 1. července 2013 00:00 hodin do 30. září 2013 24:00 hodin. Během tohoto období se může plavidlo s košelkovými nevody účastnit rybolovných činností v této části oblasti úmluvy WCPFC pouze v případě, že má na palubě pozorovatele, který monitoruje, že dané plavidlo po celou dobu:
a)
nepoužívá ani neobsluhuje FAD nebo související elektronické zařízení;
b)
neprovádí rybolov za použití FAD v hejnech mořských savců.
2. Všechna plavidla s košelkovými nevody provozující rybolov v části oblasti úmluvy WCPFS uvedené v odstavci 1 uchovávají na palubě a vykládají nebo překládají všechny ulovené tuňáky velkooké, žlutoploutvé a pruhované.
3. Odstavec 2 se nepoužije v těchto případech:
a)
během posledního výjezdu, pokud dotyčnému plavidlu nezbývá dostatek místa pro uskladnění všech ryb;
b)
pokud jsou ryby nevhodné pro lidskou spotřebu z jiných důvodů, než je velikost, nebo
c)
pokud nastane závažná porucha mrazicího zařízení.
Článek 31
Omezení počtu plavidel EU oprávněných lovit mečouna obecného
Maximální počet plavidel EU oprávněných lovit mečouna obecného (Xiphias gladius) v oblastech jižně od 20° j. š. oblasti úmluvy WCPFC je stanoven v příloze VII.
Oddíl 8
Beringovo moře
Článek 32
Zákaz rybolovu v oblasti volného moře Beringova moře
Rybolov tresky aljašské (Theragra chalcogramma) v oblasti volného moře Beringova moře se zakazuje.
HLAVA III
RYBOLOVNÁ PRÁVA PRO PLAVIDLA TŘETÍCH ZEMÍ VE VODÁCH EU
Článek 33
TAC
Rybářská plavidla plující pod vlajkou Norska a rybářská plavidla registrovaná na Faerských ostrovech jsou oprávněna lovit ve vodách EU v rámci TAC stanovených v příloze I tohoto nařízení a za podmínek stanovených v tomto nařízení a v kapitole III nařízení (ES) č. 1006/2008.
Článek 34
Oprávnění k rybolovu
1. Maximální počet oprávnění k rybolovu pro plavidla třetích zemí provádějící rybolov ve vodách EU je stanoven v příloze VIII.
2. Ryby populací, pro něž byly stanoveny TAC, smějí být uchovávány na palubě nebo vykládány pouze tehdy, pokud odlov provedla plavidla třetí země, jež má kvótu, která dosud nebyla vyčerpána.
Článek 35
Zákazy
1. Plavidla třetích zemí mají zakázáno lovit, uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat tyto druhy:
a)
žraloka velikého (Cetorhinus maximus) a žraloka bílého (Carcharodon carcharias) ve vodách EU;
b)
polorejnoka křídlatého (Squatina squatina) ve vodách EU;
c)
rejnoka hladkého (Dipturus batis) ve vodách EU divize ICES IIa a podoblastí ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX a X;
d)
rejnoka vlnitého (Raja undulata) a rejnoka bílého (Raja alba) ve vodách EU podoblastí ICES VI, VII, VIII, IX a X;
e)
žraloka nosatého (Lamna nasus) ve vodách EU;
f)
pilohřbetovité (Rhinobatidae) ve vodách EU podoblastí ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X a XII;
g)
mantu obrovskou (Manta birostris) ve vodách EU.
2. Při náhodném ulovení nesmějí být druhy uvedené v odstavci 1 poraněny. Jedinci se neprodleně vypouštějí.
HLAVA IV
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 36
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2013.
Článek 8 se však použije ode dne 1. února 2013.
Ustanovení článků 19, 20 a 21 a příloh IE a V týkající se rybolovných práv stanovených pro oblast úmluvy CCAMLR se použijí od dat v nich uvedených.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 21. ledna 2013.
TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 40/2013
2013 m. sausio 21 d.
kuriuo nustatomos 2013 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių, dėl kurių vedamos tarptautinės derybos ar kuriems taikomi tarptautiniai susitarimai, žvejybos galimybės, taikomos ES vandenyse ir ES laivams tam tikruose ne ES vandenyse
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 3 dalį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
kadangi:
(1)
2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką (1) reikalaujama, kad Sąjungos priemonės, kuriomis reglamentuojama galimybė naudotis vandenimis bei ištekliais ir tausi žvejybos veikla, būtų nustatomos atsižvelgiant į turimas mokslines, technines ir ekonomines rekomendacijas, ypač į Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (toliau - STECF) parengtas ataskaitas, taip pat atsižvelgiant į rekomendacijas, gautas iš Regioninių konsultacinių tarybų;
(2)
Taryba įpareigojama patvirtinti žvejybos galimybių nustatymo ir skyrimo priemones, prireikus įskaitant tam tikras su jomis funkciškai susietas sąlygas. Žvejybos galimybės valstybėms narėms turėtų būti paskirstytos taip, kad kiekvienai valstybei narei būtų užtikrintas santykinis kiekvienos išteklių rūšies arba žvejybos kiekviename rajone stabilumas, tinkamai atsižvelgiant į bendrosios žuvininkystės politikos tikslus, nustatytus Reglamente (EB) Nr. 2371/2002;
(3)
tam tikrų bendrų leidžiamų sužvejoti kiekių (toliau - BLSK) atveju valstybėms narėms turėtų būti leidžiama suteikti papildomą kvotos dalį laivams, dalyvaujantiems bandomuosiuose išsamiai dokumentuojamos žvejybos reisuose. Tų bandomųjų reisų tikslas yra išbandyti sužvejojamų žuvų kvotų sistemą, t. y. sistemą, kurią naudojant visas sužvejotų žuvų kiekis turėtų būti iškraunamas ir įskaičiuojamas į kvotas siekiant išvengti žuvų išmetimo į jūrą ir žuvų išteklių, kuriuos galima kitaip panaudoti, eikvojimo veltui. Nekontroliuojamas žuvų išmetimas į jūrą kelia grėsmę ilgalaikiam žuvų kaip bendro turto tvarumui, taigi ir bendros žuvininkystės politikos tikslams. Tuo tarpu sužvejojamų žuvų kvotų sistema yra paskata žvejams siekti, kad jų žvejybos operacijos būtų kuo selektyvesnės. Siekiant racionaliai valdyti žuvų išmetimą į jūrą, turėtų būti išsamiai dokumentuojama ne tai, kas iškraunama uoste, o kiekviena jūroje vykdoma operacija. Todėl į sąlygas, kuriomis valstybės narės gali suteikti tokią papildomą kvotos dalį, reikėtų įtraukti įsipareigojimą naudoti prie jutiklių sistemos prijungtas uždarosios grandinės televizijos kameras (toliau - CCTV) (toliau bendrai - CCTV sistema). Tai turėtų sudaryti sąlygas išsamiai registruoti visus paliekamus ir į jūrą išmetamus sužvejotų žuvų kiekius. Sistema, kuria naudotųsi realiuoju laiku laive esantys stebėtojai, būtų ne tokia veiksminga, brangesnė ir mažiau patikima. Todėl šiuo metu CCTV sistemų naudojimas yra būtina sąlyga siekiant įgyvendinti į jūrą išmetamų žuvų kiekio sumažinimo priemones, pvz., išsamų žvejybos dokumentavimą. Naudojant tokią sistemą turėtų būti laikomasi 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (2) reikalavimų;
(4)
siekiant užtikrinti, kad dalyvaujant bandomuosiuose išsamiai dokumentuojamos žvejybos reisuose būtų galima veiksmingai įvertinti sužvejojamų žuvų kvotų sistemų potencialą kontroliuoti susijusių išteklių absoliutųjį žuvų mirtingumą dėl žvejybos, būtina visas tokiuose bandomuosiuose reisuose sužvejotas žuvis, įskaitant tas, kurių dydis yra mažesnis už mažiausią leidžiamą iškrauti dydį, įskaičiuoti į bendrą dalyvaujančiam laivui paskirtą kvotą, o laivui visiškai išnaudojus minėtą kvotą, žvejybą nutraukti. Taip pat tikslinga leisti, kad bandomuosiuose išsamiai dokumentuojamos žvejybos reisuose dalyvaujantys laivai ir juose nedalyvaujantys laivai paskirtas kvotas perduotų vieni kitiems, tik jei galima įrodyti, kad nepadidėja nedalyvaujančių laivų į jūrą išmetamas žuvų kiekis;
(5)
BLSK turėtų būti nustatyti remiantis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis ir atsižvelgiant į biologinius bei socialinius ir ekonominius aspektus, kartu užtikrinant vienodas veiklos sąlygas visiems žvejybos sektoriams, taip pat atsižvelgiant į nuomones, pareikštas konsultacijose su suinteresuotaisiais subjektais, visų pirma susitikimuose su atitinkamų regioninių patariamųjų tarybų atstovais;
(6)
išteklių, kuriems valdyti parengti specialūs daugiamečiai planai, BLSK turėtų būti nustatyti pagal tuose planuose nustatytas taisykles. Todėl Šiaurės jūros paprastųjų jūrų liežuvių ir jūrinių plekšnių išteklių Šiaurės jūros, Skagerako sąsiaurio ir rytinės Lamanšo sąsiaurio dalies atlantinių menkių išteklių, rytinės Atlanto vandenyno dalies bei Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių ir atlantinių silkių į vakarus nuo Škotijos BLSK turėtų būti nustatyti pagal 2007 m. birželio 11 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 676/2007, nustatančiame plekšnių ir jūrų liežuvių išteklių žvejybos Šiaurės jūroje daugiametį planą (3), 2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1300/2008, nustatančiame atlantinių silkių išteklių, esančių į vakarus nuo Škotijos, ir šių išteklių žvejybos būdų daugiametį planą (4), 2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1342/2008, nustatančiame menkių išteklių ir šių išteklių žvejybos būdų daugiametį planą (5) („atlantinių menkių planas“) ir 2009 m. balandžio 6 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 302/2009 dėl daugiamečio rytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių atkūrimo plano (6) nustatytas taisykles;
(7)
tais atvejais, kai apie išteklius trūksta duomenų arba jie nėra patikimi ir išteklių dydžio apskaičiuoti neįmanoma, valdymo priemonės ir BLSK turėtų būti grindžiami žuvininkystės valdymui taikomu atsargos principu, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 3 straipsnio i punkte, atsižvelgiant į konkretiems ištekliams būdingus veiksnius, visų pirma įskaitant turimą informaciją apie išteklių būklės kaitos tendencijas ir tai, ar sužvejojamas kiekis yra mišrios sudėties;
(8)
pagal 1996 m. gegužės 6 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 847/96, nustatančio bendrų leistinų sugavimų ir kvotų kasmetinio valdymo papildomas sąlygas (7), 2 straipsnį turėtų būti nustatyti ištekliai, kuriems taikomos tame reglamente nurodytos įvairios priemonės;
(9)
netgi ribota tam tikrų rūšių, pavyzdžiui, tam tikrų rūšių ryklių, žvejybos veikla galėtų kelti rimtą pavojų jų apsaugai. Todėl tokių rūšių žvejybos galimybės turėtų būti visapusiškai ribojamos taikant bendrą draudimą žvejoti tų rūšių žuvis;
(10)
atsižvelgiant į Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos (toliau - ICES) rekomendaciją, tikslinga toliau taikyti ir peržiūrėti sistemą, pagal kurią valdomi ICES IIa ir IIIa kvadratų ir IV parajonio ES vandenų paprastųjų tobių ištekliai;
(11)
būtina nustatyti 2013 m. žvejybos pastangų ribas pagal Reglamento (EB) Nr. 676/2007 9 straipsnį, Reglamento (EB) Nr. 1342/2008 11 ir 12 straipsnius bei Reglamento (EB) Nr. 302/2009 5 ir 9 straipsnius, atsižvelgiant į 2009 m. liepos 27 d. Reglamentą (EB) Nr. 754/2009, kuriuo leidžiama tam tikrų grupių laivams netaikyti Reglamento (EB) Nr. 1342/2008 (8) III skyriuje nustatytos žvejybos pastangų sistemos;
(12)
laikydamasi susitarimuose arba protokoluose dėl santykių žuvininkystės srityje su Norvegija (9), Farerų Salomis (10) ir Islandija (11) numatytos tvarkos, Sąjunga dėl žvejybos teisių konsultavosi su minėtais partneriais. Konsultacijos su Norvegija nebaigtos ir tikimasi, kad susitarimai dėl 2013 m. bus sudaryti 2013 m. pradžioje. Siekiant išvengti Sąjungos žvejybos veiklos sutrikdymo, tuo pat metu sudarant reikiamas lanksčias sąlygas tam, kad tie susitarimai būtų sudaryti 2013 m. pradžioje, tikslinga laikinai nustatyti išteklių, kuriems taikomi tie susitarimai, žvejybos galimybes. Nei su Farerų Salomis, nei su Islandija nebuvo galima užbaigti konsultacijų dėl 2013 m. žvejybos susitarimų. Laikydamasis susitarime ir protokole dėl santykių žuvininkystės srityje su Grenlandija (12) numatytos tvarkos, Jungtinis komitetas nustatė konkretų 2013 m. Sąjungai skirtą žvejybos Grenlandijos vandenyse galimybių lygį. Remiantis Jungtinio komiteto sprendimu, Sąjungai skirtos paprastųjų stintenių kvotos ICES V ir XIV parajonių Grenlandijos vandenyse turi būti automatiškai padidintos, jei sužvejotas kiekis siekia 70 % pirminės kvotos;
(13)
Sąjunga yra kelių žvejybos organizacijų Susitariančioji Šalis ir dalyvauja kitose organizacijose kaip bendradarbiaujanti šalis ne narė. Be to, pagal 2003 m. Stojimo aktą, Lenkijos Respublikos anksčiau sudarytus žvejybos susitarimus, pvz., Konvenciją dėl aliaskinių rudagalvių menkių išteklių centrinėje Beringo jūros dalyje apsaugos ir valdymo, administruoja Sąjunga nuo Lenkijos įstojimo datos. Tos žvejybos organizacijos rekomendavo 2013 m. pradėti taikyti kai kurias priemones, be kita ko, ES laivams nustatyti žvejybos galimybes. Tos žvejybos galimybės turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisėje;
(14)
regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos (toliau - RFMO) gali leisti Susitariančiosioms Šalims perleisti kvotas ir jomis pasikeisti. Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas tokiam Sąjungos ir Susitariančiųjų Šalių kvotų perleidimui ir pasikeitimui jomis, valstybėms narėms turėtų būti leidžiama su kitomis RFMO Susitariančiosiomis Šalimis vesti diskusijas ir, jei reikia, parengti galimus numatomo kvotų perleidimo ar pasikeitimo jomis planus. Komisija ir kita Susitariančioji Šalis turėtų pareikšti sutikimą, kad toks kvotos perleidimas arba pasikeitimas ja būtų privalomas; Komisija turėtų pranešti apie kvotos perleidimą arba pasikeitimą ja RFMO. Žvejybos galimybės, gautos arba perleistos vykdant tokį kvotos perleidimą arba pasikeitimą ja, turėtų būti laikomos žvejybos galimybėmis, skirtomis atitinkamai valstybei narei arba išskaičiuotomis iš tos valstybės narės žvejybos galimybių, be kita ko, siekiant taikyti atitinkamas 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamento (EB) 1224/2009, nustatančio Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis (13), nuostatas. Tačiau dėl tokio ad hoc kvotos perleidimo arba pasikeitimo ja neturėtų pasikeisti galiojantis paskirstymo būdas, taikomas paskirstant žvejybos galimybes valstybėms narėms laikantis santykinio žvejybos veiklos stabilumo principo;
(15)
Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacija (toliau - NAFO) 2012 m. 34-ame metiniame susitikime priėmė 2013 m. tam tikrų NAFO konvencijos rajono 1-4 parajonių išteklių žvejybos galimybes. Atsižvelgdama į tai NAFO nustatė 2013 m. NAFO 3NO pakvadratyje žvejojamų balkšvųjų siaurapelekių vėgėlių BLSK padidinimo procedūrą, taikytiną, jei laikomasi tam tikrų su šių išteklių padėtimi susijusių sąlygų. NAFO Susitariančioji Šalis gali pranešti NAFO vykdomajam sekretoriatui, kad NAFO 3NO pakvadratyje pastebėtas didesnis nei įprasta sužvejotų balkšvųjų siaurapelekių vėgėlių išteklių kiekis pastangų vienetui. Jeigu NAFO patvirtina 2013 m. BLSK padidinimą, ši priemonė turėtų būti įgyvendinta Sąjungos teisėje;
(16)
Amerikos tropinių tunų komisija (toliau - IATTC) 2012 m. 83-ame metiniame susitikime priėmė gelsvauodegių tunų, didžiaakių tunų ir dryžųjų tunų išteklių apsaugos priemones. IATTC taip pat priėmė rezoliuciją dėl ilgapelekių pilkųjų ryklių išteklių apsaugos. Tos priemonės turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisėje;
(17)
2012 m. metiniame susitikime Tarptautinė Atlanto tunų apsaugos komisija (toliau - ICCAT) priėmė patikslintą daugiametį rytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių atkūrimo planą, pagal kurį buvo padidinta Sąjungos kvota. Be to, su tam tikrais žvejybos įrankiais vykdomos žvejybos draudimo laikotarpis pakeistas atviruoju laikotarpiu ir nukeltas dešimčia dienų atgal. Be to, vieneriems metams pratęstas pietinės Atlanto vandenyno dalies durklažuvių dabartinio BLSK ir kvotų galiojimas, taip pat priimtas naujas planas dėl mėlynųjų ir baltųjų marlinų populiacijos atkūrimo. Todėl Sąjungos pietinės Atlanto vandenyno dalies durklažuvių kvotos pasilieka tokios pačios kaip ir 2012 m., o Sąjungos mėlynųjų marlinų kvota nuolat didėjo siekiant atsižvelgti į tradiciniais žvejybos įrankiais vykdomą žvejybą atokiausiuose Sąjungos regionuose. Sąjungos baltųjų marlinų kvota išliko stabili. Tos priemonės turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisėje;
(18)
Indijos vandenyno tunų komisija (toliau - IOTC) 2012 m. metiniame susitikime savo žvejybos galimybių priemonių, kurios šiuo metu yra įgyvendintos Sąjungos teisėje, nekoregavo. Šiuo metu taikomos IOTC priimtos priemonės turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisėje;
(19)
Regioninės žvejybos pietų Ramiajame vandenyne valdymo organizacijos (toliau - SPRFMO) pirmasis metinis susitikimas įvyks 2013 m. sausio 28 d.-vasario 1 d. Kol įvyks toks metinis susitikimas, tikslinga taikyti galiojančias laikinąsias priemones, įgyvendinamas Reglamentu (ES) Nr. 44/2012;
(20)
2012 m. metiniame susitikime Žvejybos pietryčių Atlante organizacija (toliau - SEAFO) nekeitė patagoninių nototeninių dančių, islandinių pjūklapilvių beriksų, paprastųjų beriksų ir raudonųjų gelmių krabų BLSK, dėl kurių susitarta 2011 ir 2012 metams organizacijos metiniame susitikime 2010 m. Šiuo metu taikomos SEAFO priimtos priemonės turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisėje;
(21)
atsižvelgiant į naujausias ICES pateiktas mokslines rekomendacijas ir remiantis tarptautiniais įsipareigojimais pagal Žvejybos šiaurės rytų Atlante konvenciją (toliau - NEAFC), būtina apriboti tam tikrų giliavandenių rūšių žuvų žvejybos pastangas;
(22)
Vakarų ir vidurio Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisijos (toliau - WCPFC) 2012 m. vykusiame 9-ajame metiniame susitikime nebuvo pakeistos jo su žvejybos galimybėmis susijusios priemonės, šiuo metu įgyvendinamos Sąjungos teisėje, išskyrus rajono, kuriame draudžiama žvejyba naudojant plūdriąsias priemones pelaginėms žuvims žvejoti, griežtinimą. Patikslinant šį rajoną, kuriame draudžiama žvejyba naudojant plūdriąsias priemones pelaginėms žuvims žvejoti, reikia, kad Sąjunga kaip WCPFC Susitariančioji Šalis pasirinktų vieną iš dviejų galimų variantų dėl papildomų priemonių šiam rajonui, kuriame draudžiama atitinkama žvejyba, griežtinti. Kol toks sprendimas nepriimtas, Sąjungos teisėje turėtų būti toliau įgyvendinamos šiuo metu taikomos priemonės, kurias patvirtino WCFPC;
(23)
2012 m. metiniame susitikime Konvencijos dėl ledjūrio menkių išteklių centrinėje Beringo jūros dalyje apsaugos ir valdymo Šalys jos žvejybos galimybių priemonių nekoregavo. Tos priemonės turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisėje;
(24)
2012 m. metiniame susirinkime Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos komisijos (toliau - CCAMLR) Šalys patvirtino ir tikslinių, ir priegaudos rūšių leidžiamus sužvejoti kiekius. Tos priemonės turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisėje;
(25)
tam tikras tarptautines priemones, kuriomis nustatomos arba ribojamos Sąjungos žvejybos galimybės, metų pabaigoje patvirtina atitinkamos regioninės žvejybos valdymo organizacijos, o jos pradedamos taikyti prieš įsigaliojant šiam reglamentui. Todėl būtina, kad nuostatos, kuriomis tokios priemonės įgyvendinamos Sąjungos teisėje, būtų taikomos atgaline data. Pirmiausia, kadangi CCAMLR (Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos komisijos) konvencijos rajone žvejybos sezonas trunka nuo gruodžio 1 d. iki lapkričio 30 d. ir tam tikros žvejybos CCAMLR konvencijos rajone galimybės ar draudimai yra nustatyti laikotarpiui, kuris prasideda 2012 m. gruodžio 1 d., tikslinga, kad susijusios šio reglamento nuostatos būtų taikomos nuo tos dienos. Toks taikymas atgaline data nedarys poveikio teisėtų lūkesčių principui, kadangi CCAMLR konvencijos nariams draudžiama be leidimo žvejoti CCAMLR konvencijos rajone;
(26)
remiantis Venesuelos Bolivaro Respublikai (toliau - Venesuela) skirta Sąjungos deklaracija dėl žvejybos galimybių ES vandenyse suteikimo su Venesuelos vėliava plaukiojantiems žvejybos laivams prie Prancūzijos Gvianos priekrantės vandenų esančioje išskirtinėje ekonominėje zonoje (14), būtina nustatyti Venesuelai skirtas rifinių ešerių žvejybos galimybes ES vandenyse;
(27)
šiame reglamente nustatytos ES laivams skirtos žvejybos galimybės naudojamos pagal Reglamentą (EB) Nr. 1224/2009, ypač to reglamento 33 ir 34 straipsnius, susijusius su sužvejoto kiekio ir žvejybos pastangų registravimu ir duomenų apie žvejybos galimybių išnaudojimą perdavimu. Todėl būtina nurodyti kodus, kuriuos turi naudoti valstybės narės, siųsdamos Komisijai duomenis apie iškraunamas žuvų išteklių, kuriems taikomas šis reglamentas, kiekius;
(28)
siekiant išvengti žvejybos veiklos sutrikdymo ir užtikrinti pragyvenimą Sąjungos žvejams, šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2013 m. sausio 1 d., išskyrus nuostatas dėl žvejybos pastangų apribojimų, kurios turėtų būti taikomos nuo 2013 m. vasario 1 d., taip pat konkrečias nuostatas dėl atskirų regionų, kuriems turėtų būti nustatyta konkreti taikymo pradžios data, kaip nurodyta 23 konstatuojamojoje dalyje. Dėl skubos priežasčių šis reglamentas turėtų įsigalioti iš karto, kai tik bus paskelbtas;
(29)
žvejybos galimybės turėtų būti naudojamos griežtai laikantis taikytinos Sąjungos teisės,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
I ANTRAŠTINĖ DALIS
BENDROSIOS NUOSTATOS
1 straipsnis
Dalykas
1. Šiuo reglamentu nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir jų grupių, dėl kurių vedamos tarptautinės derybos ar kuriems taikomi tarptautiniai susitarimai, žvejybos galimybės, taikomos ES vandenyse ir ES laivams tam tikruose ne ES vandenyse.
2. 1 dalyje nurodytos žvejybos galimybės apima:
a)
2013 m. sužvejojamų žuvų kiekio apribojimus ir, jei nurodyta šiame reglamente, 2014 m. sužvejojamų žuvų kiekio apribojimus;
b)
2013 m. vasario 1 d.-2014 m. sausio 31 d. laikotarpiu taikomus žvejybos pastangų apribojimus;
c)
2012 m. gruodžio 1 d.-2013 m. lapkričio 30 d. laikotarpiu taikomas tam tikrų žuvų išteklių žvejybos CCAMLR konvencijos rajone galimybes; ir
d)
27 straipsnyje nustatytais laikotarpiais taikomas tam tikrų žuvų išteklių 2013 m. žvejybos IATTC konvencijos rajone galimybes ir, jei nurodyta šiame reglamente, 2014 m. žvejybos galimybes.
3. Šiuo reglamentu taip pat nustatomos laikinos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės, kurioms taikomi dvišaliai žvejybos susitarimai su Norvegija, kol neužbaigtos konsultacijos dėl tų 2013 m. susitarimų.
2 straipsnis
Taikymo sritis
Šis reglamentas taikomas šiems laivams:
a)
ES laivams;
b)
trečiųjų šalių laivams ES vandenyse.
3 straipsnis
Terminų apibrėžtys
Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:
a) ES laivas- su valstybės narės vėliava plaukiojantis ir Sąjungoje registruotas žvejybos laivas;
b) trečiosios šalies laivas- su trečiosios šalies vėliava plaukiojantis ir joje registruotas žvejybos laivas;
c) ES vandenys- vandenys, į kuriuos valstybės narės turi suverenias teises arba kurie priklauso jų jurisdikcijai, išskyrus vandenis, esančius greta Sutarties II priede išvardytų užjūrio šalių ir teritorijų;
d) bendras leidžiamas sužvejoti kiekis (BLSK)- kiekvienos rūšies žuvų išteklių kiekis, kurį per metus galima sužvejoti ir iškrauti;
e) kvota- Sąjungai, valstybei narei arba trečiajai šaliai skirta BLSK dalis;
f) tarptautiniai vandenys- vandenys, į kuriuos nė viena valstybė neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso nė vienos valstybės jurisdikcijai;
g) tinklinio audeklo akių dydis- žvejybos tinklų akių dydis, nustatytas pagal Reglamentą (EB) Nr. 517/2008 (15).
4 straipsnis
Žvejybos zonos
Šiame reglamente vartojamų žvejybos zonų apibrėžtys:
a) ICES (Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos) zonos- geografiniai rajonai, apibrėžti Reglamento (EB) Nr. 218/2009 (16) III priede;
b) Skagerako sąsiauris- geografinis rajonas, kurio ribą vakaruose žymi linija, brėžiama nuo Hanstholmo švyturio iki Lindesnes švyturio, o pietuose - linija, brėžiama nuo Skageno švyturio iki Tistlarnos švyturio ir iš šio taško iki artimiausio Švedijos pakrantės taško;
c) Kategato sąsiauris- geografinis rajonas, kurio ribą šiaurėje žymi linija, brėžiama nuo Skageno švyturio iki Tistlarnos švyturio ir iš šio taško iki artimiausio Švedijos pakrantės taško, o pietuose - linija, brėžiama nuo Hasenøre iki Gnibens Spids, nuo Korshage iki Spodsbjerg ir nuo Gilbjerg Hoved iki Kullen;
d) CECAF (Žvejybos rytų vidurio Atlante komiteto) rajonai- geografiniai rajonai, apibrėžti Reglamento (EB) Nr. 216/2009 (17) II priede;
e) NAFO (Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijos) rajonai- geografiniai rajonai, apibrėžti Reglamento (EB) Nr. 217/2009 (18) III priede;
f) SEAFO (Žvejybos pietryčių Atlante organizacijos) konvencijos rajonas- geografinis rajonas, apibrėžtas Konvencijoje dėl žuvininkystės išteklių apsaugos ir valdymo pietryčių Atlanto vandenyne (19);
g) ICCAT (Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos) konvencijos rajonas- geografinis rajonas, apibrėžtas Tarptautinėje konvencijoje dėl Atlanto tunų apsaugos (20);
h) CCAMLR (Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos komisijos) konvencijos rajonas- geografinis rajonas, apibrėžtas Reglamento (EB) Nr. 601/2004 (21) 2 straipsnio a punkte;
i) IATTC (Amerikos tropinių tunų komisijos) konvencijos rajonas- geografinis rajonas, apibrėžtas Konvencijoje dėl 1949 m. Jungtinių Amerikos Valstijų ir Kosta Rikos Respublikos konvencija sudarytos Amerikos tropinių tunų komisijos stiprinimo (22);
j) IOTC (Indijos vandenyno tunų komisijos) konvencijos rajonas- geografinis rajonas, apibrėžtas Susitarime įsteigti Indijos vandenyno tunų komisiją (23);
k) SPRFMO (Regioninės žvejybos pietų Ramiajame vandenyne valdymo organizacijos) konvencijos rajonas- geografinis atviros jūros rajonas į pietus nuo 10° šiaurės lygiagretės, į šiaurę nuo CCAMLR konvencijos rajono, į rytus nuo SIOFA konvencijos rajono, kaip apibrėžta Susitarime dėl žvejybos pietinėje Indijos vandenyno dalyje (24), ir į vakarus nuo Pietų Amerikos valstybių jurisdikcijai priklausančių žvejybos rajonų;
l) WCPFC (Vakarų ir vidurio Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisijos) konvencijos rajonas- geografinis rajonas, apibrėžtas Konvencijoje dėl toli migruojančių žuvų išteklių apsaugos ir valdymo vakarinėje ir centrinėje Ramiojo vandenyno dalyse (25);
m) Beringo jūros atviros jūros rajonas- geografinis Beringo jūros atviros jūros rajonas, esantis už 200 jūrmylių nuo bazinių linijų, nuo kurių matuojamas Beringo jūros pakrantės valstybių teritorinės jūros plotis.
II ANTRAŠTINĖ DALIS
ES LAIVŲ ŽVEJYBOS GALIMYBĖS
I SKYRIUS
Bendrosios nuostatos
5 straipsnis
BLSK ir jų paskirstymas
1. ES vandenyse arba tam tikruose ne ES vandenyse žvejojantiems ES laivams taikomi BLSK, jų paskirstymas valstybėms narėms ir atitinkamais atvejais su jomis funkciškai susietos sąlygos nustatyti I priede.
2. ES laivams leidžiama žvejoti Farerų Salų, Grenlandijos, Islandijos ir Norvegijos žvejybos jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse ir žvejybos zonoje aplink Jano Majeno salą, neviršijant I priede nustatytų BLSK ribų ir laikantis šio reglamento 14 straipsnyje ir III priede, taip pat Reglamente (EB) Nr. 1006/2008 (26) nustatytų sąlygų ir jo įgyvendinamųjų nuostatų.
6 straipsnis
Papildoma kvotos dalis, skiriama laivams, dalyvaujantiems bandomuosiuose išsamiai dokumentuojamos žvejybos reisuose
1. Valstybė narė gali suteikti papildomą tam tikrų išteklių kvotos dalį su jos vėliava plaukiojantiems laivams, dalyvaujantiems bandomuosiuose išsamiai dokumentuojamos žvejybos reisuose. Tie ištekliai nurodyti I priede.
2. 1 dalyje nurodyta papildoma kvotos dalis sudaro tokią tai valstybei narei suteiktos kvotos procentinę dalį, kuri neviršija bendros I priede nustatytos ribos.
3. 1 dalyje nurodyta papildoma kvotos dalis atitinka šias sąlygas:
a)
laive naudojamos prie jutiklių sistemos prijungtos uždarosios grandinės televizijos kameros (toliau - CCTV) (toliau bendrai - CCTV sistema), skirtos visai laivuose vykdomai žvejybos ir perdirbimo veiklai užfiksuoti;
b)
atskiram laivui, dalyvaujančiam bandomuosiuose išsamiai dokumentuojamos žvejybos reisuose, suteikta papildoma kvotos dalis negali viršyti šių ribų:
i)
75 % į jūrą išmetamų žuvų kiekio pagal susijusios valstybės narės apytikslį įvertinimą, koks paprastai išmetamas iš tokio tipo, kuriam priklauso atitinkamas laivas, laivo, kuriam suteikta papildoma kvotos dalis;
ii)
30 % laivo kvotos prieš jam pradedant dalyvauti bandomuosiuose reisuose;
c)
visi laivo sužvejoti išteklių, kurių papildoma kvota yra skirta tam laivui, kiekiai, įskaitant žuvis, kurių dydis mažesnis už mažiausią leidžiamų iškrauti žuvų dydį, nustatytą Reglamento (EB) Nr. 850/98 XII priede, įskaičiuojami į laivo kvotą, kuriai priskiriama pagal šį straipsnį suteikta papildoma kvota;
d)
laivui visiškai išnaudojus išteklių, kurių skirta papildoma kvotos dalis, kvotą, toks laivas turi nutraukti bet kokią žvejybos veiklą atitinkamame BLSK rajone;
e)
valstybės narės gali leisti laivams, nedalyvaujantiems bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose tokiuose bandomuosiuose reisuose dalyvaujantiems laivams perleisti laivui skirtos išteklių, kuriems gali būti taikomas šis straipsnis, kvotą ar jos dalį, jei galima įrodyti, kad nedalyvaujančių laivų į jūrą išmetamas žuvų kiekis nedidės.
4. Nepaisant 3 dalies b punkto i papunkčio, valstybė narė gali išimties tvarka suteikti su jos vėliava plaukiojančiam laivui papildomą kvotos dalį, kuri viršija 75 % įvertinto į jūrą išmetamų žuvų kiekio, koks paprastai išmetamas iš tokio tipo, kuriam priklauso atitinkamas laivas, kuriam suteikta papildoma kvotos dalis, laivo, jeigu:
a)
iš tokio tipo laivo pagal apytikslius įvertinimus į jūrą išmetamas kiekis yra mažesnis nei 10 %;
b)
tokio tipo laivo įtraukimas yra svarbus norint įvertinti CCVT sistemos potencialą kontrolės tikslais;
c)
nėra viršyta visiems bandomuosiuose reisuose dalyvaujantiems laivams nustatyta paprastai išmetamo išteklių kiekio 75 % bendra riba.
5. Jei pagal 3 dalies a punktą gauti užregistruoti duomenys yra susiję su asmens duomenų tvarkymu, kaip apibrėžta Direktyvoje 95/46/EB, tvarkant tokius duomenis taikoma ta direktyva.
6. Jei valstybė narė nustato, kad laivas, dalyvaujantis bandomuosiuose išsamiai dokumentuojamos žvejybos reisuose, nesilaiko 3 dalyje nustatytų sąlygų, ji nedelsiant panaikina tam laivui suteiktą papildomą kvotos dalį ir likusiu 2013 m. laikotarpiu neleidžia jam dalyvauti tuose bandomuosiuose reisuose.
7. Prieš suteikdama 1-6 dalyse nurodytą papildomą kvotos dalį valstybė narė Komisijai pateikia šią informaciją:
a)
su jos vėliava plaukiojančių laivų, dalyvaujančių bandomuosiuose išsamiai dokumentuojamos žvejybos reisuose, sąrašą;
b)
tuose laivuose įrengtos elektroninės nuotolinės stebėjimo įrangos specifikacijas;
c)
tuose laivuose naudojamų žvejybos įrankių pajėgumą, rūšį ir specifikacijas,
d)
žuvų kiekį, paprastai išmetamą į jūrą iš kiekvieno tipo bandomuosiuose reisuose dalyvaujančio laivo;
e)
bandomuosiuose reisuose dalyvaujančių laivų 2012 m. sužvejotą žuvų, kurių ištekliams taikomas atitinkamas BLSK, kiekį.
8. Siekdama stebėti, kaip įgyvendinamas 3 dalies b punkto i papunktyje nustatytas reikalavimas, Komisija gali paprašyti, kad šį straipsnį taikanti valstybė narė mokslinei patariamajai įstaigai pateiktų jos parengtą iš kiekvieno tipo laivų išmetamų žuvų kiekio vertinimą, kad pastaroji galėtų jį peržiūrėti. Jei tokį išmetamą kiekį patvirtinantis vertinimas negaunamas, atitinkama valstybė narė imasi tinkamų priemonių tam reikalavimui įvykdyti ir apie jas praneša Komisijai.
7 straipsnis
Sužvejotų žuvų ir priegaudos iškrovimo sąlygos
Išteklių, kuriems nustatyti BLSK, žuvys laikomos laive arba iškraunamos tik tuo atveju, jeigu:
a)
tas žuvis sužvejojo su kvotą turinčios valstybės narės vėliava plaukiojantys laivai ir ta kvota nėra išnaudota; arba
b)
sužvejoti žuvų kiekiai sudaro ES kvotos dalį, kuri nebuvo paskirstyta valstybėms narėms kvotomis, ir ta ES kvota nebuvo išnaudota.
8 straipsnis
Žvejybos pastangų apribojimai
2013 m. vasario 1 d.-2014 m. sausio 31 d. IIA priede nustatytos žvejybos pastangų priemonės taikomos valdant kai kuriuos atlantinių menkių, jūrinių plekšnių ir paprastųjų jūrų liežuvių išteklius šiuose rajonuose:
a)
Skagerako sąsiauryje,
b)
toje ICES IIIa kvadrato dalyje, kuri nepriklauso Skagerako arba Kategato sąsiauriams,
c)
ICES IV parajonyje,
d)
ICES IIa zonos ES vandenyse, ir
e)
ICES VIId kvadrate.
9 straipsnis
Giliavandenių žuvų išteklių sužvejojamo kiekio ir žvejybos pastangų apribojimai
1. Reglamento (EB) Nr. 2347/2002 (27), kuriuo nustatytas reikalavimas turėti giliavandenės žvejybos leidimą, 3 straipsnio 1 dalis taikoma žvejojant juoduosius paltusus. Žvejojant, laikant laive, perkraunant į kitą laivą ir iškraunant juoduosius paltusus taikomos tame straipsnyje nurodytos sąlygos.
2. Valstybės narės užtikrina, kad Reglamento (EB) Nr. 2347/2002 3 straipsnio 1 dalyje nurodytus giliavandenės žvejybos leidimus turinčių laivų žvejybos pastangos, išreikštos kilovatdienėmis, kuriomis laivas nebūna uoste, 2013 m. neviršytų 65 % metinių žvejybos pastangų, kurias atitinkamos valstybės narės laivai panaudojo 2003 m., išplaukdami į žvejybos reisus, kuriems turėjo giliavandenės žvejybos leidimus arba per kuriuos buvo sužvejota to reglamento I ir II prieduose išvardytų giliavandenių žuvų rūšių, vidurkio. Ši dalis taikoma tik tiems žvejybos reisams, kurių metu sužvejota daugiau nei 100 kg giliavandenių žuvų rūšių, išskyrus atlantines argentinas.
10 straipsnis
Specialiosios žvejybos galimybių skyrimo nuostatos
1. Šiame reglamente nustatytos žvejybos galimybės valstybėms narėms skiriamos nedarant poveikio:
a)
žvejybos galimybėms, kuriomis pasikeista pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnio 5 dalį;
b)
žvejybos galimybių perskirstymui pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 37 straipsnį arba pagal Reglamento (EB) Nr. 1006/2008 10 straipsnio 4 dalį;
c)
papildomiems žuvų kiekiams, kuriuos leidžiama iškrauti pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnį;
d)
neišnaudotiems kiekiams pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnį;
e)
išskaitymams pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 37, 105, 106 ir 107 straipsnius;
f)
kvotų perleidimui ir pasikeitimui jomis pagal šio reglamento 15 straipsnį.
2. Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis taikomas ištekliams, kuriems taikomas prevencinis BLSK, o to reglamento 3 straipsnio 2 bei 3 dalys ir 4 straipsnis taikomi ištekliams, kuriems taikomas mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK, išskyrus atvejus, kai šio reglamento I priede nurodyta kitaip.
11 straipsnis
Žvejybos draudimo laikotarpis
1. 2013 m. gegužės 1 d.-gegužės 31 d. Porkupino seklumoje draudžiama žvejoti arba laikyti laive šių rūšių žuvis: paprastąsias brosmes, melsvąsias molvas ir paprastąsias molvas.
2. Taikant šį straipsnį Porkupino seklumą sudaro geografinis rajonas, apibrėžtas loksodromomis, kuriomis paeiliui sujungiami šie taškai:
Taškas
Platuma
Ilguma
1
52° 27′ Š
12° 19′ V
2
52° 40′ Š
12° 30′ V
3
52° 47′ Š
12° 39,600′ V
4
52° 47′ Š
12° 56′ V
5
52° 13,5′ Š
13° 53,830′ V
6
51° 22′ Š
14° 24′ V
7
51° 22′ Š
14° 03′ V
8
52° 10′ Š
13° 25′ V
9
52° 32′ Š
13° 07,500′ V
10
52° 43′ Š
12° 55′ V
11
52° 43′ Š
12° 43′ V
12
52° 38,800′ Š
12° 37′ V
13
52° 27′ Š
12° 23′ V
14
52° 27′ Š
12° 19′ V
3. Nukrypstant nuo 1 dalies, Porkupino seklumoje leidžiama laivuose tranzitu gabenti toje dalyje nurodytas rūšis pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 50 straipsnio 3, 4 ir 5 dalis.
12 straipsnis
Draudimai
1. ES laivams draudžiama žvejoti, laikyti laive, perkrauti į kitą laivą ar iškrauti šių rūšių žuvis:
a)
milžinryklius (Cetorhinus maximus) ir baltuosius ryklius (Carcharodon carcharias) visuose vandenyse;
b)
atlantinius silkiaryklius (Lamna nasus) visuose vandenyse, išskyrus tuos atvejus, kai Reglamento (ES) Nr. 39/2013 (28) I priedo B dalyje nurodyta kitaip;
c)
europinius plokščiakūnius ryklius (Squatina squatina) ES vandenyse;
d)
švelniąsias rajas (Dipturus batis) ICES IIa kvadrato bei ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX ir X parajonių ES vandenyse;
e)
marmurines rombines rajas (Raja undulata) ir baltąsias rajas (Raja alba) ICES VI, VII, VIII, IX ir X parajonių ES vandenyse;
f)
gitaržuves (Rhinobatidae) ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X ir XII parajonių ES vandenyse;
g)
didžiąsias mantas (Manta birostris) visuose vandenyse.
2. Jei 1 dalyje nurodytų rūšių žuvys atsitiktinai sužvejojamos, joms neturi būti pakenkta. Jos nedelsiant paleidžiamos.
13 straipsnis
Duomenų perdavimas
Valstybės narės, pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 33 ir 34 straipsnius Komisijai pateikdamos duomenis apie iškrautą sužvejotų žuvų išteklių kiekį, naudoja šio reglamento I priede nustatytus žuvų išteklių kodus.
II SKYRIUS
Žvejybos trečiųjų šalių vandenyse leidimai
14 straipsnis
Žvejybos leidimai
1. Didžiausias žvejybos leidimų ES laivams, žvejojantiems trečiųjų šalių vandenyse, skaičius nustatytas III priede.
2. Jeigu, remdamasi Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnio 5 dalimi, viena valstybė narė perleidžia žvejybos III priede nustatytuose rajonuose kvotą kitai valstybei narei (pasikeitimas žvejybos galimybėmis), kartu perleidžiami atitinkami žvejybos leidimai ir apie tai pranešama Komisijai. Tačiau neviršijamas bendras kiekvienam žvejybos rajonui skirtų žvejybos leidimų skaičius, nustatytas III priede.
III SKYRIUS
Žvejybos galimybės regioninių žvejybos valdymo organizacijų jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse
15 straipsnis
Kvotų perleidimas ir pasikeitimas jomis
1. Tuo atveju, kai pagal regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos (toliau - RFMO) taisykles RFMO Susitariančiosioms Šalims leidžiama tarpusavyje perleisti kvotas arba pasikeisti jomis, valstybė narė (toliau - atitinkama valstybė narė) gali su RFMO Susitariančiąja Šalimi vesti diskusijas ir, jei reikia, parengti galimą numatomo kvotų perleidimo ar pasikeitimo jomis planą.
2. Atitinkamai valstybei narei pranešus Komisijai, Komisija gali patvirtinti numatomo kvotų perleidimo ar pasikeitimo jomis planą, kurį valstybė narė aptarė su atitinkama RFMO Susitariančiąja Šalimi. Po to Komisija ir RFMO Susitariančioji Šalis be reikalo nedelsdamos pareiškia sutikimą, kad toks kvotos perleidimas ar pasikeitimas ja būtų privalomas. Tada Komisija praneša apie sutartą kvotos perleidimą arba pasikeitimą ja RFMO sekretoriatui pagal tos organizacijos taisykles.
3. Komisija praneša valstybėms narėms apie sutartą kvotos perleidimą arba pasikeitimą ja.
4. Žvejybos galimybės, gautos arba perleistos atitinkamai RFMO Susitariančiajai Šaliai vykdant kvotos perleidimą arba pasikeitimą ja turėtų būti laikomos kvotomis, skirtomis atitinkamai valstybei narei arba išskaičiuotomis iš jos žvejybos galimybių nuo to momento, kai kvotos perleidimas arba pasikeitimas ja įsigalioja pagal su atitinkama RFMO Susitariančiąja Šalimi sudaryto susitarimo sąlygas arba atitinkamai pagal atitinkamos RFMO taisykles. Dėl tokio skyrimo neturėtų pasikeisti galiojantis paskirstymo būdas, taikomas paskirstant žvejybos galimybes valstybėms narėms laikantis santykinio žvejybos veiklos stabilumo principo.
1 skirsnis
ICCAT Konvencjos rajonas
16 straipsnis
Paprastųjų tunų žvejybos, auginimo ir tukinimo pajėgumų apribojimai
1. Kartinėmis ūdomis su jauku ir velkamosiomis ūdomis žvejojančių ES laivų, kuriems rytinėje Atlanto vandenyno dalyje leidžiama aktyviaisiais žvejybos įrankiais žvejoti paprastuosius tunus, ne mažesnius nei 8 kg svorio ir 75 cm ilgio ir ne didesnius nei 30 kg svorio ir 115 cm ilgio, skaičius neviršija IV priedo 1 punkte nustatyto skaičiaus.
2. Priekrantės vandenyse tradiciniais žvejybos įrankiais žvejojančių ES laivų, kuriems Viduržemio jūroje leidžiama aktyviai žvejoti ne mažesnius nei 8 kg svorio ir 75 cm ilgio ir ne didesnius nei 30 kg svorio ir 115 cm ilgio paprastuosius tunus, skaičius neviršija IV priedo 2 punkte nustatyto skaičiaus.
3. ES laivų, kuriems Adrijos jūroje auginimo reikmėms leidžiama aktyviai žvejoti ne mažesnius nei 8 kg svorio ir 75 cm ilgio ir ne didesnius nei 30 kg svorio ir 115 cm ilgio paprastuosius tunus, skaičius neviršija IV priedo 3 punkte nustatyto skaičiaus.
4. Žvejybos laivų, kuriems rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje leidžiama žvejoti, laikyti laive, perkrauti į kitą laivą, transportuoti arba iškrauti paprastuosius tunus, skaičius ir bendras pajėgumas, išreikštas bendrąja talpa, neviršija IV priedo 4 punkte nustatyto skaičiaus ir bendro pajėgumo.
5. Gaudyklių, rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje naudojamų paprastiesiems tunams žvejoti, skaičius neviršija IV priedo 5 punkte nustatyto skaičiaus.
6. Paprastųjų tunų auginimo pajėgumas, tukinimo pajėgumas ir didžiausias laisvėje sužvejotų paprastųjų tunų, perkeliamų į rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje esančius žuvininkystės ūkius, kiekis neviršija IV priedo 6 punkte nustatyto pajėgumo ir kiekio.
17 straipsnis
Pramoginė ir sportinė žūklė
Valstybės narės iš joms ID priede paskirtų kvotų paskiria specialią paprastųjų tunų kvotą pramoginei ir sportinei žūklei.
18 straipsnis
Rykliai
1. Vykdant bet kokią žvejybos veiklą draudžiama laikyti laive, perkrauti į kitą laivą ar iškrauti didžiaakių jūrų lapių (Alopias superciliosus) skerdenas arba skerdenų dalis.
2. Draudžiama vykdyti didžiaakių jūrų lapių Alopias genties specializuotosios žvejybos veiklą.
3. Vykdant žvejybos veiklą ICCAT konvencijos rajone draudžiama laikyti laive, perkrauti į kitą laivą ar iškrauti Sphyrnidae šeimai priklausančių paprastųjų kūjaryklių (išskyrus Sphyrna tiburo) skerdenas arba skerdenų dalis.
4. Vykdant bet kokią žvejybos veiklą draudžiama laikyti laive, perkrauti į kitą laivą ar iškrauti ilgapelekių pilkųjų ryklių (Carcharhinus longimanus) skerdenas arba skerdenų dalis.
5. Vykdant bet kokią žvejybos veiklą draudžiama laive laikyti floridinius šilkinius ryklius (Carcharhinus falciformis).
2 skirsnis
CCAMLR Konvencijos rajonas
19 straipsnis
Draudimai ir sužvejojamo kiekio apribojimai
1. V priedo A dalyje nustatytų rūšių specializuotoji žvejyba draudžiama toje dalyje nustatytose zonose ir nustatytais laikotarpiais.
2. V priedo B dalyje nustatytuose parajoniuose vykdomai žvalgomajai žvejybai taikomi toje dalyje nustatyti BLSK ir priegaudos apribojimai.
20 straipsnis
Žvalgomoji žvejyba
1. 2013 m. žvalgomojoje nototetinių dančių (Dissostichus spp.) žvejyboje ūdomis Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) 88.1 ir 88.2 parajoniuose ir nacionalinei jurisdikcijai nepriklausančiuose 58.4.1, 58.4.2 ir 58.4.3a kvadratuose gali dalyvauti tik tos valstybės narės, kurios yra CCAMLR komisijos narės. Jeigu tokia valstybė narė ketina dalyvauti tokioje žvejyboje, pagal Reglamento (EB) Nr. 601/2004 7 ir 7a straipsnius ne vėliau kaip 2013 m. birželio 1 d. ji apie tai praneša CCAMLR sekretoriatui.
2. Visas BLSK ir leidžiama priegauda FAO 88.1 ir 88.2 parajoniuose bei 58.4.1, 58.4.2 ir 58.4.3a kvadratuose ir jų paskirstymas visuose mažuose tiriamuosiuose plotuose (toliau - MTP) kiekviename tų parajonių ir kvadratų nustatomi V priedo B dalyje. Žvejyba bet kuriame MTP nutraukiama, jei užregistruotas sužvejotų žuvų kiekis yra lygus nustatytam BLSK, ir žvejyba tame MTP draudžiama visą likusį sezono laiką.
3. Žvejojama kuo didesniame geografiniame plote ir kuo įvairesniuose gyliuose, kad būtų surinkta žvejybos rajono potencialui nustatyti būtina informacija ir kad sužvejotų žuvų kiekis bei žvejybos pastangos nebūtų pernelyg sutelkti vienoje vietoje. Tačiau FAO 88.1 ir 88.2 parajoniuose bei 58.4.1, 58.4.2 ir 58.4.3a kvadratuose draudžiama žvejoti mažesniame nei 550 m gylyje.
21 straipsnis
Krilių žvejyba 2013-2014 m. žvejybos sezonu
1. 2013-2014 m. žvejybos sezonu CCAMLR konvencijos rajone krilius (Euphasia superba) gali žvejoti tik tos valstybės narės, kurios yra CCAMLR komisijos narės. Jei tokia valstybė narė ketina žvejoti krilius CCAMLR konvencijos rajone, ji pagal Reglamento (EB) Nr. 601/2004 5a straipsnį ir bet kuriuo atveju ne vėliau kaip 2013 m. birželio 1 d. CCAMLR sekretoriatui ir Komisijai praneša:
a)
apie savo ketinimą žvejoti krilius, naudodama V priedo C dalyje pateiktą formą;
b)
apie tinklų konfigūraciją, naudodama V priedo D dalyje pateiktą formą.
2. Šio straipsnio 1 dalyje nurodytame pranešime pateikiama Reglamento (EB) Nr. 601/2004 3 straipsnyje nustatyta informacija apie kiekvieną laivą, kuriam valstybė narė ketina leisti dalyvauti krilių žvejyboje.
3. Valstybė narė, ketinanti žvejoti krilius CCAMLR konvencijos rajone, apie tai praneša tik tuo atveju, jei žvejybą ketina vykdyti tais leidimus turinčiais laivais, kurie plaukioja su jos vėliava pranešimo metu arba kurie plaukioja su kitos CCAMLR konvencijos narės vėliava, kurie žvejybos vykdymo metu turėtų plaukioti su tos valstybės narės vėliava.
4. Valstybės narės turi teisę leisti dalyvauti krilių žvejyboje laivams, apie kuriuos pagal šio straipsnio 1, 2 ir 3 dalis nėra pranešta CCAMLR sekretoriatui, jei koks nors turintis leidimą laivas negali dalyvauti tokioje žvejyboje dėl su veikla susijusių pagrįstų priežasčių arba dėl force majeure. Tokiomis aplinkybėmis atitinkamos valstybės narės nedelsdamos informuoja CCAMLR sekretoriatą ir Komisiją, nurodydamos:
a)
visus duomenis apie laivą (-us), kuris (-ie) pakeis žvejoti negalintį laivą, įskaitant Reglamento (EB) Nr. 601/2004 3 straipsnyje numatytą informaciją;
b)
išsamias priežastis, kuriomis grindžiamas laivo pakeitimas kitu laivu, ir visus svarbius įrodymus ar informaciją.
5. Valstybės narės neleidžia dalyvauti krilių žvejyboje laivams, įtrauktiems į vieną iš CCAMLR neteisėtą, nedeklaruojamą ir nereglamentuojamą žvejybą vykdančių laivų sąrašų.
3 skirsnis
IOTC Konvencijos rajonas
22 straipsnis
IOTC konvencijos rajone žvejojančių laivų žvejybos pajėgumų apribojimas
1. Didžiausias IOTC konvencijos rajone tropinius tunus žvejojančių ES laivų skaičius ir atitinkami pajėgumai, išreikšti bendrąja talpa, nustatyti VI priedo 1 punkte.
2. Didžiausias IOTC konvencijos rajone durklažuves (Xiphias gladius) ir ilgapalekius tunus (Thunnus alalunga) žvejojančių ES laivų skaičius ir atitinkami pajėgumai, išreikšti bendrąja talpa, nustatyti VI priedo 2 punkte.
3. Valstybės narės gali vienai iš dviejų 1 ir 2 dalyje nurodytų išteklių žvejybai skirtus laivus skirti kitų išteklių žvejybai, jeigu jos gali įrodyti Komisijai, kad dėl tokio pakeitimo nepadidės atitinkamų žuvų išteklių žvejybos pastangos.
4. Valstybės narės užtikrina, kad, jeigu į jų laivyną siūloma perkelti pajėgumus, laivai, kurie bus perkeliami, būtų įregistruoti IOTC laivų registre arba kitų regioninių tunų žvejybos organizacijų laivų registruose. Be to, laivų, įtrauktų į RFMO neteisėtą, nedeklaruojamą ir nereguliuojamą žvejybos veiklą vykdančių laivų sąrašą, perkelti negalima.
5. Siekiant atsižvelgti į plėtojimo planų, kurie buvo pateikti IOTC, įgyvendinimą, valstybės narės gali padidinti savo žvejybos pajėgumus viršydamos 1 ir 2 dalyse nurodytas ribas tik laikydamosi tuose planuose nustatytų ribų.
23 straipsnis
Rykliai
1. Vykdant bet kokią žvejybos veiklą draudžiama laikyti laive, perkrauti į kitą laivą ar iškrauti Alopiidae genties visų rūšių didžiaakių jūrų lapių skerdenas ar skerdenų dalis.
2. Jei 1 dalyje nurodytų rūšių žuvys atsitiktinai sužvejojamos, siekiama jų nesužaloti. Jos nedelsiant paleidžiamos.
4 skirsnis
SPRFMO Konvencijos rajonas
24 straipsnis
Pelaginių žuvų žvejyba. Pajėgumų apribojimas
Valstybės narės, kurios 2007 m., 2008 m. arba 2009 m. aktyviai vykdė pelaginių žuvų žvejybos veiklą SPRFMO konvencijos rajone, 2013 metais apriboja su jų vėliava plaukiojančių ir pelaginių žuvų išteklius žvejojančių laivų bendrosios talpos dydį tiek, kad jos bendras dydis tame rajone neviršytų 78 610 t ir taip būtų užtikrintas tausus pelaginių žuvų išteklių naudojimas pietų Ramiajame vandenyne.
25 straipsnis
Pelaginių žuvų žvejyba. BLSK
1. Tik tos valstybės narės, kurios 2007 m., 2008 m. arba 2009 m. aktyviai vykdė pelaginių žuvų žvejybą SPRFMO konvencijos rajone, kaip nurodyta 24 straipsnyje, tame rajone gali žvejoti pelaginių žuvų išteklius laikydamosi IJ priede nustatytų BLSK.
2. Valstybės narės kas mėnesį praneša Komisijai su jų vėliavomis plaukiojančių laivų, vykdančių šiame straipsnyje nurodytą žvejybą, pavadinimus bei jų charakteristikas, įskaitant bendrąją talpą.
3. Šiame straipsnyje nurodytos žvejybos stebėsenos tikslais valstybės narės ne vėliau kaip kito mėnesio penkioliktą dieną perduoda Komisijai laivų stebėjimo sistemos įrašus, mėnesines sugauto kiekio ataskaitas ir, jei turima, duomenis apie įplaukimą į uostus, kad Komisija juos perduotų SPRFMO laikinajam sekretoriatui.
26 straipsnis
Dugninė žvejyba
Valstybės narės, kurios turi įrašų apie dugninės žvejybos pastangas arba sužvejotas žuvis SPRFMO konvencijos rajone 2002 m. sausio 1 d.-2006 m. gruodžio 31 d., savo žvejybos pastangas arba sužvejojamų žuvų kiekį apriboja:
a)
iki vidutinio sužvejojamų žuvų kiekio arba pastangų lygio tuo laikotarpiu; ir
b)
tik tomis SPRFMO konvencijos rajono dalimis, kuriose dugninė žvejyba vykdyta kurį nors ankstesnį žvejybos sezoną.
5 skirsnis
IATTC Konvencijos rajonas
27 straipsnis
Žvejyba gaubiamaisiais tinklais
1. Gaubiamaisiais tinklais žvejojantiems laivams žvejoti gelsvauodegius tunus (Thunnus albacares), didžiaakius tunus (Thunnus obesus) ir dryžuosius tunus (Katsuwonus pelamis) draudžiama:
a)
2013 m. liepos 29 d.-rugsėjo 28 d. arba 2013 m. lapkričio 18 d.-2014 m. sausio 18 d. rajone, kuris apibrėžiamas šiomis ribomis:
-
Šiaurės ir Pietų Amerikos Ramiojo vandenyno pakrantės linija,
-
150° V ilgumos,
-
40° Š platumos,
-
40° P platumos;
b)
2013 m. rugsėjo 29 d.- spalio 29 d. rajone, kuris apibrėžiamas šiomis ribomis:
-
96° V ilgumos,
-
110° V ilgumos,
-
4° Š platumos,
-
3° P platumos.
2. Atitinkamos valstybės narės anksčiau nei 2013 m. balandžio 1 d. praneša Komisijai pasirinktą žvejybos uždraudimo laikotarpį, nurodytą 1 dalyje. Visi atitinkamos valstybės narės laivai, žvejojantys gaubiamaisiais tinklais, 1 dalyje apibrėžtuose rajonuose pasirinktu laikotarpiu turi sustabdyti žvejybą tais tinklais.
3. Laivai, gaubiamaisiais tinklais žvejojantys tunus IATTC konvencijos rajone, gali laikyti laive ir tada iškrauti arba perkrauti į kitą laivą visus sužvejotus gelsvauodegius, didžiaakius ir dryžuosius tunus.
4. 3 dalis netaikoma šiais atvejais:
a)
kai žuvis laikoma netinkama žmonėms vartoti dėl kitų priežasčių nei jų dydis arba
b)
per paskutinį žvejybos įrankio panaudojimą per reisą, kai gali neužtekti vietos visiems to įrankio panaudojimo metu sužvejotiems tunams laikyti.
5. IATTC konvencijos rajone draudžiama žvejoti ilgapelekius pilkuosius ryklius (Carcharhinus longimanus) ir tame rajone laive laikyti, į kitą laivą perkrauti, sandėliuoti, siūlyti parduoti, parduoti arba iškrauti ilgapelekių pilkųjų ryklių skerdenas arba skerdenų dalis.
6. Jei 5 dalyje nurodytų rūšių žuvys atsitiktinai sužvejojamos, siekiama joms nepakenkti. Laivo operatoriai nedelsdami jas paleidžia ir:
a)
užregistruoja paleistų žuvų skaičių, nurodydami būklę (gyvos ar negyvos);
b)
a punkte nurodytą informaciją praneša valstybei narei, kurių piliečiai jie yra. Valstybės narės ne vėliau kaip 2013 m. sausio 31 d. šią informaciją pateikia Komisijai.
6 skirsnis
SEAFO Konvencijos rajonas
28 straipsnis
Giliavandenių ryklių žvejybos draudimas
SEAFO konvencijos rajone draudžiama šių giliavandenių ryklių specializuotoji žvejyba:
-
rombinių rajų (Rajidae),
-
paprastųjų dygliarylių (Squalus acanthias),
-
Bigelovo juodųjų dygliaryklių (Etmopterus bigelowi),
-
trumpauodegių juodųjų dygliaryklių (Etmopterus brachyurus),
-
didžiųjų juodųjų dygliaryklių (Etmopterus princeps),
-
mažųjų juodųjų dygliaryklių (Etmopterus pusillus),
-
katryklių pamėklių (Apristurus manis),
-
baltaakių dygliaryklių (Scymnodon squamulosus),
-
giliavandenių Selachimorpha viršutinei rūšiai priklausančių ryklių.
7 skirsnis
WCPFC Konvencijos rajonas
29 straipsnis
Didžiaakių tunų, gelsvauodegių tunų, dryžųjų tunų ir pietų Ramiojo vandenyno ilgapelekių tunų žvejybos pastangų apribojimai
Valstybės narės užtikrina, kad didžiaakių tunų (Thunnus obesus), gelsvauodegių tunų (Thunnus albacares), dryžųjų tunų (Katsuwonus pelamis) ir pietų Ramiojo vandenyno ilgapelekių tunų (Thunnus alalunga) išteklių bendros žvejybos pastangos WCPFC konvencijos rajone neviršytų Sąjungos ir to regiono pakrančių valstybių žvejybos partnerystės susitarimuose numatytų žvejybos pastangų.
30 straipsnis
Rajonas, kuriame draudžiama žvejyba naudojant plūdriąsias priemones pelaginėms žuvims žvejoti
1. WCPFC konvencijos rajono dalyje, esančioje tarp 20° Š platumos ir 20° P platumos, gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų žvejybos veikla naudojant plūdriąsias priemones pelaginėms žuvims žvejoti draudžiama nuo 2013 m. liepos 1 d. 00.00 val. iki 2013 m. rugsėjo 30 d. 24.00 val. Tuo laikotarpiu gaubiamaisiais tinklais žvejojantis laivas gali vykdyti žvejybos operacijas toje WCPFC konvencijos rajono dalyje tik tuo atveju, jei jame yra stebėtojas, tikrinantis, ar šis laivas jokiu metu:
a)
nestato ir nenaudoja plūdriųjų priemonių pelaginėms žuvims žvejoti ar susijusių elektroninių priemonių;
b)
nežvejoja žuvų būrių naudodamas plūdriąsias priemones pelaginėms žuvims žvejoti.
2. Visuose 1 dalyje nurodytoje WCPFC konvencijos rajono dalyje gaubiamaisiais tinklais žvejojančiuose laivuose laikomi, iškraunami arba perkraunami į kitą laivą visi sužvejoti didžiaakiai tunai, gelsvauodegiai tunai ir dryžieji tunai.
3. 2 dalis netaikoma šiais atvejais:
a)
per paskutinį žvejybos įrankio panaudojimą per reisą, jei laivas nebeturi pakankamai vietos visoms žuvims laikyti;
b)
kai žuvys yra netinkamos žmonėms vartoti dėl kitų priežasčių nei jų dydis arba
c)
jei smarkiai sutrinka šaldymo įrangos veikimas.
31 straipsnis
ES laivų, kuriems leidžiama žvejoti durklažuves, skaičiaus apribojimas
Didžiausias ES laivų, kuriems WCPFC konvencijos rajono dalyse, esančiose į pietus nuo 20° P platumos, leidžiama žvejoti durklažuves (Xiphias gladius), skaičius nustatytas VII priede.
8 skirsnis
Beringo jūra
32 straipsnis
Draudimas žvejoti Beringo jūros atviros jūros rajone
Draudžiama Beringo jūros atviros jūros rajone žvejoti aliaskines rudagalves menkes (Theragra chalcogramma).
III ANTRAŠTINĖ DALIS
TREČIŲJŲ ŠALIŲ LAIVŲ ŽVEJYBOS ES VANDENYSE GALIMYBĖS
33 straipsnis
BLSK
Su Norvegijos vėliava plaukiojantiems žvejybos laivams ir Farerų Salose registruotiems žvejybos laivams leidžiama žvejoti ES vandenyse neviršijant šio reglamento I priede nustatytų BLSK ir laikantis šiame reglamente bei Reglamento (EB) Nr. 1006/2008 III skyriuje nustatytų sąlygų.
34 straipsnis
Žvejybos leidimai
1. Didžiausias žvejybos leidimų trečiųjų šalių laivams, žvejojantiems ES vandenyse, skaičius nustatytas VIII priede.
2. Žuvų, kurių ištekliams nustatyti BLSK, negalima laikyti laive arba iškrauti, išskyrus tuos atvejus, kai tas žuvis sužvejojo kvotą turinčios trečiosios šalies laivai ir ta kvota nėra išnaudota.
35 straipsnis
Draudimai
1. Trečiųjų šalių laivams draudžiama žvejoti, laikyti laive, perkrauti į kitą laivą ar iškrauti šių rūšių žuvis:
a)
milžinryklius (Cetorhinus maximus) ir baltuosius ryklius (Carcharodon carcharias) ES vandenyse;
b)
europinius plokščiakūnius ryklius (Squatina squatina) ES vandenyse;
c)
švelniąsias rajas (Dipturus batis) ICES IIa kvadrato bei ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX ir X parajonių ES vandenyse;
d)
marmurines rombines rajas (Raja undulata) ir baltąsias rajas (Raja alba) ICES VI, VII, VIII, IX ir X parajonių ES vandenyse;
e)
atlantinius silkiaryklius (Lamna nasus) ES vandenyse
f)
gitaržuves (Rhinobatidae) ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X ir XII parajonių ES vandenyse;
g)
didžiąsias mantas (Manta birostris) ES vandenyse.
2. Jei 1 dalyje nurodytų rūšių žuvys atsitiktinai sužvejojamos, siekiama jų nesužaloti. Jos nedelsiant paleidžiamos.
IV ANTRAŠTINĖ DALIS
BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
36 straipsnis
Įsigaliojimas ir taikymas
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Jis taikomas nuo 2013 m. sausio 1 d.
Tačiau 8 straipsnis taikomas nuo 2013 m. vasario 1 d.
Žvejybos CCAMLR konvencijos rajone galimybių, nustatytų 19, 20 ir 21 straipsniuose bei IE ir V prieduose, nuostatos taikomos nuo tuose straipsniuose ir prieduose nurodytos dienos.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2013 m. sausio 21 d.