NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 418/2013
ze dne 3. května 2013
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých drátů z nerezavějící oceli pocházejících z Indie
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) („oznámení o zahájení řízení“) informovala dne 10. srpna 2012 Evropská komise (dále jen „Komise“) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých drátů z nerezavějící oceli pocházejících z Indie (dále též „dotčená země“) do Evropské unie (dále jen „antidumpingové řízení“).
(2)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (3) Komise téhož dne informovala o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu některých drátů z nerezavějící oceli pocházejících z Indie, a zahájila zvláštní šetření (dále jen „antisubvenční řízení“).
(3)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podala dne 28. června 2012 Evropská federace průmyslu železa a oceli (Eurofer) („žadatel“) jménem výrobců představujících více než 50 % celkové výroby některých drátů z nerezavějící oceli v Evropské unii (dále jen „Unie“). Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě, kterou tento dumping působí, jež byly považovány za dostačující pro zahájení šetření.
1.2 Strany dotčené řízením
(4)
Komise o zahájení šetření oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce, známé dovozce a uživatele a indické orgány.
(5)
Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají ke slyšení zvláštní důvody, byly vyslechnuty.
(6)
Vzhledem k vysokému počtu vyvážejících výrobců v dotčené zemi, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii účastnících se řízení a za účelem dokončení šetření v předepsaných lhůtách Komise v oznámení o zahájení řízení oznámila, že se rozhodla přiměřeně omezit počet vyvážejících výrobců v dotčené zemi, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii, kteří budou podrobeni šetření, a to prostřednictvím výběru vzorku v souladu s článkem 17 základního řízení.
1.2.1 Výběr vzorku vyvážejících výrobců
(7)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci v dotčené zemi požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby poskytli informace určené v oznámení o zahájení řízení.
(8)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo celkem osmnáct vyvážejících výrobců, z nichž někteří patří do stejné skupiny, a sedm z nich požádalo o individuální zjišťování v případě, že nebudou zařazeni do vzorku. Patnáct těchto spolupracujících společností nahlásilo vývoz drátů z nerezavějící oceli do Unie během období šetření. Vzorek byl proto vybrán na základě informací poskytnutých těmito patnácti vyvážejícími výrobci.
(9)
V souladu s článkem 17 základního nařízení vybrala Komise vzorek na základě největšího reprezentativního objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, který lze ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřit. Vybraný vzorek sestával ze dvou samostatných společností a jedné skupiny složené ze čtyř společností ve spojení; společnosti ve vzorku společně představovaly více než 63 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie.
(10)
Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení byli všichni známí dotčení vyvážející výrobci a orgány v dotčené zemi konzultováni ohledně výběru reprezentativního vzorku. K výběru vzorku nebyly podány žádné připomínky.
(11)
Jak bylo uvedeno v 9. bodě odůvodnění, vzorek byl omezen na přiměřený počet společností, který bylo možno ve stanovené lhůtě prošetřit. Společnosti, jež byly předmětem tohoto šetření, jsou uvedeny 19. bodě odůvodnění.
(12)
Jak bylo mimoto uvedeno v 8. bodě odůvodnění, bylo původně obdrženo sedm žádostí o individuální zjišťování. Z tohoto důvodu se usuzovalo, že by v této fázi individuální zjišťování znamenalo neúměrné zatížení a bránilo by včasnému dokončení šetření.
(13)
Žádosti vývozců, kteří ve stanovených lhůtách poskytli potřebné informace, však budou přezkoumány v dalším průběhu šetření.
1.2.2 Výběr vzorku výrobců v Unii
(14)
V oznámení o zahájení řízení Komise oznámila, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek původně sestával z pěti výrobců, o nichž bylo před zahájením šetření Komisi známo, že v Unii vyrábějí dráty z nerezavějící oceli. Komise vzorek vybrala na základě prodeje, objemu výroby a zeměpisné polohy. Zúčastněné strany byly v oznámení o zahájení řízení rovněž vyzvány, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. K navrhovanému vzorku nebyly obdrženy žádné připomínky. Analýza odpovědí na dotazník ukázala, že jeden vybraný výrobce v Unii má společnost ve spojení, která se rovněž zabývá výrobou a prodejem drátů z nerezavějící oceli. Tato společnost ve spojení byla proto rovněž zařazena do vzorku. Uvedených šest výrobců v Unii zařazených do vzorku představovalo 46,5 % celkové odhadované výroby v Unii. Má se za to, že vzorek je reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.
1.2.3 Výběr vzorku dovozců
(15)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení řízení poskytli informace.
(16)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo celkem devět dovozců, kteří nejsou ve spojení. Komise na základě nejvyššího objemu dovozu do Unie vybrala vzorek tří společností, které představovaly 23,8 % indického dovozu do Unie během období šetření. Dva výrobci zařazení do vzorku však neposkytli odpověď na dotazník. V této fázi šetření nebylo proto možno výběr vzorku použít a v dalším průběhu šetření budou dovozci znovu požádáni o spolupráci.
1.2.4 Odpovědi na dotazník a inspekce na místě
(17)
Dotazníky byly zaslány třem vyvážejícím výrobcům v Indii (jejich skupinám) zařazeným do vzorku a vyvážejícím výrobcům, kteří požádali o individuální zjišťování, šesti výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, třem dovozcům, kteří nejsou ve spojení a kteří byli zařazeni do vzorku, a devíti známým uživatelům.
(18)
Odpovědi na dotazník byly obdrženy od tří vyvážejících výrobců v Indii (jejich skupin) zařazených do vzorku a rovněž od dvou vyvážejících výrobců, kteří požádali o individuální zjišťování, šesti výrobců v Unii zařazených do vzorku, jednoho dovozce, který není ve spojení, a tří uživatelů.
(19)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které zúčastněné strany poskytly a které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, újmy způsobené tímto dumpingem a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii:
-
Hagener Feinstahl GmbH, Hagen, Německo
-
Inoxfil S.A., Igualada, Španělsko
-
Rodacciai SPA, Milán, Itálie
-
Trafilerie Brambilla SPA, Calziocorte, Itálie
-
skupina Ugitech:
-
Ugitech France S.A., Bourg en Bresse, Francie
-
Sprint Metal Edelstahl, Hemer, Německo
Vyvážející výrobci v Indii:
-
Raajratna Metal Industries, Ahmadábád, Gudžarát
-
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Tháné, Maháráštra
-
skupina Venus:
-
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Bombaj, Maháráštra
-
Precision Metals, Bombaj, Maháráštra
-
Hindustan Inox Ltd., Bombaj, Maháráštra
1.3 Období šetření a posuzované období
(20)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. dubna 2011 do 31. března 2012 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(21)
Dotčeným výrobkem jsou dráty z nerezavějící oceli obsahující:
-
2,5 % hmotnostních nebo více niklu, jiné než dráty obsahující 28 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 31 % hmotnostních niklu a 20 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 22 % hmotnostních chromu,
-
méně než 2,5 % hmotnostních niklu, jiné než dráty obsahující 13 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 25 % hmotnostních chromu a 3,5 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 6 % hmotnostních hliníku,
v současnosti kódů KN 7223 00 19 a 7223 00 99, pocházející z Indie.
(22)
Jedna strana uvedla, že existují tzv. „vysoce technické“ typy výrobku, které se liší od ostatních typů dotčeného výrobku vyráběných v Indii, avšak rovněž v Unii. Tato strana rovněž tvrdila, že na rozdíl od většiny typů vyvážených z Indie do Unie nejsou tyto technické typy běžnými komoditami, nýbrž představují specifické typy výrobku vyráběné pro zvláštní užití v určitých jakostních třídách oceli a s určitými průměry, a stávající šetření by se na ně proto nemělo vztahovat.
(23)
V této fázi se zdá, že definice výrobku pokrývá i tyto technické typy a že tyto technické typy mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti jako ostatní typy dotčeného výrobku. Mimoto se zdá, že tyto typy vyrábějí rovněž výrobci v Unii, a proto tyto technické typy spadají do působnosti stávajícího šetření.
2.2 Obdobný výrobek
(24)
Šetření ukázalo, že dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Indii a výrobek vyráběný výrobním odvětvím Unie a prodávaný na trhu Unie mají stejné základní fyzické, chemické a technické vlastnosti a užití. Předběžně se proto tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
3.1 Úvod
(25)
Během inspekcí na místě v prostorách tří indických vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a následné analýzy shromážděných informací bylo zjištěno, že všichni z nich poskytli některé informace, které nelze považovat za spolehlivé.
(26)
V případě jednoho vyvážejícího výrobce Komise zjistila, že náklady uvedené v jeho odpovědi na dotazník nebyly v souladu a nemohly být odsouhlaseny s náklady vykázanými v interním účetním systému výrobce.
(27)
Vyvážející výrobce tvrdil, že zjištěné rozdíly mezi náklady nahlášenými Komisi a náklady zjištěnými v interním účetním systému během inspekce na místě byly způsobeny chybami při evidenci transakcí a rozdíly v účetních metodách, zejména co se týká spotřeby surovin. Vyvážející výrobce uvedl, že údaje v interním účetním systému nejsou spolehlivé a pro účely šetření by se neměly použít. Ačkoli vyvážející výrobce používá stejný účetní systém po dobu několika let, tvrdil, že by Komise měla ve své analýze vycházet z nákladů uvedených v odpovědi na dotazník, a nikoli údajů o nákladech, které jsou obsaženy v interním účetním systému společnosti.
(28)
Je třeba podotknout, že ačkoli údaje obsažené v interním účetním systému byly v souladu s auditovanými finančními výkazy poskytnutými vyvážejícím výrobcem, během inspekce na místě nebylo možné provést odsouhlasení, a tudíž zjistit souvislost mezi nákladovými tabulkami vyhotovenými výslovně pro účely tohoto šetření a údaji obsaženými v interním účetním systému. V souladu s článkem 18 základního nařízení se proto usuzovalo, že by se pro účely tohoto antidumpingového šetření měly použít údaje zjištěné v účetním systému vyvážejícího výrobce.
(29)
Z tohoto důvodu Komise prozatímně upravila údaje o nákladech, které zmíněný vyvážející výrobce poskytl ve své odpovědi na dotazník, pomocí údajů dostupných v jeho interním účetním systému.
(30)
V případě druhého vyvážejícího výrobce Komise zjistila, že nákupy a spotřeba surovin nahlášené Komisi v odpovědi na dotazník nebyly doloženy údaji zjištěnými v systému výrobce pro řízení zásob. Zejména se ukázalo, že rozdělení podle jakostních tříd oceli se v těchto dvou zdrojích liší. Komise podotýká, že jakostní třída oceli je klíčovým faktorem při určování nákladů konečného produktu. Nespolehlivé informace o jakostní třídě oceli by mohly vážně zkreslit výpočty nákladů a prodejních cen jednotlivých typů výrobků, a mohly by proto být zavádějící.
(31)
Vyvážející výrobce však uvedl, že počítačové soubory obsahující údaje o nákupech surovin, které Komise získala během inspekce na místě, nebyly úplné, jelikož jiná oddělení ve společnosti uskutečnila dodatečné nákupy surovin, tyto nákupy však nebyly vykázány a zahrnuty v počítačových souborech získaných během inspekce na místě a přezkoumaných Komisí. Vyvážející výrobce rovněž tvrdil, že zjištěné rozdíly v množství jednotlivých jakostních tříd oceli byly zapříčiněny skutečností, že některé jakostní třídy oceli se částečně překrývaly s jinými a že některé části výrobního procesu není možné sledovat na úrovni jednotlivých jakostních tříd oceli.
(32)
Komise však podotýká, že výše uvedená tvrzení společnosti týkající se dodatečných nákupů surovin nepostačují k vysvětlení zjištěných rozdílů na úrovni jednotlivých jakostních tříd oceli. Komise rovněž podotýká, že společnost tvrdila, že není možné přesné sledování podle jednotlivých jakostních tříd oceli ve všech fázích výrobního procesu. Toto tvrzení dále narušuje spolehlivost celého systému vykazování jakostních tříd oceli. Poskytnuté informace o jakostních třídách oceli je nutné považovat předběžně za zavádějící.
(33)
Komise se domnívá, že nahlášené rozdělení surovin podle jakostních tříd oceli není spolehlivé a nemělo by se prozatím brát v potaz a že by zjištění měla v souladu s článkem 18 základního nařízení vycházet z dostupných údajů. Kvůli nespolehlivosti celého systému vykazování nebylo možné učinit zjištění na základě nahlášených jakostních tříd oceli. Při výpočtu celkového dumpingového rozpětí u všech výrobků byla proto použita celková spotřeba veškerých surovin bez přihlédnutí k rozdělení podle jakostních tříd oceli.
(34)
V případě třetího vyvážejícího výrobce Komise během inspekce na místě zjistila, že toky surovin uvedené v odpovědi na dotazník nejsou v souladu s údaji obsaženými v účetním systému výrobce. Zdálo se, že se v těchto dvou zdrojích liší rozdělení podle jakostních tříd oceli.
(35)
Vyvážející výrobce sice připustil určité chyby ve své odpovědi na dotazník, tvrdil však, že rozdíly v celkovém množství surovin lze odsouhlasit s přihlédnutím ke změnám zásob. Společnost však také tvrdila, že částečně se překrývající jakostní třídy oceli znemožňují přesné odsouhlasení podle jednotlivých jakostních tříd oceli. Toto tvrzení dále narušuje spolehlivost celého systému vykazování jakostních tříd oceli. Poskytnuté informace o jakostních třídách oceli je nutno považovat za zavádějící.
(36)
Komise se domnívá, že nahlášené rozdělení surovin podle jakostních tříd oceli není spolehlivé a nemělo by se prozatím brát v potaz a že by zjištění měla v souladu s článkem 18 základního nařízení vycházet z dostupných údajů. Kvůli nespolehlivosti celého systému vykazování nebylo možné učinit zjištění na základě nahlášených jakostních tříd oceli. Při výpočtu celkového dumpingového rozpětí u všech výrobků byla proto použita celková spotřeba všech surovin bez přihlédnutí k rozdělení podle jakostních tříd oceli.
(37)
Každý vyvážející výrobce obdržel individuální dopis uvádějící konkrétní a podrobné důvody, kvůli nimž se usuzovalo, že některé údaje uvedené v odpovědi na dotazník nelze uznat. Vyvážející výrobci byli rovněž informováni o tom, že Komise hodlá prozatímní zjištění založit na dostupných údajích v souladu s článkem 18 základního nařízení.
(38)
Všem třem vyvážejícím výrobcům byla dána možnost se vyjádřit a požádat o slyšení a všichni tři byli vyslechnuti. Tito vyvážející výrobci podali rovněž písemné připomínky ohledně možného použití článku 18 základního nařízení. Navzdory vysvětlením získaným od společností nebylo možné objasnit uspokojivě výše popsané problémy, které vedly k nahrazení některých poskytnutých informací dostupnými údaji.
3.2 Běžná hodnota
(39)
Pro stanovení běžné hodnoty Komise nejprve u každého vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku zjišťovala, zda byl obdobný výrobek prodáván nezávislým zákazníkům na domácím trhu v reprezentativním objemu, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval během období šetření nejméně 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Komise zjistila, že celkový prodej obdobného výrobku ze strany každého výrobce zařazeného do vzorku na domácím trhu byl reprezentativní.
(40)
Pro výrobce zařazené do vzorku s celkovým reprezentativním domácím prodejem poté Komise určila typy výrobků prodávané na domácím trhu, které jsou totožné nebo přímo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Unie.
(41)
Jak je však objasněno v oddíle 3.1, u dvou vyvážejících výrobců bylo popsané srovnání provedeno na základě veškerých výrobků místo zvláštního srovnání podle jednotlivých typů výrobku.
(42)
U každého typu výrobku prodávaného výrobci zařazenými do vzorku na domácím trhu, u něhož bylo zjištěno, že je totožný nebo srovnatelný s typem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, se zkoumalo, zda je domácí prodej dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Domácí prodej určitého typu výrobku se považoval za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem tohoto typu výrobku prodaný na domácím trhu nezávislým zákazníkům během období šetření představoval nejméně 5 % celkového objemu totožného nebo srovnatelného typu výrobku prodávaného na vývoz do Unie.
(43)
Komise následně přezkoumala, zda by se domácí prodej jednotlivých výrobců zařazených do vzorku mohl považovat za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým zákazníkům na domácím trhu v období šetření.
(44)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu nejméně ve výši vypočítaných výrobních nákladů představoval více než 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku a pokud vážený průměr prodejní ceny dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu během období šetření bez ohledu na to, zda byl tento prodej ziskový, či nikoli.
(45)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného typu nebo pokud vážený průměr ceny daného typu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku, který se uskutečnil v období šetření.
(46)
Pokud byly všechny typy výrobku prodány se ztrátou, usoudilo se, že nebyly prodány v běžném obchodním styku.
(47)
Pokud neexistoval žádný prodej obdobného výrobku v běžném obchodním styku nebo pokud nebyl tento typ výrobku prodáván na domácím trhu v reprezentativním množství, vypočítala Komise běžnou hodnotu v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení.
(48)
Běžná hodnota byla vypočítána připočtením vážených průměrných prodejních, správních a režijních nákladů a váženého průměru zisku dosaženého vyvážejícími výrobci při domácím prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku v období šetření k průměrným výrobním nákladům během období šetření, které byly v případě potřeby upraveny. V případě potřeby byly výrobní náklady a prodejní, správní a režijní náklady před použitím v testu týkajícím se běžného obchodního styku a při početním určování běžné hodnoty upraveny, jak je objasněno v oddíle 3.1.
(49)
Každá společnost obdrží své podrobné individuální výpočty použité k určení běžných hodnot a bude mít možnost se k nim vyjádřit.
3.3 Vývozní cena
(50)
Vyvážející výrobci zařazení do vzorku vyváželi do Unie buď přímo nezávislým zákazníkům, nebo prostřednictvím společností ve spojení.
(51)
Pokud byl dotčený výrobek vyvážen přímo pro nezávislé zákazníky v Unii, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě vývozních cen skutečně zaplacených nebo vývozních cen, které je třeba zaplatit.
(52)
Jestliže se vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím společnosti ve spojení, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny, za kterou byl dovezený výrobek poprvé dále prodán nezávislým zákazníkům v Unii. V těchto případech byly provedeny úpravy u všech nákladů vzniklých v období mezi dovozem a dalším prodejem, včetně cel a daní a rovněž prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Byly použity vlastní prodejní, správní a režijní náklady dovozce ve spojení a přiměřené ziskové rozpětí bylo stanoveno na základě ziskového rozpětí dosaženého nezávislým dovozcem dotčeného výrobku.
3.4 Srovnání
(53)
Běžná hodnota a vývozní cena vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byly srovnány na základě ceny ze závodu.
(54)
Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(55)
Na tomto základě byly provedeny úpravy s ohledem na náklady na dopravu, námořní přepravu a pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady, náklady spojené s balením, úvěry, slevami a provizemi, pokud bylo prokázáno, že ovlivňují srovnatelnost cen.
3.5 Dumpingová rozpětí
(56)
Jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12, byla pro každou společnost zařazenou do vzorku vážená průměrná běžná hodnota stanovená pro obdobný výrobek srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou dotčeného výrobku.
(57)
V souladu s čl. 9 odst. 6 základního nařízení nebylo kvůli použití článku 18 základního nařízení na všechny tři vyvážející výrobce zařazené do vzorku možné stanovit u spolupracujících vyvážejících výrobců, kteří nebyli zařazení do vzorku, dumpingové rozpětí na základě průměrného dumpingového rozpětí pro společnosti zařazené do vzorku.
(58)
V tomto případě se považovalo za vhodné určit předběžně dumpingové rozpětí použitelné na spolupracující vyvážející výrobce nezařazené do vzorku na základě jejich vývozní ceny zjištěné podle dovozních statistik Eurostatu a průměrné běžné hodnoty stanovené pro indické výrobce zařazené do vzorku, jestliže průměrná běžná hodnota nebyla dotčena použitím článku 18 základního nařízení.
(59)
Na tomto základě bylo dumpingové rozpětí vypočítané pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku předběžně stanoveno na 28,0 %.
(60)
Co se týká všech ostatních vyvážejících výrobců v Indii, Komise nejprve stanovila úroveň spolupráce. Za tímto účelem se porovnal celkový objem vývozu uvedený v odpovědích na dotazník k výběru vzorku a celkový dovoz z Indie odvozený z dovozních statistik Eurostatu. Jelikož úroveň spolupráce byla vysoká, bylo zbytkové dumpingové rozpětí stanoveno na úrovni nejvyššího dumpingového rozpětí zjištěného u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku.
(61)
Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu předběžně stanovena na 32,3 %.
(62)
Na základě toho činí prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením:
(v %)
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Raajratna Metal Industries
32,3
Skupina Venus
30,4
Viraj Profiles
24,4
Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku
28,0
Všechny ostatní společnosti
32,3
4. VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
4.1 Výrobní odvětví Unie
(63)
Obdobný výrobek vyrábělo 27 výrobců v Unii. Mělo se za to, že tito výrobci tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení a dále se na ně bude odkazovat jako na „výrobní odvětví Unie“.
4.2 Výroba v Unii
(64)
Ke zjištění celkové výroby v Unii v období šetření byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobního odvětví Unie, například informace uvedené v podnětu, údaje získané od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze a odpovědi na dotazník poskytnuté výrobci v Unii zařazenými do vzorku.
(65)
Je třeba uvést, že v definici výrobního odvětví Unie je zařazen rovněž výrobce v Unii, který je ve spojení s indickým vyvážejícím výrobcem a který vyjádřil nesouhlas se zahájením šetření.
(66)
Na tomto základě se celková výroba v Unii v období šetření odhadovala přibližně na 139 141 tun. Tento údaj zahrnuje výrobu všech výrobců v Unii, kteří se přihlásili, a odhadovaný objem výroby ostatních výrobců v Unii, kteří se při šetření nepřihlásili.
4.3 Výběr vzorků výrobců v Unii
(67)
Jak bylo uvedeno ve 14. bodě odůvodnění, do vzorku bylo zařazeno šest výrobců v Unii představujících 46,5 % odhadované celkové výroby obdobného výrobku v Unii.
5. ÚJMA
5.1 Spotřeba v Unii
(68)
Spotřeba v Unii byla zjištěna na základě celkového objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a celkového dovozu. Rok 2009 se vyznačoval nebývale vysokými cenami niklu, hlavní suroviny používané při výrobě dotčeného výrobku a obdobného výrobku, a celosvětovými negativními dopady finanční krize, což ve zmíněném roce společně vedlo k obzvláště nízké úrovni spotřeby v Unii. Situace na trhu se však zlepšila, jak ukazuje následující tabulka, a spotřeba v Unii mezi rokem 2009 a obdobím šetření vzrostla o 50 %.
2009
2010
2011
Období šetření
Spotřeba (v tunách)
131 436
187 280
196 476
197 327
Index (2009 = 100)
100
142
149
150
Zdroj:
Eurostat, podnět a odpovědi na dotazník
5.2 Dovoz z dotčené země do Unie
5.2.1 Objem dotčeného dovozu a jeho podíl na trhu
(69)
V posuzovaném období se dumpingový dovoz spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie vyvíjel s ohledem na objem a podíl na trhu takto:
2009
2010
2011
Období šetření
Objem
16 847
29 053
36 720
35 398
Index (2009 = 100)
100
172
218
210
Podíl na trhu (v %)
12,8
15,5
18,7
17,9
Index (2009 = 100)
100
121
146
140
Zdroj:
Eurostat, podnět a odpovědi na dotazník
(70)
Objem dovozu z Indie v posuzovaném období výrazně vzrostl o 110 %. Nárůst byl obzvláště silný mezi rokem 2009 a 2010, kdy dovoz z Indie vzrostl o 72 %, přičemž spotřeba v Unii vzrostla o 42 %. Ačkoli se spotřeba mezi rokem 2010 a obdobím šetření zvýšila pouze o 5 %, objem dovozu z Indie v témže období dále významně vzrostl, a sice o 22 %.
(71)
Podíl dumpingového dovozu z Indie na trhu v posuzovaném období významně vzrostl, a sice o 40 %.
5.2.2 Ceny dovozu a cenové podbízení
(72)
Jak bylo objasněno ve 22. bodě odůvodnění, jedna strana vyjádřila obavy ohledně skutečnosti, že antidumpingový dotazník neumožňoval rozlišit určité typy dotčeného výrobku, které jsou podle jejího názoru odlišné.
(73)
Tato obava byla v dotazníku odstraněna rozšířením škály tzv. kontrolních čísel výrobku (PCN) tak, aby bylo při šetření možné jednoznačně identifikovat příslušné typy, zejména za účelem srovnání cen. V této fázi bylo při šetření zjištěno, že indičtí vyvážející výrobci vyváželi pouze omezené množství těchto vysoce technických typů. Podotýká se však, že změny PCN zajistily, že ceny určitých typů výrobku byly přímo srovnány s cenami podobných typů výrobku.
(74)
Následující tabulka udává průměrnou cenu dumpingového dovozu:
2009
2010
2011
Období šetření
Průměrná cena (v EUR/t)
2 372
2 801
3 246
3 196
Index (2009 = 100)
100
118
137
135
Zdroj:
Eurostat a odpovědi na dotazník
(75)
Průměrná cena dovozu z Indie se v posuzovaném období zvýšila o 35 %, byla však nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie v témže období (viz 93. bod odůvodnění). To vysvětluje prudký nárůst objemu dovozu a významné zvýšení podílu indických vývozců na trhu v témže období, konkrétně o 40 %.
(76)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých typů výrobku výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované zákazníkům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami jednotlivých typů výrobku z dumpingového dovozu účtovanými indickými výrobci zařazenými do vzorku prvnímu nezávislému zákazníkovi na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o náklady po dovozu.
(77)
Výsledek srovnání vyjádřený jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření ukázal vážené průměrné rozpětí cenového podbízení u dumpingového dovozu z dotčené země na trhu Unie ve výši 15 %. Nižší ceny dumpingového dovozu v porovnání s cenami Unie v posuzovaném období objasňují významný nárůst objemu indického dovozu a vysoký podíl dovozu z Indie na trhu mezi rokem 2009 a obdobím šetření.
5.3 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
5.3.1 Předběžné poznámky
(78)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení bylo v rámci zkoumání dopadu dumpingového dovozu z Indie na výrobní odvětví Unie provedeno posouzení veškerých hospodářských činitelů a ukazatelů, které ovlivňovaly situaci výrobního odvětví Unie v posuzovaném období.
(79)
Jak je uvedeno ve 14. bodě odůvodnění, pro posouzení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl proveden výběr vzorku.
(80)
Za účelem analýzy újmy rozlišovala Komise mezi makroekonomickými a mikroekonomickými faktory újmy. V tomto ohledu je hospodářská situace výrobního odvětví Unie posouzena na základě a) makroekonomických ukazatelů, a to ukazatelů jako výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu a růst, zaměstnanost, produktivita, velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu, pro něž byly údaje shromážděny na úrovni celého výrobního odvětví Unie, a na základě b) mikroekonomických ukazatelů, a to ukazatelů jako průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál, zásoby a náklady práce, pro něž byly údaje shromážděny na úrovni výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(81)
Je třeba uvést, že ke stanovení makroekonomických ukazatelů byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobního odvětví Unie, včetně informací uvedených v podnětu, údajů získaných od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze a odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku, a zejména údaje týkající se výrobců v Unii, kteří nebyli zařazeni do vzorku.
(82)
Mikroekonomické ukazatele byly stanoveny na základě informací, které poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku ve svých odpovědích na dotazník.
5.3.2 Makroekonomické ukazatele
a) Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(83)
Tendence týkající se výroby v Unii, výrobní kapacity a využití kapacity se v posuzovaném období vyvíjely takto:
2009
2010
2011
Období šetření
Objem výroby (v tunách)
105 646
140 363
138 795
139 141
Index (2009 = 100)
100
133
131
132
Výrobní kapacita (v tunách)
244 236
246 324
245 922
246 599
Index (2009 = 100)
100
101
101
101
Využití kapacity (v %)
43
57
56
56
Index (2009 = 100)
100
132
130
130
Zdroj:
podnět, odpovědi na dotazník
(84)
Výroba v Unii v posuzovaném období vzrostla o 32 %, což do jisté míry odráželo pozitivní vývoj spotřeby. Mezi rokem 2010 a obdobím šetření však objem výroby stagnoval.
(85)
Zatímco se využití kapacity zlepšilo a v posuzovaném období vzrostlo o 13 procentních bodů, výrobní kapacita byla v posuzovaném období v zásadě stálá.
b) Objem prodeje, podíl na trhu a růst
(86)
Tendence týkající se objemů prodeje, podílu na trhu a růstu se v posuzovaném období vyvíjely takto:
2009
2010
2011
Období šetření
Objem prodeje (v tunách)
88 796
124 641
124 007
124 217
Index (2009 = 100)
100
140
140
140
Podíl na trhu (v %)
67,6
66,6
63,1
62,9
Index (2009 = 100)
100
98
93
93
Zdroj:
podnět, odpovědi na dotazník
(87)
Po značném nárůstu mezi rokem 2009 a 2010 v souvislosti se zvyšující se spotřebou objem prodeje zákazníkům, kteří nejsou ve spojení, oslabil, a netěžil z trvalého růstu poptávky (4,9 % mezi rokem 2010 a 2011). To se odráží rovněž ve stoupající tendenci u stavu zásob na konci roku, který v posuzovaném období vzrostl celkem o 41 %, jak je uvedeno ve 100. bodě odůvodnění.
(88)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se mimoto v posuzovaném období snížil o 4,7 procentního bodu, a to navzdory silnému růstu spotřeby o 50 %.
(89)
Jak je uvedeno v 68. bodě odůvodnění, spotřeba v Unii se mezi rokem 2009 a obdobím šetření zvýšila o 50 %, přičemž objem dumpingového dovozu v témže období významně vzrostl o 110 %, jak je zmíněno v 70. bodě odůvodnění. Růst trhu Unie mezi rokem 2009 a obdobím šetření byl proto částečně absorbován dumpingovým dovozem, zatímco prodej výrobního odvětví Unie v Unii v témže období vzrostl o 40 %. To prokazuje, že kvůli zvyšujícímu se podílu dumpingového dovozu na trhu nemohlo výrobní odvětví Unie plně využít růst spotřeby v Unii.
c) Zaměstnanost a produktivita
(90)
Navzdory složité finanční situaci popsané níže v 94.-99. bodě odůvodnění byla v posuzovaném období zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie poměrně stálá. Vzhledem k vyššímu objemu výroby (viz 84. bod odůvodnění), vzrostla v témže období produktivita, měřená jako objem výroby v tunách na jednoho zaměstnance za rok, o 30 %, což naznačuje, že výrobní odvětví Unie vyvíjelo značné úsilí o zvýšení efektivnosti.
2009
2010
2011
Období šetření
Počet zaměstnanců
1 726
1 687
1 729
1 747
Index (2009 = 100)
100
98
100
101
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
61
83
80
80
Index (2009 = 100)
100
136
131
130
Zdroj:
podnět, odpovědi na dotazník
d) Velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(91)
Výše uvedená dumpingová rozpětí u tří indických vyvážejících výrobců zařazených do vzorku jsou vyšší než nepatrná (viz 62. bod odůvodnění). Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem týkajícím se odvětví dotčeného výrobku, objemu, podílu na trhu a cen dumpingového dovozu z Indie nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Unie považovat za zanedbatelný.
(92)
Připomíná se, že v roce 1999 byla na dotčený výrobek uložena dumpingová a antisubvenční opatření (4). Vzhledem k časovému odstupu mezi skončením platnosti opatření, která byla zavedena v roce 1999, a stávajícím šetřením však nejsou k dispozici žádné údaje, jež by umožnily posoudit účinky dřívějšího dumpingu. Šetření každopádně nepřineslo žádné důkazy, že výrobní odvětví dosud překonává účinky dřívějšího dumpingu.
5.3.3 Mikroekonomické ukazatele
a) Průměrné jednotkové prodejní ceny na trhu Unie a jednotkové výrobní náklady
(93)
Průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované zákazníkům v Unii, kteří nejsou ve spojení, v posuzovaném období vzrostly o 34 %. Tento nárůst odráží celkový růst nákladů na suroviny, k němuž v tomto výrobním odvětví došlo v témže období. V roce 2011 a během období šetření se výrobcům v Unii podařilo zvýšit ceny pouze mírně za účelem uhrazení rostoucích výrobních nákladů, což postačovalo k zachování ziskovosti v roce 2011 mírně nad 1 % a v období šetření na hranici rentability. Jak prokazují údaje obsažené ve výše uvedené tabulce, ani významné zvýšení prodejní ceny neumožnilo výrobnímu odvětví Unie dosáhnout přiměřené úrovně zisku.
2009
2010
2011
Období šetření
Průměrná jednotková prodejní cena v Unii pro zákazníky, kteří nejsou ve spojení
2 988
3 833
4 185
4 018
Index (2009 = 100)
100
128
140
134
Jednotkové výrobní náklady (v EUR/t)
3 542
3 931
4 127
4 011
Index (2009 = 100)
100
111
117
113
Zdroj:
odpovědi na dotazník
b) Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(94)
V posuzovaném období se peněžní tok, investice a návratnost investic výrobců v Unii a jejich schopnost získávat kapitál vyvíjely takto:
2009
2010
2011
Období šetření
Ziskovost prodeje v Unii zákazníkům, kteří nejsou ve spojení (% obratu z prodeje)
-18,5
-2,6
1,4
0,2
Peněžní tok (v EUR)
-19 790 367
- 226 207
7 778 576
5 096 869
Investice (v EUR)
4 653 604
8 436 096
4 552 443
4 156 522
Index (2009 = 100)
100
181
98
89
Návratnost investic (%)
-68,8
-11,2
6,7
0,8
Zdroj:
odpovědi na dotazník
(95)
Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku zákazníkům, kteří nejsou ve spojení, byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. V roce 2009 byli výrobci v Unii zařazení do vzorku ve ztrátě, v roce 2010 se však začali zotavovat v souladu se zvýšením spotřeby o 50 %, jak bylo popsáno v 68. bodě odůvodnění. I když se ziskovost mírně zvýšila, úrovně zisku ve výši 0,2 % značně zaostávaly za přiměřenou úrovní ziskovosti v odvětví oceli. Cílové ziskové rozpětí bylo předběžně stanoveno na 5 %, jelikož se usuzovalo, že odpovídá rozpětí, kterého by bylo možné přiměřeně dosáhnout ve výrobním odvětví tohoto typu v odvětví výrobku, který je předmětem šetření, za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, při prodeji obdobného výrobku v Unii, jak uvedlo výrobní odvětví Unie. Toto 5% ziskové rozpětí před zdaněním se mimoto považovalo za odpovídající minimum v jiném šetření týkajícím se podobných výrobků v témže odvětví.
(96)
V období šetření se výrobcům v Unii zařazeným do vzorku podařilo dosáhnout hranice rentability; cenový tlak, který vyvíjel dumpingový dovoz, jim však znemožňoval přizpůsobit ceny nákladům, a tudíž dosáhnout uspokojivých výsledků. Tuto situaci vysvětluje rovněž skutečnost, že se výrobek, který je předmětem šetření, považoval za běžnou komoditu, a ceny jsou tudíž hlavním faktorem, jimž se řídí výběr zákazníků.
(97)
Peněžní tok, tj. schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, který byl vypočítán na základě obchodních transakcí, byl až do roku 2010 záporný. Ačkoli se v roce 2011 zlepšil, mezi rokem 2011 a obdobím šetření klesl o 34 %.
(98)
Vývoj ziskovosti a peněžního toku v posuzovaném období omezil schopnost výrobců v Unii zařazených do vzorku investovat do své činnosti a narušil jejich rozvoj. V důsledku toho byla omezena schopnost výrobců v Unii získávat kapitál a financovat náklady. Ačkoli se výrobcům v Unii zařazeným do vzorku podařilo uskutečnit v roce 2010 určité investice související s obdobným výrobkem, tyto se poté snížily, zejména během období šetření, kdy v porovnání s úrovněmi v roce 2010 klesly o 51 %. Ačkoli návratnost investic, vyjádřená jako zisk v procentech čisté účetní hodnoty investic, byla v roce 2011 kladná, v období šetření se významně snížila o 5,9 procentního bodu a dosáhla nízké úrovně ve výši 0,8 %.
(99)
Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit závěr, že finanční výsledky výrobců v Unii zařazených do vzorku byly během období šetření poněkud nejisté.
c) Zásoby
(100)
Výše zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období zvýšila o 41 %; jejich nárůst se časově shoduje se ztrátou podílu na trhu, zejména během období šetření.
2009
2010
2011
Období šetření
Stav zásob na konci roku (v tunách)
4 395
5 289
5 469
6 214
Index (2009 = 100)
100
120
124
141
Zdroj:
odpovědi na dotazník
d) Náklady práce
(101)
Průměrné náklady práce výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období mírně zvýšily, nepředstavují proto rozhodující faktor nárůstu výrobních nákladů.
2009
2010
2011
Období šetření
Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR)
52 356
57 182
55 907
54 509
Index (2009 = 100)
100
109
107
104
Zdroj:
odpovědi na dotazník
5.4 Závěr ohledně újmy
(102)
Šetřením bylo prokázáno, že výrobní odvětví Unie nemělo plně prospěch z růstu spotřeby v posuzovaném období, a zejména v období šetření. Zpočátku, mezi rokem 2009 a 2010, se většina ukazatelů újmy týkajících se výrobního odvětví Unie do značné míry zlepšila, posléze však jejich hospodářská situace stagnovala, či se dokonce zhoršila.
(103)
V kontextu rostoucího trhu se některé ukazatele, například výroba a objem prodeje výrobního odvětví Unie, mezi rokem 2009 a 2010 významně zvýšily, od roku 2010 však zaznamenaly oslabení. K této situaci došlo navzdory trvalému růstu spotřeby.
(104)
Ukazatele újmy související s finančními výsledky výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok, investice a ziskovost, byly mimoto významně ovlivněny cenovým tlakem na trhu Unie, zejména v období šetření. Mezi rokem 2009 a 2010 nebylo výrobní odvětví Unie s to zvýšit dostatečně své ceny, aby mohlo uhradit výrobní náklady. Ziskovost se mezi rokem 2009 a 2011 zlepšovala a v roce 2011 dosáhlo výrobní odvětví mírného zisku ve výši 1,4 %, v období šetření se však ziskovost začala opět zhoršovat a dosáhla pouze hranice rentability. To znamená, že byla omezena rovněž schopnost výrobního odvětví Unie získat kapitál a zotavit se.
(105)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžně závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
6. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
6.1 Úvod
(106)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz z Indie způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Byly přezkoumány i jiné známé činitele, které mohly vedle dumpingového dovozu způsobovat výrobnímu odvětví Unie újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude přičítána dumpingovému dovozu.
6.2 Účinek dumpingového dovozu
(107)
Šetření prokázalo, že se spotřeba v Unii během posuzovaného období zvýšila o 50 % a že současně se objem dovozu pocházejícího z Indie více než zdvojnásobil. Nárůst dumpingového dovozu se na druhé straně časově shodoval s poklesem objemu prodeje výrobního odvětví Unie stranám, které nejsou ve spojení, mezi rokem 2010 a obdobím šetření.
(108)
Co se týká cenového tlaku na trhu Unie v posuzovaném období, bylo zjištěno, že průměrné ceny dovozu z Indie byly trvale nižší než průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie. V důsledku nižších cen v porovnání s cenami výrobního odvětví Unie v období šetření v průměru o 15 % vzrostl podíl indického dumpingového dovozu na trhu od roku 2009 do období šetření o 40 %, zatímco podíl výrobního odvětví Unie na trhu se snížil o 4,7 procentního bodu (z 67,6 % v roce 2009 na 62,9 % v období šetření). Úbytek podílu na trhu ukazuje, že se výrobnímu odvětví Unie podařilo využít vyšší spotřebu pouze v omezeném rozsahu.
(109)
Vzhledem k rostoucím výrobním nákladům se výrobní odvětví Unie pokoušelo zvýšit jednotkovou cenu účtovanou zákazníkům, kteří nejsou ve spojení, jak je uvedeno v 93. bodě odůvodnění. Kvůli cenovému tlaku, který vyvíjel rostoucí objem dumpingového indického dovozu, jak bylo uvedeno výše, nebylo zvýšení ceny dostatečné k uhrazení rostoucích nákladů, takže výrobní odvětví Unie nebylo s to dosáhnout uspokojivých úrovní zisku, jež lze považovat za nezbytné pro toto konkrétní výrobní odvětví.
(110)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje závěr, že prudký nárůst dumpingového dovozu z Indie s cenami, které byly trvale nižší než ceny výrobního odvětví Unie, hrál rozhodující úlohu v podstatné újmě, která byla výrobnímu odvětví Unie způsobena.
6.3 Účinek jiných činitelů
6.3.1 Dovoz ze třetích zemí
Země
2009
2010
2011
Období šetření
Čínská lidová republika (ČLR)
Objem (v tunách)
8 129
10 853
14 360
16 403
Index (2009 = 100)
100
134
177
202
Podíl na trhu (v %)
6,2
5,8
7,3
8,3
Index (2009 = 100)
100
94
118
134
Průměrná cena
1 914
2 607
2 835
2 508
Index (2009 = 100)
100
136
148
131
Švýcarsko
Objem (v tunách)
8 094
10 700
9 187
9 115
Index (2009 = 100)
100
132
113
113
Podíl na trhu (v %)
6,2
5,7
4,7
4,6
Index (2009 = 100)
100
93
75
75
Průměrná cena
3 423
4 063
4 475
4 360
Index (2009 = 100)
100
119
131
127
Korejská republika
Objem (v tunách)
4 900
6 775
6 355
6 266
Index (2009 = 100)
100
138
130
128
Podíl na trhu (v %)
3,7
3,6
3,2
3,2
Index (2009 = 100)
100
97
87
85
Průměrná cena
3 717
4 165
4 761
4 627
Index (2009 = 100)
100
112
128
124
Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě Indie
Objem (v tunách)
25 793
33 586
35 749
37 712
Index (2009 = 100)
100
130
139
146
Podíl na trhu (v %)
19,6
17,9
18,2
19,1
Index (2009 = 100)
100
91
93
97
Průměrná cena
3 609
4 214
4 748
4 483
Index (2009 = 100)
100
117
132
124
(111)
Kromě dumpingového dovozu z Indie, který představoval 48 % veškerého dovozu na trh Unie během období šetření, existovaly rovněž další zdroje dovozu, včetně Čínské lidové republiky, Koreje a Švýcarska, jež bylo nutné v rámci příčinné souvislosti přezkoumat.
(112)
Šetřením bylo prokázáno, že během posuzovaného období, a zejména v období šetření byly průměrné prodejní ceny korejských a švýcarských vyvážejících výrobců vyšší než prodejní ceny indických vyvážejících výrobců a prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Jejich podíl na trhu se mimoto v období šetření snížil o 0,5 resp. 1,6 procentního bodu.
(113)
Průměrná cena dovozu z Čínské lidové republiky byla nižší než úroveň cen výrobního odvětví Unie a podíl této země na trhu vykazoval v posuzovaném období rostoucí tendenci. Šetření však prokázalo, že sortimentní skladba čínského dovozu je jiná a že čínské výrobky nesoutěží přímo s výrobky výrobního odvětví Unie nebo s výrobky pocházejícími z Indie. Usuzovalo se proto, že čínský vývoz nemohl mít významný dopad na hlavní typy výrobku prodávané výrobním odvětvím Unie na trhu Unie. Případný dopad dovozu z Číny na újmu, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, byl proto minimální.
(114)
Jeden vyvážející výrobce však uvedl, že by do tohoto šetření měl být zahrnut dovoz drátů z nerezavějící oceli z Čínské lidové republiky, Korejské republiky a Švýcarska.
(115)
Kromě výše uvedených skutečností a úvah je třeba uvést, že ve fázi zahájení řízení nebyly a dosud nejsou k dispozici žádné důkazy o dumpingu, újmě a příčinné souvislosti, které by odůvodňovaly zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu pocházejícího z výše zmíněných zemí. I kdyby existovaly důkazy odůvodňující šetření týkající se ostatního dovozu, rozdílné zacházení, které spočívá v zahájení antidumpingového řízení týkajícího se pouze indického dovozu, by se nepovažovalo za diskriminační. Tvrzení, že by tyto země měly být zahrnuty do šetření, proto není opodstatněné a mělo by být zamítnuto.
(116)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje závěr, že vývoz ze třetích zemí nepřispěl významně k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie.
6.3.2 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(117)
Celkový vývoz dotčeného výrobku ze strany výrobního odvětví Unie představoval v období šetření 8,5 % celkové výroby. Tento obraz odráží situace ve vývozu zákazníkům, kteří nejsou ve spojení, ze strany výrobců v Unii zařazených do vzorku, jejichž vývoz v období šetření představoval 7 % výroby a ceny vývozu byly v témže období o 36 % vyšší než cena na trhu EU. Na základě těchto skutečností lze vyvodit závěr, že vývozní činnost výrobního odvětví Unie nemohla být možnou příčinou podstatné újmy.
6.3.3 Hospodářská krize a ceny surovin
(118)
Jak bylo uvedeno v 68. bodě odůvodnění, v roce 2009 byla spotřeba obzvláště nízká kvůli mimořádně vysoké ceně niklu a dopadům hospodářské krize. Tato situace jistě vysvětluje obzvláště špatnou finanční situaci výrobního odvětví Unie v roce 2009. Je však třeba uvést, že v situaci rostoucí spotřeby od roku 2010 je výkonnost levného dumpingového dovozu v protikladu s výkonností výrobního odvětví Unie.
(119)
Šetřením bylo prokázáno, že i během celkového hospodářského oživování se výrobnímu odvětví Unie nepodařilo využít rostoucí spotřebu a v průběhu celého posuzovaného období přicházelo o podíly na trhu, zatímco dumpingový indický vývoz získal větší podíl na trhu.
(120)
Ačkoli hospodářská krize a zvýšení cen surovin mohly přispět k nedostatečné výkonnosti výrobního odvětví Unie, nelze celkově mít za to, že měly takový dopad, aby narušily příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou, která byla výrobnímu odvětví Unie způsobena v období šetření.
6.4 Závěr ohledně příčinné souvislosti
(121)
Bylo prokázáno, že v posuzovaném období došlo k významnému nárůstu objemu dumpingového dovozu pocházejícího z Indie a jeho podílu na trhu (o 110 % resp. 40 %). Také bylo zjištěno, že ceny tohoto dovozu byly trvale nižší než ceny účtované výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, a to zejména v období šetření (v průměru o 15 %).
(122)
Uvedený růst objemu dumpingového dovozu z Indie a jeho podílu na trhu se časově shodoval se slabou finanční situací výrobního odvětví Unie, zejména od roku 2010. Navzdory rostoucí spotřebě nedokázalo výrobní odvětví Unie přenést v uspokojivé výši vyšší výrobní náklady na své zákazníky, a finanční ukazatele, jako je ziskovost, peněžní tok a investice, byly proto na nízkých úrovních.
(123)
Zkoumání ostatních známých činitelů, které mohly způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, ukázalo, že tyto činitele nejsou takové, aby narušily zjištěnou příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z Indie a újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
(124)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového vývozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z Indie způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
7. ZÁJEM UNIE
7.1 Obecné poznámky
(125)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda navzdory předběžnému zjištění dumpingu působícího újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není přijetí opatření v zájmu Unie. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
7.2 Zájem výrobního odvětví Unie
(126)
Výrobní odvětví Unie tvoří 27 známých výrobců, kteří představují veškerou výrobu obdobného výrobku v Unii. Výrobci působí v různých členských státech Unie a v souvislosti s výrobou obdobného výrobku v období šetření přímo zaměstnávali více než 1 747 osob.
(127)
Jeden výrobce v Unii představující relativně malý podíl výroby v Unii, který měl společnost ve spojení v Indii, vyjádřil nesouhlas se zahájením šetření. Jak bylo uvedeno ve 22. bodě odůvodnění, tento výrobce rovněž tvrdil, že by neměly být zahrnuty vysoce technické výrobky a že uložení stejných opatření na tento typ výrobku není v zájmu Unie.
(128)
Jak bylo uvedeno v 72. bodě odůvodnění, tato obava byla v dotazníku odstraněna rozšířením PCN, jež v šetření jednoznačně určují tyto typy. V této fázi však bylo šetřením zjištěno, že se šetření vztahovalo na vysoce technické výrobky a že indičtí vyvážející výrobci vyváželi pouze omezené množství těchto typů výrobku. Obavy, které vyjádřil tento výrobce, se proto nepovažovaly za opodstatněné a jeho tvrzení bylo zamítnuto.
(129)
Bylo zjištěno, že dumpingový dovoz z Indie způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. Připomíná se, že se výrobnímu odvětví Unie nepodařilo využít plně rostoucí spotřebu a finanční situace výrobního odvětví Unie byla nejistá.
(130)
Předpokládá se, že uložením antidumpingových cel se na trhu Unie obnoví spravedlivé obchodní podmínky, které výrobnímu odvětví Unie umožní přizpůsobit ceny obdobného výrobku výrobním nákladům.
(131)
Lze rovněž očekávat, že uložení opatření výrobnímu odvětví Unie umožní získat zpět alespoň část podílu na trhu, o nějž přišlo v posuzovaném období, což bude mít kladný dopad na jeho ziskovost a celkovou finanční situaci. Uložení opatření výrobnímu odvětví umožní zachovat a dále zvýšit jeho úsilí o nákladovou efektivnost.
(132)
Pokud by opatření uložena nebyla, lze očekávat, že by došlo k dalšímu úbytku podílu na trhu a že by se ziskovost výrobního odvětví Unie zhoršila.
(133)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že by uložení antidumpingových opatření na dovoz pocházející z Indie bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
7.3 Zájem uživatelů
(134)
Dotazníky byly zaslány devíti uživatelům v Unii. Na dotazníky odpověděli pouze tři uživatelé představující přibližně 6 % celkového dovozu dotčeného výrobku z Indie během období šetření. Tito uživatelé působí v odvětví zpracování potravin, včetně komerčních kuchyní a zařízení společného stravování, v odvětví domácích spotřebičů a automobilovém průmyslu.
(135)
Nákupy z Indie tvořily v průměru přibližně 67 % jejich celkových nákupů dotčeného výrobku a Indie představovala výhradní zdroj dodávek pouze pro jednoho uživatele. V období šetření představoval průměrný procentní podíl obratu zahrnujícího dotčený výrobek 54 % jejich celkového obratu.
(136)
Šetřením bylo prokázáno, že v období šetření byla průměrná ziskovost všech spolupracujících uživatelů v odvětvích, která používají dotčený výrobek, vyšší než 9 % obratu.
(137)
Pravděpodobný vliv navrhovaných opatření byl posouzen na základě obdržených odpovědí uživatelů na dotazník a celkového trhu Unie pro dotčený výrobek a obdobný výrobek. Za předpokladu, že na trhu Unie nastane ta nejméně příznivá situace, tj. že zvýšení cen nebude možné přenést na distribuční řetězec a že uživatelé budou v Indii nadále pořizovat dřívější množství, by dopad cla na ziskovost uživatelů znamenal snížení přibližně o 1,2 procentního bodu.
(138)
Je nutno podotknout, že jeden uživatel zastával k šetření neutrální postoj, jelikož se domníval, že uložení opatření nebude mít žádný významný účinek na tržní ceny, poněvadž případné vyšší ceny by absorbovali distributoři.
(139)
Jiný uživatel vyjádřil obavy, že by případné uložení opatření postihlo rovněž určité typy výrobku, které se již v Unii nevyrábějí. Šetření však prokázalo, že se typy výrobku, které uvedl zmíněný uživatel, v Unii stále vyrábějí a že poptávka po těchto typech jakostních tříd nerezavějící oceli není významná. Mimoto je třeba zmínit, že v posuzovaném období nevyužívali výrobci v Unii plně svou výrobní kapacitu, a proto by v případě vyšší poptávky bylo možno výrobu odpovídajícím způsobem zvýšit.
(140)
Je nutno podotknout, že jelikož je dotčený výrobek standardizovaný, pokud jde o odvětví a užití, mohou uživatelé snadno změnit své zdroje dodávek, co se týká jakosti nebo ceny výrobku. Uložení opatření by nemělo vylučovat možnost dovozu dotčeného výrobku z jiných zemí a ani z Indie, jakmile budou odstraněny rušivé účinky způsobené dumpingem.
(141)
S přihlédnutím k výše uvedeným skutečnostem lze mít za to, že i když opatření uložená na indický dovoz budou mít na některé uživatele pravděpodobně nepříznivější dopad než na jiné, celkový dopad na uživatele bude omezený.
7.4 Zájem dovozců
(142)
Spolupráce ze strany dovozců, kteří nejsou ve spojení, byla omezená. Informace pro výběr vzorku poskytlo devět dovozců, spolupracoval však pouze jeden z nich. Na tuto společnost připadalo přibližně 7 % celkového dovozu z Indie během období šetření. Společnost vyjádřila nesouhlas s uložením opatření, jelikož Indie je jejím zdaleka nejdůležitějším dodavatelem. Ačkoli by uložení opatření mělo negativní dopad na její ziskovost v důsledku vyšších nákladů, měla by být dovážející společnost schopna přenést vyšší náklady alespoň částečně na své zákazníky.
(143)
Dovozci by mimoto mohli přejít na jiné zdroje, včetně výrobního odvětví Unie a ostatních vyvážejících zemí.
(144)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že uložení antidumpingových opatření nebude mít na zájem dovozců významný negativní dopad.
7.5 Závěr ohledně zájmu Unie
(145)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě informací o zájmu Unie neexistují přesvědčivé důvody proti uložení opatření na dovoz dotčeného výrobku z Indie.
(146)
Při posouzení celkového dopadu antidumpingových opatření na trh Unie se mimoto zdá, že kladné dopady, zejména na výrobní odvětví Unie, převažují nad možnými negativními dopady na ostatní omezenější skupiny.
8. NÁVRH PROZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
(147)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
8.1 Úroveň pro odstranění újmy
(148)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, která je působena výrobnímu odvětví Unie.
(149)
Při výpočtu výše cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého mohou přiměřeně dosáhnout výrobci ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, při prodeji obdobného výrobku v Unii.
(150)
Úroveň pro odstranění újmy byla proto vypočtena na základě srovnání vážené průměrné ceny dumpingového dovozu stanovené pro účely výpočtu cenového podbízení v 77. bodě odůvodnění a ceny výrobního odvětví Unie za obdobný výrobek, která nepůsobí újmu. Cena nepůsobící újmu byla stanovena připočtením přiměřené úrovně zisku k výrobním nákladům. Cílové rozpětí zisku bylo prozatímně stanoveno ve výši 5 %, jak je uvedeno v 94. bodě odůvodnění.
(151)
Veškeré rozdíly zjištěné tímto porovnáním byly poté vyjádřeny jako procento průměrné celkové dovozní ceny CIF, viz 154. bod odůvodnění.
8.2 Prozatímní opatření
(152)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla na dovoz některých drátů z nerezavějící oceli pocházejících z Indie uložit prozatímní antidumpingová cla, a to na úrovni nižší z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(153)
Co se týká souběžného antisubvenčního šetření, podle čl. 14 odst. 1 základního nařízení a čl. 24 odst. 1 druhého pododstavce nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (5), nesmí být na jeden výrobek uloženo současně antidumpingové i vyrovnávací clo, aby se napravila táž situace, která vzniká jak dumpingem, tak poskytnutím vývozní subvence. Všechny programy subvencování, jimiž se zabývá nařízení o uložení prozatímních antisubvenčních opatření (6), se týkají vývozních subvencí. Příslušné sazby prozatímního antidumpingového cla u dotčených spolupracujících výrobců jsou proto odpovídajícím způsobem upraveny.
(154)
Na základě výše uvedených skutečností byly sazby prozatímního antidumpingového cla stanoveny porovnáním rozpětí újmy, dumpingových rozpětí a sazeb vyrovnávacího cla. Navrhované antidumpingové clo proto činí:
(v %)
Společnost
Rozpětí újmy
Dumpingové rozpětí
Sazba vyrovnávacího cla
Prozatímní antidumpingové clo
Rajaraatna Metal Industries
17,2
32,3
4,3
12,9
Skupina Venus
26,1
30,4
3,2
22,9
Viraj Profiles
32,1
24,4
0,0
24,4
Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku
24,0
28,0
3,8
20,2
Všechny ostatní společnosti
32,1
32,3
4,3
27,8
(155)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz výrobků pocházejících z Indie a vyráběných těmito společnostmi, tedy uvedenými konkrétními právními subjekty. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou výslovně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(156)
Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu právnické osoby nebo po zřízení nových výrobních nebo prodejních subjektů) musí být zaslány Komisi (7) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činností společnosti, které se týkají výroby, domácích prodejů a prodejů na vývoz a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(157)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se výše cla pro všechny ostatní společnosti vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, nýbrž rovněž na výrobce, kteří během období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
9. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(158)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Rovněž je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a za účelem uložení případného konečného cla mohou být znovu posouzena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz drátů z nerezavějící oceli obsahujících:
-
2,5 % hmotnostních nebo více niklu, jiné než dráty obsahující 28 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 31 % hmotnostních niklu a 20 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 22 % hmotnostních chromu,
-
méně než 2,5 % hmotnostních niklu, jiné než dráty obsahující 13 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 25 % hmotnostních chromu a 3,5 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 6 % hmotnostních hliníku,
v současnosti kódů KN 7223 00 19 a 7223 00 99, pocházejících z Indie.
2. Sazby prozatímního antidumpingového cla, které se použijí na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Raajratna, Metal Industries, Ahmadábád, Gudžarát
12,9
B775
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Bombaj, Maháráštra
22,9
B776
Precision Metals, Bombaj, Maháráštra
22,9
B777
Hindustan Inox Ltd., Bombaj, Maháráštra
22,9
B778
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Bombaj, Maháráštra
22,9
B779
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Tháné, Maháráštra
24,4
B780
Společnosti uvedené v příloze
20,2
B781
Všechny ostatní společnosti
27,8
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, písemně sdělit svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se dotčené strany mohou ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost vyjádřit k jeho uplatňování.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. května 2013.
KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 418/2013
2013 m. gegužės 3 d.
kuriuo tam tikroms importuojamoms Indijos kilmės nerūdijančio plieno vieloms nustatomas laikinasis antidempingo muitas
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 7 straipsnį,
pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
1. PROCEDŪRA
1.1. Inicijavimas
(1)
2012 m. rugpjūčio 10 d. Europos Komisija (toliau - Komisija) Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2) paskelbė pranešimą apie antidempingo tyrimo dėl tam tikrų į Europos Sąjungą (toliau - Sąjunga) importuojamų Indijos (toliau - nagrinėjamoji šalis) kilmės nerūdijančio plieno vielų (toliau - antidempingo tyrimas) inicijavimą (toliau - pranešimas apie inicijavimą).
(2)
Tą pačią dieną pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (3) Komisija paskelbė apie antisubsidijų tyrimo dėl tam tikrų į Sąjungą importuojamų Indijos kilmės nerūdijančio plieno vielų inicijavimą ir pradėjo atskirą tyrimą (toliau - antisubsidijų tyrimas).
(3)
Antidempingo tyrimas inicijuotas 2012 m. birželio 28 d. gavus Europos geležies ir plieno pramonės konfederacijos (toliau - Eurofer arba skundo pateikėjas) gamintojų, kurie pagamina daugiau nei 50 % visų tam tikrų nerūdijančio plieno vielų Sąjungoje, vardu pateiktą skundą. Skunde pateikti šio produkto dempingo ir dėl to daromos materialinės žalos prima facie įrodymai, kurių pakako tyrimo inicijavimui pagrįsti.
1.2. Su tyrimu susijusios šalys
(4)
Apie tyrimo inicijavimą Komisija oficialiai pranešė skundo pateikėjui, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, žinomiems eksportuojantiems gamintojams, žinomiems importuotojams ir naudotojams ir Indijos valdžios institucijoms.
(5)
Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą. Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą jas išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.
(6)
Atsižvelgdama į didelį su tyrimu susijusių nagrinėjamosios šalies eksportuojančių gamintojų, nesusijusių importuotojų ir Sąjungos gamintojų skaičių ir norėdama tyrimą užbaigti per teisės aktuose nustatytą terminą Komisija pranešime apie inicijavimą paskelbė nusprendusi pasirinkti pagrįstą nagrinėjamosios šalies eksportuojančių gamintojų, nesusijusių importuotojų ir Sąjungos gamintojų, kuriuos būtų galima išnagrinėti, skaičių ir pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį atlikti atranką (toliau - atranka).
1.2.1. Eksportuojančių gamintojų atranka
(7)
Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų nagrinėjamosios šalies eksportuojančių gamintojų prašyta Komisijai pranešti apie save ir pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją.
(8)
Prašomą informaciją pateikė ir sutiko būti atrinkti iš viso 18 nagrinėjamosios šalies eksportuojančių gamintojų, kai kurie priklausantys tai pačiai grupei, o septynios iš jų prašė taikyti individualų nagrinėjimą tuo atveju, jei nebūtų atrinkti. 15 iš šių bendradarbiaujančių bendrovių nurodė per tiriamąjį laikotarpį eksportavusios nerūdijančio plieno vielas į Sąjungą. Todėl atranka atlikta remiantis šių 15 eksportuojančių gamintojų pateikta informacija.
(9)
Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį Komisija bendroves atrinko remdamasi didžiausia tipine nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą apimtimi, kurią būtų galima pagrįstai išnagrinėti per turimą laikotarpį. Atrinktos dvi individualios bendrovės ir viena keturių susijusių bendrovių grupė; jų eksportas sudarė daugiau nei 63 % visos nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą apimties.
(10)
Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalį dėl atrinktų bendrovių konsultuotasi su visais žinomais susijusiais eksportuojančiais gamintojais ir nagrinėjamosios šalies valdžios institucijomis. Dėl atrinktų bendrovių atrankos pastabų nepateikta.
(11)
Kaip nurodyta 9 konstatuojamojoje dalyje, pagrįstai atrinkta tik tiek bendrovių, kiek galima išnagrinėti per turimą laikotarpį. Atliekant tyrimą nagrinėtos bendrovės išvardytos 19 konstatuojamojoje dalyje.
(12)
Be to, kaip minėta 8 konstatuojamojoje dalyje, pradžioje gauti septyni prašymai individualiam nagrinėjimui atlikti. Tačiau nuspręsta, kad šiuo etapu individualus nagrinėjimas pernelyg apsunkintų tyrimą ir trukdytų jį laiku užbaigti.
(13)
Vis dėlto eksportuotojų, kurie reikiamą informaciją pateikė per nurodytą laikotarpį, prašymai bus nagrinėjami toliau atliekant tyrimą.
1.2.2. Sąjungos gamintojų atranka
(14)
Pranešime apie inicijavimą Komisija paskelbė preliminariai atrinkusi Sąjungos gamintojus. Pirmiausia buvo atrinkti penki gamintojai, kurie iki tyrimo inicijavimo Komisijai buvo žinomi kaip Sąjungos nerūdijančio plieno vielų gamintojai. Komisija bendroves atrinko remdamasi pardavimo ir gamybos apimtimi bei geografine vieta. Pranešime apie inicijavimą suinteresuotosios šalys taip pat ragintos pareikšti savo nuomonę dėl laikinai atrinktų bendrovių. Dėl siūlomų atrinktų bendrovių pastabų negauta. Išanalizavus klausimyno atsakymus nustatyta, kad vienas atrinktas Sąjungos gamintojas turėjo susijusią bendrovę, kuri taip pat gamino ir pardavė nerūdijančio plieno vielas. Taigi ši susijusi bendrovė taip pat buvo atrinkta. Šeši atrinkti Sąjungos gamintojai sudarė 46,5 % apskaičiuotos visos Sąjungos gamybos apimties. Laikyta, kad atrinktos bendrovės yra tipiškos Sąjungos pramonės bendrovės.
1.2.3. Importuotojų atranka
(15)
Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų nesusijusių importuotojų prašyta Komisijai pranešti apie save ir pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją.
(16)
Prašomą informaciją pateikė ir sutiko būti atrinktais devyni nesusiję importuotojai. Komisija atrinko tris bendroves, kurios sudarė 23,8 % importo iš Indijos į Sąjungą per tiriamąjį laikotarpį apimties, remdamasi didžiausia importo į Sąjungą apimtimi. Tačiau du atrinkti importuotojai nepateikė klausimyno atsakymų. Todėl šiame tyrimo etape nebuvo galima taikyti atrankos, vėliau vykdant tyrimą bus vėl stengiamasi užtikrinti importuotojų bendradarbiavimą
1.2.4. Klausimyno atsakymai ir tikrinamieji vizitai
(17)
Klausimynai nusiųsti trims atrinktiems Indijos eksportuojantiems gamintojams (jų grupėms) ir eksportuojantiems gamintojams, kurie prašė taikyti individualų nagrinėjimą, šešiems atrinktiems Sąjungos gamintojams, trims atrinktiems nesusijusiems importuotojams ir devyniems žinomiems naudotojams.
(18)
Klausimyno atsakymus pateikė trys atrinkti Indijos eksportuojantys gamintojai (jų grupės) ir du eksportuojantys gamintojai iš tų, kurie prašė taikyti individualų nagrinėjimą, šeši atrinkti Sąjungos gamintojai, vienas nesusijęs importuotojas ir trys naudotojai.
(19)
Komisija rinko ir tikrino visą suinteresuotųjų šalių pateiktą informaciją, kurią mano esant reikalingą siekiant padaryti preliminarias išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų. Tikrinamieji vizitai surengti toliau išvardytų bendrovių patalpose.
Sąjungos gamintojai:
-
Hagener Feinstahl GmbH, Hagenas, Vokietija,
-
Inoxfil S.A., Igvalada, Ispanija,
-
Rodacciai SPA, Milanas, Italija,
-
Trafilerie Brambilla SPA, Calziocorte, Italija,
-
Ugitech grupė:
-
Ugitech France S.A., Breso Burgas, Prancūzija,
-
Sprint Metal Edelstahl, Hėmeris, Vokietija.
Eksportuojantys Indijos gamintojai:
-
Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat,
-
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharaštra,
-
Venus grupė:
-
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbajus, Maharaštra,
-
Precision Metals, Mumbajus, Maharaštra,
-
Hindustan Inox Ltd., Mumbajus, Maharaštra.
1.3. Tiriamasis ir nagrinėjamasis laikotarpiai
(20)
Atliekant dempingo ir žalos tyrimą nagrinėtas 2011 m. balandžio 1 d. - 2012 m. kovo 31 d. laikotarpis (toliau - tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2009 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
2. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
2.1. Nagrinėjamasis produktas
(21)
Nagrinėjamasis produktas - Indijos kilmės nerūdijančio plieno viela, kurios sudėtyje:
-
nikelis sudaro ne mažiau kaip 2,5 % masės, išskyrus vielą, kurios sudėtyje esantis nikelis sudaro ne mažiau kaip 28 %, bet ne daugiau kaip 31 % masės ir kurios sudėtyje esantis chromas sudaro ne mažiau kaip 20 %, bet ne daugiau kaip 22 % masės,
-
nikelis sudaro mažiau kaip 2,5 % masės, išskyrus vielą, kurios sudėtyje esantis chromas sudaro ne mažiau kaip 13 %, bet ne daugiau kaip 25 % masės, ir kurios sudėtyje esantis aliuminis sudaro ne mažiau kaip 3,5 %, bet ne daugiau kaip 6 % masės,
ir kurios KN kodai yra 7223 00 19 ir 7223 00 99.
(22)
Viena šalis teigė, kad yra vadinamosios labai techniškos produktų rūšys, kurios skiriasi nuo kitų Indijoje ir Sąjungoje gaminamo nagrinėjamojo produkto rūšių. Jos taip pat teigė, kad ne taip kaip daugelio rūšių produktai, eksportuojami iš Indijos į Sąjungą, techniškų rūšių produktai yra ne prekės, bet konkrečių rūšių produktai, gaminami konkrečiai paskirčiai pagal tam tikras plieno markes ir tam tikrą diametrą, ir jie neturėtų būti nagrinėjami šiame tyrime.
(23)
Šiame etape atrodo, kad techniškų rūšių produktai priklauso produkto apibrėžčiai ir pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis, cheminėmis ir techninėmis savybėmis, palyginti su kitų rūšių nagrinėjamuoju produktu. Be to, atrodo, kad šių rūšių produktus taip pat gamina Sąjungos gamintojai, taigi techninių rūšių produktai patenka į tyrimo aprėptį.
2.2. Panašus produktas
(24)
Atlikus tyrimą patvirtinta, kad nagrinėjamojo produkto ir Indijoje gaminamo ir vidaus rinkoje parduodamo produkto, taip pat Sąjungos pramonės gaminamo ir Sąjungos rinkoje parduodamo produkto pagrindinės fizinės, cheminės ir techninės savybės ir naudojimo paskirtis sutampa. Todėl šie produktai preliminariai laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
3. DEMPINGAS
3.1. Įžanga
(25)
Per tikrinamuosius vizitus trijų atrinktų eksportuojančių Indijos gamintojų patalpose ir vėliau analizuojant surinktą informaciją nustatyta, kad visi šie gamintojai pateikė tam tikros informacijos, kurios negalima laikyti patikima.
(26)
Vieno eksportuojančio gamintojo atveju Komisija nustatė, kad klausimyno atsakymuose nurodytos sąnaudos neatitiko gamintojo vidinėje apskaitos sistemoje nurodytų sąnaudų ir negalėjo būti su jomis suderintos.
(27)
Eksportuojantis gamintojas teigė, kad Komisijai nurodytų sąnaudų ir vidinėje apskaitos sistemoje per tikrinamąjį vizitą nustatytų sąnaudų skirtumai atsirado dėl sandorių registracijos klaidų ir apskaitos metodų skirtumų, ypač kiek tai susiję su žaliavų suvartojimu. Eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad vidinės apskaitos sistemos duomenys buvo nepatikimi ir jų nereikėtų naudoti atliekant šį tyrimą. Nors eksportuojantis gamintojas tą pačią apskaitos sistemą naudojo ne vienerius metus, jis tvirtino, kad Komisija analizuodama turėtų remtis klausimyno atsakymuose pateiktais sąnaudų duomenimis, o ne bendrovės vidinės apskaitos sistemos sąnaudų duomenimis.
(28)
Pažymėtina, kad nors vidinės apskaitos sistemos duomenys atitiko eksportuojančio gamintojo pateiktas auditorių patikrintas finansines ataskaitas, per tikrinamąjį vizitą nebuvo įmanoma nustatyti atitikties ir sąsajų tarp sąnaudų lentelių, kurios buvo specialiai parengtos šiam tyrimui, ir vidinės apskaitos sistemos duomenų. Todėl pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį manoma, kad šiame antidempingo tyrime turėtų būti naudojami eksportuojančio gamintojo apskaitos sistemoje nustatyti duomenys.
(29)
Dėl to Komisija preliminariai pakoregavo minėto eksportuojančio gamintojo klausimyno atsakymuose pateiktus sąnaudų duomenis naudodamasi turimais faktais jo vidinėje apskaitos sistemoje.
(30)
Antro eksportuojančio gamintojo atveju Komisija nustatė, kad klausimyno atsakymuose Komisijai nurodyti žaliavų įsigijimo ir suvartojimo duomenys yra nepagrįsti gamintojo atsargų valdymo sistemoje nustatytais duomenimis. Paaiškėjo, kad paskirstymo pagal plieno markes duomenys šiuose dviejuose šaltiniuose buvo skirtingi. Komisija pažymi, kad plieno markė yra pagrindinis veiksnys nustatant gatavo produkto sąnaudas. Dėl nepatikimos informacijos apie plieno markę gali būti gerokai iškreiptas atskirų rūšių produktų sąnaudų ir pardavimo kainų skaičiavimas ir dėl to būti klaidinantis.
(31)
Tačiau eksportuojantis gamintojas teigė, kad kompiuterinės bylos su žaliavų įsigijimo duomenimis, kurias Komisija paėmė tikrinamojo vizito metu, buvo neišsamios, nes kiti bendrovės skyriai papildomai įsigijo žaliavų, tačiau šis įsigijimas nebuvo registruotas ir įtrauktas į kompiuterines bylas, kurios buvo paimtos tikrinamojo vizito metu ir kurias Komisija nagrinėjo. Be to, eksportuojantis gamintojas teigė, kad pastebėti plieno markių kiekio neatitikimai atsirado dėl to, kad kai kurios plieno markės iš dalies sutapo ir kad kai kurių gamybos procesų nebuvo galima atsekti pavienių plieno markių lygmeniu.
(32)
Tačiau Komisija pažymi, kad minėtų bendrovės tvirtinimų, susijusių su papildomais žaliavų įsigijimais, nepakanka pavienių plieno markių lygmeniu pastebėtiems trūkumams paaiškinti. Be to, Komisija pažymi, kad bendrovės teigimu neįmanoma atlikti tikslaus atsekimo pagal pavienes plieno markes visais gamybos proceso etapais. Dėl šio argumento dar labiau sumažėja visos plieno markių atskaitos sistemos patikimumas. Apie plieno markes pateiktą informaciją preliminariai reikia laikyti klaidinančia.
(33)
Komisija mano, kad nurodyti žaliavų paskirstymo pagal plieno markę duomenys yra nepatikimi ir preliminariai į juos turėtų būti neatsižvelgiama ir kad išvados pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį turėtų būti pagrįstos turimais faktais. Dėl visos atskaitos sistemos nepatikimumo nebuvo įmanoma daryti išvadų remiantis jokiomis nurodytomis plieno markėmis. Todėl skaičiuojant bendrą dempingo skirtumą visiems produktams remtasi bendru visų žaliavų suvartojimu, neatsižvelgiant į paskirstymą pagal plieno markes.
(34)
Per tikrinamąjį vizitą trečiojo eksportuojančio gamintojo patalpose Komisija taip pat nustatė, kad klausimyno atsakymuose nurodytas žaliavų srautas neatitinka gamintojo apskaitos sistemos duomenų. Paaiškėjo, kad paskirstymo pagal plieno markes duomenys šiuose dviejuose šaltiniuose buvo skirtingi.
(35)
Eksportuojantis gamintojas pripažino kai kurias klausimyno atsakymų klaidas, tačiau teigė, kad bendro žaliavų kiekio skirtumus galima suderinti atsižvelgiant į atsargų pokyčius. Tačiau bendrovė taip pat teigė, kad dėl iš dalies sutampančių plieno markių neįmanoma tiksliai suderinti pagal kiekvieną atskirą plieno markę. Dėl šio argumento dar labiau sumažėja visos plieno markių atskaitos sistemos patikimumas. Apie plieno markes pateiktą informaciją reikia laikyti klaidinančia.
(36)
Komisija mano, kad nurodyti žaliavų paskirstymo pagal plieno markę duomenys yra nepatikimi ir preliminariai į juos turėtų būti neatsižvelgiama ir kad išvados pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį turėtų būti pagrįstos turimais faktais. Dėl visos atskaitos sistemos nepatikimumo nebuvo įmanoma daryti išvadų remiantis jokiomis nurodytomis plieno markėmis. Todėl skaičiuojant bendrą dempingo skirtumą visiems produktams remtasi bendru visų žaliavų suvartojimu, neatsižvelgiant į paskirstymą pagal plieno markes.
(37)
Kiekvienam eksportuojančiam gamintojui nusiųsti atskiri raštai, kuriuose nurodytos konkrečios ir išsamios priežastys, dėl kurių manyta, kad tam tikrų klausimyno atsakymuose pateiktų duomenų negalima priimti. Jiems taip pat pranešta, kad Komisija laikinąsias išvadas pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį ketino pagrįsti turimais faktais.
(38)
Visiems trims eksportuojantiems gamintojams suteikta galimybė pateikti pastabų, jie visi paprašė būti išklausytais ir ši galimybė jiems suteikta. Jie taip pat pateikė pastebėjimų raštu dėl galimo pagrindinio reglamento 18 straipsnio taikymo. Nepaisant bendrovių pateiktų paaiškinimų jos negalėjo patenkinamai išaiškinti pirmiau minėtų aspektų, dėl kurių kai kuriuos duomenis teko pakeisti geriausiais turimais faktais.
3.2. Normalioji vertė
(39)
Normaliajai vertei nustatyti Komisija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį pirmiausia išnagrinėjo, ar kiekvieno atrinkto eksportuojančio gamintojo panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams apimtis buvo tipiška, t. y. ar visa tokio pardavimo apimtis sudarė ne mažiau kaip 5 % visos nagrinėjamojo produkto pardavimo eksportui į Sąjungą per TL apimties. Komisija nustatė, kad kiekvieno atrinkto gamintojo bendras panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas.
(40)
Po to Komisija nustatė, kurie atrinktų gamintojų, kurių bendras pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas, vidaus rinkoje parduoti tam tikrų rūšių produktai buvo tokie patys arba tiesiogiai panašūs į eksportui į Sąjungą parduodamų rūšių produktus.
(41)
Tačiau, kaip paaiškinta 3.1 skyriuje, dviejų eksportuojančių gamintojų atveju aprašytas palyginimas atliktas remiantis visais produktais, o ne lyginant atskirų rūšių produktus.
(42)
Nagrinėta, ar kiekvienos rūšies produkto, kurį kiekvienas atrinktas gamintojas pardavė vidaus rinkoje ir kuris, kaip nustatyta, yra toks pats arba panašus į tos rūšies produktą, kuris parduodamas eksportui į Sąjungą, pardavimas vidaus rinkoje buvo pakankamai tipiškas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Konkrečios rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo laikomas pakankamai tipišku, jeigu per TL tos rūšies produkto nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje iš viso parduota ne mažiau kaip 5 % viso to paties ar panašaus tam tikros rūšies produkto eksportui į Sąjungą parduoto kiekio.
(43)
Vėliau Komisija nagrinėjo, ar kiekvieno atrinkto gamintojo pardavimas vidaus rinkoje galėtų būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai atlikta nustatant, kokia vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams parduoto kiekio dalis per TL buvo parduota pelningai.
(44)
Jeigu tam tikros rūšies produkto, kuris buvo parduotas už grynąją pardavimo kainą, lygią jo apskaičiuotosioms gamybos sąnaudoms arba už jas didesnę, parduotas kiekis sudarė daugiau kaip 80 % viso tos rūšies produkto parduoto kiekio ir jeigu vidutinė svertinė kaina buvo lygi vieneto gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė, normalioji vertė buvo pagrįsta faktine vidaus rinkos kaina, apskaičiuota kaip tos rūšies produkto viso pardavimo vidaus rinkoje vidutinės svertinės kainos per TL, nepaisant to, ar toks pardavimas buvo pelningas ar ne.
(45)
Jeigu tam tikros rūšies produkto pelningo pardavimo apimtis sudarė ne daugiau kaip 80 % visos tos rūšies produkto pardavimo apimties arba jeigu tos rūšies produkto vidutinė svertinė kaina buvo mažesnė už vieneto gamybos sąnaudas, normalioji vertė buvo pagrįsta faktine vidaus rinkos kaina, kuri buvo apskaičiuota kaip tos rūšies produkto tik pelningo pardavimo vidaus rinkoje per TL vidutinė svertinė kaina.
(46)
Jei visų rūšių produktų pardavimas buvo nuostolingas, laikyta, kad jie nebuvo parduoti įprastomis prekybos sąlygomis.
(47)
Jei panašus produktas nebuvo parduotas įprastomis prekybos sąlygomis, taip pat jei vidaus rinkoje tam tikros rūšies produkto nebuvo parduotas tipiškas kiekis, Komisija normaliąją vertę apskaičiavo pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 ir 6 dalis.
(48)
Normalioji vertė buvo apskaičiuota prie vidutinių gamybos sąnaudų per tiriamąjį laikotarpį pridėjus atrinktų eksportuojančių gamintojų vidaus rinkoje per tiriamąjį laikotarpį įprastinėmis prekybos sąlygomis parduodant panašų produktą patirtas vidutines svertines pardavimo, bendrąsias ir administracines išlaidas ir gautą vidutinį svertinį pelną (prireikus pakoreguotus). Prireikus, ypač kaip paaiškinta 3.1 skyriuje, gamybos sąnaudos ir pardavimo, bendrosios ir administracinės išlaidos pakoreguotos prieš jas naudojant įprastoms prekybos sąlygoms nustatyti ir normaliajai vertei apskaičiuoti.
(49)
Kiekvienai bendrovei pateikti atskiri išsamūs skaičiavimai jų normaliajai vertei nustatyti, joms taip pat bus sudaryta galimybė pateikti pastabų.
3.3. Eksporto kaina
(50)
Atrinkti eksportuojantys gamintojai į Sąjungą eksportavo tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams arba per susijusias bendroves.
(51)
Nagrinėjamojo produkto tiesioginio eksporto nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje atvejais eksporto kaina buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis eksporto kainomis.
(52)
Kai eksportui į Sąjungą parduota per susijusią bendrovę, eksporto kaina nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį remiantis kaina, kuria importuotas produktas buvo pirmą kartą perparduotas nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje. Tokiais atvejais koreguota atsižvelgiant į visas tarp importo ir perpardavimo patirtas išlaidas, įskaitant muitus ir mokesčius, pardavimo, bendrąsias ir administracines išlaidas ir pelną. Susijusio importuotojo bendrosios, pardavimo ir administracinės išlaidos naudotos ir pagrįstas pelno dydis nustatytas remiantis nepriklausomo nagrinėjamojo produkto importuotojo gauto pelno dydžiu.
3.4. Palyginimas
(53)
Atrinktų eksportuojančių gamintojų normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis.
(54)
Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui.
(55)
Tuo remiantis koreguota atsižvelgiant į vežimo, jūrų frachto, draudimo, tvarkymo, krovos ir papildomas išlaidas, pakavimo sąnaudas, kreditų sąnaudas, nuolaidas ir komisinius, jei buvo įrodyta, kad jie turėjo poveikio kainų palyginamumui.
3.5. Dempingo skirtumai
(56)
Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalimis, kiekvienos atrinktos bendrovės atveju panašiam produktui nustatyta vidutinė svertinė normalioji vertė buvo lyginama su nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina.
(57)
Laikantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 6 dalies nuostatų, dėl to, kad visiems trims atrinktiems eksportuojantiems gamintojams taikytas pagrindinio reglamento 18 straipsnis, neatrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų dempingo skirtumo nebuvo galima nustatyti remiantis atrinktų bendrovių vidutiniu dempingo skirtumu.
(58)
Tokiu atveju laikyta, kad reikia laikinai nustatyti dempingo skirtumą, taikytiną bendradarbiaujantiems neatrinktiems eksportuojantiems gamintojams, remiantis jų eksporto kaina, nustatyta atsižvelgiant į Eurostato importo statistinius duomenis, ir vidutine normaliąja verte, nustatyta atrinktiems Indijos gamintojams, jei vidutinei normaliajai vertei poveikio neturėjo pagrindinio reglamento 18 straipsnio taikymas.
(59)
Tuo remiantis neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms apskaičiuotas laikinasis 28,0 % dempingo skirtumas.
(60)
Visiems kitiems Indijos eksportuojantiems gamintojams Komisija pirmiausia nustatė bendradarbiavimo lygį. Dėl to palyginta visa klausimyno atsakymuose nurodyta eksporto apimtis ir pagal Eurostato importo statistinius duomenis gauta visa importo iš Indijos apimtis. Kadangi bendradarbiavimo lygis buvo aukštas, dempingo skirtumas kitoms bendrovėms nustatytas atsižvelgiant į didžiausią atrinktiems eksportuojantiems gamintojams nustatytą dempingo skirtumą.
(61)
Tuo pagrindu laikinai nustatytas dempingo lygis visos šalies mastu buvo 32,3 %
(62)
Tuo remiantis toliau pateikiami vidutiniai svertiniai dempingo skirtumai, išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, procentine dalimi:
(%)
Bendrovė
Laikinasis dempingo skirtumas
Raajratna Metal Industries
32,3
Venus grupė
30,4
Viraj Profiles
24,4
Bendradarbiaujančios neatrinktos bendrovės
28,0
Visos kitos bendrovės
32,3
4. SĄJUNGOS PRAMONĖ
4.1. Sąjungos pramonė
(63)
Panašų produktą gamino 27 Sąjungos gamintojai. Laikoma, kad jie yra Sąjungos pramonė, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje (toliau - Sąjungos pramonė).
4.2. Sąjungos gamyba
(64)
Norint nustatyti visą tiriamuoju laikotarpiu Sąjungoje pagamintą produkto kiekį, naudota visa turima informacija apie Sąjungos pramonę, įskaitant skunde pateiktą informaciją, Sąjungos gamintojų prieš inicijuojant tyrimą ir jį inicijavus pateiktus duomenis ir atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymus.
(65)
Pažymėtina, kad vienas Sąjungos gamintojas, susijęs su eksportuojančiu Indijos gamintoju ir prieštaravęs tyrimo inicijavimui, taip pat priskirtas Sąjungos pramonės apibrėžčiai.
(66)
Tuo remiantis apskaičiuota, kad per TL Sąjungoje iš viso pagaminta apie 139 141 t. Į šį skaičių įtraukta visų Sąjungos gamintojų, kurie pranešė apie save, produkcija ir apskaičiuota likusių Sąjungos gamintojų, kurie tyrime nedalyvavo, gamybos apimtis.
4.3. Sąjungos gamintojų atranka
(67)
Kaip nurodyta 14 konstatuojamojoje dalyje, atrinkti šeši Sąjungos gamintojai, kurie pagamino apie 46,5 % apskaičiuotos visos Sąjungos panašaus produkto produkcijos.
5. ŽALA
5.1. Sąjungos suvartojimas
(68)
Sąjungos suvartojimas buvo nustatytas remiantis visa Sąjungos pramonės pardavimo apimtimi Sąjungos rinkoje ir viso importo duomenimis. 2009 m. buvo išskirtiniai dėl itin aukštų nikelio (pagrindinės nagrinėjamojo produkto ir panašaus produkto žaliavos) kainų ir pasaulinių neigiamų finansų krizės padarinių, dėl ko Sąjungos suvartojimas tais metais buvo ypač nedidelis. Tačiau, kaip parodyta lentelėje, padėtis rinkoje pagerėjo ir Sąjungos suvartojimas nuo 2009 m. iki TL padidėjo 50 %.
2009
2010
2011
TL
Suvartojimas (tonomis)
131 436
187 280
196 476
197 327
Indeksas (2009 m. = 100)
100
142
149
150
Šaltinis.
Eurostatas, skundas ir klausimyno atsakymai
5.2. Importas į Sąjungą iš nagrinėjamosios šalies
5.2.1. Nagrinėjamojo importo apimtis ir rinkos dalis
(69)
Nustatyta, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo tiek importo dempingo kaina į Sąjungą iš bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų apimtis, tiek šiam importui tenkanti rinkos dalis:
2009
2010
2011
TL
Apimtis
16 847
29 053
36 720
35 398
Indeksas (2009 m. = 100)
100
172
218
210
Rinkos dalis (%)
12,8
15,5
18,7
17,9
Indeksas (2009 m. = 100)
100
121
146
140
Šaltinis.
Eurostatas, skundas ir klausimyno atsakymai
(70)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš Indijos apimtis padidėjo net 110 % Padidėjimas buvo pastebimiausias 2009-2010 m., kai į Sąjungą pateko net 72 % importo iš Indijos, o Sąjungos suvartojimas sumažėjo 42 %. Tačiau nors suvartojimas nuo 2010 m. iki TL padidėjo tik 5 %, importo iš Indijos apimtis per tą patį laikotarpį padidėjo net 22 %.
(71)
Importo dempingo kaina iš Indijos rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo net 40 %.
5.2.2. Importo kainos ir priverstinis kainų mažinimas
(72)
Kaip paaiškinta 22 konstatuojamojoje dalyje, viena šalis pareiškė, kad antidempingo klausimynas neleido atskirti visų pirma tam tikrų nagrinėjamojo produkto rūšių, kurios jos manymu skiriasi.
(73)
Šis klausimas klausimyne išspręstas išplečiant vadinamuosius produkto kontrolės numerius (PKN), kad būtų aiškiai nustatytos su tyrimu susijusios rūšys, ypač naudojamos lyginant kainas. Šiuo etapu per tyrimą nustatyta, kad eksportuojantys Indijos gamintojai eksportavo tik labai nedidelį šių ypač techniškų rūšių produktų kiekį. Vis dėlto pažymima, kad PKN pakeitimais užtikrinta, kad tam tikrų rūšių produkto kainos būtų palygintos tiesiogiai su panašių rūšių produktų kainomis.
(74)
Lentelėje pateikta vidutinė dempingo kaina vykdomo importo kaina:
2009
2010
2011
TL
Vidutinė kaina (EUR/t)
2 372
2 801
3 246
3 196
Indeksas (2009 m. = 100)
100
118
137
135
Šaltinis.
Eurostatas ir klausimyno atsakymai
(75)
Vidutinės importo iš Indijos kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 35 %, tačiau jos ir toliau buvo mažesnės už Sąjungos pramonės pardavimo kainas per tą patį laikotarpį (žr. 93 konstatuojamąją dalį). Tuo paaiškinamas importo apimties padidėjimas ir Indijos eksportuotojams tenkančios rinkos dalies padidėjimas net 40 % tuo pačiu laikotarpiu.
(76)
Siekiant nustatyti priverstinį kainų mažinimą per TL, pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis pakoreguotos vidutinės svertinės atrinktų Sąjungos gamintojų kiekvienos rūšies produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainos palygintos su atitinkamomis vidutinėmis svertinėmis importo dempingo kainomis iš atrinktų Indijos gamintojų importuojamo kiekvienos rūšies produkto kainomis pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, nustatytomis remiantis CIF kaina ir tinkamai pakoreguotomis atsižvelgiant į išlaidas po importo.
(77)
Remiantis palyginimo rezultatais, išreikštais atrinktų Sąjungos gamintojų apyvartos per TL procentine dalimi, nustatytas 15 % vidutinis svertinis importo dempingo kaina iš nagrinėjamosios šalies į Sąjungos rinką priverstinis kainų mažinimas. Mažesnėmis importo dempingo kainomis, palyginti su Sąjungos kainomis per nagrinėjamąjį laikotarpį, paaiškinamas nemažas importo iš Indijos apimties ir importui iš Indijos tenkančios rinkos dalies padidėjimas nuo 2009 m. iki TL.
5.3. Sąjungos pramonės ekonominė padėtis
5.3.1. Pirminės pastabos
(78)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėjant importo iš Indijos dempingo kaina poveikį Sąjungos pramonei buvo įvertinti visi ekonominiai rodikliai, nagrinėjamuoju laikotarpiu turėję įtakos Sąjungos pramonės būklei.
(79)
Kaip minėta 14 konstatuojamojoje dalyje, tiriant galimą žalą Sąjungos pramonei atlikta atranka.
(80)
Žalai analizuoti Komisija atskyrė makroekonominius žalos rodiklius nuo mikroekonominių. Taigi, Sąjungos pramonės ekonominė padėtis vertinama remiantis a) makroekonominiais rodikliais, tiksliau gamybos, gamybos pajėgumų, pajėgumų naudojimo, pardavimo apimties, rinkos dalies ir augimo, užimtumo, našumo, faktinio dempingo skirtumo dydžio ir atsigavimo po buvusio dempingo rodikliais, kurių duomenys surinkti visos Sąjungos pramonės lygmeniu, ir remiantis b) mikroekonominiais rodikliais, tiksliau vidutinės vieneto kainos, vieneto sąnaudų, pelningumo, grynųjų pinigų srauto, investicijų, investicijų grąžos ir pajėgumo padidinti kapitalą, atsargų ir darbo sąnaudų rodikliais, kurių duomenys surinkti atrinktų Sąjungos gamintojų lygmeniu.
(81)
Pabrėžtina, kad norint nustatyti makroekonominius rodiklius ir ypač su neatrinktais Sąjungos gamintojais susijusius duomenis, naudota visa turima informacija apie Sąjungos pramonę, įskaitant skunde pateiktą informaciją, Sąjungos gamintojų prieš inicijuojant tyrimą ir jį inicijavus pateiktus duomenis ir atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymus.
(82)
Mikroekonominiai rodikliai nustatyti remiantis atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymuose pateikta informacija.
5.3.2. Makroekonominiai rodikliai
a) Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
(83)
Sąjungos gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo tendencija nagrinėjamuoju laikotarpiu:
2009
2010
2011
TL
Gamybos apimtis (tonomis)
105 646
140 363
138 795
139 141
Indeksas (2009 m. = 100)
100
133
131
132
Gamybos pajėgumai (tonomis)
244 236
246 324
245 922
246 599
Indeksas (2009 m. = 100)
100
101
101
101
Pajėgumų naudojimas (%)
43
57
56
56
Indeksas (2009 m. = 100)
100
132
130
130
Šaltinis.
skundas, klausimyno atsakymai
(84)
Sąjungos gamyba per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 32 %, o tai rodo tam tikrą teigiamą suvartojimo raidą. Tačiau gamybos apimtis nuo 2010 m. iki TL nesikeitė.
(85)
Nors per nagrinėjamąjį laikotarpį pajėgumų naudojimas pagerėjo ir padidėjo 13 procentinių punktų, gamybos pajėgumai per nagrinėjamąjį laikotarpį iš esmės nesikeitė.
b) Pardavimo apimtis, rinkos dalis ir augimas
(86)
Pardavimo apimties, rinkos dalies ir augimo tendencijos per nagrinėjamąjį laikotarpį:
2009
2010
2011
TL
Pardavimo apimtis (tonomis)
88 796
124 641
124 007
124 217
Indeksas (2009 m. = 100)
100
140
140
140
Rinkos dalis (%)
67,6
66,6
63,1
62,9
Indeksas (2009 m. = 100)
100
98
93
93
Šaltinis.
Skundas, klausimyno atsakymai
(87)
Didėjant suvartojimui 2009-2010 m. gerokai padidėjusi pardavimo nesusijusiems pirkėjams apimtis tiek nebedidėjo net ir nuolatos didėjant paklausai (4,9 % 2010-2011 m.). Tai rodo ir didėjančios atsargos - jos per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo iš viso 41 %, kaip parodyta 100 konstatuojamojoje dalyje.
(88)
Be to, Sąjungos pramonės rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 4,7 procentinio punkto, nors suvartojimas padidėjo 50 %.
(89)
Kaip nurodyta 68 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos suvartojimas nuo 2009 m. iki TL padidėjo 50 %, o importo dempingo kaina apimtis per tą patį laikotarpį išaugo 110 %, kaip nurodyta 70 konstatuojamojoje dalyje. Todėl Sąjungos rinkos augimą nuo 2009 m. iki TL iš dalies amortizavo importas dempingo kaina, o Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungoje apimtis per tą patį laikotarpį padidėjo 40 %. Tai rodo, kad Sąjungos pramonė negalėjo iki galo pasinaudoti Sąjungos suvartojimo didėjimu dėl to, kad didėjo importo dempingo kaina rinkos dalis.
c) Užimtumas ir našumas
(90)
Nepaisant 94-99 konstatuojamosiose dalyse aprašytos sudėtingos finansinės padėties Sąjungos pramonės užimtumas per nagrinėjamąjį laikotarpį iš esmės nesikeitė. Atsižvelgiant į padidėjusią gamybos apimtį (žr. 84 konstatuojamąją dalį) našumas, matuojamas vieno darbuotojo produkcija tonomis per metus, per tą patį laikotarpį padidėjo 30 %, o tai rodo, kad Sąjungos pramonė aktyviai siekė didinti veiksmingumą.
2009
2010
2011
TL
Darbuotojų skaičius
1 726
1 687
1 729
1 747
Indeksas (2009 m. = 100)
100
98
100
101
Našumas (vienetai vienam darbuotojui)
61
83
80
80
Indeksas (2009 m. = 100)
100
136
131
130
Šaltinis.
Skundas, klausimyno atsakymai
d) Faktinio dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio dempingo
(91)
Trijų atrinktų eksportuojančių Indijos gamintojų dempingo skirtumai yra didesni nei de minimis (žr. 62 konstatuojamąją dalį). Atsižvelgiant į nagrinėjamojo produkto sektorių, pirmiau aptartą importo dempingo kaina iš Indijos apimtį, užimamą rinkos dalį ir kainas, faktinio dempingo skirtumo poveikio Sąjungos pramonei negalima laikyti nereikšmingu.
(92)
Primenama, kad 1999 m. nagrinėjamajam produktui nustatytos antidempingo ir antisubsidijų priemonės (4). Tačiau atsižvelgiant į laiko tarpą tarp 1999 m. nustatytų priemonių galiojimo pabaigos ir šio tyrimo, neturima duomenų buvusio dempingo poveikiui įvertinti. Bet kokiu atveju per tyrimą negauta įrodymų, kad pramonė vis dar atsigavinėtų nuo buvusio dempingo.
5.3.3. Mikroekonominiai rodikliai
a) Vidutinės vieneto pardavimo kainos Sąjungos rinkoje ir vieneto gamybos sąnaudos
(93)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinės atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje kainos padidėjo 34 % Šis padidėjimas rodo bendrą pramonės žaliavų sąnaudų padidėjimą tuo pačiu laikotarpiu. 2011 m. ir per TL Sąjungos gamintojai galėjo tik šiek tiek padidinti kainas, kad padengtų didėjančias gamybos sąnaudas ir kad pelningumo lygį išlaikytų vos virš 1 % 2011 m., o per TL išvengtų nuostolių. Taigi, kaip matyti iš pirmesnės lentelės duomenų, net gerokai padidinusi pardavimo kainas Sąjungos pramonė negalėjo pasiekti pagrįsto pelno lygio.
2009
2010
2011
TL
Vidutinė vieneto pardavimo Sąjungoje nesusijusiems pirkėjams kaina
2 988
3 833
4 185
4 018
Indeksas (2009 m. = 100)
100
128
140
134
Vieneto gamybos sąnaudos (EUR/t)
3 542
3 931
4 127
4 011
Indeksas (2009 m. = 100)
100
111
117
113
Šaltinis.
Klausimyno atsakymai
b) Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą
(94)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos gamintojų grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir gebėjimas padidinti kapitalą keitėsi taip:
2009
2010
2011
TL
Sąjungos pardavimo nesusijusiems pirkėjams pelningumas (pardavimų apyvartos %)
-18,5
-2,6
1,4
0,2
Grynųjų pinigų srautas (EUR)
-19 790 367
- 226 207
7 778 576
5 096 869
Investicijos (EUR)
4 653 604
8 436 096
4 552 443
4 156 522
Indeksas (2009 m. = 100)
100
181
98
89
Investicijų grąža (%)
-68,8
-11,2
6,7
0,8
Šaltinis.
Klausimyno atsakymai
(95)
Atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumas nustatytas ikimokestinį grynąjį pelną, gautą parduodant panašų produktą nesusijusiems pirkėjams, išreiškus susijusios apyvartos procentine dalimi. 2009 m. atrinkti Sąjungos gamintojai patyrė nuostolių, tačiau 2010 m. pradėjo atsigauti kartu iki 50 % padidėjus suvartojimui, kaip aprašyta 68 konstatuojamojoje dalyje. Tačiau net pelningumui šiek tiek padidėjus, 0,2 % pelno dydis yra gerokai per mažas, palyginti su pagrįstu pelningumo lygiu plieno sektoriuje. Iš tikrųjų, preliminariai nustatytas 5 % tikslinis pelno dydis, nes manyta, kad tai pelnas, kurį būtų galima pagrįstai gauti šio tipo pramonės sektoriuje, susijusiame su nagrinėjamu produktu, įprastinėmis konkurencijos sąlygomis, t. y. kai nėra importo dempingo kaina, panašų produktą parduodant Sąjungoje, kaip nurodė Sąjungos pramonė. Be to, šie 5 % yra ikimokestinio pelno dydis, kuris laikytas tinkamu minimaliu dydžiu per kitą tyrimą dėl panašių produktų tame pačiame sektoriuje.
(96)
Per TL atrinkti Sąjungos gamintojai sugebėjo nepatirti nuostolių. Tačiau dėl importo dempingo kaina daryto spaudimo kainoms jie negalėjo kainų suderinti su sąnaudomis ir gauti patenkinamų rezultatų. Šią situaciją galima paaiškinti ir tuo, kad tiriamas produktas laikomas preke, todėl kainos yra pagrindinis pirkėjo pasirinkimą lemiantis veiksnys.
(97)
Grynųjų pinigų srautas, t. y. pramonės gebėjimas finansuoti savo veiklą, kuris buvo apskaičiuotas remiantis vykdytomis operacijomis, iki 2010 m. buvo neigiamas. Nors 2011 m. jis pagerėjo, nuo 2011 m. iki TL jis sumažėjo 34 %.
(98)
Dėl pelningumo ir grynųjų pinigų srauto raidos nagrinėjamuoju laikotarpiu atrinktų Sąjungos gamintojų galimybės investuoti į savo veiklą buvo ribotos, ir tai pakenkė jų plėtrai. Todėl sumažėjo Sąjungos gamintojų pajėgumas padidinti kapitalą ir padengti sąnaudas. Nors atrinktiems Sąjungos gamintojams 2010 m. pavyko šiek tiek investuoti į panašų produktą, vėliau investicijos sumažėjo, ypač per TL, t. y. sumažėjo 51 %, palyginti su 2010 m. lygiu. Be to, net jei investicijų grąža, išreikšta investicijų grynosios buhalterinės vertės procentiniu pelnu, 2011 m. buvo teigiama, per TL ji sumažėjo net 5,9 procentinio punkto ir buvo tik 0,8 %.
(99)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, galima daryti išvadą, kad finansinė atrinktų Sąjungos gamintojų padėtis per TL vis tiek išliko nestabili.
c) Atsargos
(100)
Atrinktų Sąjungos gamintojų atsargų lygis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 41 %; šis padidėjimas sutapo su prarasta rinkos dalimi, ypač per TL.
2009
2010
2011
TL
Laikotarpio pabaigos atsargos (tonomis)
4 395
5 289
5 469
6 214
Indeksas (2009 m. = 100)
100
120
124
141
Šaltinis.
Klausimyno atsakymai
d) Darbo sąnaudos
(101)
Vidutinės atrinktų Sąjungos gamintojų darbo sąnaudos per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo nežymiai, todėl jos nėra lemiamas sąnaudų didėjimo veiksnys.
2009
2010
2011
TL
Vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui (EUR)
52 356
57 182
55 907
54 509
Indeksas (2009 m. = 100)
100
109
107
104
Šaltinis.
Klausimyno atsakymai
5.4. Išvada dėl žalos
(102)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonė visapusiškai nepasinaudojo suvartojimo padidėjimu per nagrinėjamąjį laikotarpį ir ypač per TL. Pradžioje, 2009-2010 m. dauguma Sąjungos pramonės žalos rodiklių pagerėjo, tačiau vėliau ekonominė padėtis nesikeitė arba net blogėjo.
(103)
Iš tiesų, klestint rinkai tam tikri rodikliai, pvz., Sąjungos pramonės gamyba ir pardavimo apimtis, gerokai padidėjo 2009-2010 m., tačiau nuo 2010 m. mažėjo. Ši padėtis susiklostė net didėjant suvartojimui.
(104)
Be to, su finansine Sąjungos pramonės veikla susijusiems žalos rodikliams, pvz., grynųjų pinigų srauto, investicijų ir pelningumo rodikliams, didelį poveikį padarė Sąjungos rinkoje vyravęs spaudimas kainoms, ypač per TL. Sąjungos pramonei nepavyko pakankamai padidinti kainų, kad galėtų padengti gamybos sąnaudas 2009-2010 m. Pelningumas 2009-2011 m. gerėjo, 2011 m. pramonė gavo 1,4 % pelno. Tačiau per TL vėl pradėjo mažėti ir buvo tik toks, kad užtikrintų pelno ir nuostolių subalansavimą. Tai reiškia, kad Sąjungos pramonės pajėgumui padidinti kapitalą ir atsigauti taip pat padarytas neigiamas poveikis.
(105)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad Sąjungos pramonei daryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.
6. PRIEŽASTINIS RYŠYS
6.1. Įžanga
(106)
Remdamasi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalimis Komisija nagrinėjo, ar importas dempingo kaina iš Indijos padarė Sąjungos pramonei tokią žalą, kad ją būtų galima laikyti materialine. Taip pat nagrinėti kiti, su importu dempingo kaina nesusiję žinomi veiksniai, galėję tuo pačiu metu daryti žalą Sąjungos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta importui dempingo kainomis.
6.2. Importo dempingo kaina poveikis
(107)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos suvartojimas per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 50 %, o Indijos kilmės importo apimtis per tą patį laikotarpį padidėjo daugiau nei dvigubai. Kita vertus, padidėjusi importo dempingo kaina apimtis sutapo su Sąjungos pramonės pardavimo nesusijusioms šalims sumažėjimu nuo 2010 m. iki TL.
(108)
Dėl Sąjungos rinkoje per nagrinėjamąjį laikotarpį vyravusio spaudimo kainoms nustatyta, kad vidutinės importo iš Indijos kainos visą laiką buvo mažesnės už vidutines Sąjungos pramonės pardavimo kainas. Sąjungos pramonės kainas priverstinai mažinant vidutiniškai 15 % per TL, importo dempingo kaina iš Indijos rinkos dalis nuo 2009 m. iki TL padidėjo 40 %, o Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo 4,7 procentinio punkto (nuo 67,6 % 2009 m. iki 62,9 % per TL). Prarasta rinkos dalis rodo, kad Sąjungos pramonė padidėjusiu suvartojimu galėjo tik nežymiai pasinaudoti.
(109)
Didėjant gamybos sąnaudoms Sąjungos pramonė bandė didinti vieneto kainas nesusijusiems pirkėjams, kaip parodyta 93 konstatuojamojoje dalyje. Tačiau dėl spaudimo kainoms, kurį darė didėjanti importo dempingo kaina iš Indijos apimtis, kaip nurodyta pirmiau, padidintos kainos nepakako augančioms sąnaudoms padengti, todėl Sąjungos pramonė negalėjo gauti patenkinamo pelno, kurį būtų galima laikyti būtinu šiame pramonės sektoriuje.
(110)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, daroma išvada, kad importo dempingo kaina iš Indijos kainomis, kuriomis buvo nuolat priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos, padidėjimas turėjo lemiamo poveikio Sąjungos pramonės patirtai materialinei žalai.
6.3. Kitų veiksnių poveikis
6.3.1. Importas iš trečiųjų šalių
Šalis
2009
2010
2011
TL
Kinijos Liaudies respublika (KLR)
Apimtis (tonomis)
8 129
10 853
14 360
16 403
Indeksas (2009 m. = 100)
100
134
177
202
Rinkos dalis (%)
6,2
5,8
7,3
8,3
Indeksas (2009 m. = 100)
100
94
118
134
Vidutinė kaina
1 914
2 607
2 835
2 508
Indeksas (2009 m. = 100)
100
136
148
131
Šveicarija
Apimtis (tonomis)
8 094
10 700
9 187
9 115
Indeksas (2009 m. = 100)
100
132
113
113
Rinkos dalis (%)
6,2
5,7
4,7
4,6
Indeksas (2009 m. = 100)
100
93
75
75
Vidutinė kaina
3 423
4 063
4 475
4 360
Indeksas (2009 m. = 100)
100
119
131
127
Korėjos Respublika
Apimtis (tonomis)
4 900
6 775
6 355
6 266
Indeksas (2009 m. = 100)
100
138
130
128
Rinkos dalis (%)
3,7
3,6
3,2
3,2
Indeksas (2009 m. = 100)
100
97
87
85
Vidutinė kaina
3 717
4 165
4 761
4 627
Indeksas (2009 m. = 100)
100
112
128
124
Iš viso: visos trečiosios šalys, išskyrus Indiją
Apimtis (tonomis)
25 793
33 586
35 749
37 712
Indeksas (2009 m. = 100)
100
130
139
146
Rinkos dalis (%)
19,6
17,9
18,2
19,1
Indeksas (2009 m. = 100)
100
91
93
97
Vidutinė kaina
3 609
4 214
4 748
4 483
Indeksas (2009 m. = 100)
100
117
132
124
(111)
Be importo dempingo kaina iš Indijos, kuris sudarė 48 % visos importo į Sąjungos rinką per TL apimties, buvo ir kitų importo šaltinių, įskaitant Kinijos Liaudies Respubliką, Korėją ir Šveicariją, kurį reikėjo nagrinėti analizuojant priežastinį ryšį.
(112)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį ir ypač per TL vidutinės eksportuojančių Korėjos ir Šveicarijos gamintojų pardavimo kainos buvo didesnės už eksportuojančių Indijos gamintojų kainas ir Sąjungos pramonės kainas. Be to, jų rinkos dalis per TL sumažėjo atitinkamai 0,5 ir 1,6 procentinio punkto.
(113)
Vidutinė Kinijos Liaudies Respublikos kaina buvo mažesnė už Sąjungos pramonės kainą, o šios šalies rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį didėjo. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad iš Kinijos importuoto produkto asortimentas skyrėsi ir kad Kinijos produktai tiesiogiai nekonkuruoja su Sąjungos pramonės ar Indijos kilmės produktu. Todėl manyta, kad Kinijos eksportas negalėjo turėti didelio poveikio pagrindiniams Sąjungos pramonės Sąjungos rinkoje parduodamų tam tikrų rūšių produktams. Taigi, poveikis, kurį Sąjungos pramonės patirtai žalai galėjo daryti importas iš Kinijos, buvo minimalus.
(114)
Vis dėlto eksportuojantis gamintojas teigė, kad nerūdijančio plieno vielų importas iš Kinijos Liaudies Respublikos, Korėjos Respublikos ir Šveicarijos turėjo būti įtrauktas į šio tyrimo aprėptį.
(115)
Be faktų ir aplinkybių, kurie buvo aptarti pirmiau, pažymėtina, kad inicijavus tyrimą ir iki dabar nėra dempingo, žalos ir (arba) priežastinio ryšio įrodymų, kuriais būtų galima pagrįsti antidempingo tyrimo dėl importo iš minėtų šalių inicijavimą. Be to, net jei būtų įrodymų tyrimui dėl kitos kilmės importo pagrįsti, skirtingas požiūris į antidempingo tyrimo dėl importo tik iš Indijos vykdymą nebūtų laikomas diskriminaciniu. Todėl teiginys, kad šios šalys turėjo būti įtrauktos į tyrimo aprėptį, yra nepagrįstas ir turi būti atmestas.
(116)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, daroma išvada, kad trečiųjų šalių eksportas neturėjo didelio poveikio Sąjungos pramonės patirtai žalai.
6.3.2. Sąjungos pramonės eksporto veiklos rezultatai
(117)
Sąjungos pramonės nagrinėjamojo produkto visas eksportas sudarė 8,5 % viso per TL pagaminto kiekio. Ši padėtis matyti iš atrinktų Sąjungos gamintojų eksporto nesusijusiems pirkėjams, kuris per TL sudarė 7 % pagaminto kiekio, o kainos buvo 36 % didesnės už kainas ES rinkoje per tą patį laikotarpį. Tuo remiantis galima daryti išvadą, kad Sąjungos pramonės eksportas negali būti galima materialinės žalos priežastis.
6.3.3. Ekonomikos krizė ir žaliavų kainos
(118)
Kaip minėta 68 konstatuojamojoje dalyje, 2009 m. suvartojimo lygis buvo labai žemas dėl išskirtinai didelės nikelio kainos ir ekonomikos krizės poveikio. Padėtį galima paaiškinti ir ypač bloga finansine Sąjungos pramonės padėtimi 2009 m. Tačiau pastebėtina, kad augant suvartojimui nuo 2010 m. ir vėliau importas maža dempingo kaina visiškai neatitinka Sąjungos pramonės veiklos.
(119)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad net bendrai atsigaunant ekonomikai Sąjungos pramonė negalėjo pasinaudoti augančiu suvartojimu ir prarado rinkos dalį per visą nagrinėjamąjį laikotarpį, kai Indijos eksportas dempingo kaina užėmė dar didesnę rinkos dalį.
(120)
Todėl, nors ekonomikos krizė ir didėjanti žaliavų kaina galėjo prisidėti prie prastų Sąjungos pramonės rodiklių, apskritai šis poveikis negali būti laikomas tokiu, kad būtų nutrauktas importo dempingo kainomis ir Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos, ypač per TL, priežastinis ryšys.
6.4. Išvada dėl priežastinio ryšio
(121)
Nustatyta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu itin padidėjo Indijos kilmės importo dempingo kaina apimtis ir rinkos dalis (atitinkamai 110 % ir 40 %). Be to, nustatyta, kad dėl šio importo Sąjungos rinkoje, ypač per TL, buvo nuolat priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos (vidutiniškai 15 %).
(122)
Šis importo dempingo kaina iš Indijos apimties ir rinkos dalies padidėjimas sutapo su lėta Sąjungos pramonės finansinės padėties raida, ypač nuo 2010 m. Taigi, nepaisant to, kad padidėjo suvartojimas, Sąjungos pramonė negalėjo padidėjusių sąnaudų patenkinamo dydžio perkelti savo pirkėjui, todėl tokie finansiniai rodikliai kaip pelningumas, grynųjų pinigų srautas ir investicijos buvo žemi.
(123)
Išnagrinėjus kitus žinomus veiksnius, kurie galėjo daryti žalą Sąjungos pramonei, paaiškėjo, kad tie veiksniai negalėjo nutraukti nustatyto priežastinio ryšio tarp importo dempingo kaina iš Indijos ir Sąjungos pramonei padarytos žalos.
(124)
Remiantis minėtu nagrinėjimu, kurį atlikus buvo nustatytas ir atskirtas visų žinomų veiksnių poveikis Sąjungos pramonės padėčiai nuo žalingo poveikio, kurį daro eksportas dempingo kaina, daroma preliminari išvada, kad importas dempingo kaina iš Indijos Sąjungos pramonei padarė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje.
7. SĄJUNGOS INTERESAI
7.1. Bendrosios aplinkybės
(125)
Remiantis pagrindinio reglamento 21 straipsniu, buvo nagrinėjama, ar, nepaisant preliminarių išvadų dėl žalingo dempingo, esama įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju priemonių taikymas neatitiktų Sąjungos interesų. Analizuojant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję, t. y. Sąjungos pramonės, importuotojų ir naudotojų, interesai.
7.2. Sąjungos pramonės interesai
(126)
Sąjungos pramonę sudaro 27 žinomi gamintojai, kurie pagamina visą panašaus produkto Sąjungoje kiekį. Gamintojai įsikūrę skirtingose Sąjungos valstybėse narėse ir tiesiogiai įdarbinę 1 747 darbuotojus, kurių darbas per TL buvo susijęs su panašiu produktu.
(127)
Vienas Sąjungos gamintojas, kuris pagamina palyginti nedidelį produkto kiekį Sąjungoje ir kuris turi susijusią bendrovę Indijoje, prieštaravo tyrimo inicijavimui. Kaip minėta 22 konstatuojamojoje dalyje, jis taip pat teigė, kad labai techniški produktai neturėtų būti įtraukti į tyrimą ir kad priemonių nustatymas šios rūšies produktams neatitiktų Sąjungos interesų.
(128)
Kaip minėta 72 konstatuojamojoje dalyje, šis klausimas išspręstas klausimyne, kuriame išplėsti PKN, kad atliekant tyrimą būtų galima aiškiai nustatyti šių rūšių produktus. Tačiau šiuo etapu atliekant tyrimą nustatyta, kad labai techniški produktai patenka į tyrimo aprėptį ir kad eksportuojantys Indijos gamintojai eksportavo labai nedidelį šių rūšių produkto kiekį. Taigi, šio gamintojo tvirtinimai laikyti nepagrįstais ir todėl atmesti.
(129)
Nustatyta, kad Sąjungos pramonei dėl importo dempingo kaina iš Indijos padaryta materialinė žala. Primenama, kad Sąjungos pramonė negalėjo visapusiškai pasinaudoti didėjančiu suvartojimu ir kad Sąjungos pramonės finansinė padėtis liko nestabili.
(130)
Tikimasi, kad nustačius antidempingo muitus bus atkurtos sąžiningos prekybos sąlygos Sąjungos rinkoje, kuriomis pasinaudojusi Sąjungos pramonė galės panašaus produkto kainas priderinti prie gamybos sąnaudų.
(131)
Be to, galima tikėtis, kad nustačius priemones Sąjungos pramonė galėtų atgauti bent dalį per nagrinėjamąjį laikotarpį prarastos rinkos dalies, o tai turėtų teigiamo poveikio jos pelningumui ir bendrai finansinei padėčiai. Nustačius priemones pramonė galėtų toliau stengtis išlikti ekonomiškai veiksminga.
(132)
Jei priemonės nebūtų nustatytos, Sąjungos pramonė veikiausiai prarastų daugiau rinkos ir mažėtų jos pelningumas.
(133)
Todėl daroma preliminari išvada, kad antidempingo priemonių nustatymas Indijos kilmės importui atitiktų Sąjungos pramonės interesus.
7.3. Naudotojų interesai
(134)
Devyniems Sąjungos naudotojams buvo išsiųsti klausimynai. Tik trys naudotojai atsakė į klausimyną, jie sunaudojo apie 6 % viso iš Indijos importuoto nagrinėjamojo produkto kiekio per TL. Šie naudotojai veikia sektoriuose, susijusiuose su maisto perdirbimu, įskaitant komercinės paskirties virtuves ir viešąjį maitinimą, buitinius prietaisus, automobilių pramonę.
(135)
Vidutiniškai apie 67 % nagrinėjamojo produkto jie pirko iš Indijos ir tik vienam naudotojui Indija buvo vienintelis tiekimo šaltinis. Per TL su nagrinėjamuoju produktu susijusi jų apyvarta sudarė vidutiniškai 54 % visos jų apyvartos.
(136)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad per TL vidutinis visų bendradarbiaujančių naudotojų pelningumas sektoriuose, kuriuose naudojamas nagrinėjamasis produktas, viršijo 9 % apyvartos.
(137)
Galimas siūlomų priemonių poveikis įvertintas remiantis iš naudotojų gautais klausimyno atsakymais ir bendra Sąjungos nagrinėjamojo produkto ir panašaus produkto rinka. Pasirinkus blogiausią scenarijų Sąjungos rinkai, t. y. jei kainos padidėjimo iš viso nebūtų galima perkelti į platinimo grandinę ir naudotojai toliau pirktų tokį patį produkto kiekį iš Indijos, dėl muito poveikio naudotojų pelningumas sumažėtų apytikriai 1,2 procentinio punkto.
(138)
Pažymėtina, kad vienas naudotojas dėl tyrimo laikėsi neutralios pozicijos manydamas, kad nustačius priemones nebūtų padarytas didelis poveikis rinkos kainoms, nes galimą kainų padidėjimą amortizuotų platintojai.
(139)
Kitas naudotojas pareiškė, kad jei priemonės būtų nustatytos, jos būtų taikomos ir tam tikrų rūšių produktams, kurie Sąjungoje nebegaminami. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad minėto naudotojo nurodytų rūšių produktai vis dar gaminami Sąjungoje ir kad šių rūšių nerūdijančio plieno markių produktų paklausa nėra didelė. Be to, pažymėtina, kad Sąjungos gamintojai per nagrinėjamąjį laikotarpį nenaudojo visų pajėgumų, todėl padidėjus paklausai būtų galima atitinkamai padidinti gamybą.
(140)
Pažymėtina, kad nagrinėjamasis produktas pagal sektorių ir panaudojimą yra standartizuotas produktas, todėl naudotojai gali lengvai keisti tiekimo šaltinius produkto kokybės ar kainos atžvilgiu. Nustačius priemones nebūtų kliudoma nagrinėjamojo produkto importuoti iš kitų šalių, net iš Indijos, jei pašalinamas dėl dempingo atsirandantis prekybą iškraipantis poveikis.
(141)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, net jei kai kuriems naudotojams priemonės importui iš Indijos turėtų didesnio neigiamo poveikio nei kitiems naudotojams, laikoma, kad bendras poveikis naudotojams būtų nedidelis.
7.4. Importuotojų interesai
(142)
Nesusijusių importuotojų bendradarbiavimo lygis buvo žemas. Atrankai svarbios informacijos pateikė devyni importuotojai, tačiau bendradarbiavo tik vienas. Ši bendrovė importavo apie 7 % viso iš Indijos importuoto kiekio per TL. Bendrovė nesutinka su priemonių nustatymu, nes Indija yra svarbiausias jos importo šaltinis. Nors nustačius priemones šios bendrovės pelningumui būtų padarytas neigiamas poveikis dėl didesnių sąnaudų, kurias ji patirtų, importuojančiai bendrovei turėtų pavykti bent dalį padidėjusių sąnaudų perkelti savo pirkėjams.
(143)
Be to, importuotojai gali rinktis kitus šaltinius, taip pat ir Sąjungos pramonę ir kitas eksportuojančias šalis.
(144)
Tuo remiantis daroma preliminari išvada, kad nustačius antidempingo priemones importuotojų interesams didelio neigiamo poveikio nebus padaryta.
7.5. Išvada dėl Sąjungos interesų
(145)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad apskritai remiantis turima informacija apie Sąjungos interesus, nėra įtikinamų priežasčių, dėl kurių iš Indijos importuojamam nagrinėjamajam produktui nereikėtų nustatyti priemonių.
(146)
Be to, kalbant apie bendrą antidempingo priemonių poveikį Sąjungos rinkai, teigiamas poveikis, ypač Sąjungos pramonei, kompensuotų galimą neigiamą poveikį kitoms mažiau susijusioms suinteresuotosioms šalims.
8. PASIŪLYMAS DĖL LAIKINŲJŲ ANTIDEMPINGO PRIEMONIŲ
(147)
Atsižvelgiant į padarytas išvadas dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų, turėtų būti nustatytos laikinosios antidempingo priemonės, kad būtų apsisaugota nuo tolesnės importo dempingo kaina Sąjungos pramonei daromos žalos.
8.1. Žalos pašalinimo lygis
(148)
Nustatant šių priemonių dydį buvo atsižvelgta į nustatytus dempingo skirtumus ir muito dydį, kurio reikia Sąjungos pramonės patiriamai žalai pašalinti.
(149)
Apskaičiuojant muito dydį, kurio reikia žalingo dempingo poveikiui pašalinti, laikyta, kad taikydama bet kurias priemones Sąjungos pramonė turėtų galėti padengti gamybos sąnaudas ir gauti tokį ikimokestinį pelną, kurį tokios rūšies pramonė pagrįstai galėtų uždirbti tokiame sektoriuje įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. kai nėra importo dempingo kaina, parduodant panašų produktą Sąjungoje.
(150)
Todėl žalos pašalinimo lygis apskaičiuotas remiantis vidutinės svertinės importo dempingo kainos, 77 konstatuojamojoje dalyje nustatytos priverstiniam kainų mažinimui apskaičiuoti, ir nežalingos Sąjungos pramonės panašaus produkto kainos palyginimu. Nežalinga kaina nustatyta prie gamybos sąnaudų pridėjus pagrįstą pelno dydį. Preliminariai nustatytas 5 % tikslinis pelno dydis, kaip nurodyta 95 konstatuojamojoje dalyje.
(151)
Tada visi dėl šio palyginimo atsiradę skirtumai buvo išreikšti vidutinės visos CIF importo kainos procentine dalimi, žr. 154 konstatuojamąją dalį.
8.2. Laikinosios priemonės
(152)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, laikoma, kad remiantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi importuojamoms tam tikroms Indijos kilmės nerūdijančio plieno vieloms turėtų būti nustatyti laikinieji antidempingo muitai, kurių dydis prilygtų mažesniam iš dempingo ir žalos skirtumų, vadovaujantis mažesniojo muito taisykle.
(153)
Dėl gretutinio antidempingo tyrimo, pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 1 dalį ir 2009 m. birželio 11 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 597/2009 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (5) 24 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą jokiam produktui nėra taikomi kartu ir antidempingo, ir kompensaciniai muitai, skirti atstatyti tą pačią padėtį, susidariusią dėl dempingo ar eksporto subsidijavimo. Visos subsidijų schemos, nagrinėjamos laikinajame antisubsidijų reglamente (6), yra susijusios su eksporto subsidijavimu. Todėl susijusių bendradarbiaujančių gamintojų atitinkamos antidempingo muito normos tinkamai pakoreguotos.
(154)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, laikinojo antidempingo muito normos apskaičiuotos lyginant žalos skirtumus, dempingo skirtumus ir kompensacinių muitų normas. Todėl siūlomi šie antidempingo muitai:
(%)
Bendrovė
Žalos skirtumas
Dempingo skirtumas
Kompensacinio muito norma
Laikinojo antidempingo muito norma
Rajaraatna Metal Industries
17,2
32,3
4,3
12,9
Venus grupė
26,1
30,4
3,2
22,9
Viraj Profiles
32,1
24,4
0,0
24,4
Bendradarbiaujančios neatrinktos bendrovės
24,0
28,0
3,8
20,2
Visos kitos bendrovės
32,1
32,3
4,3
27,8
(155)
Šiame reglamente nurodytos konkrečioms bendrovėms taikomos antidempingo muito normos buvo nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Todėl jos atitinka šių bendrovių padėtį, nustatytą atliekant tyrimą. Todėl šios muito normos (kitaip nei visos šalies mastu nustatytas muitas, taikomas visoms kitoms bendrovėms) taikomos tik tam importuojamam Indijos kilmės nagrinėjamajam produktui, kurį pagamino bendrovės, t. y. konkretūs nurodyti juridiniai asmenys. Šios normos negali būti taikomos importuojamam nagrinėjamajam produktui, pagamintam bet kurios kitos bendrovės, kurios pavadinimas ir adresas konkrečiai nepaminėtas šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su tomis konkrečiomis bendrovėmis, - jiems taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.
(156)
Bet koks prašymas taikyti šias bendrovėms individualiai nustatytas antidempingo muito normas (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įkūrus naują gamybos arba prekybos subjektą) turi būti nedelsiant siunčiamas Komisijai (7), pateikiant jame visą susijusią informaciją, ypač apie bendrovės veiklos pasikeitimus (kaip, pvz., gamyba, prekyba vidaus rinkoje ir pardavimas eksportui) susijusius su šiuo pavadinimo arba gamybos ir prekybos subjektų pasikeitimu. Prireikus reglamentas bus atitinkamai iš dalies pakeistas, atnaujinant bendrovių, kurioms taikomos individualios muito normos, sąrašą.
(157)
Siekiant užtikrinti tinkamą antidempingo muito taikymą, kitoms bendrovėms nustatyto dydžio muitas turėtų būti taikomas ne tik nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams, bet ir tiems gamintojams, kurie per TL neeksportavo į Sąjungą.
9. BAIGIAMOJI NUOSTATA
(158)
Siekiant gero administravimo, reikėtų nustatyti laikotarpį, per kurį suinteresuotosios šalys, pranešusios apie save per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį, galėtų raštu pareikšti nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. Be to, reikėtų pažymėti, kad išvados dėl antidempingo muitų nustatymo, padarytos šio reglamento tikslais, yra preliminarios ir gali reikėti jas persvarstyti, jeigu būtų nuspręsta padaryti galutines išvadas,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Laikinasis antidempingo muitas nustatomas importuojamai Indijos kilmės nerūdijančio plieno vielai, kurios sudėtyje:
-
nikelis sudaro ne mažiau kaip 2,5 % masės, išskyrus vielą, kurios sudėtyje esantis nikelis sudaro ne mažiau kaip 28 %, bet ne daugiau kaip 31 % masės ir kurios sudėtyje esantis chromas sudaro ne mažiau kaip 20 %, bet ne daugiau kaip 22 % masės,
-
nikelis sudaro mažiau kaip 2,5 % masės, išskyrus vielą, kurios sudėtyje esantis chromas sudaro ne mažiau kaip 13 %, bet ne daugiau kaip 25 % masės, ir kurios sudėtyje esantis aliuminis sudaro ne mažiau kaip 3,5 %, bet ne daugiau kaip 6 % masės,
ir kurios KN kodai yra 7223 00 19 ir 7223 00 99.
2. Laikinojo antidempingo muito, taikomo 1 dalyje aprašyto produkto, kurį pagamino toliau išvardytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, normos yra tokios:
Bendrovė
Muitas (%)
Papildomas TARIC kodas
Raajratna, Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat
12,9
B775
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
22,9
B776
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra
22,9
B777
Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra
22,9
B778
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra
22,9
B779
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharashtra
24,4
B780
Priede išvardytos bendrovės
20,2
B781
Visos kitos bendrovės
27,8
B999
3. 1 dalyje nurodytas produktas į laisvą apyvartą Sąjungoje išleidžiamas tik tuo atveju, jeigu pateikiama laikinojo muito dydžio garantija.
4. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
2 straipsnis
1. Nepažeisdamos Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 20 straipsnio, suinteresuotosios šalys per mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo gali prašyti atskleisti esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo priimtas šis reglamentas, Komisijai raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą jas išklausyti.
2. Remdamosi Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 21 straipsnio 4 dalimi, susijusios šalys per mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo gali pateikti pastabas dėl jo taikymo.
3 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šio reglamento 1 straipsnis taikomas šešis mėnesius.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2013 m. gegužės 3 d.