NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1286/2014
ze dne 26. listopadu 2014
o sděleních klíčových informací týkajících se strukturovaných retailových investičních produktů a pojistných produktů s investiční složkou
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky (1),
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (2),
v souladu s řádným legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Při zvažování investic je retailovým investorům stále častěji nabízena široká škála strukturovaných retailových investičních produktů a pojistných produktů s investiční složkou (dále společně jen „produkty s investiční složkou“). Některé z těchto produktů poskytují konkrétní investiční řešení přizpůsobená na míru potřebám retailových investorů, jsou často nabízeny v kombinaci s pojistným krytím nebo mohou být složité a obtížně pochopitelné. Stávající informace o těchto produktech s investiční složkou, které jsou retailovým investorům poskytovány, nejsou vzájemně provázané a znesnadňují retailovým investorům porovnání jednotlivých produktů nebo pochopení jejich vlastností. Proto se retailovým investorům stává, že investují, aniž by chápali související rizika a náklady, v důsledku čehož občas utrpí nepředpokládané finanční ztráty.
(2)
Zlepšení transparentnosti produktů s investiční složkou nabízených retailovým investorům je důležitým opatřením na ochranu investorů a podmínkou obnovení důvěry retailových investorů ve finanční trh, zejména v době doznívající finanční krize. První kroky na úrovni Unie v tomto směru byly již učiněny vytvořením institutu klíčových informací pro investory stanoveného směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2009/65/ES (3).
(3)
Existence různých pravidel pro produkty s investiční složkou, která se liší podle sektoru poskytujícího tyto produkty, a rozdíly ve vnitrostátních právních předpisech v této oblasti zakládají nerovné podmínky mezi jednotlivými produkty a distribučními kanály a vytvářejí další překážky pro vnitřní trh v oblasti finančních služeb a produktů. Členské státy již přijaly rozličná nekoordinovaná opatření s cílem řešit nedostatky v oblasti opatření na ochranu investorů a je pravděpodobné, že tento vývoj bude pokračovat i nadále. Odlišné přístupy k poskytování informací o produktech s investiční složkou brání vytvoření rovných podmínek mezi různými tvůrci produktů s investiční složkou a těmi, kdo poskytují poradenství o těchto produktech nebo tyto produkty prodávají, narušují tím hospodářskou soutěž a způsobují nestejnou úroveň ochrany investorů v Unii. Tyto odlišnosti představují překážku vytvoření a řádného fungování vnitřního trhu.
(4)
Aby bylo možno těmto rozdílnostem předcházet, a tím posílit ochranu investorů, je třeba stanovit jednotná pravidla transparentnosti na úrovni Unie, která budou platit pro všechny účastníky trhu produktů s investiční složkou. Je proto nezbytné přijmout nařízení, které zajistí, že společný standard pro sdělení klíčových informací bude do té míry jednotný, že umožní harmonizovat formát a obsah těchto dokumentů. Přímo použitelná pravidla nařízení by měla zajistit, aby všichni, kdo poskytují poradenství o produktech s investiční složkou nebo tyto produkty prodávají, podléhali jednotným požadavkům v souvislosti s poskytováním sdělení klíčových informací retailovým investorům. Toto nařízení se nedotýká dohledu nad propagačními sděleními. Nedotýká se ani opatření souvisejících se zásahy do produktů jinak než v souvislosti s pojistnými produkty s investiční složkou.
(5)
Kvalitnější poskytování informací o produktech s investiční složkou je zásadní pro obnovu důvěry retailových investorů ve finanční trhy, avšak stejně důležité jsou i účinně regulované procesy prodeje těchto produktů. Toto nařízení doplňuje opatření v oblasti distribuce uvedená ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2014/65/EU (4). Doplňuje rovněž opatření v oblasti distribuce pojistných produktů uvedená ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2002/92/ES (5).
(6)
Toto nařízení by se mělo vztahovat na všechny produkty bez rozdílu formy nebo struktury vytvářené v odvětví finančních služeb s cílem poskytovat investiční příležitosti retailovým investorům, u nichž částka, která má být vyplacena retailovému investorovi, podléhá výkyvům v důsledku expozice vůči referenčním hodnotám či výkonnosti jednoho nebo více aktiv, která retailový investor přímo nezakoupil. Tyto produkty by měly být pro účely tohoto nařízení označovány jako produkty s investiční složkou a měly by mimo jiné zahrnovat takové investiční produkty, jako jsou investiční fondy, životní pojištění s investičním prvkem, strukturované produkty a strukturované vklady. Finanční nástroje vydávané zvláštními účelovými jednotkami odpovídající definici produktu s investiční složkou by rovněž měly spadat do oblasti působnosti tohoto nařízení. U všech těchto produktů se nejedná o přímé investice, jakých je dosahováno přímým nákupem nebo držením aktiv. Tyto produkty naopak vstupují mezi retailového investora a trhy prostřednictvím procesu strukturování nebo sdružování aktiv s cílem vytvářet různé míry rizika, zajistit různé funkce produktu nebo dosáhnout odlišné struktury nákladů v porovnání s přímým investováním. Takové strukturování může retailovým investorům umožnit zapojení do investičních strategií, které by pro ně jinak byly nedostupné nebo nepraktické, ale může vyžadovat rovněž zpřístupnění dalších informací, a to zejména s cílem umožnit porovnání jednotlivých způsobů strukturování investic.
(7)
Aby se zajistilo, že se toto nařízení vztahuje pouze na takovéto produkty s investiční složkou, měly by být z oblasti jeho působnosti vyloučeny pojistné produkty, které nenabízejí investiční příležitosti, a vklady, které jsou vystaveny pouze riziku úrokových sazeb. V případě produktů životního pojištění se „kapitálem“ rozumí kapitál investovaný na žádost retailového investora. Kromě toho by z oblasti působnosti tohoto nařízení měly být vyloučeny veškeré vklady či certifikáty reprezentující tradiční vklady jiné než strukturované vklady definované v čl. 4 odst. 1 bodě 43 směrnice 2014/65/EU. Přímo držená aktiva, jako například akcie nebo veřejnoprávní dluhopisy, nejsou produkty s investiční složkou, a proto by měla být z oblasti působnosti tohoto nařízení vyloučena. Na investiční fondy, které se zaměřují na institucionální investory, se toto nařízení rovněž nevztahuje, protože nejsou určeny k prodeji retailovým investorům. Individuální a zaměstnanecké penzijní produkty, jejichž hlavním účelem uznaným vnitrostátním právem je poskytovat investorům příjem v důchodu, by měly být s ohledem na svá specifika a cíle z oblasti působnosti tohoto nařízení vyloučeny, zatímco na jiné individuální pojistné kapitálové nebo spořicí produkty, jež nabízejí investiční příležitosti, by se toto nařízení vztahovat mělo.
(8)
Tímto nařízením není dotčeno právo členských států upravit poskytování klíčových informací o produktech, které nespadají do jeho oblasti působnosti. V souladu se svým mandátem v oblasti ochrany spotřebitele podle článku 9 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (6), článku 9 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1094/2010 (7) a článku 9 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 (8) by měly Evropský orgán dohledu (Evropský orgán pro bankovnictví) (dále jen „EBA“ nebo „orgán EBA“), Evropský orgán dohledu (Evropský orgán pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění) (dále jen „EIOPA“ nebo „orgán EIOPA“) a Evropský orgán dohledu (Evropský orgán pro cenné papíry a trhy) (dále jen „ESMA“ nebo „orgán ESMA“) zřízené uvedenými nařízeními (společně dále jen „evropské orgány dohledu“) sledovat produkty, které jsou mimo oblasti působnosti tohoto nařízení, a ve vhodných případech vydávat obecné pokyny k vyřešení případných zjištěných problémů. Tyto obecné pokyny by měly být zohledněny při přezkumu, který bude proveden čtyři roky po vstupu tohoto nařízení v platnost a bude se týkat možného rozšíření oblasti působnosti a odstranění některých vyloučení.
(9)
V zájmu vyjasnění vztahu mezi povinnostmi stanovenými v tomto nařízení a povinnostmi stanovenými v jiných legislativních aktech požadujících poskytování informací investorům, včetně směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/71/ES (9) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/138/ES (10), je třeba ustanovit, že se uvedené legislativní akty budou používat i nadále společně s tímto nařízením.
(10)
Aby byl zajištěn řádný a účinný dohled nad dodržováním požadavků stanovených v tomto nařízení, měly by členské státy určit příslušné orgány odpovědné za tento dohled. V mnoha případech již jsou určeny příslušné orgány pro dohled nad jinými povinnostmi tvůrců produktů s investiční složkou, jejich prodejců nebo poradců, jež vyplývají z jiných předpisů vnitrostátního práva a práva Unie.
(11)
Příslušným orgánům by měly být na vyžádání, a to i předem, poskytnuty veškeré informace nutné k ověření obsahu sdělení klíčových informací, posouzení souladu s tímto nařízením a zajištění ochrany zákazníků a investorů na finančních trzích.
(12)
Vypracovat pro své produkty sdělení klíčových informací by měli tvůrci produktů s investiční složkou, jako například správci fondů, pojišťovny, úvěrové instituce nebo investiční podniky, a to proto, že jsou o těchto produktech nejlépe informováni. Měli by rovněž odpovídat za správnost sdělení klíčových informací. Sdělení klíčových informací by měl tvůrce produktu s investiční složkou vypracovat dříve, než lze produkt prodávat retailovým investorům. Pokud však takový produkt není prodáván retailovým investorům, nemělo by být povinné sdělení klíčových informací vypracovat; a v případě, kdy by vypracování sdělení klíčových informací bylo pro tvůrce takového produktu neproveditelné, mělo by být umožněno, aby jeho vypracováním pověřil třetí osobu. Povinnosti podle tohoto nařízení v oblasti vypracování a úpravy sdělení klíčových informací by se měly vztahovat pouze na tvůrce produktu s investiční složkou a měly by platit po dobu obchodování produktu s investiční složkou na sekundárních trzích. Aby bylo zajištěno co největší rozšíření a dostupnost sdělení klíčových informací, mělo by toto nařízení stanovit, že tvůrce produktu s investiční složkou musí toto sdělení zveřejnit na svých internetových stránkách.
(13)
Pro uspokojení potřeb retailových investorů je nutné zajistit, aby informace o produktech s investiční složkou byly pro tyto retailové investory přesné, pravdivé a jasné a neuváděly je v omyl. Toto nařízení by proto mělo stanovit společné normy pro vytváření sdělení klíčových informací s cílem zajistit jeho srozumitelnost pro retailové investory. Vzhledem k tomu, že pro mnoho retailových investorů je obtížné orientovat se v odborné finanční terminologii, měla by se zvláštní pozornost věnovat volbě výrazů a stylu psaní užitým v tomto sdělení. Je rovněž potřeba stanovit pravidla týkající se jazyka, v němž by mělo být toto sdělení klíčových informací vypracováno. Retailoví investoři by dále měli být rovněž schopni pochopit sdělení klíčových informací samostatně bez odkazu na další nemarketingové informace.
(14)
Při vypracovávání technických norem pro obsah sdělení klíčových informací, tak aby přesně odpovídal investičním politikám produktu a jeho cílům v souladu s tímto nařízením, by evropské orgány dohledu měly zajistit, aby tvůrce produktu s investiční složkou používal jasný a srozumitelný jazyk, který je přístupný retailovým investorům, a aby popis způsobu, jakým se dosahuje investičních cílů, včetně popisu používaných finančních nástrojů, neobsahoval finanční žargon a terminologii, která pro retailové investory není okamžitě srozumitelná.
(15)
Retailovým investorům by měly být poskytnuty informace nezbytné k tomu, aby mohli učinit informované investiční rozhodnutí a porovnat různé produkty s investiční složkou, nebudou-li však tyto informace krátké a stručné, je zde riziko, že jich investoři nevyužijí. Sdělení klíčových informací by proto mělo obsahovat pouze základní informace týkající se zejména povahy a vlastností produktu včetně informace o tom, zda může dojít ke ztrátě kapitálu, informace o nákladech a rizikovém profilu produktu a rovněž příslušné informace o výkonnosti a některé další konkrétní informace, které mohou být nezbytné pro pochopení charakteru jednotlivých typů produktu.
(16)
Kalkulačky investičních produktů již vznikají na vnitrostátní úrovni. Aby však tyto kalkulačky byly pro spotřebitele co nejužitečnější, měly by zahrnovat náklady a poplatky účtované jednotlivými tvůrci produktů s investiční složkou, spolu s veškerými dalšími náklady nebo poplatky účtovanými zprostředkovateli nebo jinými články investičního řetězce, které ještě tvůrci produktů s investiční složkou nezahrnuli. Komise by měla podávat zprávy o tom, zda jsou tyto nástroje dostupné on-line v každém členském státě a zda poskytují spolehlivé a přesné výpočty souhrnných nákladů a poplatků u všech produktů spadajících do oblasti působnosti tohoto nařízení.
(17)
Sdělení klíčových informací by mělo být vypracováno ve standardizovaném formátu, který retailovým investorům umožní porovnat různé produkty s investiční složkou, protože vzhledem k chování a schopnostem spotřebitelů je nutné pečlivě nastavit formát, úpravu a obsah informací tak, aby je investoři v nejvyšší možné míře pochopili a využili. U každého sdělení je nutno dodržet stejné pořadí položek a jejich nadpisy. Podrobnosti informací o jednotlivých produktech s investiční složkou, které mají být zahrnuty do sdělení klíčových informací, a prezentace těchto informací by měly být dále harmonizovány prostřednictvím regulačních technických norem, které zohlední provedený i probíhající výzkum chování spotřebitelů, včetně výsledků testů účinnosti různých způsobů prezentace informací spotřebitelům. Kromě toho některé produkty s investiční složkou umožňují retailovým investorům volbu mezi mnoha podkladovými investicemi, jako jsou vnitřní fondy v držení pojišťoven. Tyto produkty by měly být při sestavování formátu zohledněny.
(18)
Jelikož některé investiční produkty spadající do oblasti působnosti tohoto nařízení jsou složité a mohou být pro retailové investory obtížně pochopitelné, mělo by sdělení klíčových informací případně obsahovat o této skutečnosti varování. Produkt by měl být pokládán za složitý a obtížně pochopitelný, zejména investuje-li do podkladových aktiv, do kterých retailoví investoři běžně neinvestují, používá-li k výpočtu konečné návratnosti investice více různých mechanismů, což zvyšuje riziko nepochopení ze strany retailového investora, nebo jsou-li v konstrukci investice prvky ovlivňující postoj retailového investora k investici, například postupně rostoucí sazba nákladů nebo iterativní vzorec.
(19)
Retailoví investoři čím dál častěji vedle finanční návratnosti svých investic sledují další záměry, jako jsou například sociální nebo environmentální cíle. Informace o výsledcích v sociální nebo environmentální oblasti, o jejichž dosažení tvůrce produktu s investiční složkou usiluje, však mohou být obtížně porovnatelné nebo mohou chybět. Předvídatelný udržitelný environmentální a sociální vývoj v oblasti finančních investic, jakož i uplatňování nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 346/2013 (11) by tudíž měly umožnit začlenit tyto aspekty vhodnějším způsobem do právních předpisů Unie a v rámci těchto předpisů je dále podporovat. Avšak žádná ustálená kritéria ani formální postupy umožňující objektivně ověřit tato sociální nebo environmentální kritéria, jako je tomu již v potravinářském sektoru, neexistují. Je proto žádoucí, aby se Komise ve svém přezkumu tohoto nařízení důkladně zabývala vývojem v souvislosti s investičními produkty v sociální oblasti a v oblasti životního prostředí a výsledky přezkumu nařízení (EU) č. 346/2013.
(20)
Sdělení klíčových informací by mělo být jasně odlišitelné a oddělené od všech propagačních materiálů.
(21)
Aby bylo zajištěno, že informace ve sdělení klíčových informací jsou spolehlivé, mělo by být po tvůrcích produktů s investiční složkou vyžadováno, aby sdělení klíčových informací průběžně aktualizovali. Za tímto účelem je nezbytné v regulačních technických normách, které přijme Komise, stanovit podrobná pravidla upravující podmínky a četnost kontroly informací a úpravu sdělení klíčových informací.
(22)
Sdělení klíčových informací jsou základem pro investiční rozhodování retailových investorů. Z tohoto důvodu mají tvůrci produktů s investiční složkou významnou odpovědnost vůči retailovým investorům, pokud jde o zajištění toho, aby sdělení nebyla zavádějící, nepřesná nebo v rozporu s příslušnými částmi smluvních dokumentů k danému produktu s investiční složkou. Proto je důležité zajistit, aby měli retailoví investoři reálné právo na zjednání nápravy. Rovněž je třeba zajistit, aby měli všichni retailoví investoři v celé Unii stejné právo uplatňovat náhradu škod, které utrpěli v důsledku nedodržení tohoto nařízení. Proto by pravidla o občanskoprávní odpovědnosti tvůrců produktů s investiční složkou měla být harmonizována. Retailoví investoři by měli mít možnost činit tvůrce produktu s investiční složkou odpovědným za porušení tohoto nařízení, pokud utrpěná škoda vznikla použitím sdělení klíčových informací, jež není v souladu s předsmluvními nebo smluvními dokumenty, není pod kontrolou tvůrce produktu s investiční složkou nebo je zavádějící či nepřesné.
(23)
Záležitosti týkající se občanskoprávní odpovědnosti tvůrce produktu s investiční složkou, které nejsou upraveny v tomto nařízení, by se měly řídit použitelným vnitrostátním právem. Soud příslušný rozhodovat o žalobě z občanskoprávní odpovědnosti podané retailovým investorem by měl být určen podle příslušných pravidel mezinárodní příslušnosti.
(24)
Toto nařízení nezavádí schválení umožňující přeshraniční prodej produktů s investiční složkou retailovým investorům nebo jejich přeshraniční uvádění na trh ani nemění případné stávající mechanismy schválení pro přeshraniční prodej produktů s investiční složkou nebo jejich přeshraniční uvádění na trh. Toto nařízení nemění rozdělení úkolů mezi stávající příslušné orgány platné podle dosavadních schvalovacích mechanismů. Příslušné orgány určené členskými státy pro účely tohoto nařízení by proto měly být propojené s orgány příslušnými pro uvádění produktů s investiční složkou na trh podle případného stávajícího schválení. Příslušný orgán členského státu, ve kterém je produkt s investiční složkou uveden na trh, by měl být odpovědný za dohled nad uvedením tohoto produktu na trh. V případě, že toto nařízení nebude dodrženo, měl by mít příslušný orgán členského státu, ve kterém je produkt s investiční složkou uveden na trh, vždy právo pozastavit jeho uvádění na trh na svém území.
(25)
Pravomoci orgánu EIOPA a příslušných orgánů by měly být doplněny o explicitní mechanismus umožňující zakázat nebo omezit uvádění na trh, distribuci a prodej pojistných produktů s investiční složkou, které vzbuzují vážné obavy o ochranu investorů, řádné fungování a integritu finančních trhů či stabilitu celého finančního systému nebo jeho části, přičemž orgánu EIOPA by měly být svěřeny vhodné pravomoci v oblasti koordinace a zasahování v nouzových situacích. Tyto pravomoci by měly zohledňovat též pravomoci svěřené orgánům ESMA a EBA nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 600/2014 (12), aby bylo zajištěno, že tento intervenční mechanismus může být uplatněn vůči všem investičním produktům bez ohledu na jejich právní formu. Výkon těchto pravomocí příslušnými orgány a ve výjimečných případech orgánem EIOPA by měl podléhat zvláštním podmínkám. V případě, že jsou tyto podmínky splněny, měl by být příslušný orgán či ve výjimečných případech orgán EIOPA schopen preventivně uložit zákaz nebo omezení předtím, než je pojistný produkt s investiční složkou uveden na trh, distribuován nebo prodán investorům. Tyto pravomoci neznamenají požadavek zavést nebo uplatňovat postup schvalování produktu nebo poskytování příslušné licence ze strany příslušného orgánu nebo orgánu EIOPA a nezbavují tvůrce produktu s investiční složkou odpovědnosti dodržovat veškeré příslušné požadavky tohoto nařízení. Tyto pravomoci by navíc měly být využívány výhradně ve veřejném zájmu a neměly by zakládat občanskoprávní odpovědnost příslušných orgánů.
(26)
Aby mohl retailový investor učinit informované investiční rozhodnutí, měly by být osoby, které poskytují poradenství o produktech s investiční složkou nebo tyto produkty prodávají, povinny poskytnout sdělení klíčových informací s dostatečným předstihem před uzavřením jakéhokoli obchodu. Tento požadavek by měl platit bez ohledu na místo a formu tohoto obchodu. Pokud se však obchod uskutečňuje pomocí prostředků dálkové komunikace, může být sdělení klíčových informací poskytnuto okamžitě po uzavření obchodu, není-li toto sdělení možné poskytnout předem a retailový investor s tím souhlasí. Mezi osoby, které poskytují poradenství o produktu s investiční složkou nebo takový produkt prodávají, patří zprostředkovatelé a samotní tvůrci produktu s investiční složkou, pokud se tito tvůrci produktu s investiční složkou rozhodnou poskytovat o něm poradenství nebo jej prodávat retailovým investorům přímo. Tímto nařízením není dotčena směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/31/ES (13) ani směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/65/ES (14).
(27)
Měla by být stanovena jednotná pravidla s cílem zajistit, aby si osoba, která poskytuje poradenství o produktu s investiční složkou nebo takový produkt prodává, mohla zvolit vhodný nosič, na kterém bude sdělení klíčových informací retailovým investorům poskytnuto, přičemž je možné použít elektronickou komunikaci, je-li to vhodné vzhledem k okolnostem obchodu. Retailový investor by však měl mít možnost zvolit si poskytnutí informací na papíře. V zájmu přístupu spotřebitelů k informacím by sdělení klíčových informací mělo být vždy poskytováno bezplatně.
(28)
Pro zajištění důvěry retailových investorů v produkty s investiční složkou a ve finanční trhy obecně by měly být stanoveny požadavky na vhodné vnitřní postupy, které zajistí, že retailoví investoři obdrží v případě stížnosti od tvůrce produktu s investiční složkou věcnou odpověď.
(29)
Vzhledem k tomu, že sdělení klíčových informací týkající se produktů s investiční složkou by měly předkládat subjekty působící v odvětví bankovnictví, pojišťovnictví, cenných papírů a fondů finančních trhů, je nanejvýš důležité zajistit bezproblémovou spolupráci mezi jednotlivými orgány dohledu nad tvůrci produktů s investiční složkou a nad osobami, které poskytují poradenství o produktech s investiční složkou nebo tyto produkty prodávají, tak aby dané orgány měly jednotný přístup k uplatňování tohoto nařízení.
(30)
V souladu se sdělením Komise z 8. prosince 2010 nazvaném Posílení sankčních režimů v odvětví finančních služeb a s cílem zajistit splnění požadavků tohoto nařízení je nutné, aby členské státy učinily nezbytné kroky zajišťující, že z porušení tohoto nařízení vyplynou příslušné správní sankce a opatření. Sankce a opatření by měly být s výjimkou určitých přesně stanovených okolností zveřejňovány s cílem zajistit odrazující účinek sankcí a posílit ochranu investorů formou varování před produkty s investiční složkou nabízenými v rozporu s tímto nařízením.
(31)
Ačkoliv členské státy mohou stanovit pravidla týkající se správních sankcí i trestních sankcí v případě týchž porušení předpisů, nemělo by se od členských států vyžadovat, aby stanovily správní sankce za porušení tohoto nařízení, na něž se vztahuje vnitrostátní trestní právo. V souladu s vnitrostátním právem nejsou členské státy povinny uložit správní sankce i trestní sankce za týž protiprávní čin, ale měly by mít možnost tak učinit, pokud to jejich vnitrostátní právo umožňuje. Zachováním trestních sankcí namísto správních sankcí za porušení tohoto nařízení by však neměla být omezena či jinak ovlivněna schopnost příslušných orgánů pro účely tohoto nařízení včas spolupracovat, mít přístup k informacím a vyměňovat si informace s příslušnými orgány v jiných členských státech, a to ani po postoupení daného porušení předpisů příslušným justičním orgánům k trestnímu stíhání.
(32)
V zájmu dosažení cílů tohoto nařízení by měla být pravomoc přijímat akty podle článku 290 Smlouvy o fungování Evropské unie přenesena na Komisi, pokud jde o upřesnění postupů pro zjištění, zda se produkt s investiční složkou zaměřuje na konkrétní cíle v environmentální nebo sociální oblasti, a podmínek pro výkon zásahové pravomoci orgánu EIOPA a příslušných orgánů. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravných prací vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(33)
Komise by měla přijmout návrhy regulačních technických norem vypracované evropskými orgány dohledu ve společném výboru, pokud jde o prezentaci a obsah sdělení klíčových informací, standardizovaný formát sdělení klíčových informací, metodiku podporující prezentaci rizik a výnosů a pro výpočet nákladů, jakož i podmínky a minimální četnost kontroly informací obsažených ve sdělení klíčových informací a podmínky splnění požadavku poskytovat sdělení klíčových informací retailovým investorům, a to podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010, článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1094/2010 a článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010. Komise by měla doplnit technickou práci evropských orgánů dohledu prováděním spotřebitelských testů ohledně prezentace sdělení klíčových informací, jak je navrhnou evropské orgány dohledu.
(34)
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (15) upravuje zpracování osobních údajů prováděné v členských státech v souvislosti s tímto nařízením a pod dohledem příslušných orgánů. Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (16) upravuje zpracování osobních údajů prováděné evropskými orgány dohledu podle tohoto nařízení a pod dohledem evropského inspektora ochrany údajů. Veškeré zpracování osobních údajů prováděné v rámci tohoto nařízení, jako je výměna nebo přenos osobních údajů příslušnými orgány, by mělo být prováděno v souladu se směrnicí 95/46/ES, a jakákoli výměna nebo přenos informací ze strany evropských orgánů dohledu by měly být prováděny v souladu s nařízením (ES) č. 45/2001.
(35)
Přestože subjekty kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP) představují investiční produkty ve smyslu tohoto nařízení, bylo by vzhledem k tomu, že požadavky na klíčové informace pro investory podle směrnice 2009/65/ES byly zavedeny teprve nedávno, vhodné stanovit pro tyto SKIPCP přechodné období pěti let po vstupu tohoto nařízení v platnost, během něhož by se na ně toto nařízení nevztahovalo. Po uplynutí tohoto přechodného období, a pokud nebude prodlouženo, by se na ně působnost tohoto nařízení rozšířila. Uvedené přechodné období by se mělo rovněž vztahovat na správcovské společnosti, investiční společnosti a osoby poskytující poradenství o podílových jednotkách jiných fondů než SKIPCP nebo tyto podílové jednotky prodávající, pokud členský stát na tyto fondy uplatňuje pravidla týkající se formátu a obsahu sdělení klíčových informací, jak je stanoveno v článcích 78 až 81 směrnice 2009/65/ES.
(36)
Čtyři roky po vstupu tohoto nařízení v platnost by měl být proveden jeho přezkum s cílem zohlednit vývoj na trhu, jako jsou například vznik nových typů produktů s investiční složkou, vývoj v jiných oblastech právních předpisů Unie a zkušenosti členských států. Tento přezkum by měl rovněž posoudit proveditelnost, náklady a případné přínosy zavedení označení pro sociálně a environmentálně zaměřené investice. Dále by měl tento přezkum posoudit, zda zavedená opatření vedla ke zvýšení porozumění produktům s investiční složkou u průměrných retailových investorů a porovnatelnosti produktů s investiční složkou. Měl by rovněž zvážit, zda je nutné prodloužit přechodné období uplatňované pro SKIPCP nebo některé fondy jiné než SKIPCP, nebo zda by se dalo uvažovat o jiné možnosti právní úpravy těchto fondů. Kromě toho by měl posoudit, zda by s ohledem na potřebu osvědčených standardů ochrany spotřebitele, včetně nástrojů umožňujících porovnávání finančních produktů, mělo být zachováno vynětí produktů z oblasti působnosti tohoto nařízení. Jako součást tohoto přezkumu by Komise měla provést rovněž průzkum trhu a zjistit, zda jsou na trhu k dispozici on-line kalkulačky umožňující retailovým investorům spočítat souhrnné náklady a poplatky spojené s produkty s investiční složkou a zda jsou tyto nástroje k dispozici bezplatně. Na základě tohoto přezkumu by Komise měla Evropskému parlamentu a Radě předložit zprávu, případně doplněnou legislativními návrhy.
(37)
S ohledem na probíhající práci orgánu EIOPA týkající se požadavků na poskytování informací o produktech penzijního pojištění a vzhledem ke zvláštnostem těchto produktů by Komise měla do čtyř let po vstupu tohoto nařízení v platnost posoudit, zda by mělo být zachováno vyloučení penzijních produktů, jejichž hlavním účelem uznaným vnitrostátním právem je poskytovat investorovi příjem v důchodu a jež investora opravňují k získání určitých výhod. Při vypracovávání tohoto posouzení by Komise měla zvážit, zda je toto nařízení tím nejlepším legislativním mechanismem pro zajištění zveřejňování informací o penzijních produktech nebo zda by jiné mechanismy pro poskytování informací nebyly vhodnější.
(38)
Aby měli tvůrci produktů s investiční složkou a osoby, které poskytují poradenství o produktech s investiční složkou nebo tyto produkty prodávají, dostatek času připravit se na praktické uplatňování požadavků tohoto nařízení, měly by jeho požadavky být použitelné až od dvou let po dni jeho vstupu v platnost.
(39)
Toto nařízení ctí základní práva a zachovává zásady uznávané zejména v Listině základních práv Evropské unie.
(40)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž zvýšení ochrany retailových investorů a jejich důvěry v produkty s investiční složkou včetně případů přeshraničního prodeje těchto produktů, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, ale spíše jej z důvodu jeho účinků může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec nezbytný pro dosažení tohoto cíle.
(41)
Evropský inspektor ochrany údajů byl konzultován v souladu s čl. 28 odst. 2 nařízení (ES) č. 45/2001 a vydal své stanovisko (17),
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
PŘEDMĚT, OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE
Článek 1
Toto nařízení stanoví jednotná pravidla pro formát a obsah sdělení klíčových informací, které vypracují tvůrci produktů s investiční složkou, a pro poskytování sdělení klíčových informací retailovým investorům s cílem umožnit retailovým investorům pochopit hlavní rysy produktu s investiční složkou a rizika s ním spojená.
Článek 2
1. Toto nařízení se vztahuje na tvůrce produktů s investiční složkou a na osoby, které poskytují poradenství o produktech s investiční složkou nebo tyto produkty prodávají.
2. Toto nařízení se nevztahuje na tyto produkty:
a)
produkty neživotního pojištění uvedené v příloze I směrnice 2009/138/ES;
b)
smlouvy o životním pojištění, u nichž se pojistné plnění podle smlouvy vyplácí pouze v případě smrti nebo ve vztahu k pracovní neschopnosti způsobené úrazem, nemocí nebo postižením;
c)
vklady jiné než strukturované vklady definované v čl. 4 odst. 1 bodě 43 směrnice 2014/65/EU;
d)
cenné papíry uvedené v čl. 1 odst. 2 písm. b) až g) a písm. i) a j) směrnice 2003/71/ES;
e)
penzijní produkty, jejichž hlavním účelem uznaným vnitrostátním právem je poskytovat investorům příjem v důchodu a jež investora opravňují k získání určitých výhod;
f)
úředně uznané zaměstnanecké penzijní systémy spadající do působnosti směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/41/ES (18) nebo směrnice 2009/138/ES;
g)
individuální penzijní produkty, na něž podle vnitrostátních právních předpisů povinně finančně přispívá zaměstnavatel a u nichž si zaměstnavatel ani zaměstnanec nemohou zvolit penzijní produkt ani poskytovatele.
Článek 3
1. Pokud se na tvůrce produktu s investiční složkou, na které se vztahuje toto nařízení, vztahuje rovněž směrnice 2003/71/ES, použije se zároveň toto nařízení i směrnice 2003/71/ES.
2. Pokud se na tvůrce produktu s investiční složkou, na které se vztahuje toto nařízení, vztahuje rovněž směrnice 2009/138/ES, použije se zároveň toto nařízení i směrnice 2009/138/ES.
Článek 4
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„strukturovaným retailovým investičním produktem“ (PRIP) investice, včetně nástrojů vydávaných zvláštními účelovými jednotkami podle čl. 13 bodu 26 směrnice 2009/138/ES a sekuritizačními účelovými subjekty podle čl. 4 odst. 1 písm. an) směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/61/EU (19), u níž bez ohledu na právní formu investice podléhá částka, která má být retailovému investorovi vyplacena, výkyvům v důsledku expozice vůči referenčním hodnotám nebo výkonnosti jednoho nebo více aktiv, která retailový investor přímo nezakoupil;
2)
„pojistným produktem s investiční složkou“ pojistný produkt, který nabízí určitou hodnotu odkupného nebo hodnotu v době splatnosti, jež je zcela nebo zčásti vystavena, přímo či nepřímo, tržním výkyvům;
3)
„produktem s investiční složkou“ produkt, který je alespoň jedním z těchto produktů:
a)
strukturovaný retailový investiční produkt;
b)
pojistný produkt s investiční složkou;
4)
„tvůrcem produktu s investiční složkou“:
a)
jakýkoli subjekt, který vytvoří produkt s investiční složkou;
b)
jakýkoli subjekt, který provádí změny stávajícího produktu s investiční složkou, mimo jiné tím, že mění jeho profil rizik a výnosů nebo náklady spojené s investicí do tohoto produktu;
5)
„osobou, která prodává produkt s investiční složkou“, osoba, která retailovému investorovi nabízí nebo s ním uzavírá smlouvu o produktu s investiční složkou;
6)
„retailovým investorem“:
a)
neprofesionální zákazník ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 11 směrnice 2014/65/EU;
b)
zákazník ve smyslu směrnice 2002/92/ES, pokud jej nelze považovat za profesionálního zákazníka ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 10 směrnice 2014/65/EU;
7)
„trvalým nosičem“ trvalý nosič ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. m) směrnice 2009/65/ES;
8)
„příslušnými orgány“ vnitrostátní orgány určené členským státem k vykonávání dohledu nad plněním požadavků, které toto nařízení ukládá tvůrcům produktů s investiční složkou a osobám, které poskytují poradenství o produktech s investiční složkou nebo tyto produkty prodávají.
KAPITOLA II
SDĚLENÍ KLÍČOVÝCH INFORMACÍ
ODDÍL I
Vypracování sdělení klíčových informací
Článek 5
1. Předtím, než se produkt s investiční složkou začne nabízet retailovým investorům, vypracuje pro něj jeho tvůrce sdělení klíčových informací v souladu s požadavky stanovenými v tomto nařízení a toto sdělení zveřejní na svých internetových stránkách.
2. Členské státy mohou požadovat, aby tvůrce produktu s investiční složkou nebo osoba, která prodává produkt s investiční složkou, sdělení klíčových informací předem poskytli příslušnému orgánu pro produkty s investiční složkou uváděné na trh v dotyčném členském státě.
ODDÍL II
Forma a obsah sdělení klíčových informací
Článek 6
1. Informace ve sdělení klíčových informací představují předsmluvní informace. Musí být přesné, pravdivé a jasné a nesmějí být zavádějící. Sdělení musí poskytovat klíčové informace a musí být v souladu s veškerými závaznými smluvními dokumenty, s relevantními částmi nabídek a s podmínkami produktu s investiční složkou.
2. Sdělení klíčových informací musí být samostatný dokument zřetelně oddělený od propagačních materiálů. Nesmí obsahovat odkazy na propagační materiály. Může obsahovat odkazy na jiné dokumenty, případně včetně prospektu, ale pouze pokud takový odkaz souvisí s informacemi, které podle tohoto nařízení musí být ve sdělení klíčových informací obsaženy.
3. Odchylně od odstavce 2 tohoto článku, pokud produkt s investiční složkou nabízí retailovému investorovi takovou škálu možností investování, že informace požadované podle čl. 8 odst. 3 o každé z možností podkladových investic nelze všechny poskytnout v jediném, stručném a samostatném dokumentu, musí sdělení klíčových informací obsahovat alespoň obecný popis možností podkladových investic a uvést, kde a jak lze získat podrobnější předsmluvní informační dokumentaci týkající se investičních produktů, o něž se uvedené možnosti podkladových investic opírají.
4. Sdělení klíčových informací musí být vypracováno jako krátký a stručný dokument, který po vytištění pro lepší porovnatelnost nepřesahuje tři strany velikosti A4. Tento dokument musí být:
a)
prezentován a uspořádán tak, aby se snadno četl, přičemž je použito písmo čitelné velikosti;
b)
zaměřen na klíčové informace, které retailoví investoři potřebují;
c)
jasně formulován a napsán jazykem a stylem, jež usnadňují pochopení informací, přičemž především používá jazyk, který je jasný, stručný a srozumitelný.
5. Pokud jsou ve sdělení klíčových informací použity barvy, nesmí se srozumitelnost informací zhoršit, je-li sdělení klíčových informací vytištěno nebo kopírováno černobíle.
6. Pokud je ve sdělení klíčových informací použita značka nebo logo tvůrce produktu s investiční složkou nebo skupiny, jíž je tento tvůrce členem, nesmí odvádět pozornost retailového investora od informací, které jsou ve sdělení uvedeny, ani zakrývat text.
Článek 7
1. Sdělení klíčových informací musí být sepsáno v úředních jazycích nebo v jednom z úředních jazyků používaných v té části členského státu, kde je produkt s investiční složkou distribuován, nebo v jiném jazyce, který příslušné orgány tohoto členského státu akceptují; v případě, že bylo sepsáno v jiném jazyce, musí být do jednoho z uvedených jazyků přeloženo.
Tento překlad musí věrně a přesně zachycovat obsah původního sdělení klíčových informací.
2. Je-li produkt s investiční složkou v členském státě propagován pomocí propagačních dokumentů sepsaných v jednom nebo více úředních jazycích tohoto členského státu, musí být sdělení klíčových informací sepsáno alespoň v odpovídajících úředních jazycích.
Článek 8
1. Název „Sdělení klíčových informací“ musí být viditelným písmem umístěn v horní části první strany sdělení klíčových informací.
Sdělení klíčových informací musí být uspořádáno v pořadí uvedeném v odstavcích 2 a 3.
2. Přímo pod názvem sdělení klíčových informací musí být umístěna vysvětlivka. Tato vysvětlivka zní:
„V tomto sdělení naleznete klíčové informace o tomto investičním produktu. Nejedná se o propagační materiál. Poskytnutí těchto informací vyžaduje zákon, aby Vám pomohlo porozumět podstatě, rizikům, nákladům, možným výnosům a ztrátám spojeným s tímto produktem a porovnat jej s jinými produkty.“
3. Sdělení klíčových informací musí obsahovat tyto informace:
a)
na začátku sdělení název produktu s investiční složkou, totožnost tvůrce produktu s investiční složkou a jeho kontaktní údaje, informace o příslušném orgánu tvůrce produktu s investiční složkou a datum vypracování sdělení;
b)
tam, kde je potřeba, upozornění týkající se srozumitelnosti v tomto znění: „Produkt, o jehož koupi uvažujete, je složitý a může být obtížně srozumitelný.“;
c)
v oddíle nazvaném „O jaký produkt se jedná?“ podstatu a hlavní rysy daného produktu s investiční složkou včetně:
i)
typu produktu s investiční složkou;
ii)
cílů tohoto produktu a prostředků k jejich dosažení, zejména pak toho, zda je cílů dosahováno přímou nebo nepřímou expozicí vůči aktivům z podkladových investic, včetně popisu příslušných podkladových nástrojů nebo referenčních hodnot s uvedením trhů, do kterých produkt s investiční složkou investuje, včetně případných konkrétních environmentálních nebo sociálních cílů, na něž se produkt zaměřuje, jakož i způsob stanovení návratnosti;
iii)
popisu typu retailového investora, jemuž má být produkt s investiční složkou nabízen, zejména pokud jde o investiční horizont a schopnost nést investiční ztráty;
iv)
údajů o pojistných plněních v případě, že je produkt s investiční složkou nabízí, včetně okolností, které právo na pojistná plnění zakládají;
v)
doby trvání produktu s investiční složkou, pokud je známa;
d)
v oddíle nazvaném „Jaká podstupuji rizika a jakého výnosu bych mohl dosáhnout?“ stručný popis profilu rizik a výnosů zahrnující mimo jiné tyto údaje:
i)
souhrnný ukazatel rizik doplněný o slovní vysvětlení tohoto ukazatele, jeho hlavní omezení a slovní vysvětlení rizik, která mají pro produkt s investiční složkou zásadní význam, avšak nejsou souhrnným ukazatelem rizik náležitě zachycena;
ii)
maximální možná ztráta investovaného kapitálu včetně informací o tom, zda:
-
retailový investor může ztratit veškerý investovaný kapitál nebo
-
retailový investor kromě kapitálu investovaného do produktu s investiční složkou nese riziko vzniku dalších finančních závazků nebo povinností, včetně podmíněných závazků,
-
je-li to relevantní, zda produkt s investiční složkou zahrnuje ochranu kapitálu proti tržnímu riziku a podrobnosti o tom, na co se tato ochrana vztahuje a jaká jsou její omezení, zejména pokud jde o časový aspekt jejího použití;
iii)
příslušné scénáře výkonnosti a předpoklady použité k jejich vypracování;
iv)
je-li to relevantní, podmínky návratnosti pro retailové investory nebo stanovené hranice výkonnosti;
v)
prohlášení o tom, že daňové předpisy domovského členského státu retailového investora mohou ovlivnit skutečnou výši vyplácené částky;
e)
v oddíle nazvaném „Co se stane, když [název tvůrce produktu s investiční složkou] není schopen uskutečnit výplatu?“ stručný popis toho, zda se na příslušnou ztrátu vztahuje systém odškodnění nebo záruk pro investory, a pokud ano, o jaký systém se jedná, jaké je jméno ručitele a na která rizika se systém vztahuje a která jsou vyloučena;
f)
v oddíle nazvaném „S jakými náklady je investice spojena?“ náklady spojené s investicí do produktu s investiční složkou, zahrnující přímé i nepřímé náklady retailového investora včetně jednorázových a opakovaných nákladů, vyjádřené pomocí souhrnných ukazatelů těchto nákladů, a pro zajištění porovnatelnosti celkové souhrnné náklady vyjádřené peněžně i procentně, aby byl ilustrován souhrnný dopad celkových nákladů na investici;
Ve sdělení klíčových informací musí být jasně uvedeno, že poradci, distributoři a všechny ostatní osoby, které poskytují poradenství o produktu s investiční složkou nebo takový produkt prodávají, poskytnou podrobné informace o veškerých nákladech spojených s distribucí, jež nebyly zahrnuty do výše uvedených nákladů, tak aby umožnili retailovému investorovi pochopit kumulativní účinek souhrnných nákladů na návratnost investice;
g)
v oddíle nazvaném „Jak dlouho bych měl investici držet? Mohu si peníze vybrat předčasně?“ informace o tom:
i)
zda se u daného produktu s investiční složkou případně poskytuje lhůta na rozmyšlenou nebo lhůta pro zrušení;
ii)
jaká je doporučená a případně požadovaná minimální doba držení;
iii)
jaké jsou možnosti a podmínky zrušení investice před její splatností, včetně všech použitelných poplatků a pokut, s ohledem na profil rizik a výnosů daného produktu s investiční složkou a vývoj na trhu, na který se zaměřuje;
iv)
jaké jsou možné důsledky odprodeje před uplynutím stanovené doby investice nebo doporučené doby držení, jako jsou ztráta ochrany kapitálu nebo nutnost úhrady dodatečných podmíněných poplatků;
h)
v oddíle nazvaném „Jakým způsobem mohu podat stížnost?“ informace o tom, jakým způsobem a ke komu může retailový investor podat stížnost ohledně daného produktu nebo ohledně jednání tvůrce produktu s investiční složkou či osoby, která poskytuje poradenství o tomto produktu nebo tento produkt prodává;
i)
v oddíle nazvaném „Jiné relevantní informace“ stručné uvedení všech dalších informačních dokumentů, které mají být retailovému investorovi poskytnuty v předsmluvní nebo posmluvní fázi, s výjimkou všech propagačních materiálů.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 30, které upřesní postupy pro zjištění, zda se produkt s investiční složkou zaměřuje na konkrétní cíle v environmentální nebo sociální oblasti.
5. Za účelem zajištění jednotného uplatňování tohoto článku vypracují evropské orgány dohledu ve Společném výboru evropských orgánů dohledu (dále jen „společný výbor“) návrhy regulačních technických norem upřesňující:
a)
podrobnosti týkající se prezentace a obsahu jednotlivých informací podle odstavce 3;
b)
metodiku podporující prezentaci rizik a výnosů podle odst. 3 písm. d) bodů i) a iii) a
c)
metodiku pro výpočet nákladů, včetně konkrétních souhrnných ukazatelů, jak je uvedeno v odst. 3 písm. f).
Při vypracovávání návrhů regulačních technických norem evropské orgány dohledu zohlední jednotlivé druhy produktů s investiční složkou, rozdíly mezi nimi, schopnosti retailových investorů a charakteristiky produktů s investiční složkou umožňující retailovému investorovi výběr z různých podkladových investic nebo jiných obměn daného produktu včetně případů, kdy lze tuto volbu provést v různých okamžicích nebo ji v budoucnu změnit.
Evropské orgány dohledu předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 31. března 2015.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010, články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1094/2010 a články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 9
Propagační materiály obsahující konkrétní informace o produktu s investiční složkou nesmějí obsahovat tvrzení, která jsou v rozporu s informacemi uvedenými ve sdělení klíčových informací nebo snižují jeho význam. V propagačních materiálech musí být uvedeno, že sdělení klíčových informací je k dispozici a jak a kde je možné ho získat, včetně adresy internetových stránek tvůrce daného produktu s investiční složkou.
Článek 10
1. Tvůrce produktu s investiční složkou podrobuje informace obsažené ve sdělení klíčových informací pravidelné kontrole, a pokud z této kontroly vyplyne potřeba změny, sdělení klíčových informací upraví. Upravenou verzi sdělení klíčových informací neprodleně zpřístupní.
2. Za účelem zajištění jednotného uplatňování tohoto článku vypracují evropské orgány dohledu ve společném výboru návrhy regulačních technických norem upřesňující:
a)
podmínky kontroly informací obsažených ve sdělení klíčových informací;
b)
podmínky, za kterých je nutno sdělení klíčových informací upravit;
c)
konkrétní podmínky, za kterých je nutno zkontrolovat informace obsažené ve sdělení klíčových informací nebo upravit sdělení klíčových informací v případě, že produkt s investiční složkou není retailovým investorům k dispozici nepřetržitě;
d)
okolnosti, za kterých mají být retailoví investoři informováni o upraveném sdělení klíčových informací o produktu s investiční složkou, který zakoupili, jakož i prostředky, jimiž mají být informováni.
Evropské orgány dohledu předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 31. prosince 2015.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010, články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1094/2010 a články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 11
1. Tvůrci produktu s investiční složkou nevzniká občanskoprávní odpovědnost na základě pouhého sdělení klíčových informací včetně jeho případného překladu, pokud není zavádějící, nepřesné nebo v rozporu s příslušnými částmi právně závazných předsmluvních a smluvních dokumentů nebo s požadavky stanovenými v článku 8.
2. Retailový investor, který prokazatelně utrpí ztrátu v důsledku toho, že při investování do produktu s investiční složkou, k němuž bylo sdělení klíčových informací vytvořeno, spoléhal na toto sdělení, jak je uvedeno v odstavci 1, může v souladu s vnitrostátním právem požadovat od tvůrce produktu s investiční složkou náhradu škody za utrpěnou ztrátu.
3. Pojmy jako „škoda“ nebo „ztráta“ uvedené v odstavci 2, které nejsou vymezeny, se vykládají a uplatňují v souladu s použitelným vnitrostátním právem určeným příslušnými pravidly mezinárodního práva soukromého.
4. Tento článek nevylučuje další nároky z občanskoprávní odpovědnosti v souladu s vnitrostátními právními předpisy.
5. Povinnosti vyplývající z tohoto článku nelze smluvně omezit ani vyloučit.
Článek 12
Týká-li se sdělení klíčových informací pojistné smlouvy, má pojišťovna povinnosti podle tohoto nařízení pouze vůči pojistníkovi, a nikoli vůči osobě oprávněné z pojistné smlouvy.
ODDÍL III
Poskytnutí sdělení klíčových informací
Článek 13
1. Osoba, která poskytuje poradenství o produktu s investiční složkou nebo takový produkt prodává, poskytne retailovým investorům sdělení klíčových informací v dostatečném předstihu předtím, než se pro ně jakákoli smlouva nebo nabídka týkající se daného produktu s investiční složkou stane závaznou.
2. Osoba, která poskytuje poradenství o produktu s investiční složkou nebo takový produkt prodává, může vyhovět požadavkům odstavce 1 tím, že poskytne sdělení klíčových informací osobě písemně zmocněné přijímat investiční rozhodnutí jménem retailového investora ve vztahu k obchodům uzavíraným v rámci daného písemného zmocnění.
3. Odchylně od odstavce 1 a s výhradou čl. 3 odst. 1 a odst. 3 písm. a) a článku 6 směrnice 2002/65/ES může osoba, která prodává produkt s investiční složkou, sdělení klíčových informací retailovému investorovi poskytnout bez zbytečného odkladu až po uzavření obchodu, jsou-li splněny všechny tyto podmínky:
a)
retailový investor se z vlastního podnětu rozhodne kontaktovat osobu, která produkt s investiční složkou prodává, a uzavřít obchod pomocí prostředků dálkové komunikace;
b)
sdělení klíčových informací nelze poskytnout v souladu s odstavcem 1 tohoto článku;
c)
osoba, která poskytuje poradenství o produktu s investiční složkou nebo takový produkt prodává, retailového investora informovala, že sdělení klíčových informací nelze poskytnout, a jasně mu sdělila, že retailový investor může obchod odložit s cílem obdržet a přečíst si sdělení klíčových informací před uzavřením obchodu;
d)
retailový investor souhlasí s tím, že sdělení klíčových informací obdrží bez zbytečného odkladu po uzavření obchodu, spíše než aby obchod odložil s cílem obdržet toto sdělení předem.
4. Pokud je jménem retailového investora provedeno několik po sobě následujících obchodů týkajících se téhož produktu s investiční složkou v souladu s pokyny, které tento retailový investor zadal osobě, jež daný produkt prodává, před prvním obchodem, vztahuje se povinnost poskytnout sdělení klíčových informací podle odstavce 1 pouze na první obchod a na první obchod provedený poté, co bylo sdělení klíčových informací upraveno podle článku 10.
5. S cílem zajistit jednotné uplatňování tohoto článku vypracují evropské orgány dohledu ve společném výboru návrhy regulačních technických norem upřesňující podmínky pro splnění požadavků na poskytnutí sdělení klíčových informací podle odstavce 1.
Evropské orgány dohledu předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 31. prosince 2015.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010, články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1094/2010 a články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 14
1. Osoba, která poskytuje poradenství o produktu s investiční složkou nebo takový produkt prodává, poskytne sdělení klíčových informací retailovým investorům bezplatně.
2. Osoba, která poskytuje poradenství o produktu s investiční složkou nebo takový produkt prodává, poskytne sdělení klíčových informací retailovému investorovi na jednom z těchto nosičů:
a)
na papíře, což by měla být standardní varianta v případě, že je daný produkt nabízen při osobním jednání, nepřeje-li si retailový investor jinak;
b)
na jiném trvalém nosiči než na papíře, pokud jsou splněny podmínky uvedené v odstavci 4; nebo
c)
prostřednictvím internetových stránek, pokud jsou splněny podmínky uvedené v odstavci 5.
3. Pokud je sdělení klíčových informací poskytnuto na jiném trvalém nosiči než na papíře nebo prostřednictvím internetových stránek, retailovým investorům se na vyžádání bezplatně poskytne papírová kopie. Retailoví investoři musí být informováni o právu vyžádat si bezplatnou papírovou kopii.
4. Sdělení klíčových informací lze poskytnout na jiném trvalém nosiči než na papíře, pokud jsou splněny tyto podmínky:
a)
užití trvalého nosiče je vhodné vzhledem k okolnostem, za nichž se uskutečňuje obchod mezi osobou, která poskytuje poradenství o produktu s investiční složkou nebo takový produkt prodává, a retailovým investorem a
b)
retailový investor měl možnost zvolit si informace na papíře nebo na trvalém nosiči a prokazatelně si zvolil druhou možnost.
5. Sdělení klíčových informací může být poskytnuto prostřednictvím internetových stránek, které nesplňují definici trvalého nosiče, pokud jsou splněny všechny tyto podmínky:
a)
poskytnutí sdělení klíčových informací prostřednictvím internetových stránek je vhodné vzhledem k okolnostem, za nichž se uskutečňuje obchod mezi osobou, která poskytuje poradenství o produktu s investiční složkou nebo takový produkt prodává, a retailovým investorem;
b)
retailový investor měl možnost zvolit si informace poskytnutou na papíře nebo prostřednictvím internetových stránek a prokazatelně si zvolil druhou možnost;
c)
retailový investor byl elektronickou cestou nebo písemně informován o adrese internetových stránek a o místě na internetových stránkách, kde lze sdělení klíčových informací nalézt;
d)
sdělení klíčových informací je na těchto internetových stránkách přístupné po tak dlouhou dobu, jakou retailový investor může potřebovat k tomu, aby si je prohlédl, a lze je stáhnout a uložit na trvalý nosič.
Pokud bylo sdělení klíčových informací upraveno podle článku 10, musí být retailovému investorovi na požádání rovněž poskytnuty jeho předchozí verze.
6. Pro účely odstavců 4 a 5 platí, že poskytnutí informací na trvalém nosiči jiném než na papíře nebo prostřednictvím internetových stránek se považuje za vhodné vzhledem k okolnostem, za nichž se uskutečňuje obchod mezi osobou, která poskytuje poradenství o produktu s investiční složkou nebo takový produkt prodává, a retailovým investorem, jestliže má retailový investor prokazatelně pravidelný přístup na internet. Za důkaz se považuje e-mailová adresa, kterou retailový investor poskytl pro účely uskutečnění daného obchodu.
KAPITOLA III
SLEDOVÁNÍ TRHU A PRAVOMOCI K ZÁSAHŮM DO PRODUKTU
Článek 15
1. V souladu s čl. 9 odst. 2 nařízení (EU) č. 1094/2010 sleduje EIOPA trh s pojistnými produkty s investiční složkou, které jsou uváděny na trh, distribuovány nebo prodávány v Unii.
2. Příslušné orgány sledují trh s pojistnými produkty s investiční složkou, které jsou uváděny na trh, distribuovány nebo prodávány v jejich členském státě nebo z jejich členského státu.
Článek 16
1. V souladu s čl. 9 odst. 5 nařízení (EU) č. 1094/2010 může EIOPA, pokud jsou splněny podmínky stanovené v odstavcích 2 a 3 tohoto článku, v Unii dočasně zakázat nebo omezit:
a)
uvádění na trh, distribuci nebo prodej některých pojistných produktů s investiční složkou nebo pojistných produktů s investiční složkou s určitými stanovenými rysy nebo
b)
určitý typ finanční činnosti či praktiky pojišťovny nebo zajišťovny.
Zákaz či omezení se může použít za okolností stanovených orgánem EIOPA nebo může podléhat výjimkám stanoveným tímto orgánem.
2. EIOPA přijme rozhodnutí podle odstavce 1 pouze v případě, že jsou splněny všechny tyto podmínky:
a)
navržené opatření řeší významnou obavu o ochranu investorů či hrozbu pro řádné fungování a integritu finančních trhů nebo stabilitu celého finančního systému v Unii nebo jeho části;
b)
hrozbu neřeší regulační požadavky podle právních předpisů Unie použitelné na příslušný pojistný produkt s investiční složkou nebo činnost;
c)
příslušný orgán nebo příslušné orgány nepřijaly opatření k řešení dané hrozby nebo přijatá opatření na tuto hrozbu nereagují dostatečně.
Jsou-li podmínky stanovené v prvním pododstavci splněny, může EIOPA preventivně stanovit zákaz nebo omezení podle odstavce 1 předtím, než je pojistný produkt s investiční složkou nabízen a prodáván investorům.
3. Při přijímání opatření podle tohoto článku EIOPA zajistí, aby dané opatření:
a)
nemělo škodlivý účinek na efektivnost finančních trhů nebo na investory, který by nebyl úměrný přínosu opatření, ani
b)
nevytvářelo riziko regulatorní arbitráže.
Pokud příslušný orgán nebo příslušné orgány přijaly opatření podle článku 17, může orgán EIOPA přijmout kterékoli z opatření uvedených v odstavci 1 tohoto článku, aniž by vydával stanovisko stanovené v článku 18.
4. Než EIOPA rozhodne o přijetí jakéhokoli opatření podle tohoto článku, oznámí opatření, které navrhuje, příslušným orgánům.
5. EIOPA uveřejní na svých internetových stránkách oznámení o každém rozhodnutí přijmout jakékoli opatření podle tohoto článku. Oznámení uvádí podrobnosti zákazu nebo omezení a okamžik po uveřejnění oznámení, od kterého opatření nabudou účinku. Zákaz nebo omezení se vztahuje pouze na kroky uskutečněné poté, co opatření nabudou účinku.
6. EIOPA přezkoumává zákaz nebo omezení uložené podle odstavce 1 v přiměřených odstupech, nejméně však každé tři měsíce. Nejsou-li po uplynutí uvedené tříměsíční lhůty zákaz nebo omezení obnoveny, jejich platnost skončí.
7. Opatření přijaté orgánem EIOPA podle tohoto článku má přednost před veškerými předchozími opatřeními, která přijal příslušný orgán.
8. Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 30, jimiž vymezí kritéria a faktory, které EIOPA zohlední při určování toho, zda se objevila významná obava o ochranu investorů či hrozba pro řádné fungování a integritu finančních trhů nebo pro stabilitu celého finančního systému v Unii či jeho části podle odst. 2 prvního pododstavce písm. a).
Mezi tato kritéria a faktory patří:
a)
míra složitosti pojistného produktu s investiční složkou a vztah k typu investora, jemuž je nabízen a prodáván;
b)
objem či předpokládaná hodnota pojistného produktu s investiční složkou;
c)
míra inovace pojistného produktu s investiční složkou, činnosti či praktiky a
d)
finanční páka, kterou produkt či praktika poskytují.
Článek 17
1. Příslušný orgán může ve svém členském státě nebo ze svého členského státu zakázat či omezit:
a)
uvádění na trh, distribuci nebo prodej pojistných produktů s investiční složkou nebo pojistných produktů s investiční složkou s určitými stanovenými rysy nebo
b)
určitý typ finanční činnosti či praktiky pojišťovny nebo zajišťovny.
2. Příslušný orgán může přijmout opatření uvedené v odstavci 1, pokud má přiměřené důvody se domnívat, že:
a)
pojistný produkt s investiční složkou nebo činnost či praktika vzbuzuje významné obavy o ochranu investorů či představuje hrozbu pro řádné fungování a integritu finančních trhů nebo stabilitu celého finančního systému či jeho části alespoň v jednom členském státě;
b)
stávající regulační požadavky podle právních předpisů Unie použitelné na pojistný produkt s investiční složkou nebo činnost či praktiku dostatečně neřeší rizika uvedená v písmeni a) a problém by lépe neřešil ani zdokonalený dohled či vynucování stávajících požadavků;
c)
opatření je přiměřené s ohledem na povahu zjištěných rizik, úroveň sofistikovanosti dotčených investorů nebo účastníků trhu a pravděpodobný účinek opatření na investory či účastníky trhu, kteří mohou držet nebo využívat pojistný produkt s investiční složkou nebo činnost či praktiku nebo z nich mít prospěch;
d)
příslušný orgán řádně konzultoval s příslušnými orgány v jiných členských státech, kterých by se opatření mohlo významně dotknout, a
e)
opatření nemá diskriminační účinek na služby nebo činnosti poskytované z jiného členského státu.
V případě, že jsou podmínky stanovené v prvním pododstavci splněny, může příslušný orgán preventivně stanovit zákaz nebo omezení podle odstavce 1 předtím, než je pojistný produkt s investiční složkou nabízen a prodáván investorům. Zákaz či omezení se může použít za okolností stanovených příslušným orgánem nebo podléhat výjimkám stanoveným tímto orgánem.
3. Příslušný orgán neuloží zákaz či omezení podle tohoto článku, pokud nejméně jeden měsíc předtím, než má dané opatření nabýt účinku, všem ostatním zapojeným příslušným orgánům a orgánu EIOPA písemně nebo jiným prostředkem dohodnutým mezi orgány neoznámil údaje o:
a)
pojistném produktu s investiční složkou nebo činnosti či praktice, kterých se navrhované opatření týká;
b)
přesné povaze navrhovaného zákazu nebo omezení a o tom, kdy má nabýt účinku, a
c)
důkazech, na kterých založil své rozhodnutí a podle kterých je přesvědčen, že je splněna každá z podmínek v odstavci 2.
4. Ve výjimečných případech, kdy se příslušný orgán domnívá, že je nutné urychleně přijmout opatření podle tohoto článku, aby se zabránilo poškození způsobenému těmito pojistnými produkty s investiční složkou, činnostmi nebo praktikami uvedenými v odstavci 1, může příslušný orgán přijmout přechodné opatření s písemným oznámením všem ostatním příslušným orgánům a orgánu EIOPA předaným nejpozději 24 hodin předtím, než má dané opatření nabýt účinku, za předpokladu, že jsou splněna všechna kritéria tohoto článku a dojde se kromě toho jednoznačně k závěru, že oznámení jeden měsíc předem by danou obavu či hrozbu odpovídajícím způsobem nevyřešilo. Příslušný orgán nepřijímá přechodná opatření s platností delší než tři měsíce.
5. Příslušný orgán na svých internetových stránkách uveřejní oznámení o každém rozhodnutí uložit zákaz nebo omezení podle odstavce 1. Oznámení uvádí podrobnosti zákazu nebo omezení, okamžik po uveřejnění oznámení, od kterého opatření nabudou účinku, a důkazy, podle nichž je orgán přesvědčen, že je splněna každá z podmínek v odstavci 2. Zákaz nebo omezení se vztahuje pouze na kroky uskutečněné po uveřejnění oznámení.
6. Příslušný orgán zákaz nebo omezení zruší, pokud podmínky uvedené v odstavci 2 pominou.
7. Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 30, jimiž vymezí kritéria a faktory, které příslušný orgán zohlední při určování toho, zda se objevila významná obava o ochranu investorů či hrozba pro řádné fungování a integritu finančních trhů nebo stabilitu celého finančního systému či jeho části alespoň v jednom členském státě podle odst. 2 prvního pododstavce písm. a).
Mezi tato kritéria a faktory patří:
a)
míra složitosti pojistného produktu s investiční složkou a vztah k typu investora, jemuž je nabízen nebo prodáván;
b)
míra inovace pojistného produktu s investiční složkou, činnosti či praktiky;
c)
finanční páka, kterou produkt či praktika poskytují;
d)
v souvislosti s řádným fungováním a integritou finančních trhů objem či předpokládaná hodnota pojistného produktu s investiční složkou.
Článek 18
1. EIOPA usnadňuje a koordinuje opatření přijímaná příslušnými orgány podle článku 17. Zejména zajistí, aby opatření přijatá příslušným orgánem byla odůvodněná a přiměřená a aby příslušné orgány zaujímaly, je-li to vhodné, konzistentní přístup.
2. Poté, co obdrží oznámení podle článku 17 o opatření, které má být uloženo podle uvedeného článku, přijme EIOPA stanovisko, v němž uvede, zda se domnívá, že jsou zákaz či omezení odůvodněné a přiměřené. Jestliže se domnívá, že je pro řešení rizika nutné, aby opatření přijaly i další příslušné orgány, uvede to ve svém stanovisku. Stanovisko zveřejní na svých internetových stránkách.
3. Pokud příslušný orgán navrhne přijetí nebo přijme opatření v rozporu se stanoviskem orgánu EIOPA podle odstavce 2 nebo odmítne přijmout opatření v rozporu s takovým stanoviskem, ihned na svých internetových stránkách zveřejní oznámení s úplným vysvětlením důvodů, které jej k tomu vedou.
KAPITOLA IV
VYŘIZOVÁNÍ STÍŽNOSTÍ, ZJEDNÁVÁNÍ NÁPRAVY, SPOLUPRÁCE A DOHLED
Článek 19
Tvůrce produktu s investiční složkou a osoba, která o takovém produktu poskytuje poradenství nebo takový produkt prodává, zavedou vhodné postupy a opatření zajišťující, aby:
a)
retailoví investoři mohli účinným způsobem podat stížnost vůči tvůrci produktu s investiční složkou;
b)
retailoví investoři, kteří podali stížnost týkající se sdělení klíčových informací, obdrželi řádně a včas věcnou odpověď a
c)
retailoví investoři měli k dispozici účinné postupy zjednání nápravy též v případě přeshraničních sporů, zejména nachází-li se tvůrce produktu s investiční složkou v jiném členském státě nebo ve třetí zemi.
Článek 20
1. Pro účely uplatňování tohoto nařízení příslušné orgány vzájemně spolupracují a bez zbytečného prodlení si poskytují informace, které jsou relevantní pro plnění jejich povinností podle tohoto nařízení a využívání jejich pravomocí.
2. Příslušné orgány mají v souladu s vnitrostátním právem veškeré dohledové a vyšetřovací pravomoci, které jsou nezbytné pro plnění jejich úkolů podle tohoto nařízení.
Článek 21
1. Členské státy použijí na zpracování osobních údajů prováděné v daném členském státě podle tohoto nařízení směrnici 95/46/ES.
2. Na zpracování osobních údajů, které provádějí evropské orgány dohledu, se použije nařízení (ES) č. 45/2001.
KAPITOLA V
SPRÁVNÍ SANKCE A JINÁ OPATŘENÍ
Článek 22
1. Aniž jsou dotčeny dohledové pravomoci příslušných orgánů a právo členských států stanovit a ukládat trestní sankce, stanoví členské státy pravidla pro ukládání přiměřených správních sankcí a opatření použitelných v situacích představujících porušení tohoto nařízení a přijmou veškerá opatření nezbytná k jejich uplatňování. Tyto sankce a opatření musí být účinné, přiměřené a odrazující.
Členské státy se mohou rozhodnout, že nestanoví pravidla pro správní sankce podle prvního pododstavce v případě porušení předpisů, na která se podle jejich vnitrostátního trestního práva vztahují trestní sankce.
Do 31. prosince 2016 oznámí členské státy pravidla uvedená v prvním pododstavci Komisi a společnému výboru. Neprodleně také Komisi a společnému výboru oznámí všechny jejich následné změny.
2. Při výkonu svých pravomocí uvedených v článku 24 příslušné orgány úzce spolupracují, aby zajistily, že správní sankce a opatření povedou k výsledkům sledovaným tímto nařízením, a koordinují svůj postup, aby se zabránilo jakémukoli zdvojování a překrývání při uplatňování správních sankcí a opatření v přeshraničních případech.
Článek 23
Příslušné orgány vykonávají své pravomoci ukládat sankce v souladu s tímto nařízením a vnitrostátním právem kterýmkoli z níže uvedených způsobů:
a)
přímo;
b)
ve spolupráci s jinými orgány;
c)
v rámci vlastní odpovědnosti přenesením na jiné orgány;
d)
podáním návrhu příslušným justičním orgánům.
Článek 24
1. Tento článek se použije na porušení čl. 5 odst. 1, článků 6 a 7, čl. 8 odst. 1 až 3, článku 9, čl. 10 odst. 1, čl. 13 odst. 1, 3 a 4 a článků 14 a 19.
2. Příslušné orgány musí mít pravomoc ukládat v souladu s vnitrostátním právem alespoň tyto správní sankce a opatření:
a)
příkaz zakazující uvádění produktu s investiční složkou na trh;
b)
příkaz pozastavující uvádění produktu s investiční složkou na trh;
c)
veřejné upozornění, v němž je uvedena osoba odpovědná za porušení předpisů a povaha daného porušení;
d)
příkaz zakazující poskytování sdělení klíčových informací, které není v souladu s požadavky článků 6, 7, 8 nebo 10, a požadující vydání nové verze sdělení klíčových informací;
e)
správní pokuty v minimální výši:
i)
v případě právnické osoby:
-
až 5 000 000 EUR nebo v členských státech, jejichž měnou není euro, v odpovídající hodnotě v příslušné národní měně k 30. prosince 2014, nebo až 3 % z celkového ročního obratu právnické osoby určeného podle poslední dostupné účetní závěrky schválené vedoucím orgánem nebo
-
až dvojnásobku výše zisku plynoucího z porušení předpisů nebo výše ztráty, které se dotyčná osoba porušením předpisů vyhnula, pokud je lze stanovit;
ii)
v případě fyzické osoby:
-
až 700 000 EUR nebo v členských státech, jejichž měnou není euro, v odpovídající hodnotě v příslušné národní měně k 30. prosinci 2014 nebo
-
až dvojnásobku výše zisku plynoucího z porušení předpisů nebo dvojnásobku výše ztráty, které se dotyčná osoba porušením předpisů vyhnula, pokud je lze stanovit.
Je-li právnická osoba uvedená v písm. e) bodě i) prvního pododstavce mateřským podnikem nebo dceřiným podnikem mateřského podniku, který je povinen sestavovat konsolidovanou účetní závěrku podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/34/EU (20), je příslušným celkovým obratem celkový roční obrat nebo odpovídající druh příjmů podle příslušných právních předpisů Unie týkajících se účetnictví vyplývající z poslední dostupné konsolidované účetní závěrky schválené vedoucím orgánem vrcholného mateřského podniku.
3. Členské státy mohou stanovit další sankce nebo opatření a vyšší úrovně správních pokut, než jsou stanoveny v tomto nařízení.
4. Pokud příslušné orgány uloží jednu nebo více správních sankcí nebo opatření v souladu s odstavcem 2, musí mít tyto příslušné orgány pravomoc vydat přímé sdělení dotyčnému retailovému investorovi, které obsahuje informace o správních opatřeních nebo správních sankcích a o tom, kde lze podat stížnost nebo uplatnit žádost o zjednání nápravy, nebo pravomoc požadovat, aby takové sdělení vydal tvůrce produktu s investiční složkou nebo osoba, která poskytuje poradenství o produktu s investiční složkou nebo takový produkt prodává.
Článek 25
Příslušné orgány uplatňují správní sankce a opatření uvedené v čl. 24 odst. 2 s přihlédnutím ke všem relevantním okolnostem, včetně tam, kde je to vhodné:
a)
závažnosti a délky trvání porušení předpisů;
b)
míry odpovědnosti osoby odpovědné za porušení předpisů;
c)
dopadu porušení předpisů na zájmy retailových investorů;
d)
míry spolupráce osoby odpovědné za porušení předpisů;
e)
případných dřívějších případů porušení předpisů osobu odpovědnou za porušení předpisů;
f)
opatření přijatých následně osobou odpovědnou za porušení předpisů, aby se zabránilo jeho opakování.
Článek 26
Na rozhodnutí o uložení sankcí a opatření přijatá podle tohoto nařízení se vztahuje právo podat opravný prostředek.
Článek 27
1. Pokud příslušný orgán zveřejní správní sankce nebo opatření, oznámí je současně příslušnému evropskému orgánu dohledu.
2. Příslušný orgán poskytne ročně příslušnému evropskému orgánu dohledu souhrnné informace o všech správních sankcích a opatřeních uložených v souladu s článkem 22 a s čl. 24 odst. 2.
3. Evropské orgány dohledu informace uvedené v tomto článku zveřejní ve svých výročních zprávách.
Článek 28
1. Příslušné orgány zavedou účinné mechanismy, které umožní, aby jim byly hlášeny skutečné nebo potenciální případy porušení tohoto nařízení.
2. Mechanismy uvedené v odstavci 1 zahrnují alespoň:
a)
zvláštní postupy pro přijímání hlášení o skutečných nebo potenciálních případech porušení předpisů a jejich následné vyřízení;
b)
vhodnou ochranu pro zaměstnance, kteří nahlásí případy porušení předpisů, k nimž došlo u jejich zaměstnavatele, přinejmenším před odvetou, diskriminací a dalšími druhy nespravedlivého zacházení;
c)
ochranu totožnosti osoby, která případy porušení předpisů ohlásí, i fyzické osoby, která je za porušení předpisů údajně odpovědná, ve všech fázích postupů s výjimkou případů, kdy je toto zveřejnění vyžadováno vnitrostátním právem v souvislosti s dalším vyšetřováním nebo následným soudním řízením.
3. Členské státy mohou stanovit, že příslušné orgány zavedou i další mechanismy podle vnitrostátního práva.
4. Členské státy mohou požadovat, aby zaměstnavatelé zabývající se činnostmi, které jsou regulovány pro účely finančních služeb, zavedli vhodné postupy, které jejich zaměstnancům umožní hlásit skutečné či potenciální případy porušení předpisů interně zvláštní, nezávislou a samostatnou cestou.
Článek 29
1. Pravomocné rozhodnutí o uložení správní sankce nebo opatření za porušení předpisů uvedená v čl. 24 odst. 1 zveřejní příslušné orgány na svých oficiálních internetových stránkách bez zbytečného odkladu poté, co byla o tomto rozhodnutí vyrozuměna osoba, jíž byly sankce nebo opatření uloženy.
Zveřejní se přinejmenším tyto informace:
a)
druh a povaha porušení předpisů;
b)
totožnost odpovědných osob.
Tato povinnost se nevztahuje na rozhodnutí ukládající opatření vyšetřovací povahy.
Pokud však má příslušný orgán na základě individuálního posouzení přiměřenosti zveřejnění totožnosti právnických osob nebo totožnosti či osobních údajů fyzických osob za to, že by zveřejnění těchto údajů bylo nepřiměřené, nebo pokud by toto zveřejnění ohrozilo stabilitu finančních trhů nebo probíhající vyšetřování, příslušné orgány:
a)
zveřejnění rozhodnutí o uložení sankce nebo opatření odloží, dokud důvody pro nezveřejnění nepominou;
b)
rozhodnutí o uložení sankce nebo opatření zveřejní anonymně a způsobem, který je v souladu s vnitrostátním právem, pokud toto anonymní zveřejnění zajistí skutečnou ochranu dotyčných osobních údajů, nebo
c)
rozhodnutí o uložení sankce nebo opatření nezveřejní, pokud se má za to, že možnosti uvedené v písmenech a) a b) dostatečně nezajišťují:
i)
že nebude ohrožena stabilita finančních trhů;
ii)
přiměřenost zveřejnění takových rozhodnutí s ohledem na opatření považovaná za méně významná.
2. Příslušné orgány informují evropské orgány dohledu o všech uložených správních sankcích nebo opatřeních, které nebyly zveřejněny v souladu s odst. 1 třetím pododstavcem písm. c), včetně opravných prostředků podaných proti nim a jejich výsledku.
V případě rozhodnutí zveřejnit sankci nebo opatření anonymně může být zveřejnění příslušných údajů o přiměřenou dobu odloženo, pokud se předpokládá, že důvody pro anonymní zveřejnění po uplynutí této doby pominou.
3. Pokud vnitrostátní právo stanoví, že rozhodnutí o uložení sankce nebo opatření, proti němuž byl podán opravný prostředek k příslušnému soudnímu či jinému orgánu, má být zveřejněno, příslušné orgány takovou informaci a veškeré následné informace o výsledku tohoto opravného prostředku rovněž bez zbytečného odkladu uveřejní na svých oficiálních internetových stránkách. Zveřejněno navíc musí být jakékoli rozhodnutí, kterým se ruší dříve zveřejněné rozhodnutí o uložení sankce nebo opatření.
4. Příslušné orgány zajistí, aby jakékoli zveřejnění v souladu s tímto článkem na jejich oficiálních internetových stránkách zůstalo po dobu nejméně pěti let od zveřejnění. Osobní údaje, jež taková zveřejněná informace obsahuje, jsou na oficiálních internetových stránkách příslušného orgánu uchovávány pouze po dobu, která je nezbytná v souladu s platnými předpisy o ochraně údajů.
KAPITOLA VI
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 30
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v čl. 8 odst. 4, v čl. 16 odst. 8 a v čl. 17 odst. 7 je Komisi svěřena na dobu tří let od 30. prosince 2014. Komise vypracuje zprávu o výkonu přenesené pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto tříletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 8 odst. 4, v čl. 16 odst. 8 a v čl. 17 odst. 7 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který v něm je upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 8 odst. 4, čl. 16 odst. 8 nebo čl. 17 odst. 7 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě tří měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o tři měsíce.
Článek 31
Pokud Komise přijme regulační technické normy podle čl. 8 odst. 5, čl. 10 odst. 2 nebo čl. 13 odst. 5, které jsou totožné s návrhy regulačních technických norem předloženými evropskými orgány dohledu, činí lhůta, v níž mohou Evropský parlament a Rada vznést námitky vůči těmto regulačním technickým normám, odchylně od čl. 13 odst. 1 druhého pododstavce nařízení (EU) č. 1093/2010, (EU) č. 1094/2010 a (EU) č. 1095/2010 a vzhledem ke složitosti a objemu dané problematiky dva měsíce ode dne oznámení. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se uvedená lhůta prodlouží o jeden měsíc.
Článek 32
1. Správcovské společnosti ve smyslu v čl. 2 odst. 1 písm. b) směrnice 2009/65/ES, investiční společnosti uvedené v článku 27 této směrnice a osoby poskytující poradenství o podílových jednotkách SKIPCP uvedených v čl. 1 odst. 2 této směrnice nebo tyto jednotky prodávající jsou osvobozeny od povinností uvedených v tomto nařízení do 31. prosince 2019.
2. Pokud členský stát uplatňuje pravidla týkající se formátu a obsahu sdělení klíčových informací, jak je stanoveno v článcích 78 až 81 směrnice 2009/65/ES, na jiné fondy než SKIPCP nabízené retailovým investorům, vztahuje se osvobození stanovené v odstavci 1 tohoto článku i na správcovské společnosti, investiční společnosti a osoby poskytující poradenství ohledně podílů takových fondů nebo podíly těchto fondů prodávající retailovým investorům.
Článek 33
1. Komise přezkoumá toto nařízení do 31. prosince 2018. Tento přezkum zahrne na základě informací získaných od evropských orgánů dohledu obecné hodnocení toho, jak funguje upozornění týkající se srozumitelnosti, přičemž přihlédne k jakýmkoli vodítkům, jež příslušné orgány v tomto směru vypracují. Jeho součástí je dále hodnocení praktického uplatňování pravidel stanovených v tomto nařízení, se řádným zohledněním vývoje na trhu retailových investičních produktů, a proveditelnosti, nákladů a případných přínosů zavedení označení pro sociálně a environmentálně zaměřené investice. V rámci svého přezkumu provede Komise spotřebitelské testy a analýzu nelegislativních variant, stejně jako výsledků přezkumu nařízení (EU) č. 346/2013 v souvislosti s jeho čl. 27 odst. 1 písm. c), e) a g).
Pokud jde o SKIPCP, jak jsou definovány v čl. 1 odst. 2 směrnice 2009/65/ES, přezkum posoudí, zda se přechodná opatření podle článku 32 tohoto nařízení prodlouží, nebo pokud dojde ke zjištění jakýchkoli nezbytných úprav, zda ustanovení o klíčových informacích pro investory ve směrnici 2009/65/ES mohou být nahrazena ustanoveními o sděleních klíčových informací podle tohoto nařízení nebo považována za rovnocenná těmto ustanovením. Při přezkumu se rovněž zváží možné rozšíření oblasti působnosti tohoto nařízení na další finanční produkty a s ohledem na osvědčené standardy ochrany spotřebitele, včetně porovnání finančních produktů, se posoudí, zda by mělo být vynětí produktů z oblasti působnosti tohoto nařízení zachováno. Přezkum rovněž posoudí vhodnost zavedení společných pravidel, pokud jde o potřebu toho, aby všechny členské státy za porušování tohoto nařízení stanovily správní sankce.
2. Komise na základě práce provedené orgánem EIOPA týkající se požadavků na poskytování informací o produktech posoudí do 31. prosince 2018, zda je třeba předložit návrh nového legislativního aktu, jenž zaručí požadavky na náležité poskytování informací o těchto produktech, nebo zda je třeba zahrnout do oblasti působnosti tohoto nařízení penzijní produkty uvedené v čl. 2 odst. 2 písm. e).
Komise v posouzení zajistí, aby tato opatření nevedla ke snížení norem pro poskytování informací v členských státech, které režimy poskytování informací u těchto penzijních produktů již zavedly.
3. Po konzultaci se společným výborem předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu v souvislosti s odstavci 1 a 2, která bude případně doprovázena legislativním návrhem.
4. Do 31. prosince 2018 provede Komise průzkum trhu s cílem zjistit, zda jsou na trhu k dispozici on-line kalkulačky umožňující retailovým investorům spočítat souhrnné náklady a poplatky spojené s produkty s investiční složkou a zda jsou k dispozici bezplatně. Podá zprávu o tom, zda tyto nástroje poskytují spolehlivé a přesné výpočty u všech produktů spadajících do oblasti působnosti tohoto nařízení.
Jestliže z průzkumu vyplyne, že žádné takové nástroje neexistují nebo že existující nástroje neumožňují retailovým investorům porozumět souhrnné výši nákladů a poplatků spojených s produkty s investiční složkou, vypracují evropské orgány dohledu ve společném výboru návrhy regulačních technických norem, které stanoví požadavky pro tyto nástroje na úrovni Unie.
Článek 34
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 31. prosince 2016.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 26. listopadu 2014.
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1286/2014
2014 m. lapkričio 26 d.
dėl mažmeninių investicinių produktų paketų ir draudimo principu pagrįstų investicinių produktų (MIPP ir DIP) pagrindinės informacijos dokumentų
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Europos Centrinio Banko nuomonę (1),
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2),
laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,
kadangi:
(1)
galimybę investuoti svarstantiems neprofesionaliesiems investuotojams vis dažniau siūloma įvairiausių mažmeninių investicinių produktų paketų ir draudimo principu pagrįstų investicinių produktų (toliau - MIPP ir DIP). Kai kuriais iš šių produktų teikiami specifiniai investavimo sprendimai, pritaikyti prie neprofesionaliųjų investuotojų poreikių, jie dažnai būna derinami su draudimu arba gali būti sudėtingi ir sunkiai suprantami. Šiuo metu neprofesionaliesiems investuotojams atskleidžiama informacija apie tokius MIPP ir DIP yra nesuderinta ir dažnai nepadeda neprofesionaliesiems investuotojams palyginti skirtingų produktų ir suprasti jų savybių. Todėl neprofesionalieji investuotojai dažnai investuodavo nesuprasdami susijusios rizikos bei išlaidų ir kartais patirdavo nenumatytų nuostolių;
(2)
svarbi investuotojų apsaugos priemonė ir išankstinė neprofesionaliųjų investuotojų pasitikėjimo finansų rinka atkūrimo sąlyga, visų pirma po finansų krizės, yra neprofesionaliesiems investuotojams siūlomų MIPP ir DIP skaidrumo didinimas. Pirmieji žingsniai Sąjungos lygmeniu šia kryptimi jau buvo padaryti parengus pagrindinės informacijos investuotojams teikimo tvarką, nustatytą Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/65/EB (3);
(3)
kadangi egzistuoja skirtingos taisyklės dėl MIPP ir DIP priklausomai nuo MIPP ir DIP siūlančio sektoriaus ir šios srities reglamentavimo nacionaliniu lygiu skirtumų, susidaro nevienodos sąlygos atskirų produktų ir platinimo kanalų atžvilgiu, ir taip sukuriama papildomų kliūčių finansinių paslaugų ir produktų vidaus rinkai. Valstybės narės jau ėmėsi skirtingų ir nesuderintų veiksmų investuotojų apsaugos priemonių trūkumams šalinti ir tikėtina, kad šis procesas tęsis. Dėl skirtingo požiūrio į informacijos, susijusios su MIPP ir DIP, atskleidimą sunkiau sudaryti vienodas sąlygas įvairiems MIPP ir DIP teikėjams ir šių produktų klausimais konsultuojantiems ar juos parduodantiems asmenims ir taip iškreipiama konkurencija bei sukuriamas nevienodas investuotojų apsaugos lygis Sąjungoje. Tokie skirtumai sudaro kliūtis vidaus rinkos sukūrimui ir sklandžiam veikimui;
(4)
kad būtų išvengta skirtumų, būtina Sąjungos lygmeniu nustatyti vienodas skaidrumo taisykles, kurios bus taikomos visiems MIPP ir DIP rinkos dalyviams ir taip pagerins investuotojų apsaugą. Siekiant užtikrinti, kad būtų nustatytas bendras pagrindinės informacijos dokumentų standartas, kuris būtų suvienodintas, kad būtų suderintas tų dokumentų formatas ir turinys, būtinas reglamentas. Tiesiogiai taikytinomis reglamento taisyklėmis turėtų būti užtikrinta, kad visiems MIPP ir DIP klausimais konsultuojantiems ar juos parduodantiems asmenims būtų taikomi vienodi reikalavimai, susiję su pagrindinės informacijos dokumento pateikimu neprofesionaliesiems investuotojams. Šiuo reglamentu nedaromas poveikis reklamos dokumentų priežiūrai. Be to, juo nedaromas poveikis su produktu susijusioms intervencinėms priemonėms, išskyrus su draudimo principu pagrįstais produktais susijusias priemones;
(5)
nors siekiant atkurti neprofesionaliųjų investuotojų pasitikėjimą finansų rinkomis būtina tobulinti informacijos, susijusios su MIPP ir DIP, atskleidimą, tiek pat svarbu veiksmingai reglamentuoti tų produktų pardavimo procesus. Šiuo reglamentu papildomos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2014/65/ES (4) numatytos priemonės dėl platinimo. Juo taip pat papildomos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2002/92/EB (5) numatytos priemonės dėl draudimo produktų platinimo;
(6)
šis reglamentas turėtų būti taikomas visiems produktams, neatsižvelgiant į jų formą ar struktūrą, kuriuos finansinių paslaugų sektorius teikia siekdamas neprofesionaliesiems investuotojams suteikti investavimo galimybių, kai neprofesionaliajam investuotojui atlygintina suma priklauso nuo referencinių verčių svyravimo arba vienos ar daugiau rūšių turto, kurio neprofesionalusis investuotojas tiesiogiai neįsigyja, veiklos rezultatų. Šio reglamento tikslais tie produktai turėtų būti vadinami MIPP ir DIP ir turėtų, be kita ko, apimti investicinius produktus kaip antai investiciniai fondai, gyvybės draudimo liudijimai su investiciniu elementu, struktūrizuoti produktai ir struktūrizuoti indėliai. Specialiosios paskirties įmonių išleistos finansinės priemonės, atitinkančios MIPP ir DIP apibrėžtį, taip pat turėtų patekti į šio reglamento taikymo sritį. Su visais tais produktais susijusios investicijos nėra tiesioginės, kokios būna pačiam perkant turtą arba jo turint. Šiuo atveju šie produktai tarp neprofesionaliojo investuotojo ir rinkų pateikiami turtą „supakavus“ ar sugrupavus taip, kad būtų sukuriamos skirtingos pozicijos, suteikiamos skirtingos produktų savybės arba sukuriamos skirtingos išlaidų struktūros, palyginti su tiesiogiai valdomu turtu. Toks „supakavimas“ gali sudaryti sąlygas neprofesionaliesiems investuotojams dalyvauti investavimo strategijose, kurios priešingu atveju jiems būtų neprieinamos arba nepraktiškos, bet kartu dėl to gali tekti pateikti papildomos informacijos, visų pirma tam, kad būtų galima palyginti skirtingus investicijų suskirstymo į paketus būdus;
(7)
siekiant užtikrinti, kad šis reglamentas būtų taikomas tik tokiems MIPP ir DIP, šis reglamentas neturėtų būti taikomas draudimo produktams, nesuteikiantiems investavimo galimybių, ir indėliams, susietiems tik su palūkanų normomis. Kalbant apie gyvybės draudimo produktus, terminas „kapitalas“ reiškia kapitalą, kuris yra investuojamas neprofesionaliojo investuotojo prašymu. Be to, šis reglamentas neturėtų būti taikomas indėliams ar sertifikatams, kurie laikomi tradiciniais indėliais, išskyrus struktūrizuotus indėlius, kaip apibrėžta Direktyvos 2014/65/ES 4 straipsnio 1 dalies 43 punkte. Tiesiogiai turimas turtas, kaip antai bendrovių akcijos arba valstybės obligacijos, nėra MIPP ir DIP, todėl šis reglamentas jiems neturėtų būti taikomas. Šis reglamentas nėra taikomas instituciniams investuotojams skirtiems investiciniams fondams, nes jie neparduodami neprofesionaliesiems investuotojams. Šis reglamentas neturėtų būti taikomas individualių ir profesinių pensijų produktams, pagal nacionalinę teisę pripažintiems kaip turintiems pirminę paskirtį užtikrinti investuotojui pajamas išėjus į pensiją, atsižvelgiant į jų ypatumus ir tikslus, bet jis turėtų būti taikomas kitiems atskiriems draudimo kaupiamiesiems ar taupymo produktams, suteikiantiems investavimo galimybių;
(8)
šiuo reglamentu nedaromas poveikis valstybių narių teisei reglamentuoti, kaip turi būti teikiama pagrindinė informacija apie produktus, kurie nepatenka į jo taikymo sritį. Vadovaudamosi atitinkamai Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1093/2010 (6) 9 straipsnyje, Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1094/2010 (7) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1095/2010 (8) joms nustatytais įgaliojimais vartotojų apsaugos srityje, Europos priežiūros institucija (Europos bankininkystės institucija) (toliau - EBI),, Europos priežiūros institucija (Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija) (toliau - EDPPI), ir Europos priežiūros institucija (Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija) (toliau -EVPRI), įsteigtos tais reglamentais (toliau - EPI), turėtų vykdyti produktų, kuriems šis reglamentas netaikomas, stebėseną ir prireikus turėtų pateikti gaires, kaip spręsti nustatytas problemas. Į tokias gaires turėtų būti atsižvelgiama peržiūros, vykdomos praėjus ketveriems metams po šio reglamento įsigaliojimo dienos, metu sprendžiant dėl galimybės išplėsti taikymo sritį ir panaikinti tam tikras išimtis;
(9)
siekiant aiškiai apibrėžti santykį tarp šiuo reglamentu nustatytų pareigų ir pareigų, nustatytų kitais teisėkūros procedūra priimamais aktais, kuriais reikalaujama suteikti investuotojams informacijos, įskaitant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/71/EB (9) ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/138/EB (10), bet jomis neapsiribojant, būtina nustatyti, kad tie teisėkūros procedūra priimami aktai būtų toliau taikomi kartu su šiuo reglamentu;
(10)
siekiant užtikrinti tvarkingą ir veiksmingą šio reglamento reikalavimų laikymosi priežiūrą, valstybės narės turėtų paskirti kompetentingas institucijas, atsakingas už šią priežiūrą. Daugeliu atveju kompetentingos institucijos jau yra paskirtos prižiūrėti, kaip MIPP ir DIP teikėjai, pardavėjai ar konsultantai laikosi kitų pareigų, nustatytų kitomis nacionalinės ar Sąjungos teisės nuostatomis;
(11)
kompetentingų institucijų prašymu, įskaitant ex ante, joms turėtų būti suteikta visa būtina informacija, kad būtų galima patikrinti pagrindinės informacijos dokumentų turinį, įvertinti, kaip laikomasi šio reglamento, ir užtikrinti finansų rinkų klientų ir investuotojų apsaugą;
(12)
MIPP ir DIP teikėjai, kaip antai fondų valdytojai, draudimo įmonės, kredito įstaigos ar investicinės įmonės, turėtų parengti pagrindinės informacijos apie jų teikiamus MIPP ir DIP dokumentą, nes jie geriausiai išmano apie produktą. Jie taip pat turėtų būti atsakingi už pagrindinės informacijos dokumento teisingumą. Pagrindinės informacijos dokumentą MIPP ir DIP teikėjas turėtų parengti anksčiau, nei produktą galima parduoti neprofesionaliesiems investuotojams. Vis dėlto, kai produktas neprofesionaliesiems investuotojams neparduodamas, neturėtų būti nustatyta pareiga parengti pagrindinės informacijos dokumentą, o kai MIPP ir DIP teikėjui nepraktiška rengti pagrindinės informacijos dokumento, turėtų ir toliau būti galima šią užduotį perduoti kitiems. Pareigos pagal šį reglamentą, nustatytos nuostatose dėl pagrindinės informacijos dokumento rengimo ir peržiūros turėtų būti taikomos tik MIPP ir DIP teikėjui ir tik tol, kol MIPP ir DIP prekiaujama antrinėse rinkose. Siekiant užtikrinti, kad pagrindinės informacijos dokumentai būtų plačiai išplatinti ir prieinami, šiuo reglamentu turėtų būti numatyta, kad MIPP ir DIP teikėjas paskelbia pagrindinės informacijos dokumentus savo interneto svetainėje;
(13)
siekiant patenkinti neprofesionaliųjų investuotojų poreikius, būtina užtikrinti, kad tiems investuotojams skirta informacija apie MIPP ir DIP būtų tiksli, teisinga, aiški ir neklaidintų tų neprofesionaliųjų investuotojų. Todėl šiame reglamente reikėtų nustatyti bendrus pagrindinės informacijos dokumento rengimo standartus siekiant užtikrinti, kad jis neprofesionaliesiems investuotojams būtų suprantamas. Atsižvelgiant į tai, kad daugeliui neprofesionaliųjų investuotojų sunku suprasti specializuotą finansų srities terminologiją, ypač daug dėmesio reikėtų skirti dokumento leksikai ir rašymo stiliui. Reikėtų nustatyti ir taisykles dėl pagrindinės informacijos dokumento rengimo kalbos. Be to, pagrindinės informacijos dokumentas neprofesionaliesiems investuotojams turėtų būti suprantamas toks, koks jis yra, nesiremiant kita, ne rinkodaros informacija;
(14)
rengdamos pagrindinės informacijos dokumento turinio techninius standartus, kad jie tiksliai atspindėtų produktų investicijų politiką ir jos tikslus, laikantis šio reglamento, EPI turėtų užtikrinti, kad MIPP ir DIP teikėjai vartotų aiškią ir suprantamą kalbą, kuri būtų prieinama neprofesionaliesiems investuotojams, ir kad aprašyme, kaip siekiama investicijų tikslų, įskaitant naudojamų finansinių priemonių aprašymą, būtų vengiama finansų žargono ir terminologijos, kuri nėra tiesiogiai aiški neprofesionaliesiems investuotojams;
(15)
neprofesionaliesiems investuotojams turėtų būti teikiama būtina informacija, kad jie galėtų priimti informacija pagrįstus sprendimus dėl investavimo ir palyginti skirtingus MIPP ir DIP, tačiau jei informacija nebus trumpa ir glausta, tikėtina, kad jie ja nesinaudos. Todėl pagrindinės informacijos dokumente reikėtų pateikti tik pagrindinę informaciją, visų pirma susijusią su produkto pobūdžiu ir savybėmis, įskaitant kapitalo praradimo galimybę, išlaidas ir produkto rizikos pobūdį, taip pat svarbią informaciją apie veiklos rezultatus ir tam tikrą kitą specifinę informaciją, kurios gali prireikti norint suprasti atskirų produkto rūšių savybes;
(16)
nacionaliniu lygiu jau rengiamos investicinių produktų skaičiuoklės. Vis dėlto, kad šios skaičiuoklės būtų kiek įmanoma labiau naudingos vartotojams, į jas turėtų būti įtrauktos išlaidos ir mokesčiai, kuriuos ima įvairūs MIPP ir DIP teikėjai, ir visos papildomos išlaidos ir mokesčiai, kuriuos ima tarpininkai arba kurie imami kitose investavimo grandinės dalyse, kurių MIPP ir DIP teikėjai dar nėra įskaičiavę. Komisija turėtų pateikti ataskaitą apie tai, ar tos priemonės yra prieinamos internetu kiekvienoje valstybėje narėje ir ar jomis užtikrinami patikimi ir tikslūs bendrų išlaidų ir mokesčių už visus produktus, kuriems taikomas šis reglamentas, skaičiavimai;
(17)
parengtas pagrindinės informacijos dokumentas turėtų būti standartizuoto formato, kad neprofesionalieji investuotojai galėtų palyginti skirtingus MIPP ir DIP, nes atsižvelgiant į vartotojų elgesį ir gebėjimus, informacijos formatas, pateikimas ir turinys turi būti labai tikslūs, kad informacija būtų kuo suprantamesnė ir ja būtų maksimaliai naudojamasi. Kiekviename dokumente punktai ir jų antraštės turėtų būti pateikiami ta pačia tvarka. Be to, į skirtingų MIPP ir DIP pagrindinės informacijos dokumentą įtrauktina išsami informacija ir šios informacijos pateikimas turėtų būti papildomai suderintas techniniais reguliavimo standartais, kuriais atsižvelgiama į atliktus ir atliekamus vartotojų elgesio mokslinius tyrimus, įskaitant įvairių informacijos pateikimo vartotojams būdų veiksmingumo bandymų rezultatus. Be to, kai kurie MIPP ir DIP suteikia neprofesionaliajam investuotojui galimybę rinktis iš kelių pagrindinių investicijų, kaip antai draudimo įmonių turimų vidaus fondų. Į tuos produktus reikėtų atsižvelgti rengiant formatą;
(18)
kadangi kai kurie investiciniai produktai, kuriems taikomas šis reglamentas, nėra paprasti ir gali būti sunkiai suprantami neprofesionaliesiems investuotojams, siekiant apie tai informuoti neprofesionaliuosius investuotojus atitinkamais atvejais pagrindinės informacijos dokumente turėtų būti pateikiamas įspėjimas dėl supratimo. Produktas turėtų būti laikomas nepaprastu ir sunkiai suprantamu visų pirma jei investuojama į pagrindinį turtą, į kurį neprofesionalieji investuotojai paprastai neinvestuoja, jei galutinei investicijos grąžai apskaičiuoti naudojami keli skirtingi mechanizmai, todėl kyla didesnė tikimybė, kad neprofesionaliajam investuotojui tai bus nesuprantama, arba jei investicijų išpirkimas nustatomas atsižvelgiant į tendencingą neprofesionaliojo investuotojo elgseną, kaip antai nustatoma maža pradinė palūkanų norma, kuri vėliau pakeičiama daug didesne kintamąja sąlygine norma, arba taikoma iteratyvinė formulė;
(19)
neprofesionalieji investuotojai vis dažniau be finansinės savo investicijų grąžos siekia papildomų tikslų, pavyzdžiui, socialinių ar aplinkosaugos tikslų. Vis dėlto informaciją apie socialinius ar aplinkosaugos rezultatus, kurių siekia MIPP ir DIP teikėjas, gali būti sunku palyginti arba ji neteikiama. Todėl numatomi tvarūs finansinių investicijų aplinkosaugos ir socialiniai pokyčiai, taip pat Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 346/2013 (11) taikymas galėtų sudaryti palankesnes sąlygas tam, kad tokie svarbūs aspektai būtų geriau integruoti į Sąjungos teisę ir toliau būtų ja skatinami. Vis dėlto šiuo metu nėra nustatytų kriterijų ir nėra oficialios procedūros, skirtos objektyviai patikrinti tokius socialinius ar aplinkosaugos tikslus, kaip jau yra maisto sektoriuje. Todėl pageidautina, kad atlikdama šio reglamento peržiūrą Komisija nuodugniai atsižvelgtų į pokyčius, susijusius su investiciniais produktais, kuriais siekiama socialinių ir aplinkosaugos tikslų, ir į Reglamento (ES) Nr. 346/2013 peržiūros rezultatus;
(20)
pagrindinės informacijos dokumentas turėtų aiškiai skirtis nuo rinkodaros pranešimų ir būti nuo jų atskirtas;
(21)
siekiant užtikrinti, kad pagrindinės informacijos dokumente pateikiama informacija būtų patikima, turėtų būti reikalaujama, kad MIPP ir DIP teikėjai atnaujintų pagrindinės informacijos dokumentą. Tuo tikslu būtina techniniuose reguliavimo standartuose, kuriuos turi priimti Komisija, nustatyti išsamias taisykles, susijusias su informacijos peržiūros bei pagrindinės informacijos dokumento tikslinimo sąlygomis ir dažnumu;
(22)
pagrindinės informacijos dokumentai - pagrindas, kuriuo remdamiesi neprofesionalieji investuotojai priima sprendimus dėl investavimo. Dėl tos priežasties MIPP ir DIP teikėjai turi svarbią pareigą užtikrinti neprofesionaliesiems investuotojams, kad jie būtų neklaidinantys, tikslūs ir derėtų su atitinkamomis MIPP ir DIP sutartinių dokumentų dalimis. Todėl svarbu užtikrinti, kad neprofesionalieji investuotojai turėtų teisę į veiksmingą žalos atlyginimą. Be to, reikėtų užtikrinti, kad visi Sąjungos neprofesionalieji investuotojai turėtų tokią pačią teisę siekti kompensacijos už žalą, patirtą dėl to, kad nesilaikoma šio reglamento. Todėl reikėtų suderinti taisykles dėl MIPP ir DIP teikėjų civilinės atsakomybės. Neprofesionalieji investuotojai turėtų turėti galimybę pareikalauti, kad MIPP ir DIP teikėjas atsakytų už šio reglamento pažeidimą, kai patiriama žala dėl to, kad remtasi pagrindinės informacijos dokumentu, kuris yra nesuderintas su MIPP ir DIP teikėjo kontroliuojamais ikisutartiniu ar sutartiniu dokumentais ar yra klaidinantis ar netikslus;
(23)
klausimai, susiję su MIPP ir DIP teikėjo civiline atsakomybe, kuriems netaikomas šis reglamentas, turėtų būti reglamentuojami pagal taikytiną nacionalinę teisę. Teismas, turintis kompetenciją priimti sprendimą dėl neprofesionaliojo investuotojo pareikšto ieškinio, susijusio su civiline atsakomybe, turėtų būti nustatytas pagal atitinkamas taisykles dėl tarptautinės jurisdikcijos;
(24)
šiuo reglamentu nėra nustatomas pasas, suteikiantis neprofesionaliesiems investuotojams teisę parduoti MIPP ir DIP ar jais prekiauti tarpvalstybiniu mastu, ir juo nekeičiami galiojantys susitarimai dėl pasų, jei tokių yra, dėl MIPP ir DIP pardavimo ar prekybos jais tarpvalstybiniu mastu. Šiuo reglamentu nėra keičiamas pareigų paskirstymas esamoms kompetentingoms institucijoms pagal galiojančius susitarimus dėl pasų. Todėl valstybių narių šio reglamento tikslais paskirtos kompetentingos institucijos turėtų derinti savo veiksmus su institucijomis, kompetentingomis prekybos srityje pagal galiojantį MIPP ir DIP pasą, jei toks yra. Valstybės narės, kurioje yra prekiaujama MIPP ir DIP, kompetentinga institucija turėtų būti atsakinga už tų MIPP ir DIP prekybos priežiūrą. Valstybės narės, kurioje yra prekiaujama produktu, kompetentinga institucija visada turėtų turėti teisę savo teritorijoje sustabdyti prekybą MIPP ir DIP tais atvejais, kai nesilaikoma šio reglamento;
(25)
EDPPI ir atitinkamų kompetentingų institucijų įgaliojimus reikėtų papildyti aiškiu mechanizmu, kurį taikant būtų uždrausta arba apribota prekyba draudimo principu pagrįstais investiciniais produktais, kurie kelia rimtų rūpesčių dėl investuotojų apsaugos, finansų rinkų tvarkingo veikimo ir vientisumo arba visos finansų sistemos ar jos dalies stabilumo, jų platinimas ir pardavimas, ir kartu nustatyti atitinkamus EDPPI įgaliojimus koordinuoti veiklą ir imtis veiksmų susiklosčius nenumatytoms aplinkybėms. Tie įgaliojimai taip pat turėtų atspindėti EVPRI ir EBI pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 600/2014 (12) pavestus įgaliojimus, kad būtų užtikrinta, jog tokie intervencijos mechanizmai galėtų būti taikomi visiems investiciniams produktams, neatsižvelgiant į jų teisinę formą. Tokiais įgaliojimais kompetentingos institucijos ir, išimtiniais atvejais, EDPPI turėtų naudotis tik tada, kai įvykdomos konkrečios sąlygos. Jei tos sąlygos įvykdomos, kompetentingos institucijos ar, išimtiniais atvejais, EDPPI turėtų turėti galimybę vadovaudamosi atsargumo principu nustatyti draudimą ar apribojimą prieš pradedant prekiauti draudimo principu pagrįstais investiciniais produktais, juos platinti ar parduoti investuotojams. Tie įgaliojimai nereiškia, kad reikalaujama, jog kompetentinga institucija arba EDPPI nustatytų arba taikytų produkto patvirtinimą arba leidimo jam suteikimą, taip pat jie neatleidžia draudimo principu pagrįsto investicinio produkto teikėjo nuo pareigos laikytis visų atitinkamų šio reglamento reikalavimų. Be to, kompetentingos institucijos tais įgaliojimais turėtų naudotis išimtinai viešojo intereso tikslais ir dėl jų kompetentingoms institucijoms neturėtų kilti civilinė atsakomybė;
(26)
kad neprofesionalusis investuotojas galėtų priimti informacija pagrįstą sprendimą dėl investavimo, MIPP ir DIP klausimais konsultuojantys ar juos parduodantys asmenys turėtų būti įpareigoti pagrindinės informacijos dokumentą pateikti likus pakankamai laiko iki sandorio sudarymo. Šis reikalavimas turėtų būti taikomas neatsižvelgiant į tai, kur ar kaip sudaromas sandoris. Vis dėlto, jei sandoris yra sudaromas naudojant nuotolinio ryšio priemones, pagrindinės informacijos dokumentą galima pateikti iš karto po sandorio sudarymo, jeigu iš anksto pagrindinės informacijos dokumento neįmanoma pateikti ir jeigu neprofesionalusis investuotojas su tuo sutinka. MIPP ir DIP klausimais konsultuojančiais ar juos parduodančiais asmenimis gali būti tarpininkai ir patys MIPP ir DIP teikėjai, kai MIPP ir DIP teikėjai nusprendžia konsultuoti MIPP ir DIP klausimais ar juos parduoti tiesiogiai neprofesionaliesiems investuotojams. Šiuo reglamentu nedaromas poveikis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvai 2000/31/EB (13) ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvai 2002/65/EB (14);
(27)
siekiant MIPP ir DIP klausimais konsultuojančiam ar jį parduodančiam asmeniui suteikti tam tikrą galimybę pasirinkti pagrindinės informacijos dokumento pateikimo neprofesionaliesiems investuotojams laikmeną, reikėtų nustatyti vienodas taisykles, kuriomis būtų leidžiama naudotis elektroninio ryšio priemonėmis, kai tai tinkama atsižvelgiant į sandorio aplinkybes. Vis dėlto neprofesionaliajam investuotojui turėtų būti suteikta galimybė dokumentą gauti popieriuje. Siekiant, kad vartotojai turėtų galimybę susipažinti su informacija, pagrindinės informacijos dokumentas visuomet turėtų būti pateikiamas nemokamai;
(28)
siekiant užtikrinti neprofesionaliųjų investuotojų pasitikėjimą MIPP ir DIP ir apskritai finansų rinkomis, reikėtų nustatyti reikalavimus dėl atitinkamų vidaus procedūrų, kuriomis užtikrinama, kad MIPP ir DIP teikėjas pateiktų pagrįstą atsakymą į neprofesionaliųjų investuotojų skundus;
(29)
kadangi MIPP ir DIP pagrindinės informacijos dokumentą turėtų rengti subjektai, veikiantys finansų rinkų bankų, draudimo, vertybinių popierių ir fondų sektoriuose, ypač svarbu užtikrinti sklandų įvairių MIPP ir DIP teikėjų ir MIPP ir DIP klausimais konsultuojančių arba juos parduodančių asmenų priežiūros institucijų bendradarbiavimą, kad jos laikytųsi bendro požiūrio dėl šio reglamento taikymo;
(30)
vadovaujantis 2010 m. gruodžio 8 d. Komisijos komunikatu „Sankcijų taikymo režimų finansinių paslaugų sektoriuje griežtinimas“ ir siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi šio reglamento reikalavimų, svarbu, kad valstybės narės imtųsi būtinų veiksmų užtikrinti, kad už šio reglamento pažeidimus būtų taikomos atitinkamos administracinės sankcijos ir priemonės. Siekiant užtikrinti atgrasantį sankcijų pobūdį ir pagerinti investuotojo apsaugą jį įspėjant apie MIPP ir DIP, kuriais prekiaujama pažeidžiant šį reglamentą, sankcijos ir priemonės paprastai turėtų būti paskelbiamos, išskyrus esant tiksliai apibrėžtoms aplinkybėms;
(31)
nors valstybės narės gali nustatyti taisykles dėl administracinių ir baudžiamųjų sankcijų už tuos pačius pažeidimus, neturėtų būti reikalaujama, kad valstybės narės nustatytų taisykles dėl administracinių sankcijų už šio reglamento pažeidimus, kuriems taikoma nacionalinė baudžiamoji teisė. Laikydamosi nacionalinės teisės, valstybės narės neprivalo už tą patį pažeidimą nustatyti ir administracinių, ir baudžiamųjų sankcijų, tačiau jos tai turėtų galėti padaryti, jei tai leidžiama pagal jų nacionalinę teisę. Vis dėlto dėl to, kad paliekamos galioti baudžiamosios, o ne administracinės sankcijos už šio reglamento pažeidimus, neturėtų sumažėti arba būti kitaip paveiktas kompetentingų institucijų gebėjimas laiku bendradarbiauti, susipažinti su informacija ir ja keistis su kitų valstybių narių kompetentingomis institucijomis šio reglamento tikslais, įskaitant po to, kai atitinkamų pažeidimų atvejais kreipiamasi į kompetentingas teismines institucijas dėl patraukimo baudžiamojon atsakomybėn;
(32)
siekiant šio reglamento tikslų, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais nustatoma išsami procedūra, naudojama nustatyti, ar MIPP ir DIP siekiama konkrečių aplinkosaugos ar socialinių tikslų ir dėl EDPPI ir kompetentingų institucijų naudojimosi intervenciniais įgaliojimais sąlygų. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai;
(33)
Komisija turėtų priimti techninių reguliavimo standartų projektus, parengtus EPI, pasitelktus Jungtinį komitetą, dėl pagrindinės informacijos dokumento pateikimo ir turinio, pagrindinės informacijos dokumento standartizuoto formato, metodologijos, kuria grindžiamas rizikos ir grąžos pristatymas ir išlaidų apskaičiavimas, taip pat informacijos, esančios pagrindinės informacijos dokumente, peržiūros sąlygų ir dažnio bei reikalavimo pateikti pagrindinės informacijos dokumentą neprofesionaliesiems investuotojams vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 1093/2010, Reglamento (ES) Nr. 1094/2010 ir Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10-14 straipsniais. Komisija turėtų papildyti EPI techninį darbą atlikdama vartotojų tyrimus dėl pagrindinės informacijos dokumento pateikimo, kaip pasiūlyta EPI;
(34)
valstybėse narėse pagal šį reglamentą ir prižiūrint kompetentingoms institucijoms atliekamas asmens duomenų tvarkymas reglamentuojamas Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB (15). EPI ir prižiūrint Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui atliekamas asmens duomenų tvarkymas pagal šį reglamentą reglamentuojamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 45/2001 (16). Visais atvejais tvarkant asmens duomenis pagal šį reglamentą, pavyzdžiui, kompetentingoms institucijoms keičiantis asmens duomenimis arba juos perduodant, turėtų būti laikomasi Direktyvos 95/46/EB, o kai informacija keičiasi arba ją perduoda EPI, turėtų būti laikomasi Reglamento (EB) Nr. 45/2001;
(35)
nors kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektai (toliau -KIPVPS) yra investiciniai produktai, kaip apibrėžta šiame reglamente, atsižvelgiant į tai, kad neseniai pagal Direktyvą 2009/65/EB buvo nustatyti pagrindinės informacijos investuotojams reikalavimai, būtų proporcinga tokiems KIPVPS nustatyti penkerių metų pereinamąjį laikotarpį nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos, kuriuo šis reglamentas jiems nebūtų taikomas. Pasibaigus tam pereinamajam laikotarpiui ir jo nepratęsus, KIPVPS turėtų būti pradėtas taikyti šis reglamentas. Tas pereinamasis laikotarpis taip pat turėtų būti taikomas valdymo įmonėms, investicinėms bendrovėms ir asmenims, konsultuojantiems ne KIPVPS fondų investicinių vienetų klausimais ar juos parduodantiems, kai valstybė narė tokiems fondams taiko taisykles dėl pagrindinės informacijos dokumento formato ir turinio, nustatytas Direktyvos 2009/65/EB 78-81 straipsniuose;
(36)
praėjus ketveriems metams po šio reglamento įsigaliojimo dienos jis turėtų būtų peržiūrėtas, kad būtų atsižvelgta į rinkos pokyčius, kaip antai į naujų rūšių MIPP ir DIP atsiradimą, taip pat į pokyčius kitose Sąjungos teisės srityse ir į valstybių narių patirtį. Atliekant peržiūrą, taip pat turėtų būti įvertintos socialinių ir aplinkosaugos investicijų ženklo nustatymo galimybės, išlaidos ir galima nauda. Be to, atliekant peržiūrą reikėtų įvertinti, ar dėl nustatytų priemonių pagerėjo vidutinis neprofesionalaus investuotojo supratimas apie MIPP ir DIP ir galimybės juos palyginti. Taip pat reikėtų apsvarstyti, ar nereikėtų pratęsti pereinamojo laikotarpio KIPVPS ar tam tikriems ne KIPVPS, o galbūt būtų galima svarstyti kitos tvarkos taikymo tokiems fondams galimybes. Be to, peržiūros metu reikėtų įvertinti, ar, atsižvelgiant į patikimų vartotojų apsaugos standartų poreikį, įskaitant galimybę palyginti finansinius produktus, šis reglamentas toliau turėtų būti netaikomas tam tikriems produktams. Kaip peržiūros dalį Komisija taip pat turėtų atlikti rinkos tyrimą, kad nustatytų, ar rinkoje esama internetinių skaičiuoklių, kurios sudaro sąlygas neprofesionaliesiems investuotojams apskaičiuoti MIPP ir DIP bendras išlaidas ir mokesčius, ir ar tomis skaičiuoklėmis galima naudotis nemokamai. Remdamasi tos peržiūros rezultatais, Komisija turėtų Europos Parlamentui ir Tarybai pateikti ataskaitą ir prireikus pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų;
(37)
atsižvelgdama į EDPPI vykdomą darbą, susijusį su informacijos apie produktus atskleidimo reikalavimais, taikomais individualių pensijų produktams, ir atsižvelgdama į tų produktų ypatumus, per ketverius metus po šio reglamento įsigaliojimo dienos Komisija turėtų įvertinti, ar šio reglamento ir toliau netaikyti pensijų produktams, kurie pagal nacionalinę teisę pripažįstami kaip turintys pirminę paskirtį užtikrinti investuotojui pajamas išėjus į pensiją ir kurie suteikia investuotojui teisę į tam tikras išmokas. Atlikdama vertinimą Komisija turėtų svarstyti, ar šis reglamentas yra tinkamiausias teisėkūros mechanizmas, skirtas užtikrinti informacijos apie pensijų produktus atskleidimą, ar būtų tinkamesnių kitų informacijos atskleidimo mechanizmų;
(38)
kad MIPP ir DIP teikėjai ir MIPP ir DIP klausimais konsultuojantys ar juos parduodantys asmenys turėtų pakankamai laiko pasirengti praktiškai taikyti šio reglamento reikalavimus, jis turėtų būti taikomas tik praėjus dvejiems metams po jo įsigaliojimo dienos;
(39)
šiuo reglamentu gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi principų, pripažintų, visų pirma, Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje;
(40)
kadangi šio reglamento tikslų, t. y. gerinti neprofesionalaus investuotojo apsaugą ir didinti neprofesionalaus investuotojo pasitikėjimą MIPP ir DIP, įskaitant atvejus, kai tie produktai parduodami tarpvalstybiniu mastu, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl siūlomo veiksmo poveikio to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti;
(41)
buvo pasikonsultuota su Europos duomenų apsaugos pareigūnu pagal Reglamento (EB) Nr. 45/2001 28 straipsnio 2 dalį, ir jis pateikė nuomonę (17),
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
I SKYRIUS
DALYKAS, TAIKYMO SRITIS IR TERMINŲ APIBRĖŽTYS
1 straipsnis
Šiuo reglamentu nustatomos vienodos taisyklės dėl pagrindinės informacijos dokumento, kurį turi parengti MIPP ir DIP teikėjai, formato ir turinio ir dėl pagrindinės informacijos dokumento pateikimo neprofesionaliesiems investuotojams, siekiant sudaryti galimybę neprofesionaliesiems investuotojams suprasti ir palyginti MIPP ir DIP pagrindines savybes ir riziką.
2 straipsnis
1. Šis reglamentas taikomas MIPP ir DIP teikėjams ir MIPP ir DIP klausimais konsultuojantiems ar juos parduodantiems asmenims.
2. Šis reglamentas netaikomas šiems produktams:
a)
ne gyvybės draudimo produktams, išvardytiems Direktyvos 2009/138/EB I priede;
b)
gyvybės draudimo sutartims, kai išmokos pagal sutartį išmokamos tik mirties atveju arba neįgalumo dėl sužalojimo, ligos ar negalios atveju;
c)
indėliams, kurie nėra struktūrizuoti indėliai, kaip apibrėžta Direktyvos 2014/65/ES 4 straipsnio 1 dalies 43 punkte;
d)
vertybiniams popieriams, kaip nurodyta Direktyvos 2003/71/EB 1 straipsnio 2 dalies b-g, i ir j punktuose;
e)
pensijų produktams, kurių pagal nacionalinę teisę pripažinta pirminė paskirtis yra užtikrinti investuotojui pajamas išėjus į pensiją ir kurie suteikia investuotojui teisę į tam tikras išmokas;
f)
oficialiai pripažintoms profesinių pensijų sistemoms, kurioms taikoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/41/EB (18) arba Direktyva 2009/138/EB;
g)
individualių pensijų produktams, su kuriais susijusių finansinių darbdavio mokamų įmokų reikalaujama pagal nacionalinę teisę, kai darbdavys arba darbuotojas negali pasirinkti pensijų produkto arba jo teikėjo.
3 straipsnis
1. Kai MIPP ir DIP teikėjams, kuriems taikomas šis reglamentas, taip pat taikoma Direktyva 2003/71/EB, tuomet taikomas ir šis reglamentas, ir Direktyva 2003/71/EB.
2. Kai MIPP ir DIP teikėjams, kuriems taikomas šis reglamentas, taip pat taikoma Direktyva 2009/138/EB, tuomet taikomas ir šis reglamentas, ir Direktyva 2009/138/EB.
4 straipsnis
Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:
1)
mažmeninių investicinių produktų paketas ar MIPP - investicija, įskaitant priemones, kurias išleidžia Direktyvos 2009/138/EB 13 straipsnio 26 punkte apibrėžtos specialiosios paskirties įmonės ar Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2011/61/ES (19) 4 straipsnio 1 dalies an punkte apibrėžti specialieji pakeitimo vertybiniais popieriais subjektai, kai nepaisant investicijos teisinės formos neprofesionaliajam investuotojui atlyginama suma priklauso nuo referencinių verčių svyravimų arba vienos ar daugiau rūšių turto, kurio neprofesionalusis investuotojas tiesiogiai neįsigyja, veiklos rezultatų;
2)
draudimo principu pagrįstas investicinis produktas - draudimo produktas, kuris turi termino arba išperkamąją vertę, kuri visiškai arba iš dalies tiesiogiai arba netiesiogiai priklauso nuo rinkos svyravimų;
3)
mažmeninių ir draudimo principu pagrįstų investicinių produktų paketas arba MIPP ir DIP - produktas, atitinkantis vieną arba abi toliau pateiktas apibrėžtis:
a)
MIPP;
b)
draudimo principu pagrįstas investicinis produktas;
4)
mažmeninių ir draudimo principu pagrįstų investicinių produktų paketų teikėjas arba MIPP ir DIP teikėjas:
a)
subjektas, kuris teikia MIPP ir DIP;
b)
subjektas, kuris keičia esamą MIPP ir DIP, įskaitant jo rizikos ir grąžos pobūdį arba išlaidas, susijusias su investicija į MIPP ir DIP, bet tuo neapsiribojant;
5)
MIPP ir DIP parduodantis asmuo - asmuo, siūlantis arba sudarantis MIPP ir DIP sutartis su neprofesionaliaisiais investuotojais;
6)
neprofesionalusis investuotojas:
a)
neprofesionalusis klientas, kaip apibrėžta Direktyvos 2014/65/ES 4 straipsnio 1 dalies 11 punkte;
b)
klientas Direktyvos 2002/92/EB prasme, kai tas klientas nėra profesionalusis klientas, kaip apibrėžta Direktyvos 2014/65/ES 4 straipsnio 1 dalies 10 punkte;
7)
patvarioji laikmena - patvarioji laikmena, kaip apibrėžta Direktyvos 2009/65/EB 2 straipsnio 1 dalies m punkte;
8)
kompetentingos institucijos - nacionalinės institucijos, valstybės narės paskirtos prižiūrėti, kaip MIPP ir DIP teikėjai ir MIPP ir DIP klausimais konsultuojantys ar juos parduodantys asmenys laikosi šio reglamento reikalavimų.
II SKYRIUS
PAGRINDINĖS INFORMACIJOS DOKUMENTAS
I SKIRSNIS
Pagrindinės informacijos dokumento rengimas
5 straipsnis
1. Prieš pateikiant MIPP ir DIP neprofesionaliesiems investuotojams, laikydamasis šio reglamento reikalavimų MIPP ir DIP teikėjas parengia tam produktui skirtą pagrindinės informacijos dokumentą ir jį paskelbia savo interneto svetainėje.
2. Bet kuri valstybė narė gali reikalauti, kad MIPP ir DIP teikėjas arba MIPP ir DIP parduodantis asmuo pateiktų tos valstybės narės, kurioje prekiaujama MIPP ir DIP, kompetentingai institucijai ex ante pranešimą apie MIPP ir DIP pagrindinės informacijos dokumentą.
II SKIRSNIS
Pagrindinės informacijos dokumento forma ir turinys
6 straipsnis
1. Pagrindinės informacijos dokumente pateikta informacija laikoma ikisutartine informacija. Pagrindinės informacijos dokumentas turi būti tikslus, teisingas, aiškus ir neklaidinantis. Jame turi būti pateikiama pagrindinė informacija ir jis turi atitikti visus privalomus sutartinius dokumentus, pasiūlymo dokumentų atitinkamose dalyse pateiktą informaciją ir MIPP ir DIP nuostatas ir sąlygas.
2. Pagrindinės informacijos dokumentas yra savarankiškas dokumentas, aiškiai atskirtas nuo rinkodaros medžiagos. Jame nėra kryžminių nuorodų į rinkodaros medžiagą. Jame gali būti kryžminių nuorodų į kitus dokumentus, įskaitant, atitinkamais atvejais, prospektą, ir tik tais atvejais, kai kryžminė nuoroda yra susijusi su informacija, kurią pagal šį reglamentą reikalaujama įtraukti į pagrindinės informacijos dokumentą.
3. Nukrypstant nuo šio straipsnio 2 dalies, kai MIPP ir DIP suteikia neprofesionaliajam investuotojui įvairių investavimo galimybių ir todėl visos 8 straipsnio 3 dalyje reikalaujamos informacijos, susijusios su kiekviena pagrindine investavimo galimybe, neįmanoma pateikti viename glaustame savarankiškame dokumente, pagrindinės informacijos dokumente pateikiamas bent bendras pagrindinių investavimo galimybių aprašymas ir nurodoma, kur ir kaip galima rasti išsamesnės ikisutartinės informacijos dokumentų, susijusių su investiciniais produktais, kuriais grindžiamos pagrindinės investavimo galimybės.
4. Pagrindinės informacijos dokumentas parengiamas kaip trumpas dokumentas, kurį atspausdintą sudaro glaustai parašytas tekstas ir ne daugiau kaip trys A4 formato puslapiai, kuris padeda palyginti informaciją. Jame:
a)
informacija turi būti pateikiama ir išdėstoma taip, kad būtų lengva skaityti, o rašmenys turi būti įskaitomo dydžio;
b)
daugiausia dėmesio turi būti skirta pagrindinei informacijai, kurios reikia neprofesionaliesiems investuotojams;
c)
informacija turi būti aiškiai suformuluota ir rašoma tokia kalba ir stiliumi, kad ją būtų galima lengviau suprasti; visų pirma turi būti rašoma aiškiai, glaustai ir suprantamai.
5. Kai pagrindinės informacijos dokumente naudojamos spalvos, dėl to neturi sumažėti informacijos suprantamumas, jei būtų spausdinama ar daroma nespalvota pagrindinės informacijos dokumento kopija.
6. Kai pagrindinės informacijos dokumente naudojamas MIPP ir DIP teikėjo ar grupės, kuriai jis priklauso, įmonės prekės ženklas ar logotipas, jis neturi atitraukti neprofesionaliojo investuotojo dėmesio nuo dokumente pateikiamos informacijos ir neturi paslėpti teksto.
7 straipsnis
1. Pagrindinės informacijos dokumentas rašomas valstybės narės dalies, kurioje platinamas MIPP ir DIP, vartojamomis valstybinėmis kalbomis arba viena iš valstybinių kalbų, vartojamų jos dalyje, arba kita tos valstybės narės kompetentingoms institucijoms priimtina kalba, o kai jis parašytas kita kalba - jis išverčiamas į vieną iš tų kalbų.
Vertime sąžiningai ir tiksliai perteikiamas originalaus pagrindinės informacijos dokumento turinys.
2. Jei MIPP ir DIP valstybėje narėje yra skatinamas pasitelkiant rinkodaros dokumentus, surašytus viena ar daugiau tos valstybės narės valstybinių kalbų, pagrindinės informacijos dokumentas turi būti surašytas bent atitinkančiomis valstybinėmis kalbomis.
8 straipsnis
1. Pagrindinės informacijos dokumento pirmo puslapio viršuje aiškiai nurodomas pavadinimas - „Pagrindinės informacijos dokumentas“.
Pagrindinės informacijos dokumentas išdėstomas 2 ir 3 dalyse nurodyta nustatyta eilės tvarka.
2. Iš karto po pagrindinės informacijos dokumento pavadinimo pateikiama aiškinamoji dalis. Ji išdėstoma taip:
„Šiame dokumente pateikiama pagrindinė informacija apie šį investicinį produktą. Tai nėra rinkodaros medžiaga. Pateikti šią informaciją reikalaujama įstatymu, siekiant padėti jums lengviau suprasti šio produkto pobūdį, riziką, sąnaudas, galimą pelną bei nuostolius ir padėti jį palyginti su kitais produktais.“
3. Pagrindinės informacijos dokumente pateikiama ši informacija:
a)
dokumento pradžioje - MIPP ir DIP pavadinimas, MIPP ir DIP teikėjo tapatybė ir kontaktiniai duomenys, informacija apie MIPP ir DIP teikėjo kompetentingą instituciją ir dokumento data;
b)
atitinkamais atvejais - toks įspėjimas dėl supratimo: „Jūs ketinate įsigyti produktą, kuris nėra paprastas ir kurį gali būti sudėtinga suprasti.“;
c)
skirsnyje „Koks šis produktas?“ - MIPP ir DIP pobūdis ir pagrindinės savybės, įskaitant:
i)
MIPP ir DIP rūšį;
ii)
jo tikslus ir priemones jiems pasiekti, visų pirma, ar tikslų siekiama naudojantis tiesiogine ar netiesiogine pozicija pagrindinio investicinio turto atžvilgiu, įskaitant pagrindinių priemonių aprašymą ar referencines vertes, įskaitant rinkų, kuriose investuojamas MIPP ir DIP, specifikaciją, įskaitant, atitinkamais atvejais konkrečius aplinkosaugos ar socialinius tikslus, kurių siekiama produktu, taip pat, kaip nustatoma grąža;
iii)
neprofesionaliojo investuotojo, kuriam ketinama parduoti MIPP ir DIP, tipo aprašymą, visų pirma nurodant jo gebėjimą padengti investicijų nuostolius ir investavimo laikotarpį;
iv)
kai MIPP ir DIP siūlomos draudimo išmokos, išsamią informaciją apie tas draudimo išmokas, įskaitant aplinkybes, kuriomis jos būtų mokamos;
v)
MIPP ir DIP terminą, jei jis žinomas;
d)
skirsnyje „Kokia yra rizika ir kokią grąžą galėčiau gauti?“ - trumpas rizikos ir grąžos pobūdžio aprašymas, kurį sudaro šie elementai:
i)
suminis rizikos rodiklis, tą rodiklį papildomai paaiškinant, nurodant pagrindinius jo apribojimus, aprašant ir paaiškinant su MIPP ir DIP iš esmės susijusią riziką, kurios suminis rizikos rodiklis tinkamai neatspindi;
ii)
galimi maksimalūs investuoto kapitalo nuostoliai, įskaitant informaciją apie tai:
-
ar neprofesionalusis investuotojas gali prarasti visą investuotą kapitalą arba
-
ar neprofesionalusis investuotojas prisiima ne tik į MIPP ir DIP investuoto kapitalo išlaidas, bet ir papildomų finansinių įsipareigojimų ar pareigų, be kita ko, neapibrėžtųjų įsipareigojimų, riziką, ir
-
atitinkamais atvejais, ar MIPP ir DIP apima kapitalo apsaugą nuo rinkos rizikos ir išsamiai nurodoma, kam taikoma apsauga, ir jos apribojimai, visų pirma jos taikymo terminai,
iii)
atitinkami veiklos rezultatų scenarijai ir prielaidos, kuriomis jie grindžiami;
iv)
atitinkamais atvejais informacija apie grąžos neprofesionaliesiems investuotojams sąlygas arba nustatytas veiklos rezultatų viršutines ribas;
v)
pareiškimas, kad neprofesionaliojo investuotojo buveinės valstybės narės mokesčių teisės aktai gali turėti poveikio faktinei išmokai;
e)
skirsnyje „Kas atsitinka, jei [MIPP ir DIP teikėjo pavadinimas] negali sumokėti išmokų?“ trumpai aprašoma, ar susiję nuostoliai padengiami iš investuotojo kompensavimo arba garantijų sistemos, ir jei taip, kokia tai yra sistema, garanto pavadinimas ir kokią riziką sistema apima, o kokios neapima;
f)
skirsnyje „Kokios yra išlaidos?“ - išlaidos, susijusios su investicijomis į MIPP ir DIP, į kurias įeina ir tiesioginės, ir netiesioginės neprofesionaliajam investuotojui tenkančios išlaidos, įskaitant vienkartines ir pasikartojančias išlaidas, pateiktas kaip suminiai šių išlaidų rodikliai ir, siekiant užtikrinti palyginamumą, visas bendras išlaidas, išreikštas pinigais ir procentais, kad būtų galima parodyti visų išlaidų sudėtinį poveikį investicijoms.
Pagrindinės informacijos dokumente aiškiai nurodoma, kad konsultantai, platintojai ar kiti MIPP ir DIP klausimais konsultuojantys ar jais prekiaujantys asmenys pateiks informaciją, kurioje išsamiai išdėstomos visos platinimo išlaidos, kurios dar neįtrauktos į pirmiau nurodytas išlaidas, kad neprofesionalusis investuotojas galėtų suprasti šių bendrų išlaidų sudėtinį poveikį investicijos grąžai;
g)
skirsnyje „Kiek laiko turėčiau jį laikyti ir ar galiu pinigus pasiimti anksčiau?“
i)
atitinkamais atvejais - ar tam MIPP ir DIP nustatytas atsisakymo laikotarpis arba nutraukimo laikotarpis;
ii)
nurodomas rekomenduojamas ir atitinkamais atvejais reikalaujamas minimalus laikymo laikotarpis;
iii)
galimybė ir sąlygos atsiimti visas investicijas prieš galutinį terminą, įskaitant visus taikomus mokesčius ir sankcijas, atsižvelgiant į MIPP ir DIP rizikos ir grąžos pobūdį ir tikslinę rinkos raidą;
iv)
informacija apie galimas pasekmes, jei atliekamas išgryninimas prieš pasibaigiant terminui ar rekomenduojamam laikymo laikotarpiui, kaip antai kapitalo apsaugos praradimą ar papildomus sąlyginius mokesčius;
h)
skirsnyje „Kaip galima pateikti skundą?“ - informacija apie tai, kaip ir kam neprofesionalusis investuotojas gali pateikti skundą dėl produkto arba MIPP ir DIP teikėjo ar produkto klausimais konsultuojančio ar jį parduodančio asmens elgesio;
i)
skirsnyje „Kita svarbi informacija“ - trumpai nurodomi, kokius papildomus informacijos dokumentus reikia pateikti neprofesionaliajam investuotojui ikisutartiniame ir (arba) posutartiniame etape, išskyrus rinkodaros medžiagą.
4. Komisijai pagal 30 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatoma išsami procedūra, naudojama nustatyti, ar MIPP ir DIP siekiama konkrečių aplinkosaugos ar socialinių tikslų.
5. Siekiant užtikrinti nuoseklų šio straipsnio taikymą, EPI per Europos priežiūros institucijų jungtinį komitetą (toliau - Jungtinis komitetas) parengia techninių reguliavimo standartų projektus, kuriuose nurodoma:
a)
išsamus kiekvieno 3 dalyje nurodyto informacijos elemento pateikimo ir turinio išsamus aprašymas;
b)
metodologija, kuria grindžiamas rizikos ir grąžos pateikimas, kaip nurodyta 3 dalies d punkto i ir iii papunkčiuose, ir
c)
išlaidų apskaičiavimo metodologija, įskaitant suminių indikatorių specifikaciją, kaip nurodyta 3 dalies f punkte.
Rengdamos techninių reguliavimo standartų projektus EPI atsižvelgia į įvairias MIPP ir DIP rūšis, jų skirtumus ir neprofesionaliųjų investuotojų gebėjimus, taip pat į MIPP ir DIP savybes, kad neprofesionaliajam investuotojui leistų pasirinkti iš skirtingų pagrindinių investicijų arba kitų produkto teikiamų galimybių, įskaitant atvejus, kai šis pasirinkimas gali vykti skirtingu laiku arba keistis ateityje.
EPI tuos techninių reguliavimo standartų projektus Europos priežiūros institucijos pateikia Komisijai ne vėliau kaip 2015 m. kovo 31 d.
Komisijai deleguojami įgaliojimai priimti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus pagal Reglamento (ES) Nr. 1093/2010, Reglamento (ES) Nr. 1094/2010 ir Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10-14 straipsnius.
9 straipsnis
Rinkodaros pranešimuose, kuriuose pateikiama su MIPP ir DIP susijusi specifinė informacija, nepateikiama teiginių, prieštaraujančių pagrindinės informacijos dokumente pateiktai informacijai arba menkinančių pagrindinės informacijos dokumento svarbą. Rinkodaros pranešimuose nurodoma, kad pagrindinės informacijos dokumentas yra parengtas, ir pateikiama informacija, kaip ir kur jį gauti, įskaitant MIPP ir DIP teikėjo interneto svetainę.
10 straipsnis
1. MIPP ir DIP teikėjas reguliariai peržiūri pagrindinės informacijos dokumente pateiktą informaciją ir patikslina dokumentą, kai atlikus peržiūrą matyti, kad reikia pakeitimų. Patikslinta redakcija turi būti prieinama nedelsiant.
2. Siekiant užtikrinti nuoseklų šio straipsnio taikymą, EPI pasitelkdamos Jungtinį komitetą parengia techninių reguliavimo standartų projektus, kuriuose nurodoma:
a)
pagrindinės informacijos dokumente pateiktos informacijos peržiūrėjimo sąlygos;
b)
sąlygos, kuriomis turi būti patikslintas pagrindinės informacijos dokumentas;
c)
konkrečios sąlygos, kuriomis pagrindinės informacijos dokumente pateikta informacija turi būti peržiūrėta arba pagrindinės informacijos dokumentas turi būti patikslintas, kai MIPP ir DIP neprofesionaliesiems investuotojams nėra teikiamas nuolat;
d)
aplinkybės, kuriomis neprofesionalieji investuotojai turi būti informuojami apie patikslintą jų nupirkto MIPP ir DIP pagrindinės informacijos dokumentą, ir priemonės, kuriomis neprofesionalieji investuotojai turi būti informuojami.
EPI tuos techninių reguliavimo standartų projektus pateikia Komisijai ne vėliau kaip 2015 m. gruodžio 31 d.
Komisijai deleguojami įgaliojimai priimti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus pagal Reglamento (ES) Nr. 1093/2010, Reglamento (ES) Nr. 1094/2010 ir Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10-14 straipsnius.
11 straipsnis
1. MIPP ir DIP teikėjui nekyla civilinė atsakomybė, remiantis vien pagrindinės informacijos dokumentu, įskaitant bet kokį jo vertimą, nebent jis yra klaidinantis ar netikslus, arba neatitinka atitinkamų teisiškai privalomų ikisutartinių ir sutartinių dokumentų dalių ar 8 straipsnyje nustatytų reikalavimų.
2. Neprofesionalusis investuotojas, kuris įrodo, kad patyrė žalą dėl rėmimosi pagrindinės informacijos dokumentu 1 dalyje nurodytomis aplinkybėmis, investuodamas į MIPP ir DIP, kurio atžvilgiu buvo parengtas tas pagrindinės informacijos dokumentas, gali reikalauti, kad MIPP ir DIP teikėjas atlygintų tuos nuostolius pagal nacionalinę teisę.
3. Elementai, kaip antai „žala“ ar „nuostoliai“, kaip nurodyta 2 dalyje, kurie nėra apibrėžti, aiškinami ir taikomi vadovaujantis taikytina nacionaline teise, kaip nustatyta pagal atitinkamas tarptautinės privatinės teisės taisykles.
4. Šiuo straipsniu nedraudžiama pagal nacionalinę teisę pareikšti kitų ieškinių dėl civilinės atsakomybės.
5. Sutartinėmis nuostatomis neapribojamos pareigos pagal šį straipsnį ir jų neatsisakoma.
12 straipsnis
Kai pagrindinės informacijos dokumentas yra susijęs su draudimo sutartimi, draudimo įmonių pareigos pagal šį reglamentą kyla tik draudimo sutarties draudėjui, o ne draudimo sutarties naudos gavėjui.
III SKIRSNIS
Pagrindinės informacijos dokumento pateikimas
13 straipsnis
1. MIPP ir DIP klausimais konsultuojantis ar jį parduodantis asmuo pagrindinės informacijos dokumentą neprofesionaliesiems investuotojams pateikia likus pakankamai laiko iki tol, kol tie investuotojai susaistomi su tuo MIPP ir DIP susijusia sutartimi ar pasiūlymu.
2. MIPP ir DIP klausimais konsultuojantis ar jį parduodantis asmuo gali patenkinti 1 dalyje nustatytus reikalavimus pateikdamas pagrindinės informacijos dokumentą asmeniui, turinčiam išankstinį rašytinį įgaliojimą priimti investavimo sprendimus neprofesionaliojo investuotojo vardu sandorių, sudaromų pagal rašytinį įgaliojimą, atžvilgiu.
3. Nukrypstant nuo 1 dalies ir taikant Direktyvos 2002/65/EB 3 straipsnio 1 dalį, 3 straipsnio 3 dalies a punktą ir 6 straipsnį, MIPP ir DIP parduodantis asmuo pagrindinės informacijos dokumentą neprofesionaliajam investuotojui gali pateikti po sandorio sudarymo nepagrįstai nedelsdamas, kai įvykdomos visos šios sąlygos:
a)
neprofesionalusis investuotojas nusprendžia savo iniciatyva kreiptis į MIPP ir DIP parduodantį asmenį ir sudaryti sandorį naudojant nuotolinio ryšio priemones;
b)
pagrindinės informacijos dokumento neįmanoma pateikti pagal šio straipsnio 1 dalį;
c)
MIPP ir DIP klausimais konsultuojantis ar jį parduodantis asmuo neprofesionalųjį investuotoją informavo, kad neįmanoma pateikti pagrindinės informacijos dokumento ir aiškiai nurodė, kad neprofesionalusis investuotojas gali atidėti sandorio sudarymą, kad jis prieš sudarydamas sandorį galėtų gauti ir perskaityti pagrindinės informacijos dokumentą;
d)
neprofesionalusis investuotojas sutinka gauti pagrindinės informacijos dokumentą nepagrįstai nedelsiant po sandorio sudarymo, o ne atidėti sandorio sudarymą tam, kad gautų dokumentą iš anksto.
4. Kai dėl to paties MIPP ir DIP neprofesionaliojo investuotojo vardu sudaroma keletas sandorių iš eilės pagal to neprofesionaliojo investuotojo nurodymus, duotus MIPP ir DIP parduodančiam asmeniui iki pirmojo sandorio, pareiga pateikti pagrindinės informacijos dokumentą pagal 1 dalį taikoma tik pirmajam sandoriui ir pirmajam sandoriui po pagrindinės informacijos dokumento patikslinimo pagal 10 straipsnį.
5. Siekiant užtikrinti nuoseklų šio straipsnio taikymą, EPI pasitelkdamos Jungtinį komitetą parengia techninių reguliavimo standartų projektus, kuriuose patikslinamos reikalavimo pateikti pagrindinės informacijos dokumentą, kaip nustatyta 1 dalyje, įvykdymo sąlygos.
EPI tuos techninių reguliavimo standartų projektus pateikia Komisijai ne vėliau kaip 2015 m. gruodžio 31 d.
Komisijai deleguojami įgaliojimai priimti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus pagal Reglamento (ES) Nr. 1093/2010, Reglamento (ES) Nr. 1094/2010 ir Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10-14 straipsnius.
14 straipsnis
1. MIPP ir DIP klausimais konsultuojantis ar jį parduodantis asmuo pagrindinės informacijos dokumentą neprofesionaliesiems investuotojams pateikia nemokamai.
2. MIPP ir DIP klausimais konsultuojantis ar jį parduodantis asmuo pagrindinės informacijos dokumentą neprofesionaliajam investuotojui pateikia vienoje iš šių laikmenų:
a)
popieriuje; tai turėtų būti automatiškai numatyta galimybė, kai MIPP ir DIP siūlomas susitikus, nebent neprofesionalusis investuotojas pageidautų kitaip;
b)
patvariojoje laikmenoje, išskyrus popierių, kai įvykdomos 4 dalyje nustatytos sąlygos; arba
c)
interneto svetainėje, kai įvykdomos 5 dalyje nustatytos sąlygos.
3. Kai pagrindinės informacijos dokumentas pateikiamas naudojant patvariąją laikmeną, išskyrus popierių, arba interneto svetainėje, neprofesionaliųjų investuotojų prašymu popierinė kopija pateikiama nemokamai. Neprofesionalieji investuotojai turi būti informuojami apie savo teisę prašyti nemokamos popierinės kopijos.
4. Pagrindinės informacijos dokumentas gali būti pateikiamas naudojant patvariąją laikmeną, išskyrus popierių, jei įvykdomos šios sąlygos:
a)
naudoti patvariąją laikmeną yra tinkama atsižvelgiant į tai, kaip vykdoma veikla tarp MIPP ir DIP klausimais konsultuojančio ar jį parduodančio asmens ir neprofesionaliojo investuotojo;
b)
neprofesionaliajam investuotojui buvo suteikta galimybė pasirinkti gauti informaciją popieriuje arba patvariojoje laikmenoje, ir jis pasirinko tą kitą laikmeną taip, kad tą galima įrodyti.
5. Pagrindinės informacijos dokumentas gali būti pateikiamas interneto svetainėje, kuri neatitinka patvariosios laikmenos apibrėžties, jei įvykdomos visos šios sąlygos:
a)
pagrindinės informacijos dokumentą pateikti interneto svetainėje yra tinkama atsižvelgiant į tai, kaip vykdoma veikla tarp MIPP ir DIP klausimais konsultuojančio ar jį parduodančio asmens ir neprofesionaliojo investuotojo;
b)
neprofesionaliajam investuotojui buvo suteikta galimybė pasirinkti gauti informaciją, pateiktą popieriuje arba interneto svetainėje, ir jis pasirinko pastarąją priemonę taip, kad tą galima įrodyti;
c)
neprofesionaliajam investuotojui elektroniniu būdu arba raštu buvo praneštas interneto svetainės adresas ir vieta interneto svetainėje, kur galima susipažinti su pagrindinės informacijos dokumentu;
d)
pagrindinės informacijos dokumentas interneto svetainėje liktų, jį būtų galima parsisiųsti ir išsaugoti patvariojoje laikmenoje tiek laiko, kiek neprofesionaliajam investuotojui gali reikėti juo naudotis.
Pagrindinės informacijos dokumentą patikslinus pagal 10 straipsnį, neprofesionaliojo investuotojo prašymu pateikiamos ir ankstesnės redakcijos.
6. 4 ir 5 dalių tikslais laikoma, kad informaciją pateikti naudojantis patvariąja laikmena, išskyrus popierių, arba interneto svetainėje yra tinkama atsižvelgiant į tai, kaip vykdoma veikla tarp MIPP ir DIP klausimais konsultuojančio ar jį parduodančio asmens ir neprofesionaliojo investuotojo, jeigu yra įrodymų, kad neprofesionalusis investuotojas turi galimybę reguliariai naudotis internetu. Jeigu tai veiklai vykdyti neprofesionalusis investuotojas pateikia elektroninio pašto adresą, tai laikoma tokiu įrodymu.
III SKYRIUS
RINKOS STEBĖSENA IR INTERVENCINIAI ĮGALIOJIMAI PRODUKTŲ ATŽVILGIU
15 straipsnis
1. Vadovaudamasi Reglamento (ES) Nr. 1094/2010 9 straipsnio 2 dalimi, EDPPI stebi draudimo principu pagrįstų investicinių produktų, kurie pateikiami rinkai, platinami arba parduodami Sąjungoje, rinką.
2. Kompetentingos institucijos stebi draudimo principu pagrįstų investicinių produktų, kurie pateikiami rinkai, platinami arba parduodami atitinkamos valstybės narės teritorijoje arba iš jos teritorijos, rinką.
16 straipsnis
1. Kai įvykdomos šio straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatytos sąlygos, vadovaudamasi Reglamento (ES) Nr. 1094/2010 9 straipsnio 5 dalimi, EDPPI gali Sąjungoje laikinai uždrausti arba apriboti:
a)
tam tikrų draudimo principu pagrįstų investicinių produktų ar tam tikrų specifinių savybių turinčių draudimo principu pagrįstų investicinių produktų pateikimą rinkai, platinimą arba pardavimą, arba
b)
draudimo arba perdraudimo įmonės tam tikros rūšies finansinę veiklą ar praktiką.
Draudimas ar apribojimas gali būti taikomas EDPPI nustatytomis aplinkybėmis arba su jos nustatytomis išimtimis.
2. EDPPI priima sprendimą pagal 1 dalį tik jeigu įvykdomos visos šios sąlygos:
a)
siūlomais veiksmais siekiama pašalinti rimtus rūpesčius dėl investuotojų apsaugos arba grėsmę tvarkingam finansų rinkų veikimui ir vientisumui arba visos Sąjungos finansų sistemos ar jos dalies stabilumui;
b)
Sąjungos teisėje nustatytais ir atitinkamam draudimo principu pagrįstam investiciniam produktui ar veiklai taikytinais reikalavimais ši grėsmė nepašalinama;
c)
kompetentinga institucija ar kompetentingos institucijos nesiėmė veiksmų šiai grėsmei pašalinti arba veiksmais, kurių imtasi, ši grėsmė nebuvo tinkamai pašalinta.
Kai įvykdomos pirmoje pastraipoje nustatytos sąlygos, EDPPI, vadovaudamasi atsargumo principu, gali nustatyti 1 dalyje nurodytą draudimą ar apribojimą prieš pateikiant draudimo principu pagrįstą investicinį produktą rinkai arba prieš parduodant jį investuotojams.
3. Imdamasi veiksmų pagal šį straipsnį EDPPI užtikrina, kad veiksmai:
a)
neturėtų neigiamo poveikio finansų rinkų veiksmingumui ar investuotojams, kuris būtų neproporcingas tų veiksmų naudos atžvilgiu, ar
b)
nesukeltų reguliacinio arbitražo rizikos.
Kai kompetentinga institucija ar kompetentingos institucijos ėmėsi priemonės pagal 17 straipsnį, EDPPI gali imtis bet kokių šio straipsnio 1 dalyje nurodytų priemonių nepaskelbusi 18 straipsnyje numatytos nuomonės.
4. Prieš priimdama sprendimą imtis veiksmų pagal šį straipsnį, EDPPI informuoja kompetentingas institucijas apie savo siūlomą veiksmą.
5. EDPPI paskelbia pranešimą apie sprendimą imtis šiame straipsnyje numatytų veiksmų savo interneto svetainėje. Pranešime pateikiama išsami informacija apie draudimą ar apribojimą ir nurodomas laikas, kada, paskelbus pranešimą, priemonės įsigalios. Draudimas ar apribojimas taikomi tik veiksmams, kurių imtasi priemonėms įsigaliojus.
6. EDPPI tinkamais laiko tarpais, bet ne rečiau kaip kartą per tris mėnesius, peržiūri pagal 1 dalį nustatytą draudimą ar apribojimą. Jeigu praėjus tam trijų mėnesių laikotarpiui šis draudimas ar apribojimas neatnaujinamas, baigiasi jo galiojimo laikas.
7. Veiksmai, kuriuos EDPPI įgyvendina vadovaudamasi šiuo straipsniu, yra viršesni nei veiksmai, kurių anksčiau ėmėsi kompetentinga institucija.
8. Komisija pagal 30 straipsnį priima deleguotuosius aktus, kuriais nustatomi kriterijai ir veiksniai, į kuriuos EDPPI turi atsižvelgti nustatydama, kada kyla rimtų rūpesčių dėl investuotojų apsaugos arba grėsmė tvarkingam finansų rinkų veikimui bei vientisumui ar visos Sąjungos finansų sistemos ar jos dalies stabilumui, kaip nurodyta 2 dalies pirmos pastraipos a punkte.
Tie kriterijai ir veiksniai apima:
a)
draudimo principu pagrįsto investicinio produkto sudėtingumo laipsnį ir sąsajas su investuotojų, kuriems jis yra pateikiamas rinkai ir parduodamas, tipu;
b)
draudimo principu pagrįsto investicinio produkto dydį ar nominaliąją vertę;
c)
draudimo principu pagrįsto investicinio produkto, veiklos arba praktikos novatoriškumo laipsnį ir
d)
produkto arba praktikos sukuriamą sverto poveikį.
17 straipsnis
1. Kompetentinga institucija gali uždrausti ar apriboti toje valstybėje narėje arba iš jos:
a)
draudimo principu pagrįstų investicinių produktų ar tam tikrų nurodytų savybių turinčių draudimo principu pagrįstų investicinių produktų pateikimą rinkai, platinimą arba pardavimą, arba
b)
draudimo arba perdraudimo įmonės tam tikros rūšies finansinę veiklą ar praktiką.
2. Kompetentinga institucija gali imtis 1 dalyje nurodytų veiksmų, jei tinkamai įsitikina, kad:
a)
draudimo principu pagrįstas investicinis produktas ar veikla arba praktika kelia didelių rūpesčių dėl investuotojų apsaugos arba dėl jų iškilo grėsmė tvarkingam finansų rinkų veikimui ir vientisumui arba visos finansų sistemos ar jos dalies stabilumui bent vienoje valstybėje narėje;
b)
esamų Sąjungos teisės aktuose nustatytų ir atitinkamam draudimo principu pagrįstam investiciniam produktui ar veiklai arba praktikai taikytinų reguliavimo reikalavimų nepakanka a punkte nurodytai rizikai pašalinti, ir to nepavyktų geriau padaryti griežtesnėmis priežiūros ar esamų reikalavimų vykdymo užtikrinimo priemonėmis;
c)
veiksmai yra proporcingi atsižvelgiant į nustatytos rizikos pobūdį, atitinkamų investuotojų ar rinkos dalyvių patyrimo lygį ir galimą veiksmų poveikį investuotojams ir rinkos dalyviams, kurie gali turėti draudimo principu pagrįstą investicinį produktą ar vykdyti veiklą arba praktiką, jais naudotis arba gauti iš jų naudos;
d)
kompetentinga institucija tinkamai konsultavosi su kitų valstybių narių, kurioms veiksmai gali daryti didelį poveikį, kompetentingomis institucijomis, ir
e)
veiksmai nesukelia diskriminacinio poveikio iš kitos valstybės narės teikiamoms paslaugoms ar veiklai.
Kai įvykdomos pirmoje pastraipoje nustatytos sąlygos, kompetentinga institucija, vadovaudamasi atsargumo principu, gali nustatyti 1 dalyje nurodytą draudimą ar apribojimą prieš pateikiant draudimo principu pagrįstą investicinį produktą rinkai arba prieš parduodant jį investuotojams. Draudimas ar apribojimas gali būti taikomas kompetentingos institucijos nustatytomis aplinkybėmis arba su jos nustatytomis išimtimis.
3. Kompetentinga institucija nenustato draudimo ar apribojimo pagal šį straipsnį, nebent, likus ne mažiau kaip mėnesiui iki numatomo priemonės įsigaliojimo, raštu ar kitomis priemonėmis, dėl kurių tarpusavyje susitarė institucijos, ji pranešė visoms kitoms susijusioms kompetentingoms institucijoms ir EDPPI apie:
a)
draudimo principu pagrįstą investicinį produktą ar veiklą arba praktiką, su kuriais yra susiję siūlomi veiksmai;
b)
siūlomo draudimo ar apribojimo esmę ir kada jis turėtų įsigalioti, ir
c)
įrodymus, kuriais ji pagrindė savo sprendimą ir kuriais remdamasi ji įsitikino, kad įvykdytos visos 2 dalyje nurodytos sąlygos.
4. Išimtiniais atvejais, kai, kompetentingos institucijos manymu, būtina imtis skubių veiksmų pagal šį straipsnį, kad būtų išvengta žalos, kurią gali padaryti 1 dalyje nurodyti draudimo principu pagrįsti investiciniai produktai, veikla arba praktika, kompetentinga institucija gali laikinai imtis veiksmų, ne mažiau kaip prieš 24 valandas iki numatomo priemonės įsigaliojimo raštu pateikusi pranešimą visoms kitoms kompetentingoms institucijoms ir EDPPI, jei įvykdomi visi šio straipsnio kriterijai ir jei, be to, aiškiai nustatyta, kad pranešus prieš vieną mėnesį nebūtų atitinkamai sprendžiama konkreti problema arba pašalinta grėsmė. Kompetentinga institucija nesiima laikinų veiksmų ilgesnį nei trijų mėnesių laikotarpį.
5. Kompetentinga institucija skelbia pranešimą apie visus sprendimus pradėti taikyti 1 dalyje nurodytą draudimą ar apribojimą savo interneto svetainėje. Tame pranešime pateikiama išsami informacija apie draudimą ar apribojimą, nurodomas laikas, kada, paskelbus pranešimą, priemonės įsigalios, ir įrodymai, kuriais remdamasi ji įsitikino, kad įvykdytos visos 2 dalyje nurodytos sąlygos. Draudimas ar apribojimas taikomas tik veiksmui, kurio imtasi po pranešimo paskelbimo.
6. Kompetentinga institucija atšaukia draudimą ar apribojimą, kai nebetaikomos 2 dalyje nurodytos sąlygos.
7. Komisija pagal 30 straipsnį priima deleguotuosius aktus, kuriais nustatomi kriterijai ir veiksniai, į kuriuos turi atsižvelgti kompetentingos institucijos nustatydamos, kada kyla didelių rūpesčių dėl investuotojų apsaugos arba grėsmė tvarkingam finansų rinkų veikimui bei vientisumui ar finansų sistemos stabilumui bent vienoje valstybėje narėje, kaip nurodyta 2 dalies pirmos pastraipos a punkte.
Tie kriterijai ir veiksniai apima:
a)
draudimo principu pagrįsto investicinio produkto sudėtingumo laipsnį ir sąsajas su investuotojo, kuriam jis pateikiamas rinkai ir parduodamas, tipu;
b)
draudimo principu pagrįsto investicinio produkto, veiklos arba praktikos novatoriškumo laipsnį;
c)
produkto arba praktikos sukuriamą sverto poveikį;
d)
tvarkingo finansų rinkų veikimo ir vientisumo požiūriu - draudimo principu pagrįstų investicinių produktų dydį ar nominaliąją vertę.
18 straipsnis
1. EDPPI padeda kompetentingoms institucijoms įgyvendinti veiksmus, kurių jos ėmėsi pagal 17 straipsnį, ir koordinuoja su tuo susijusią jų veiklą. Visų pirma EDPPI užtikrina, kad veiksmai, kurių kompetentinga institucija imasi, būtų pagrįsti ir proporcingi ir kad atitinkamais atvejais kompetentingos institucijos vadovautųsi nuosekliu požiūriu.
2. Gavusi 17 straipsnyje numatytą pranešimą apie veiksmus, kurių ketinama imtis pagal tą straipsnį, EDPPI priima nuomonę dėl draudimo ar apribojimo pagrįstumo ir proporcingumo. Jeigu, EDPPI manymu, kilusiai rizikai pašalinti būtina, kad priemonės imtųsi ir kitos kompetentingos institucijos, ji tai nurodo savo nuomonėje. Nuomonė skelbiama EDPPI interneto svetainėje.
3. Kai kompetentinga institucija siūlo imtis arba imasi veiksmų, prieštaraujančių pagal 2 dalį EDPPI priimtai nuomonei, arba, prieštaraudama tai nuomonei, atsisako imtis veiksmų, ji nedelsdama savo interneto svetainėje paskelbia pranešimą, kuriame išsamiai paaiškina tokio elgesio priežastis.
IV SKYRIUS
SKUNDAI, TEISIŲ GYNIMAS, BENDRADARBIAVIMAS IR PRIEŽIŪRA
19 straipsnis
MIPP ir DIP teikėjas ir asmuo, konsultuojantis su MIPP ir DIP susijusiais klausimais ar parduodantis MIPP ir DIP, nustato atitinkamas procedūras ir priemones, kuriomis užtikrinama, kad:
a)
neprofesionalieji investuotojai turėtų veiksmingą būdą pateikti skundą dėl MIPP ir DIP teikėjo;
b)
skundus dėl pagrindinės informacijos dokumento pateikę neprofesionalieji investuotojai laiku ir tinkamai gautų pagrįstą atsakymą ir
c)
neprofesionalieji investuotojai taip pat galėtų naudotis veiksmingomis teisių gynimo priemonėmis tarpvalstybinių ginčų atvejais, visų pirma kai MIPP ir DIP teikėjas yra kitoje valstybėje narėje arba trečiojoje šalyje.
20 straipsnis
1. Šio reglamento taikymo tikslais kompetentingos institucijos bendradarbiauja tarpusavyje ir nepagrįstai nedelsdamos teikia viena kitai tokią informaciją, kuri svarbi joms vykdant pareigas pagal šį reglamentą ir naudojantis savo įgaliojimais.
2. Kompetentingos institucijos pagal nacionalinę teisę turi visus priežiūros ir tyrimo įgaliojimus, kurie būtini vykdyti jų funkcijas pagal šį reglamentą.
21 straipsnis
1. Tvarkant asmens duomenis valstybėse narėse pagal šį reglamentą valstybės narės taiko Direktyvą 95/46/EB.
2. EPI tvarkant asmens duomenis taikomas Reglamentas (EB) Nr. 45/2001.
V SKYRIUS
ADMINISTRACINĖS SANKCIJOS IR KITOS PRIEMONĖS
22 straipsnis
1. Nedarant poveikio kompetentingų institucijų priežiūros įgaliojimams ir valstybių narių teisei numatyti ir skirti baudžiamąsias sankcijas, valstybės narės nustato taisykles, kuriomis nustatomos tinkamos administracinės sankcijos ir priemonės, taikomos šio reglamento pažeidimo atvejais, ir imasi visų šių taisyklių įgyvendinimui užtikrinti būtinų priemonių. Tos sankcijos ir priemonės turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios.
Valstybės narės gali nuspręsti nenustatyti taisyklių dėl administracinių sankcijų, kaip nurodyta pirmoje pastraipoje, kai pagal jų nacionalinę teisę už pažeidimus taikomos baudžiamosios sankcijos.
Ne vėliau kaip 2016 m. gruodžio 31 d. valstybės narės apie pirmoje pastraipoje nurodytas taisykles praneša Komisijai ir Jungtiniam komitetui. Jos nedelsdamos praneša Komisijai ir Jungtiniam komitetui apie visus vėlesnius tų taisyklių pakeitimus.
2. Naudodamosi įgaliojimais pagal 24 straipsnį, kompetentingos institucijos glaudžiai bendradarbiauja siekdamos užtikrinti, kad administracinėmis sankcijomis ir priemonėmis būtų pasiekti šiuo reglamentu siekiami rezultatai, ir koordinuoja savo veiksmus, kad būtų išvengta galimo dubliavimosi ir sutapimo taikant administracines sankcijas ir priemones tarpvalstybiniais atvejais.
23 straipsnis
Kompetentingos institucijos naudojasi savo įgaliojimais taikyti sankcijas pagal šį reglamentą ir nacionalinę teisę bet kuriuo iš šių būdų:
a)
tiesiogiai;
b)
bendradarbiaudamos su kitomis institucijomis;
c)
savo atsakomybe deleguodamos įgaliojimus tokioms institucijoms;
d)
kreipdamosi į kompetentingas teismines institucijas.
24 straipsnis
1. Šis straipsnis taikomas 5 straipsnio 1 dalies, 6 ir 7 straipsnių, 8 straipsnio 1-3 dalių, 9 straipsnio, 10 straipsnio 1 dalies, 13 straipsnio 1, 3 ir 4 dalių ir 14 bei 19 straipsnių pažeidimams.
2. Kompetentingos institucijos turi įgaliojimus pagal nacionalinę teisę skirti bent šias administracines sankcijas ir priemones:
a)
nurodymą uždrausti prekybą MIPP ir DIP;
b)
nurodymą sustabdyti prekybą MIPP ir DIP;
c)
viešą įspėjimą, kuriame nurodomas už pažeidimą atsakingas asmuo ir pažeidimo pobūdis;
d)
nurodymą uždrausti pateikti pagrindinės informacijos dokumentą, kuris neatitinka 6, 7, 8 ar 10 straipsniuose nustatytų reikalavimų ar reikalauti paskelbti naują pagrindinės informacijos dokumento redakciją;
e)
administracines baudas, kurias sudaro bent:
i)
juridinio asmens atveju:
-
ne daugiau kaip 5 000 000 EUR arba valstybėse narėse, kurių valiuta nėra euro, atitinkama suma nacionaline valiuta 2014 m. gruodžio 30 d. arba iki 3 % to juridinio asmens bendros metinės apyvartos pagal paskutinę turimą valdymo organo patvirtintą finansinę ataskaitą, arba
-
ne daugiau kaip du kartus didesnė suma nei dėl pažeidimo gautas pelnas ar išvengti nuostoliai, jeigu galima nustatyti tokį pelną ar nuostolius;
ii)
fizinio asmens atveju:
-
ne daugiau kaip 700 000 EUR; arba valstybėse narėse, kurių oficiali valiuta nėra euro, atitinkanti suma nacionaline valiuta 2014 m. gruodžio 30 d., arba
-
ne daugiau kaip du kartus didesnė suma nei dėl pažeidimo gautas pelnas ar išvengti nuostoliai, jeigu galima nustatyti tokį pelną ar nuostolius.
Kai pirmos pastraipos e punkto i papunktyje nurodytas juridinis asmuo yra patronuojančioji įmonė arba patronuojančiosios įmonės patronuojamoji įmonė, kuri turi parengti konsoliduotąsias finansines ataskaitas pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/34/ES (20), atitinkama bendra apyvarta yra bendra metinė apyvarta arba atitinkamos rūšies pajamos pagal atitinkamą Sąjungos teisę apskaitos srityje remiantis paskutine turima pagrindinės patronuojančiosios įmonės valdymo organo patvirtinta konsoliduotąja finansine ataskaita.
3. Valstybės narės gali numatyti papildomų sankcijų ar priemonių ir didesnių administracinių baudų sumų nei numatytosios šiame reglamente.
4. Kai kompetentingos institucijos yra paskyrusios vieną ar daugiau administracinių sankcijų ar priemonių pagal 2 dalį, jos turi įgaliojimus tiesiogiai pateikti atitinkamam neprofesionaliajam investuotojui pranešimą, kuriame informuojama apie administracinę sankciją ar priemonę ir apie tai, kur pateikti skundus arba reikalavimus dėl žalos atlyginimo, arba reikalauti, kad MIPP ir DIP teikėjas arba MIPP ir DIP klausimais konsultuojantis ar jį parduodantis asmuo tiesiogiai pateiktų tokį pranešimą.
25 straipsnis
Kompetentingos institucijos 24 straipsnio 2 dalyje nurodytas administracines sankcijas ir priemones taiko atsižvelgdamos į visas svarbias aplinkybes, įskaitant atitinkamais atvejais:
a)
pažeidimo sunkumą ir trukmę;
b)
už pažeidimą atsakingo asmens atsakomybės laipsnį;
c)
pažeidimo poveikį neprofesionaliųjų investuotojų interesams;
d)
už pažeidimą atsakingo asmens bendradarbiavimą;
e)
už pažeidimą atsakingo asmens anksčiau padarytus pažeidimus;
f)
priemones, kurių po pažeidimo už jį atsakingas asmuo ėmėsi, kad jis nepasikartotų.
26 straipsnis
Vadovaujantis šiuo reglamentu priimtus sprendimus taikyti sankcijas ir priemones galima apskųsti.
27 straipsnis
1. Kai kompetentinga institucija visuomenei atskleidė informaciją apie administracines sankcijas ar priemones, ji tuo pačiu metu apie tas administracines sankcijas ar priemones atitinkamai praneša kompetentingai EPI.
2. Kompetentinga institucija kasmet pateikia kompetentingai EPI apibendrintą informaciją apie visas administracines sankcijas ir priemones, taikytas pagal 22 straipsnį ir 24 straipsnio 2 dalį.
3. EPI šiame straipsnyje nurodytą informaciją skelbia metinėse ataskaitose.
28 straipsnis
1. Kompetentingos institucijos nustato veiksmingus mechanizmus, kuriuos taikant būtų galima joms pranešti apie faktinius ar potencialius šio reglamento pažeidimus.
2. 1 dalyje nurodyti mechanizmai apima bent:
a)
konkrečias pranešimų apie esamus ar potencialius pažeidimus gavimo ir tolesnės veiklos procedūras;
b)
tinkamą darbuotojų, kurie praneša apie jų darbo vietoje padarytus pažeidimus, apsaugą bent nuo keršto, diskriminacijos ir kito nesąžiningo elgesio;
c)
asmens, kuris praneša apie pažeidimus, ir fizinio asmens, kuris įtariamas esąs atsakingas už pažeidimą, tapatybės apsaugą visais procedūros etapais, nebent atskleisti tokius duomenis reikalaujama pagal nacionalinę teisę vykstant tolesniam tyrimui arba paskesniam teisminiam nagrinėjimui.
3. Valstybės narės gali numatyti, kad kompetentingos institucijos pagal nacionalinę teisę nustatytų papildomus mechanizmus.
4. Valstybės narės gali reikalauti, kad darbdaviai, kurie vykdo finansinių paslaugų tikslais reguliuojamą veiklą, įdiegtų atitinkamas procedūras, kad jų darbuotojai galėtų įmonės viduje pranešti apie esamus ar potencialius pažeidimus naudodamiesi specialiu, nepriklausomu ir autonominiu kanalu.
29 straipsnis
1. Neskundžiamą sprendimą, kuriuo skiriama administracinė sankcija ar priemonė už 24 straipsnio 1 dalyje nurodytus pažeidimus, kompetentingos institucijos paskelbia savo oficialioje interneto svetainėje nepagrįstai nedelsdamos po to, kai apie tą sprendimą informuojamas asmuo, kuriam taikyta ta sankcija ar priemonė.
Skelbime pateikiama bent ši informacija:
a)
pažeidimo rūšis bei pobūdis;
b)
atsakingo asmens tapatybė.
Tas įpareigojimas netaikomas sprendimams, kuriais nustatomos tiriamojo pobūdžio priemonės.
Kai kiekvienu atveju atskirai įvertinus juridinių asmenų tapatybės arba fizinių asmenų tapatybės ar asmens duomenų paskelbimo proporcingumą kompetentinga institucija mano, kad toks paskelbimas būtų neproporcinga priemonė, arba jeigu paskelbus tokius duomenis kiltų grėsmė finansų rinkų stabilumui ar tebevykstančiam tyrimui, kompetentingos institucijos:
a)
atideda sprendimo skirti sankciją ar priemonę paskelbimą iki tol, kai nebebus priežasčių jo neskelbti;
b)
paskelbia nuasmenintą sprendimą skirti sankciją ar priemonę tokiu būdu, kuris atitinka nacionalinę teisę, jei tokiu nuasmeninto sprendimo paskelbimu užtikrinama veiksminga atitinkamų asmens duomenų apsauga, arba
c)
neskelbia sprendimo nustatyti sankciją ar priemonę, jeigu manoma, kad taikant a ir b punktuose nurodytas galimybes būtų nepakankamai užtikrinta:
i)
jog finansų rinkų stabilumui nekiltų pavojus;
ii)
jog tokių sprendimų paskelbimas būtų proporcingas atsižvelgiant į priemones, kurios laikomos nesvarbaus pobūdžio.
2. Kompetentingos institucijos informuoja EPI apie visas nustatytas, bet pagal 1 dalies trečios pastraipos c punktą nepaskelbtas administracines sankcijas ar priemones, įskaitant visus su jomis susijusius skundus ir jų rezultatus.
Tuo atveju, kai nusprendžiama paskelbti nuasmenintą sprendimą dėl sankcijos ar priemonės, atitinkamų duomenų paskelbimas gali būti atidėtas pagrįstam laikotarpiui, jei numatoma, kad per tą laikotarpį nebeliks priežasčių, dėl kurių reikėtų skelbti nuasmenintą sprendimą.
3. Kai nacionalinėje teisėje numatyta, kad sprendimas skirti sankciją ar priemonę, kuris gali būti apskųstas atitinkamoms teisminėms ar kitoms institucijoms, skelbiamas, kompetentingos institucijos, nepagrįstai nedelsdamos, paskelbia tokią informaciją ir visą paskesnę informaciją apie tokio skundo rezultatus savo oficialioje interneto svetainėje. Be to, skelbiamas ir sprendimas, kuriuo panaikinamas ankstesnis sprendimas skirti sankciją ar priemonę, kuris buvo paskelbtas.
4. Kompetentingos institucijos užtikrina, kad bet kokia pagal šį straipsnį paskelbta informacija jų oficialioje interneto svetainėje liktų bent penkerių metų laikotarpį po jos paskelbimo. Į paskelbtą informaciją įtraukti asmens duomenys kompetentingos institucijos oficialioje interneto svetainėje paliekami tik tokį laikotarpį, kuris būtinas vadovaujantis taikomomis asmens duomenų apsaugos taisyklėmis.
VI SKYRIUS
BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
30 straipsnis
1. Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.
2. 8 straipsnio 4 dalyje, 16 straipsnio 8 dalyje ir 17 straipsnio 7 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami trejų metų laikotarpiui nuo 2014 m. gruodžio 30 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki trijų metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.
3. Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 8 straipsnio 4 dalyje, 16 straipsnio 8 dalyje ir 17 straipsnio 7 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.
4. Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.
5. Pagal 8 straipsnio 4 dalį, 16 straipsnio 8 dalį ar 17 straipsnio 7 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per tris mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nepareikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas trimis mėnesiais.
31 straipsnis
Komisijai pagal 8 straipsnio 5 dalį, 10 straipsnio 2 dalį ar 13 straipsnio 5 dalį priėmus techninį reguliavimo standartą, kuris yra toks pats, kaip ir EPI pateiktas techninio reguliavimo standarto projektas, laikotarpis, per kurį Europos Parlamentas ir Taryba gali pareikšti prieštaravimus tiems techniniams reguliavimo standartams, yra du mėnesiai nuo pranešimo dienos, nukrypstant nuo Reglamento (ES) Nr. 1093/2010 13 straipsnio 1 dalies antros pastraipos, Reglamento (ES) Nr. 1094/2010 ir Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 ir siekiant atsižvelgti į jame aptariamų klausimų sudėtingumą ir apimtį. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva tas laikotarpis gali būti pratęstas vienu mėnesiu.
32 straipsnis
1. Valdymo įmonėms, kaip apibrėžta Direktyvos 2009/65/EB 2 straipsnio 1 dalies b punkte, investicinėms bendrovėms, kaip nurodyta jos 27 straipsnyje, ir asmenims, konsultuojantiems ar parduodantiems KIPVPS investicinius vienetus, kaip nurodyta jos 1 straipsnio 2 dalyje, netaikomos pareigos pagal šį reglamentą iki 2019 m. gruodžio 31 d.
2. Kai valstybė narė taiko pagrindinės informacijos dokumento formato ir turinio taisykles, kaip nustatyta Direktyvos 2009/65/EB 78-81 straipsniuose, ne KIPVPS fondams, kurie siūlomi neprofesionaliesiems investuotojams, šio straipsnio 1 dalyje nustatyta išimtis taikoma tokių fondų vienetų klausimais neprofesionaliuosius investuotojus konsultuojančioms ar juos jiems parduodančioms valdymo įmonėms, investicinėms bendrovėms ir asmenims.
33 straipsnis
1. Ne vėliau kaip 2018 m. gruodžio 31 d. Komisija peržiūri šį reglamentą. Atliekant peržiūrą, remiantis EPI gauta informacija bendrai apžvelgiamas įspėjimo dėl supratimo veikimas, atsižvelgiant į visas kompetentingų institucijų šiuo klausimu parengtas gaires. Į ją taip pat įtraukiamas praktinis šiame reglamente nustatytų taisyklių taikymas, deramai atsižvelgiant į pokyčius mažmeninių investicinių produktų rinkoje ir socialinių ir aplinkosaugos investicijų ženklo nustatymo galimybes, išlaidas ir galimą naudą. Atlikdama peržiūrą Komisija atlieka vartotojų tyrimus ir išnagrinėja ne teisėkūros galimybes ir Reglamento (ES) Nr. 346/2013 peržiūros rezultatus, susijusius su jo 27 straipsnio 1 dalies c, e ir g punktais.
Kiek tai susiję su Direktyvos 2009/65/EB 1 straipsnio 2 dalyje apibrėžtais KIPVPS, atliekant peržiūrą įvertinama, ar nereikia pratęsti šio reglamento 32 straipsnyje nustatytų pereinamųjų priemonių, o galbūt, nustačius būtinus koregavimus, Direktyvos 2009/65/EB pagrindinės informacijos investuotojams nuostatas būtų galima pakeisti šio reglamento pagrindinės informacijos investuotojams dokumentu arba tas nuostatas prilyginti šiam dokumentui. Atliekant peržiūrą taip pat apsvarstomas galimas šio reglamento taikymas ir kitiems finansiniams produktams ir įvertinama, ar, atsižvelgiant į pagrįstus vartotojų apsaugos standartus, įskaitant finansinių produktų palyginimą, šis reglamentas toliau turėtų būti netaikomas tam tikriems produktams. Atliekant peržiūrą taip pat įvertinama, ar tikslinga nustatyti bendras taisykles dėl poreikio visoms valstybėms narėms numatyti administracines sankcijas už šio reglamento pažeidimus.
2. Komisija ne vėliau kaip 2018 m. gruodžio 31 d., remdamasi EDPPI atliktu darbu informacijos apie produktus atskleidimo reikalavimų srityje, įvertina, ar teikti pasiūlymą dėl naujo teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo užtikrinami tinkami informacijos apie produktus atskleidimo reikalavimai tų produktų atžvilgiu, ar įtraukti pensijų produktus, nurodytus 2 straipsnio 2 dalies e punkte, į šio reglamento taikymo sritį.
Atlikdama vertinimą Komisija užtikrina, kad tokios priemonės nesumažintų informacijos atskleidimo standartų valstybėse narėse, kuriose jau yra nustatyta informacijos, susijusios su tokiais pensijų produktais, atskleidimo tvarka.
3. Pasikonsultavusi su Jungtiniu komitetu, Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą, susijusią su 1 ir 2 dalimis, ir prireikus pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto.
4. Ne vėliau kaip 2018 m. gruodžio 31 d. Komisija atlieka rinkos tyrimą, kad nustatytų, ar yra internetinių skaičiuoklių, kurios sudarytų sąlygas neprofesionaliesiems investuotojams apskaičiuoti MIPP ir DIP bendras išlaidas ir mokesčius, ir ar jomis galima naudotis nemokamai. Komisija praneša, ar visų produktų, kuriems taikomas šis reglamentas, atveju tomis skaičiuoklėmis atliekami patikimi ir tikslūs skaičiavimai.
Tuo atveju, jei atlikus tyrimą padaroma išvada, kad tokių skaičiuoklių nėra arba kad esamos skaičiuoklės nesudaro sąlygų neprofesionaliesiems investuotojams suprasti MIPP ir DIP bendrų išlaidų ir mokesčių sumos, Komisija įvertina galimybę, kad EPI, pasitelkdamos Jungtinį komitetą, parengtų reguliavimo techninių standartų projektą, kuriame nustatomos tokioms Sąjungos lygio skaičiuoklėms taikomos specifikacijos.
34 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Jis taikomas nuo 2016 m. gruodžio 31 d.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Strasbūre 2014 m. lapkričio 26 d.