ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 9. července 2014
o opatření SA.35668 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/CP), které provádí Dánsko a Švédsko v případě skupiny Scandinavian Airlines
(oznámeno pod číslem C(2014) 4532)
(Pouze anglické znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2014/938/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
s ohledem na rozhodnutí, kterým se Komise rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie ve věci podpory SA.35668 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/CP) (1),
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s uvedenými články, a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
(1)
Koncem října 2012 Dánsko, Norsko a Švédsko (dále společně jen „dotčené státy“) neformálně kontaktovaly Komisi a Kontrolní úřad ESVO v souvislosti se svým záměrem podílet se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji ve prospěch skupiny Scandinavian Airlines (dále jen „společnost SAS“, „skupina SAS“ či „společnost“). Dne 12. listopadu 2012 se dotčené státy rozhodly podílet se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji, aniž by však tento krok Komisi formálně oznámily.
(2)
Dne 14. listopadu 2012 se Komise věcí nového revolvingového úvěrového nástroje začala ex officio zabývat. Komise zaslala Dánsku a Švédsku ve dnech 29. listopadu 2012, 18. prosince 2012, 28. ledna 2013 a 18. února 2013 žádosti o informace, na něž ve dnech 6. prosince 2012, 8. ledna 2013, 5. a 13. února 2013 a 22. března 2013 obdržela odpovědi. V dopise ze dne 3. června 2013 poskytly Dánsko a Švédsko doplňující informace.
(3)
Dne 20. listopadu 2012 navíc Komise obdržela stížnost od společnosti Ryanair a následně dne 4. února 2013 stížnost od Sdružení evropských nízkonákladových leteckých dopravců (European Low Fares Airline Association, dále jen „ELFAA“), k nimž Dánsko a Švédsko podaly připomínky v dopise ze dne 22. března 2013.
(4)
Dopisem ze dne 19. června 2013 oznámila Komise Dánsku a Švédsku své rozhodnutí (dále „rozhodnutí o zahájení řízení“) zahájit v souvislosti s touto podporou řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie („SFEU“). Dánsko a Švédsko podaly k rozhodnutí o zahájení řízení připomínky v dopisech ze dne 19. srpna 2013.
(5)
Rozhodnutí Komise zahájit řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (2) dne 28. září 2013. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby k uvedeným opatřením podaly připomínky.
(6)
Dne 28. října obdržela Komise připomínky od skupiny SAS a od společnosti Foundation Asset Management Sweden AB (dále jen „společnost FAM“) (3). Dne 5. listopadu 2013 Komise tyto připomínky postoupila Dánsku a Švédsku, aby na ně mohly reagovat. V dopisech ze dne 4. a 5. prosince 2013 dánské a švédské úřady uvedly, že k připomínkám skupiny SAS a společnosti FAM nemají žádné připomínky.
(7)
Komise si dopisem ze dne 25. února 2014 od Dánska a Švédska vyžádala další informace, oba členské státy na něj odpověděly dne 25. března 2014. V dopisech ze dne 5. a 7. března 2014 navíc dánské a švédské úřady Komisi informovaly, že se společnost SAS rozhodla nový revolvingový úvěrový nástroj zrušit a prozkoumat jiné možnosti, jak posílit svou kapitálovou základnu. Toto zrušení nabylo účinnosti dne 4. března 2014.
(8)
Švédsko a Dánsko dopisem ze dne 4. července 2014 respektive dopisem ze dne 7. července 2014 vyjádřily svůj souhlas s tím, že se vzdávají práv plynoucích z článku 342 SFEU ve spojení s článkem 3 nařízení ES 1/1958 a že toto rozhodnutí bude přijato a oznámeno v angličtině.
(9)
V rámci tohoto řízení je k posouzení toho, zda Dánsko a Švédsko dodržely ustanovení SFEU, příslušná výlučně Komise. Na druhou stranu je k posouzení toho, zda ustanovení Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „dohoda o EHS“) dodrželo Norsko, podle čl. 109 odst. 1 této dohody ve spojení s článkem 24 Dohody mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora příslušný Kontrolní úřad ESVO. Podle ustanovení čl. 109 odst. 2 dohody o EHS a protokolu 27 k této dohodě mají dále za účelem zajištění jednotného uplatňování v celém EHS Kontrolní úřad ESVO a Komise spolupracovat, vyměňovat si informace a navzájem konzultovat politické otázky týkající se kontroly i jednotlivých případů.
(10)
Ve světle výše uvedeného a vzhledem k tomu, že oba orgány jsou v této věci příslušné paralelně, spolupracovala Komise před přijetím tohoto rozhodnutí s Kontrolním úřadem ESVO a věc s ním konzultovala.
2. SKANDINÁVSKÝ TRH LETECKÉ DOPRAVY
(11)
V období let 2001 až 2011 skandinávský trh letecké dopravy (zahrnující Dánsko, Švédsko, Finsko a Norsko) vyjádřený sedadlokilometry ve vztahu k dostupným sedadlům (4) podle dostupných údajů vzrostl o 126 %. Téměř veškerý tento nárůst na skandinávském trhu v oblasti přepravy na krátké vzdálenosti lze přičíst nízkonákladovým dopravcům, zejména společnostem Norwegian Air Shuttle a Ryanair. Odhaduje se, že nízkonákladové společnosti se na růstu v tomto období podílely 90 % (5).
(12)
Navzdory tomu, že se zvýšil význam nízkonákladových leteckých společností, zůstává na skandinávském trhu největším hráčem společnost SAS, jejíž podíl na trhu v roce 2011 dosahoval 35,6 %, což je podstatně méně než podíl přesahující 50 %, kterého tato společnost dosahovala před deseti lety. Podíl společnosti Norwegian Air Shuttle dosahoval v témže roce 18,7 % a podíl společnosti Ryanair pak 6,8 %.
3. PŘÍJEMCE
(13)
Společnost SAS je vlajkovým dopravcem dotčených států, největší leteckou společností ve Skandinávii a osmou největší leteckou společností v Evropě. Je také zakládajícím členem Star Alliance. Sídlo této skupiny leteckých společností, jejíž součástí jsou společnosti Scandinavian Airlines, Widerøe (6) a Blue1, je ve Stockholmu a jejím hlavním evropským a mezikontinentálním uzlem je letiště v Kodani. V roce 2013 přepravila společnost SAS přibližně 28 milionů cestujících, přičemž její obrat se pohyboval okolo 42 miliard SEK.
(14)
V současnosti vlastní 50 % společnosti SAS dotčené státy: 21,4 % připadá na Švédsko, 14,3 % na Dánsko a 14,3 % na Norsko. Hlavním soukromým akcionářem je nadace Knuta a Alice Wallenbergových („nadace KAW“) s podílem 7,6 %, velikost podílů zbylých akcionářů nepřesahuje 1,5 %.
Tabulka 1
Hlavní akcionáři společnosti SAS AB k 31. březnu 2012 (7)
Akcionář
Celkem (%)
Švédský stát
21,4
Dánský stát
14,3
Norský stát
14,3
Nadace Knuta a Alice Wallenbergových
7,6
Försäkringsaktiebolaget, Avanza Pension
1,5
A.H Värdepapper AB
1,4
Unionen
1,4
Dánská národní banka
1,4
Robur Försäkring
0,9
Ponderus Försäkring
0,8
Andra AP-fonden
0,5
Tredje AP-fonden
0,5
SSB+TC Ledning Omnibus FD No OM79
0,5
Nordnet Pensionsförsäkring AB
0,4
Swedbank Robur Sverigefond
0,4
Swedbank Robur Sverigefond Mega
0,3
JPM Chase NA
0,3
AMF Aktiefond Småbolag
0,3
JP Morgan Bank
0.3
KPA Pensionsförsäkring AB
0,2
Nomura International
0,2
(15)
Finanční situace SAS je již několik let neutěšená, mezi lety 2008 a 2013 byla společnost opakovaně ve ztrátě. V listopadu 2012 snížila ratingová agentura Standard and Poor's („S&P“) rating této společnosti z B- na CCC+ (8). Tržním prostředím, jež se vyznačovalo vysokými cenami paliv a nejistou poptávkou, se tyto problémy zvýraznily.
(16)
Z výročních zpráv společnosti SAS konkrétně vyplývá, že mezi lety 2008 a 2012 zaznamenala tato společnost každý rok výrazné ztráty a vykazovala významné částky čistého finančního dluhu.
Tabulka 2
Klíčové finanční údaje společnosti SAS za období 2007-2012 (v milionech SEK) (9)
2007
2008
2009
2010
2011
2012
(leden-říjen)
Výnosy
50 958
52 870
44 918
41 070
41 412
35 986
Čistý finanční dluh
1 231
8 912
6 504
2 862
7 017
6 549
Zisk před zdaněním (EBT)
1 044
- 969
- 3 423
- 3 069
- 1 629
- 1 245
Čistý zisk
636
- 6 360
- 2 947
- 2 218
- 1 687
- 985
Peněžní tok za daný rok
- 1 839
- 3 084
- 1 741
868
- 1 243
- 1 018
Návratnost použitého kapitálu (v %)
6,7
- 19,6
- 11,7
- 7,6
- 2,2
- 8,1
Návratnost po zdanění vzhledem k účetní hodnotě vlastního kapitálu (v %)
3,8
- 47,6
- 26,8
- 17,0
- 12,0
- 24,8
Poměr úrokového krytí (v %)
1,8
- 5,3
- 4,4
- 1,9
- 0,6
- 1,6
(17)
Protože se její finanční situaci zhoršovala, realizovala společnost SAS v letech 2009-2010 program výrazného snížení nákladů („Core SAS“). Při provádění tohoto programu musela společnost SAS získat od svých akcionářů vlastní kapitál, a to prostřednictvím dvou emisí s předkupním právem: i) v hodnotě 6 miliard SEK v dubnu 2009 a ii) v hodnotě 5 miliard SEK v květnu 2010 (10).
(18)
Finanční problémy SAS kulminovaly v roce 2012, kdy společnost představila obchodní plán „4 Excellence Next Generation“ (dále jen „plán 4XNG“), který její vedení považovalo za „poslední výzvu“ pro společnost SAS (11). V listopadu 2012 se navíc v tisku objevila zpráva o možném úpadku společnosti SAS (12).
4. POPIS OPATŘENÍ: NOVÝ REVOLVINGOVÝ ÚVĚROVÝ NÁSTROJ V ROCE 2012
(19)
Podobně jako ostatní letecké společnosti na celém světě spoléhá i společnost SAS při zajištění minimální úrovně likvidity na vnější úrokové nástroje. Od 20. prosince 2006 spoléhala skupina SAS na revolvingový úvěrový nástroj, který měl skončit v červnu 2013 („starý revolvingový úvěrový nástroj“). Hodnota starého revolvingového úvěrového nástroje dosahovala 366 milionů EUR, přičemž tento nástroj poskytlo výhradně několik bank ([…] (13)). Jeho součástí byla i řada doplňkových finančních ujednání neboli podmínek, jako například […].
(20)
Vzhledem ke zhoršení výsledků společnosti se vedení skupiny SAS v prosinci 2011 rozhodlo starý revolvingový úvěrový nástroj plně vyčerpat. Poté, co dceřiná společnost skupiny SAS (konkrétně Spanair) v lednu 2012 podala návrh na vyhlášení úpadku, začala skupina SAS jednat s bankami a 15. března 2012 se dohodla na změně doplňkových ujednání. V důsledku této změny doplňkových ujednání se zvýšily náklady na čerpání starého revolvingového úvěrového nástroje, zpřísnily podmínky čerpání a společnosti SAS vznikla povinnost okamžitě splatit čerpanou částku v plné výši. Skupina SAS navíc musela věřitelům předložit plán rekapitalizace, který muselo schválit její představenstvo a hlavní akcionáři, tedy dotčené státy a nadace KAW.
(21)
Plán rekapitalizace vycházel z tzv. plánu 4XNG, na němž se pracovalo již na počátku roku 2012. Plán 4XNG zohledňoval také obavy, které byly v souvislosti se stávajícím obchodním plánem skupiny SAS nazvaným „4 Excellence“ („plán 4X“) vyjádřeny […] v květnu 2012. Skupina SAS prohlašovala, že by se díky plánu 4XNG mohla stát finančně soběstačnou leteckou společností. Plán stanovil řadu finančních cílů, které skupina SAS musí ve finančním roce 2014/2015 splnit. K těmto cílům patřilo mj. dosažení ziskového rozpětí před zdaněním a úrokovými náklady (EBIT) přes 8 %, poměru finanční připravenosti přes 20 % a poměru vlastního kapitálu a celkových aktiv přes 35 %. Předpokládalo se, že plán 4XNG umožní skupině SAS zvýšit zisk před zdaněním (EBT) o přibližně 3 miliardy SEK ročně, přičemž jeho provedení si vyžádá náklady na restrukturalizaci a jednorázové náklady ve výši přibližně 1,5 miliardy SEK.
(22)
Dalším cílem plánu 4XNG bylo připravit společnost na zavedení nových účetních pravidel pro důchody, a to od listopadu 2013, přičemž se očekávalo, že tato pravidla budou mít negativní dopad na vlastní kapitál skupiny SAS. Plán dále obsahoval závazek dokončit plán pozbytí aktiv a financování v celkovém rozsahu asi 3 miliardy SEK v potenciálních čistých peněžních výnosech z prodeje. Součástí pozbytí aktiv byl (14) i) prodej společnosti Widerøe, dceřiné regionální letecké společnosti v Norsku (15), ii) prodej menšinového podílu v […], iii) prodej podílů v nemovitostech spojených s letištěm, iv) externí zajištění pozemního odbavování (16), v) prodej leteckých motorů (17), vi) prodej a zpětný pronájem či další finanční transakce, pokud jde o […], vii) externí zajištění služeb řídicích systémů a telefonních center (18) a viii) prodej nebo zajištěné financování tří letadel typu Q400.
(23)
Dotčené státy trvají na tom, že plán 4XNG je samofinancující, což znamená, že společnost SAS z provozní činnosti a pozbytím aktiv nesouvisejících s její hlavní činností získá dostatek peněžních prostředků k financování počátečních nákladů na realizaci plánu 4XNG. Společnost SAS však měla obavy z toho, že se investoři vzhledem k významným počátečním nákladům na realizaci plánu 4XNG budou domnívat, že její situace z hlediska likvidity je neutěšená. Společnost SAS tedy požádala, aby byl spolu se zavedením nového revolvingového nástroje podporovaného dotčenými státy a nadací KAW prodloužena platnost revolvingového úvěrového nástroje starého. Společnost SAS však tvrdí, že ani starý (prodloužený) revolvingový úvěrový nástroj ani nový revolvingový úvěrový nástroj nebude čerpán.
(24)
Diskuse o novém revolvingovém úvěrovém nástroji začaly 4. června 2012 (19). Banky, které byly v rámci starého revolvingového úvěrového nástroje věřiteli, zpočátku v souladu s plánem rekapitalizace (viz bod 20 výše) požadovaly, aby členské státy znovu poskytly vlastní kapitál, např. prostřednictvím emise s předkupním právem, protože nebyly ochotny podílet se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji samy. Dotčené státy však tuto myšlenku odmítly.
(25)
Po určitém vyjednávání banky souhlasily se zřízením nového revolvingového úvěrového nástroje, který sestaví společně s dotčenými státy a nadací KAW a jenž se bude z hlediska struktury vyznačovat naprostou rovnoprávností, tj. neuplatní se v něm podřízené postavení či nepřiměřená práva na zajištění. Je třeba poznamenat, že původně měl nový revolvingový úvěrový nástroj dosahovat objemu [3-6] miliard SEK, přičemž k dispozici bylo zajištění ve výši pouze [1-4] miliard SEK. Dne 22. října 2012 byl objem nového revolvingového úvěrového nástroje s konečnou platností snížen na 3,5 miliardy SEK (přibližně 400 milionů EUR).
(26)
Nový revolvingový úvěrový nástroj poskytly tytéž banky jako nástroj starý (s jednou výjimkou (20)) spolu s dotčenými státy a nadací KAW. Dotčené státy tedy v souladu s výší svého podílu ve společnosti SAS poskytly 50 % nového revolvingového úvěrového nástroje a zbývajících 50 % poskytly banky a nadace KAW. Dotčené státy a nadace KAW se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji podílely za týchž podmínek (poplatky, úrokové sazby, doplňková ujednání) jako banky.
(27)
Níže jsou uvedeny hlavní charakteristiky nového revolvingového úvěrového nástroje:
-
Byl rozdělen do dvou podnástrojů v objemu 2 miliard SEK(nástroj A) a 1,5 miliardy SEK(nástroj B), do nichž příslušné státy přispěly 50 % hodnoty. Součástí cenových podmínek u obou nástrojů byl přímý poplatek, poplatek za poskytnutí úvěru, poplatek za užívání, marže a výstupní poplatek.
-
Aby mohla společnost SAS revolvingový úvěrový nástroj čerpat, musela splnit určité podmínky, přičemž tyto podmínky byly u nástroje B přísnější než u nástroje A (21).
-
V novém revolvingovém úvěrovém nástroji byl zachován balíček prvků zajištění ze starého revolvingového úvěrového nástroje, věřitelům bylo navíc poskytnuto zajištění na všechny akcie ve společnosti Widerøe a všechna ostatní nezatížená dlouhodobá aktiva, jež skupina SAS vlastnila k prosinci 2012. Nový revolvingový úvěrový nástroj tak měl přednostní zajištění na mnoho aktiv společnosti SAS, mj. i 100 % akcií jejích dceřiných společností Widerøe a SAS Spare Engine, 18 letadel a řadu nemovitostí. Účetní hodnota těchto zajištění byla stanovena na přibližně 2,7 miliardy SEK(tj. přibližně 75 % hodnoty nového revolvingového úvěrového nástroje) a byla poměrně rozdělena mezi nástroj A a nástroj B.
-
Nástroj B bylo možné čerpat pouze poté, co bude plně vyčerpán nástroj A. Po 1. lednu 2014 z něj společnost SAS mohla čerpat pouze za podmínky, že došlo k dokončení prodeje aktiv nebo akcií společnosti Widerøe.
-
Datem splatnosti nového revolvingového úvěrového nástroje byl 31. březen 2015.
(28)
Podmínky nového revolvingového úvěrového nástroje byly sjednány 25. října 2012. Zřízení nástroje však bylo podmíněno mj. souhlasem parlamentů všech dotčených států a podpisem kolektivních smluv s letovými posádkami a palubními průvodčími.
(29)
Dotčené státy předložily zprávu, kterou připravila společnost CITI ze dne 7. listopadu 2012 („zpráva společnosti CITI“) a jejímž cílem bylo posoudit, zda by se soukromý investor nacházející se v situaci, jež by se co nejvíce podobala situaci dotčených států, případně mohl podílet na novém revolvingovém úvěrovém nástroji za obdobných podmínek. Pro případ úspěšné realizace plánu 4XNG v jeho základním scénáři došla zpráva společnosti CITI k závěru, že důsledkem účasti dotčených států na novém revolvingovém úvěrovém nástroji by (od listopadu 2012 do března 2015) byla vnitřní míra návratnosti („IRR“) ve výši [90-140] %, [4-9]násobná návratnost investice a nárůst hodnoty vlastního kapitálu téměř o [700-1 200] %. Zpráva společnosti CITI došla k závěru, že návratnost, kterou požadovaly dotčené státy, by tedy byla minimálně totožná jako návratnost, již by v podobné situaci požadovali soukromí investoři. Ve zprávě společnosti CITI však nebylo posouzeno, s jakou pravděpodobností společnost SAS „základní scénář“ plánu 4XNG úspěšně provede, ani to, jaký dopad budou mít odchylky od „základního scénáře“, např. pokud by se nepodařilo zpeněžit aktiva nesouvisející s hlavní činností.
(30)
Dne 19. prosince 2012 oznámila společnost SAS, že veškeré podmínky nezbytné k tomu, aby nový revolvingový úvěrový nástroj vstoupil v platnost (viz bod 28 výše), jsou splněny, a to včetně souhlasu parlamentů v dotčených členských státech. Počínaje tímto dnem byl až do 3. března 2014 účinný nový revolvingový úvěrový nástroj, který tak nahradil revolvingový úvěrový nástroj starý (22).
(31)
Dopisem ze dne 3. června 2013 Dánsko a Švédsko vysvětlily, že prodej 80 % akcií společnosti Widerøe (viz bod 22 výše) vedl k tomu, že se dotčené státy a věřitelské banky se společností SAS dohodly na změně podmínek nového revolvingového úvěrového nástroje, přestože smlouva o změně ještě nebyla formálně podepsána. V připomínkách, které během formálního vyšetřovacího řízení podaly, informovaly dánské a švédské úřady Komisi, že smlouvu o změně nového revolvingového úvěrového nástroje podepsaly všechny strany a že tato změna vstoupí v platnost, jakmile bude převod společnosti Widerøe dokončen, tj. 30. září 2013. Tato změna sestávala z těchto kroků:
-
Objem nástroje A bude snížen z 1,173 miliardy SEK na 0,8 miliardy SEK a jeho splatnost bude prodloužena o pět měsíců, tj. do 1. června 2014.
-
Společnost SAS dá do zástavy [0,5-0,8] miliardy SEK v hotovosti jako zajištění nástroje A. Na zbývající [0,1-0,4] miliardy SEK se budou vztahovat zajištění, která jsou již v dohodě o novém revolvingovém úvěrovém nástroji uvedena.
-
Částka 0,2 miliardy SEK z nástroje A bude zrušena, jakmile dojde k částečnému pozbytí úseku pozemního odbavování. Než byl nový revolvingový úvěrový nástroj dne 4. března 2014 zrušen, uzavřela společnost SAS s potenciálním kupcem prohlášení o záměru (23).
-
Objem nástroje B bude z 1,5 miliardy SEK snížen na 1,2 miliardy SEK.
5. ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(32)
Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila pochybnosti o tom, že se účast dotčených států, nadace KAW a bank na novém revolvingovém úvěrovém nástroji uskutečnila za rovných podmínek, a to zejména z těchto důvodů:
-
Vzhledem ke své účasti na starém revolvingovém úvěrovém nástroji měly banky již dříve vůči společnosti SAS expozici. Banky svůj vklad do nového revolvingového úvěrového nástroje dokonce snížily přibližně na polovinu, a omezily tak svou expozici vůči společnosti SAS v souvislosti s revolvingovým úvěrovým nástrojem přibližně o 50 %, zatímco dotčené státy - kterým se vzhledem k trvale negativním výsledkům společnosti SAS emise s předkupním právem z let 2009 a 2010 nijak nevrátily - svou expozici vůči společnosti SAS navýšily.
-
Skutečnost, že společnost SAS v lednu 2012 starý revolvingový úvěrový nástroj zcela vyčerpala, mohla ovlivnit rozhodnutí věřitelských bank o účasti na novém nástroji, které tak mohly usilovat o to, aby se vyhnuly dalšímu čerpání prostředků a zajistily si vzhledem k potížím společnosti, že jejich vklady do revolvingového úvěrového nástroje nebudou zcela ztraceny.
-
Komisi nebylo jasné, zda rozhodnutí bank podílet se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji bylo ovlivněno tím, že dotčené státy v předchozích letech poskytovaly společnosti SAS trvalou podporu. Komise dále konstatovala, že zapojení dotčených států je nezbytným předpokladem k tomu, aby se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji mohly podílet i soukromé hospodářské subjekty.
-
Komise si nebyla jista, zda lze účast nadace KAW na novém revolvingovém úvěrovém nástroji srovnávat s účastí soukromého investora, vzhledem k tomu, že nadace KAW má vůči společnosti SAS expozici nejen v souvislosti s podílem jejích akcií, který drží, ale také prostřednictvím banky SEB.
(33)
Komise si dále kladla otázku, zda lze účast dotčených států na novém revolvingovém úvěrovém nástroji z pohledu akcionáře považovat za racionální, či nikoliv, a zda by takováto účast byla v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství, i pokud by se odhlédlo od argumentace účastí za rovných podmínek. Komise v tomto ohledu posuzovala, zda jsou předpoklady, o něž se plán 4XNG opírá, dostatečně podložené na to, aby přiměly soukromého investora k účasti na novém revolvingovém úvěrovém nástroji, a zda analýzy citlivosti, jež byly v rámci tohoto plánu provedeny, nejsou příliš optimistické.
(34)
Komise například poukázala mj. na optimistická čísla v plánu, pokud jde o růst trhu v sedadlokilometrech ve vztahu k dostupným sedadlům a růst HDP i 0 % inflaci, jež se pro období let 2015-2017 předpokládala. Dále vyjádřila pochyby, zda v době podpisu smlouvy o novém revolvingovém úvěrovém nástroji bylo možné předpokládat, že všechny iniciativy zaměřené na úspory nákladů a pozbytí aktiv budou úspěšně provedeny.
(35)
Co se týče podmínek nového revolvingového úvěrového nástroje a posouzení společnosti CITI týkajícího se očekávané návratnosti při účasti dotčených států na novém revolvingovém úvěrovém nástroji, zdůraznila Komise, že se ve zprávě společnosti CITI neposuzoval plán 4XNG ani nebyla provedena analýza citlivosti finančního modelu, a že se společnost CITI v této zprávě opírala pouze o informace, které jí byly poskytnuty. Komise dále zdůraznila, že ve zprávě společnosti CITI nebylo zajištění nového revolvingového úvěrového nástroje oceněno z pohledu soukromého investora v tržním hospodářství a že zde nebyl vzat v potaz dopad možných alternativních scénářů pracujících s méně příznivými předpoklady (včetně neplnění závazků) na analýzu návratnosti. Komise v tomto směru konstatovala, že podle zprávy společnosti CITI byla pravděpodobnost toho, že by společnost SAS v následujících třech letech nedostála svým závazkům, nulová, což se zdá být podceněním rizika.
(36)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem nemohla Komise vyloučit, že by účast dotčených států na novém revolvingovém úvěrovém nástroji mohla společnost SAS zvýhodnit ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(37)
Komise v neposlední řadě vyjádřila pochybnosti o tom, zda je možné nový revolvingový úvěrový nástroj považovat za slučitelný s vnitřním trhem, pokud měla být v jeho rámci poskytnuta státní podpora ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Komise v tomto směru posuzovala, zda lze uplatnit některé z důvodů slučitelnosti, které stanoví čl. 107 odst. 1 SFEU. S ohledem na povahu opatření a na obtíže společnosti SAS Komise konstatovala, že jedinými relevantními kritérii se zdají být pravidla týkající se státní podpory na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU na základě pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (24) („pokyny k záchraně a restrukturalizaci“). Komise však dospěla k předběžnému závěru, že podmínky státní podpory na záchranu a restrukturalizaci podle pokynů k záchraně a restrukturalizaci zřejmě nejsou naplněny.
6. PŘIPOMÍNKY K ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
6.1. Připomínky Dánska a Švédska
(38)
Dánsko a Švédsko tvrdí, že podmínky jejich účasti na novém revolvingovém úvěrovém nástroji byly tržní, protože jejich účast se vzhledem k účasti bank a nadace KAW uskutečnila za rovných podmínek, což vylučuje, že by došlo ke státní podpoře.
(39)
Dánsko a Švédsko tvrdí, že společnost SAS ze starého revolvingového úvěrového nástroje během období, kdy probíhalo vyjednávání o novém revolvingovém úvěrovém nástroji, ani jednou nečerpala. V tomto směru poukazují na změny starého revolvingového úvěrového nástroje, k nimž došlo v březnu 2012 a jež zaváděly ještě přísnější podmínky čerpání, a tvrdí, že od konce června 2012 mohly banky případnou žádost společnosti SAS o čerpání odmítnout. V březnu 2012 společnost SAS částku čerpanou z revolvingového úvěrového nástroje plně splatila a od té doby ze starého revolvingového úvěrového nástroje nečerpala. Tyto banky lze tedy opodstatněně považovat za „vnější“ investory, kteří se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji podílejí za podmínek, jež jsou vzhledem k dotčeným státům rovné (25), a aniž by měly vůči společnosti SAS nějakou významnou nezajištěnou expozici (26).
(40)
Co se týče účasti nadace KAW na novém revolvingovém úvěrovém nástroji spolu s bankami, zastávají dánské a švédské úřady názor, že hospodářská expozice nadace KAW vůči bance SEB je pouze omezená, a že nemohla její rozhodnutí podílet se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji ovlivnit.
(41)
Dánsko a Švédsko jsou nadto přesvědčeny, že plán 4XNG je realistický a lze jej úspěšně realizovat. Zastávají názor, že všechna hlediska a všechny předpoklady, včetně prognóz výnosů („ukazatele RASK“) (27), opatření k úspoře nákladů a plánovaná pozbytí aktiv, byly pečlivě prověřeny s ohledem na splnění finančních cílů v rámci plánu 4XNG na období 2014-2015. Plán 4XNG - a všechny předpoklady, o něž se opírá, - navíc pečlivě posoudili externí finanční poradci dotčených států (Goldman Sachs) i bank ([…]), přičemž tento plán byl podle jejich připomínek a doporučení následně upraven. Dánsko a Švédsko dále zdůrazňují, že očekávání úspěšné realizace plánu při rozhodování o účasti na novém revolvingovém úvěrovém nástroji navíc podpořila skutečnost, že odkládací podmínkou pro nový revolvingový úvěrový nástroj bylo uzavření nových kolektivních smluv. Podle Dánska a Švédska nasvědčuje vývoj od prosince 2012 a zrušení nového revolvingového úvěrového nástroje dne 4. března 2014 tomu, že plán bude mít očekávané výsledky (28).
(42)
Dánsko a Švédsko tvrdí, že podmínky nového revolvingového úvěrového nástroje odpovídají běžným tržním podmínkám, neboť jsou srovnatelné s podmínkami u obdobných transakcí, a nový revolvingový úvěrový nástroj se navíc v porovnání s většinou analyzovaných transakcí vyznačuje vyššími přímými poplatky a přísnějšími podmínkami čerpání. Co se týče balíčku prvků zajištění, uvádí Dánsko a Švédsko, že vlastní finanční rizika věřitelských bank jsou zanedbatelná, neboť odhadovaná hodnota zajištění jasně převyšuje objem nástroje A. V případě likvidace by tedy pohledávky všech věřitelských bank byly uspokojeny z balíčku prvků zajištění nebo z jiných aktiv společnosti SAS, která by bylo možné prodat, např. […], její podíl v […] atd. Výše uvedený argument podporuje také to, že během první poloviny roku 2013 skutečně došlo ke zrušení významné části závazků v rámci nástroje A. Podle Dánska a Švédska to dokazuje, že banky při rozhodování, zda se budou spolu s dotčenými státy a nadací KAW na novém revolvingovém úvěrovém nástroji podílet, jednaly tržně a obezřetně.
(43)
Dánsko a Švédsko v neposlední řadě také uvádějí, že účast na novém revolvingovém úvěrovém nástroji přinesla věřitelům, kteří na něj poskytli prostředky, významnou návratnost, a to aniž by společnost SAS musela z nástroje čerpat. Tato skutečnost by měla podpořit názor, že účast dotčených států na novém revolvingovém úvěrovém nástroji spolu s nadací KAW a bankami je plně v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství.
6.2. Připomínky skupiny SAS
(44)
Skupina SAS tvrdí, že dotčené státy se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji podílely jako akcionáři, ne jako veřejné orgány. Z tohoto pohledu bylo namístě dát účasti na takovémto nástroji přednost před kapitálovým vkladem, a to vzhledem k výraznému výnosu pro akcionáře/věřitele z poplatků i vzhledem k pravděpodobnému nárůstu hodnoty akcií.
(45)
Pokud jde o zásadu rovných podmínek, uvádí skupina SAS, že byla naplněna vzhledem k tomu, že banky vůči SAS neměly žádnou expozici, a proto by se s nimi mělo zacházet jako s „vnějšími“ investory. Účast dotčených států na novém revolvingovém úvěrovém nástroji navíc neměla vliv na chování bank, neboť akcionáře o tuto účast požádala společnost SAS, a nikoliv banky. Skupina SAS dále tvrdí, že banky se rozhodly podílet se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji za rovných podmínek vzhledem k dotčeným státům a nadaci KAW na základě velmi pozitivních výsledků analýzy rizik a výnosů.
(46)
Skupina SAS dále potvrzuje tvrzení Dánska a Švédska, že předpoklady, ze kterých plán 4XNG vycházel, byly dostatečně podložené a dotčené prognózy ohledně tří hlavních faktorů, tedy růstu trhu v sedadlokilometrech ve vztahu k dostupným sedadlům, růstu HDP v období let 2015-2017 a předpokládané 0 % inflaci, velmi reálné. Všechny věřitelské banky rizika spojená s realizací plánu důkladně prověřily, přičemž se zaměřily především na ukazatel RASK, který je klíčovým ukazatelem ziskovosti společnosti.
(47)
Skupina SAS zároveň tvrdí, že balíček prvků zajištění byl posouzen dostatečně a že riziko toho, že by společnost SAS neplnila podmínky realizace plánu 4XNG, bylo zmírněno. Nasvědčuje tomu i to, že odkládací podmínkou pro vstup věřitelů do nového revolvingového úvěrového nástroje byly úspory nákladů a že pro úspěšnou realizaci plánu bylo klíčové uzavření nových kolektivních smluv v listopadu 2012.
(48)
Skupina SAS dále kritizuje Komisi, že nevzala v úvahu možnost úpadku a to, že by dotčené státy ztratily hodnotu svého společného podílu, pokud by nový revolvingový úvěrový nástroj nebyl poskytnut. Skupina SAS v této souvislosti zdůrazňuje, že se dotčené státy na novém revolvingovém úvěrovém nástroji podílely jako klíčoví akcionáři společnosti SAS s cílem zajistit si odpovídající návratnost svých investic.
(49)
Skupina SAS v neposlední řadě uvádí, že se díky realizaci plánu 4XNG podařilo dosáhnout zisku před zdaněním ve výši 3 miliard SEK, v důsledku čehož společnost SAS v období od listopadu 2012 do července 2013 zaznamenala pozitivní výsledek.
6.3. Připomínky společnosti FAM
(50)
Podle společnosti FAM, která je odpovědná za správu aktiv nadace KAW, se nadace KAW rozhodla podílet se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji bez ohledu na svůj podíl v bance SEB a na expozici SEB vůči společnosti SAS. Společnost FAM tvrdí, že nadace KAW nemá v bance SEB většinový podíl, ani nelze říci, že by banku SEB ovládala.
(51)
Společnost FAM posoudila plán 4XNG, finanční rizika s ním spojená a balíček prvků zajištění, a dospěla k závěru, že účast na novém revolvingovém úvěrovém nástroji je v zájmu nadace KAW. V tomto ohledu porovnala vyhlídky ochrany dlouhodobých investic nadace KAW do společnosti SAS a možnou budoucí návratnost těchto investic i vysoké poplatky, které by společnost SAS v rámci nového revolvingového úvěrového nástroje zaplatila na jedné straně, a likvidaci společnosti SAS na straně druhé, která z jejího hlediska nepředstavovala ekonomicky zajímavou variantu.
(52)
Společnost FAM také souhlasí s Dánskem, Švédskem a skupinou SAS v tom, že se všichni akcionáři podíleli na novém revolvingovém úvěrovém nástroji za rovných podmínek, aniž by se uplatnila jakákoliv forma podřízení, nepřiměřených práv na zajištění či jiných nerovných podmínek. Rozhodnutí podílet se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji vycházelo z podrobné analýzy vyhlídek na ziskovost v důsledku toho, že společnost SAS bude v budoucnu silná a konkurenceschopná.
(53)
Společnost FAM v neposlední řadě souhlasí s názorem Dánska a Švédska, že rozhodnutí věřitelských bank podílet se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji vycházelo z obchodních úvah, neboť v rámci starého revolvingového úvěrového nástroje byla stávající expozice těchto bank pouze teoretická. Společnost FAM tvrdí, že banky měly k účasti na novém revolvingovém úvěrovém nástroji ještě menší motivaci než dotčené státy a nadace KAW, které mohly spoléhat na růst ceny akcií. Proto má za to, že je zásadu rovných podmínek třeba považovat za naplněnou.
7. POSOUZENÍ OPATŘENÍ
7.1. Existence státní podpory
(54)
Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem.“
(55)
Pojem státní podpory se vztahuje na jakoukoli výhodu financovanou ze státních prostředků poskytnutou přímo či nepřímo státem jako takovým nebo zprostředkujícím subjektem jednajícím na základě svěřených pravomocí.
(56)
Má-li určité opatření představovat státní podporu, musí být financováno ze státních prostředků a musí je být možnost státu přičíst. Za státní prostředky se v zásadě považují prostředky některého z členských států a jeho veřejných orgánů, jakož i prostředky veřejných podniků, v nichž mají veřejné orgány přímo nebo nepřímo kontrolní vliv.
(57)
Je nepochybné, že dotčené opatření obnášelo státní prostředky, neboť bylo financováno z prostředků pocházejících z rozpočtů dotčených států, a že lze toto opatření státu přičíst. Lze zejména poukázat na skutečnost, že dánský i švédský parlament účast obou států na novém revolvingovém úvěrovém nástroji schválily (viz bod 30 výše).
(58)
Dotčené opatření by muselo narušovat hospodářskou soutěž či představovat hrozbu v tomto směru a pravděpodobně ovlivňovat obchod mezi členskými státy.
(59)
Z ustálené judikatury vyplývá, že pokud finanční podpora poskytnutá některým z členských států posiluje postavení podniku oproti jiným podnikům, jež jsou při obchodu v rámci Unie jeho konkurenty, pak je dán přinejmenším potenciální vliv na obchod mezi členskými státy a na hospodářskou soutěž (29). V tomto ohledu zastává Komise názor, že tuto podmínku by splňovala jakákoli potenciální hospodářská výhoda poskytnutá společnosti SAS ze státních prostředků. Společnosti SAS konkurují jiné letecké společnosti v Evropské unii a v Evropském hospodářském prostoru, zejména od 1. ledna 1993, kdy vstoupila v platnost třetí fáze liberalizace letecké přepravy („třetí balíček“) (30). Kromě toho letecké dopravě u cest na relativně kratší vzdálenosti v rámci EU konkuruje i doprava silniční a železniční, a mohli by proto být dotčeni i silniční a železniční dopravci.
(60)
Jediným z kritérií pojmu státní podpory, kterým je třeba se v tomto případě zabývat, je, zda opatření společnosti SAS selektivně poskytuje nepatřičnou hospodářskou výhodu.
(61)
Vzhledem ke zrušení nového revolvingového úvěrového nástroje ode dne 4. března 2014 posuzovala Komise, zda nový revolvingový úvěrový nástroj od svého zřízení v roce 2012 do svého zrušení v roce 2014 poskytoval společnosti SAS selektivně nepatřičnou hospodářskou výhodu.
7.2. Hospodářská výhoda pro společnost SAS
(62)
K určení toho, zda byla společnosti SAS poskytnuta státní podpora ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, či nikoliv, posoudí Komise, zda byla letecké společnosti poskytnuta hospodářská výhoda, kterou by za běžných tržních podmínek nezískala. Komise ke zkoumání této otázky uplatňuje zásadu investora v tržním hospodářství; podle této zásady by se o státní podporu nejednalo v případě, že by za obdobných okolností soukromý investor, jehož velikost by byla srovnatelná s velikostí příslušných orgánů ve veřejném sektoru a jenž by jednal v běžných tržních podmínkách v tržním hospodářství, mohl být motivován k tomu, aby ve prospěch příjemce provedl dotčené opatření.
(63)
Komise tedy na základě zásady investora v tržním hospodářství musí posoudit, zda by soukromý investor uzavřel posuzovanou transakci za týchž podmínek. Hypotetický soukromý investor jedná jako obezřetný poskytovatel kapitálu, který usiluje o maximalizaci svých zisků, aniž by však podstupoval příliš velká rizika v poměru k výnosu (31).
(64)
Příspěvek z veřejných prostředků v zásadě nepředstavuje státní podporu, pokud k němu dochází souběžně s významným kapitálovým vkladem soukromého investora, který proběhl za srovnatelných okolností a za srovnatelných podmínek (rovné podmínky) (32).
7.2.1. Rovné podmínky při účasti států, nadace KAW a bank na novém revolvingovém úvěrovém nástroji
(65)
Komise konstatuje, že věřitelské banky, které se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji podílely, se podílely také na revolvingovém úvěrovém nástroji starém. V novém revolvingovém úvěrovém nástroji však dotčené státy svou expozici vůči společnosti SAS navýšily, zatímco banky svůj vklad snížily přibližně na polovinu (z 366 milionů EUR na asi 200 milionů EUR), čímž svou celkovou stávající expozici v rámci revolvingového úvěrového nástroje vůči společnosti SAS přibližně o 50 % omezily. Vzhledem k tomu vyjádřila Komise v rozhodnutí o zahájení řízení pochybnosti ohledně toho, že by mohl být argument rovných podmínek naplněn, neboť se nezdálo, že by postavení dotčených států a bank bylo srovnatelné.
(66)
Dánsko, Švédsko a skupina SAS argumentují tím, že věřitelské banky při jednání o své účasti na novém revolvingovém úvěrovém nástroji žádnou expozici v rámci starého revolvingového úvěrového nástroje neměly. Tyto banky by proto měly být považovány za „vnější“ investory v postavení srovnatelném s dotčenými státy a nadací KAW.
(67)
Komise konstatuje, že společnost SAS v lednu 2012 starý revolvingový úvěrový nástroj (viz bod 20 výše) zcela vyčerpala. Změny starého revolvingového úvěrového nástroje v březnu 2012 dokonce mj. zahrnovaly i podmínku úplného a okamžitého splacení čerpané částky. Dotčené částky byly v plné výši splaceny v březnu 2012, přičemž změny starého revolvingového úvěrového nástroje, jež byly v témže měsíci přijaty, společnosti SAS následně čerpání z tohoto nástroje nesmírně komplikovaly (33). Společnosti SAS byla také uložena povinnost předložit do června 2012 plán rekapitalizace, který muselo schválit její představenstvo a rovněž dotčené státy a nadace KAW jako hlavní akcionáři. Banky tento plán nejprve odmítly. Teprve v listopadu 2012 se dotčené státy poté, co revidovaný plán 4XNG pečlivě posoudily, rozhodly k účasti na novém revolvingovém úvěrovém nástroji a banky je následovaly.
(68)
Dánské a švédské úřady a skupina SAS proto tvrdí, že společnost SAS žádat o čerpání starého revolvingového úvěrového nástroje fakticky nemohla. Banky, které si této situace byly vědomy, se musely rozhodnout, zda pokračovat v rámci starého revolvingového úvěrového nástroje až do uplynutí jeho platnosti v červnu 2013, nebo se s dotčenými státy a nadací KAW podílet na novém revolvingovém úvěrovém nástroji za rovných podmínek, a to přes skutečnost, že dotčené státy a nadace KAW, měly jako akcionáři po provedení plánu 4XNG větší motivaci se na tomto nástroji podílet vzhledem k možnosti dosáhnout zvýšení hodnoty svých akcií.
(69)
Ačkoliv Komise považuje za pravděpodobné, že přinejmenším ty z bank, které vůči společnosti SAS neměly jiné nezajištěné dvoustranné expozice, nebyly v rámci starého revolvingového úvěrového nástroje v době, kdy se rozhodly podílet se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji, významně exponovány, zastává také názor, že přesto existovalo riziko, že společnost SAS mohla před zřízením nového revolvingového úvěrového nástroje podmínky čerpání splnit. Skutečnost, že se tak nestalo a že starý revolvingový úvěrový nástroj nebyl poté, co byl v březnu 2012 v plné výši splacen, využit, je v tomto směru irelevantní. Z tohoto hlediska se situace jeví tak, že banky měly v rámci starého revolvingového úvěrového nástroje vůči společnosti SAS určitou míru expozice, kterou se státy (a nadace KAW) nevyznačovaly. Komise proto nemůže přijmout argument dánských a švédských úřadů, že se banky na novém revolvingovém úvěrovém nástroji podílely jako „vnější“ investoři bez ohledu na svou expozici v rámci starého revolvingového úvěrového nástroje.
(70)
Komise nadto nemůže souhlasit s Dánskem a se Švédskem, že expozice některých bank ve formě dvoustranných nástrojů spojených se starým revolvingovým úvěrovým nástrojem (34) nepředstavovala během období vyjednávání o novém revolvingovém úvěrovém nástroji žádné finanční riziko vzhledem k tomu, že tyto nástroje by bývaly nemohly být čerpány, pokud by nebyl starý revolvingový úvěrový nástroj čerpán v plné výši. Jak je uvedeno výše, existovalo riziko, byť nesporně malé, že podmínky čerpání mohly být splněny, přestože po změnách v březnu 2012 a zavedení přísných podmínek, byla pravděpodobnost, že společnost SAS bude starý revolvingový úvěrový nástroj čerpat, velice malá.
(71)
Nadto se zdá, že některé banky byly vůči společnosti SAS exponovány i jinak. Například kromě účasti na starém revolvingovém úvěrovém nástroji měla […] k 30. září 2012 nezajištěnou (a nečerpanou) dvoustranou expozici vůči společnosti SAS ve výši [200-600] milionů SEK, a rovněž nezajištěnou expozici na kreditních kartách ve výši [500-900] milionů SEK. Mohla proto odpovídat za pokrytí veškerých nákladů na poskytnutí náhrady zákazníkům, pokud by společnost SAS zrušila příslušné lety. Přestože tato nezajištěná expozice na kreditních kartách tvořila pouze [0-2] % z celkového úvěrového portfolia […] ve výši přibližně [1 000-3 000] miliard SEK, představovala i tak finanční riziko, a nelze tedy přijmout tvrzení, že […] byla při rozhodování o účasti na novém revolvingovém úvěrovém nástroji vůči dotčeným státům ve srovnatelném postavení.
(72)
Tři další banky měly nadto expozici ve formě nesplacených nástrojů na financování letadel (např. […]). Ačkoliv dotčené státy tvrdí, že tato financování byla zajištěna letadly, a nepředstavovala pro banky finanční riziko, protože je bylo možné na trhu snadno prodat, fakticky to prokázáno nebylo. Zůstává nejasné, zda by v případě urgentního prodeje letadel byla celková částka skutečně získána zpět v plné výši.
(73)
V rozhodnutí o zahájení řízení si navíc Komise kladla otázku, zda jednání bank mohlo být ovlivněno jednáním dotčených států, a to vzhledem k průběžné finanční podpoře, kterou dotčené státy letecké společnosti v minulých letech poskytovaly (např. problémy emisí s předkupním právem v letech 2009 a 2010). Banky kromě toho byly, jak je vysvětleno v bodech 23 a 24 výše, ochotny se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji podílet pouze pod podmínkou, že se na něm budou podílet i dotčené státy.
(74)
Komise má v zásadě za to, že podmínku rovných podmínek nelze uplatnit v případech, kdy je účast dotčených států nezbytným předpokladem toho, aby se na dotčené transakci podíleli soukromí provozovatelé.
(75)
V průběhu formálního vyšetřovacího řízení Dánsko, Švédsko a skupina SAS argumentovaly tím, že při vyjednávání o novém revolvingovém úvěrovém nástroji se banky v žádné fázi necítily být jednáním dotčených států v minulosti a jejich ochotou nadále společnost SAS podporovat „zasaženy“, a to bez ohledu na to, že prognózy dotčených států týkající se výnosů při emisích s předkupním právem z let 2009 a 2010 se nenaplnily.
(76)
Komise nemůže vyloučit možnost, že by soukromé hospodářské subjekty nebyly ochotny do podniku, jejž v minulosti charakterizovaly takovéto výsledky a u kterého jsou prognózy nepředvídatelné, investovat jinak než při účasti dotčených států. Zároveň nemůže vyloučit ani to, že dotčené státy, které odmítly poskytnout nový vlastní kapitál a podílet se na podřízeném revolvingovém úvěrovém nástroji, již nechtěly do společnosti SAS vkládat další prostředky. Bez ohledu na tyto úvahy Komise stále není přesvědčena o tom, že účast států na novém revolvingovém úvěrovém nástroji proběhla za podmínek, jež byly ve vztahu k podmínkám věřitelských bank rovné, a to vzhledem k tomu, že účast dotčených států vedla ke snížení celkové expozice bank vůči společnosti SAS v rámci revolvingového úvěrového nástroje přibližně o 50 %, zatímco dotčené státy svou expozici vůči této společnosti týmž krokem navýšily.
(77)
Pokud jde o to, zda lze jednání nadace KAW považovat za referenční kritérium, které umožňuje stanovit, jak by v dané situaci jednal soukromý investor, či nikoliv, vyplynulo z formálního vyšetřovacího řízení, že expozice nadace KAW vůči společnosti SAS prostřednictvím podílu v bance SEB byla menší, než se uvádělo v rozhodnutí o zahájení řízení. Vzhledem k tomu, že nadace KAW je pouze menšinovým akcionářem banky SEB a expozice banky SEB vůči společnosti SAS je omezená, lze dovozovat, že podíl nadace KAW na novém revolvingovém úvěrovém nástroji byl motivován vyhlídkami na ziskovost investice.
(78)
Formální vyšetřovací řízení Komisi nad rámec skutečností uvedených výše neumožnilo dospět s jistotou k závěru, že dotčená transakce proběhla za rovných podmínek.
(79)
Nezávisle na posouzení rovnosti podmínek zkoumala Komise také to, zda účast dotčených států na novém revolvingovém úvěrovém nástroji lze z hlediska akcionářů považovat za racionální, či nikoliv a zda by naplnila zásadu investora v tržním hospodářství, i pokud by se rovností podmínek neargumentovalo.
7.2.2. Posouzení účasti států na novém revolvingovém úvěrovém nástroji z hlediska zásady investora v tržním hospodářství
(80)
Otázka, kterou je třeba se zabývat, zní, zda by se soukromý investor v téže situaci jako dotčené státy, tj. stávající akcionáři společnosti SAS, za okolností podobných těm, s nimiž byly v roce 2012 dotčené státy konfrontovány, na novém revolvingovém úvěrovém nástroji za podobných podmínek podílel, či nikoliv (35).
(81)
V tomto ohledu jsou poučné nezávislé analýzy, které před dojednáním nového revolvingového úvěrového nástroje provedly externí finanční poradenské společnosti (konkrétně společnost Goldman Sachs International a společnost CITI jako poradenské společnosti dotčených států a […] jako poradenská společnost věřitelských bank). Podle Dánska a Švédska se dotčené státy rozhodly podílet se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji teprve poté, co plán 4XNG podrobně posoudili jejich externí poradci, a po úpravě podmínek nového revolvingového úvěrového nástroje.
(82)
Komise vyjádřila ve svém rozhodnutí o zahájení řízení k rozsahu zprávy zpracované společností CITI určité výhrady, ovšem Dánsko a Švédsko vysvětlily, že se jejich rozhodnutí podílet se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji se opíralo o všechny analýzy zpracované jejich finančními poradci, a zpráva společnosti CITI by proto neměla být posuzována izolovaně.
(83)
Finančním poradcům byl mj. zadán úkol, aby v tomto směru zpracovali kritickou analýzu plánu 4XNG a nového revolvingového úvěrového nástroje a relevantních citlivých a zranitelných míst. Tato analýza byla provedena na základě série zpráv s odkazem na historické výsledky společnosti SAS a na jiná referenční odvětvová kritéria. Poradci v souvislosti s plánem 4XNG i novým revolvingovým úvěrovým nástrojem vydali různá doporučení týkající se strategií ke zmírňování rizik. V souladu s těmito doporučeními požadovaly dotčené státy řadu úprav plánu 4XNG (aby se urychlila opatření na úsporu nákladů a aby se plán přizpůsobil dalším iniciativám) a rovněž úpravy podmínek nového revolvingového úvěrového nástroje tak, aby se snížila pravděpodobnost čerpání.
(84)
Při analýze plánu 4XNG externí poradci určili klíčové oblasti možného rizika, mj. oblast cílů na poli úspory nákladů, oblast pozbytí aktiv a oblast tlaku na ukazatel RASK, a věnovali jim zvláštní pozornost. Toto posouzení rizik vyústilo mj. v následující úvahy:
-
Cíle na poli úspory nákladů
V návaznosti na doporučení externích poradců byl plán 4XNG upraven a posílen tak, aby zahrnoval iniciativy na poli úspory nákladů v rozsahu přibližně [1-4] miliardy SEK za rok (oproti původnímu cíli [1-4] miliardy SEK za rok tedy došlo k nárůstu). Ačkoliv mezi možnými problémy, jež byly určeny, figurovalo i nesplnění cílů na poli úspory nákladů, klíčovým krokem k odstranění rizik spojených s plánem 4XNG před dojednáním nového revolvingového úvěrového nástroje bylo uzavření nových kolektivních smluv, v jejichž rámci by došlo ke snížení mezd a výhod zaměstnanců, a změny penzijního plánu v listopadu 2012. To mělo za následek přímé úspory nákladů ve výši necelých [0-3] miliard SEK za rok […], jež musely být na žádost států úspěšně realizovány předtím, než mohl nový revolvingový úvěrový nástroj nabýt účinnosti.
-
Pozbytí aktiv
V návaznosti na to, že původní předpoklady ohledně pozbytí aktiv zpochybnil externí finanční poradce, a také vzhledem k novým informacím, které během tohoto procesu vyšly najevo, se konečný seznam plánovaných pozbytí aktiv v plánu 4XNG odchýlil od seznamu, který společnost SAS původně sestavila (36). Finanční poradce dotčených států nakonec dospěl k závěru, že pozbytí aktiv (v odhadované hodnotě přibližně 3,0 miliardy SEK) obsažené v konečném plánu 4XNG je v předpokládaném časovém rámci proveditelné. Nový revolvingový úvěrový nástroj nadto obsahoval ustanovení upravující načasování prodeje společnosti Widerøe a nařizující použít výnosy z pozbytí aktiv důsledně ke splacení tohoto nástroje.
-
Tlak na ukazatel RASK
S přihlédnutím k relevantním údajům o historických trendech, prognózám třetích stran a známým změnám v konkurenčním prostředí v příslušné době byly posouzeny předpoklady, z nichž se při odhadu tlaku na výnosy a ukazatel RASK vycházelo. Nemělo se tedy za to, že by tyto předpoklady představovaly významné riziko, že se realizací plánu 4XNG nedosáhne očekávaných výsledků.
(85)
Co se týče pochybností Komise o optimistickém pohledu na konkrétní faktory v plánu 4XNG (např. růst trhu měřeno ukazatelem RASK, prognózy vývoje HDP a 0 % inflace v období 2015-2017) vyjádřené v rozhodnutí o zahájení řízení, vyplývá z informací předložených během formálního vyšetřovacího řízení Dánskem, Švédskem a skupinou SAS, že tyto odhady zohlednily zejména hlavní trhy, na kterých je společnost SAS aktivní. Projevila se zde i výraznější expozice společnosti vůči severní spíše než jižní Evropě a také její expozice vůči americkému trhu a asijskému trhu. Z učiněných vyjádření dále vyplývá, že odhadovaná inflace nákladů ve výši 0 % za rok v období 2015-2017 představuje čistý výsledek spojení základní míry inflace ve výši 2 % za rok (což odpovídá odhadované výši inflace v EU) a předpokladu, že bude možné její vliv neutralizovat prostřednictvím nových opatření ke snížení nákladů.
(86)
Pokud jde o nedostatečné testování citlivosti u analýzy vnitřní míry návratnosti uvedené ve zprávě společnosti CITI (viz bod 35 výše) a o počáteční obavy Komise ohledně potenciálního dopadu méně optimistických scénářů, obdržela Komise od Dánska a Švédska v jejich vyjádřeních k rozhodnutí o zahájení řízení dodatečné informace o rozsahu provedené analýzy citlivosti. Při zpracovávání plánu 4XNG v období červen-září 2012 v tomto směru společnost Goldman Sachs představila řadu testů citlivosti. Revidovaná analýza v září 2012 ukázala, že společnosti SAS nedojdou peněžní prostředky ani při scénářích s horšími výsledky, tj. že by se ve všech analyzovaných případech hotovostní pozice společnosti SAS udržela nad spodní hranicí pásma revolvingového úvěrového nástroje. Mělo se však za to, že k zachování důvěry trhů je zapotřebí mechanismus k zajištění likvidity a že revolvingový úvěrový nástroj zůstává nejrealističtější možností, jak tuto záložní likviditu získat.
(87)
Komise tedy bere na vědomí sérii finančních revizí plánu 4XNG (včetně rozsáhlé analýzy a testování různých iterací tohoto plánu). Komise si je rovněž vědoma výsledných požadavků dotčených států na snížení rizik při provádění a na vytvoření konsolidovaného plánu restrukturalizace ještě před vstupem do nového revolvingového úvěrového nástroje. Tyto kroky se zdají být v souladu s postupem obezřetného soukromého investora v tržním hospodářství. I tak je ovšem třeba zvážit, zda podmínky nového revolvingového úvěrového nástroje odpovídaly, či neodpovídaly tomu, co by soukromý investor v tržním hospodářství v téže situaci jako dotčené státy, tj. stávající akcionáři společnosti SAS, býval přijal.
(88)
Dánsko, Švédsko a skupina SAS vysvětlily, že specifickým rysem odvětví letecké dopravy je nutnost zachovat si vysokou úroveň finanční připravenosti tak, aby bylo možno udržet si důvěru zákazníků i zúčastněných stran, pokud jde o schopnost společnosti i nadále vykonávat svou činnost. Vzhledem k finančním potížím, jimž společnost SAS v roce 2012 čelila, a situaci v oblasti likvidity, jež v uvedené době panovala, byla pravděpodobně jedním z motivů pro účast dotčených států jakožto akcionářů společnosti SAS na novém revolvingovém úvěrovém nástroji snaha zabránit větším ztrátám či úpadku v případě rozsáhlého odčerpávání likvidity společnosti.
(89)
V tomto ohledu se zdá být patrné, že státy při dokončování podmínek nového revolvingového úvěrového nástroje čerpaly z doporučení nezávislých finančních poradců. Zdá se dokonce, že podmínky nového revolvingového úvěrového nástroje byly celkově zaměřeny na zmírnění hlavních zjištěných obchodních rizik. Jak se uvádí v bodě 84, klíčovou odkládací podmínkou pro realizaci nového revolvingového úvěrového nástroje bylo například úspěšné uzavření nových kolektivních smluv s letovými posádkami. Navíc se vzhledem k podmínkám čerpání platným pro nástroj B zdálo být velmi nepravděpodobné, že by k jeho čerpání mohlo dojít dříve než v březnu 2015 (37). Doplňková finanční ujednání, jež byla s novým revolvingovým úvěrovým nástrojem spojena, byla také z hlediska struktury koncipována tak, aby společnost SAS v případě, že se jí nepodaří naplnit klíčové finanční prognózy obsažené v plánu 4XNG, neměla k revolvingovému úvěrovému nástroji přístup nebo aby musela vrátit veškeré částky, které za dotčenou dobu z revolvingového úvěrového nástroje čerpala (38).
(90)
Nad rámec výše uvedených zjištění navíc Komise obdržela další informace týkající se přiměřenosti podkladového zajištění nového revolvingového úvěrového nástroje. Ve zprávě z května 2012 zpracovala […] nezávislé ocenění společnosti Widerøe a některých hmotných aktiv (včetně náhradních motorů, příslušných letadel, řady menších nemovitostí a některého vybavení), jež byly následně použity k zajištění nového revolvingového úvěrového nástroje. Ačkoliv se pozornost soustředila na společnost Widerøe, která se považovala za nejvýznamnější aktivum v rámci balíčku prvků zajištění, a posouzení dalších aktiv vycházelo z omezenějších informací, dosáhla v souhrnném ocenění celková hodnota aktiv výše přibližně [1-4]-[3-6] miliard SEK. Celková odhadovaná hodnota aktiv, která byla použita k zajištění, tedy převyšuje objem nástroje A. Podle názoru Dánska a Švédska se tento stav považoval pro věřitele nového revolvingového úvěrového nástroje za dostatečně uspokojivý vzhledem k tomu, že pravděpodobnost, že společnost SAS někdy bude čerpat nástroj B, se, jak je uvedeno výše, považovala za zanedbatelnou.
(91)
Vlastní finanční rizika spojená s novým revolvingovým úvěrovým nástrojem dále zmírňovala ustanovení o povinné platbě předem a/nebo zrušení závazků v rámci nového revolvingového úvěrového nástroje v případě, že by společnost SAS pozbyla určitých aktiv nebo využila jiných možností financování. Tato ustanovení o platbě předem a zrušení závazků měla za následek postupné snižování potenciálních ztrát. Celkový objem nového revolvingového úvěrového nástroje byl v důsledku prodeje společnosti Widerøe a na základě dohody, jež vstoupila v platnost po uskutečnění uvedeného prodeje v září roku 2013 (viz bod 31 výše) dokonce snížen z 3,5 na 2 miliardy SEK.
(92)
Zdá se tedy, že byl přijat komplexní a soudržný soubor opatření, jež se konkrétně zaměřila na zajištění další životaschopnosti společnosti SAS v období let 2012-2015 a snížení hlavních finančních rizik spojených s novým revolvingovým úvěrovým nástrojem.
(93)
Komise dále uznává, že je zapotřebí zvážit, zda mohl být srovnatelný soukromý investor za podobných tržních podmínek jako dotčené státy (tj. stávající akcionáři společnosti SAS) motivován k tomu, aby ve prospěch příjemce provedl dotčené opatření. Z toho důvodu je rovněž účelné zohlednit pro srovnání možné hypotetické situace, k nimž by došlo, pokud by dotčené opatření podniknuto nebylo.
(94)
Dánsko, Švédsko a skupina SAS v tomto ohledu ve svých vyjádřeních k rozhodnutí o zahájení řízení tvrdí, že by v případě, že by revolvingový úvěrový nástroj v roce 2012 nebyl poskytnut, pravděpodobně došlo k úpadku. Podle Dánska a Švédska by tak dotčeným státům vznikla celková ztráta ve výši 1 044 milionů SEK, tj. ve výši hodnoty jejich celkového akciového podílu. Zohledňovala se také vyhlídka ztráty budoucích kapitálových zisků v případě úspěšného provedení plánu 4XNG. Pro srovnání: Dánsko a Švédsko ve svých vyjádřeních odhadují, že pokud by společnost SAS nedostála svým závazkům v rámci nového revolvingového úvěrového nástroje, činila by celková možná ztráta vyplývající ze společného podílu dotčených států a jejich vkladů do revolvingového úvěrového nástroje v nejkrajnějším případě až kolem [1 000-3 000] milionů SEK (39).
(95)
V případě úpadku společnosti SAS se tedy případné další ztráty související s účastí dotčených států na novém revolvingovém úvěrovém nástroji (tj. přibližně 447,5 milionu SEK, pokud vyjdeme z ilustračního příkladu uvedeného Dánskem a Švédskem) jeví jako relativně omezené ve srovnání se ztrátou, k níž by tak jako tak došlo v souvislosti s jejich akciovými podíly. Z porovnání této poměrně omezené postupné změny v rámci scénáře s nedosažením výsledků (scénář s úpadkem), s nímž dotčené státy pracovaly, s možným pozitivním efektem pro dotčené státy při úspěšném provedení plánu 4XNG podle všeho vyplývá další argument ve prospěch rozhodnutí dotčených států o účasti na novém revolvingovém úvěrovém nástroji. Při nejoptimističtějším „základním“ scénáři se ve zprávě společnosti CITI celková výše možného kapitálového zisku dotčených států odhaduje na [7 000-12 000] milionů SEK. Ačkoliv Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila určité výhrady k optimismu takovýchto růstových prognóz, uznává, že i v konzervativnějších příznivých scénářích by potenciální kapitálový zisk stále mohl výrazně převyšovat potenciální ztráty při scénářích nepříznivých.
(96)
Komise tedy bere na vědomí výše uvedené posouzení rizik a výnosů, jakož i rozsáhlý přezkum a testování plánu 4XNG, dodatečná ověření podkladového kolaterálu, (40) ustanovení o zrušení a platbách předem, která vedla k postupnému snižování potenciálních ztrát (41), a různá další opatření ke zmírnění rizik začleněná do nového revolvingového úvěrového nástroje (42). Při zohlednění výše uvedeného se rozhodnutí dotčených států podílet se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji zdá být v souladu s kroky soukromého hospodářského subjektu, jenž by jednal s cílem dosáhnout běžné tržní návratnosti s ohledem na konkrétní situaci dané společnosti v dané době.
(97)
V návaznosti na skutečnosti uvedené výše dochází Komise k závěru, že se dotčené státy v postavení stávajících akcionářů společnosti SAS při rozhodnutí podílet se společně s nadací KAW a věřitelskými bankami v období od prosince 2012 do března 2014 na novém revolvingovém úvěrovém nástroji řídily přiměřenými a realistickými vyhlídkami na ziskovost. Z jejich účasti tedy pro společnost SAS neplynuly žádné výhody ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
7.3. Závěr ohledně existence státní podpory
(98)
S ohledem na výše uvedené dospěla Komise k závěru, že účast Dánska a Švédska na novém revolvingovém úvěrovém nástroji nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(99)
Závěrem Komise konstatuje, že Dánsko a Švédsko souhlasily s přijetím a oznámením tohoto rozhodnutí v anglickém znění,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Financování společnosti Scandinavian Airlines prostřednictvím nového revolvingového úvěrového nástroje, který Dánské království a Švédské království zřídily v prosinci roku 2012, nepředstavuje podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Dánskému království a Švédskému království.
V Bruselu dne 9. července 2014.
KOMISIJOS SPRENDIMAS
2014 m. liepos 9 d.
dėl priemonės SA.35668 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/CP), kurią Danija ir Švedija įgyvendino įmonės Scandinavian Airlines naudai
(pranešta dokumentu Nr. C(2014) 4532)
(Tekstas autentiškas tik anglų kalba)
(Tekstas svarbus EEE)
(2014/938/ES)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,
atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,
atsižvelgdama į sprendimą, kuriuo Komisija nusprendė pradėti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl pagalbos SA.35668 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/CP) (1),
pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal minėtas nuostatas ir atsižvelgdama į jų pastabas,
kadangi:
1. PROCEDŪRA
(1)
2012 m. spalio mėn. pabaigoje į Komisiją ir ELPA priežiūros instituciją (toliau - EPI) neoficialiai kreipėsi Danija, Švedija ir Norvegija (toliau kartu - valstybės) dėl jų ketinimo dalyvauti Scandinavian Airlines (toliau - SAS, SAS grupė arba įmonė) skirtoje naujojoje atnaujinamojo kredito priemonėje (toliau - naujoji AKP). 2012 m. lapkričio 12 d. valstybės nusprendė dalyvauti naujojoje AKP, Komisijai oficialiai apie ją nepranešusios.
(2)
2012 m. lapkričio 14 d. Komisija savo iniciatyva pradėjo bylos dėl naujosios AKP nagrinėjimą. 2012 m. lapkričio 29 d., 2012 m. gruodžio 18 d., 2013 m. sausio 28 d. ir 2013 m. vasario 18 d. Komisija Danijai ir Švedijai išsiuntė prašymus pateikti informaciją, į kuriuos atsakyta atitinkamai 2012 m. gruodžio 6 d., 2013 m. sausio 8 d., 2013 m. vasario 5 d. bei 13 d. ir 2013 m. kovo 22 d. Danija ir Švedija suteikė papildomos informacijos 2013 m. birželio 3 d. raštu.
(3)
Be to, 2012 m. lapkričio 20 d. Komisija gavo Ryanair skundą, po to - 2013 m. vasario 4 d. - Europos pigių skrydžių oro transporto bendrovių asociacijos (angl. European Low Fares Airline Association, ELFAA) skundą, dėl kurių Danija ir Švedija pateikė pastabas 2013 m. kovo 22 d. raštu.
(4)
2013 m. birželio 19 d. raštu Komisija informavo Daniją ir Švediją apie savo sprendimą pradėti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl pagalbos (toliau - sprendimas pradėti procedūrą). Danija ir Švedija pateikė pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą 2013 m. rugpjūčio 19 d. raštais.
(5)
Komisijos sprendimas pradėti procedūrą 2013 m. rugsėjo 28 d. buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. (2) Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas dėl atitinkamų priemonių.
(6)
2013 m. spalio 28 d. Komisija gavo SAS grupės ir Foundation Asset Management Sweden AB (toliau - FAM) (3) pastabas. 2013 m. lapkričio 5 d. Komisija perdavė šias pastabas Danijai ir Švedijai, kad jos galėtų į jas atsakyti. 2013 m. gruodžio 4 ir 5 d. raštais Danijos ir Švedijos valdžios institucijos nurodė dėl SAS grupės ir FAM pastabų komentarų neturinčios.
(7)
Komisija paprašė iš Danijos ir Švedijos papildomos informacijos 2014 m. vasario 25 d. raštu, į kurį abi valstybės narės atsakė 2014 m. kovo 25 d. Be to, 2014 m. kovo 5 ir 7 d. raštais Danijos ir Švedijos valdžios institucijos informavo Komisiją, kad SAS nusprendė atšaukti naująją AKP ir ieškoti kitų galimybių sustiprinti savo kapitalo bazę. Atšaukimas įsigaliojo 2014 m. kovo 4 d.
(8)
Atitinkamai 2014 m. liepos 4 ir 7 d. raštais Švedija ir Danija sutiko atsisakyti savo teisių, kylančių iš SESV 342 straipsnio, kartu su Reglamento Nr. 1 3 straipsniu, taip pat priimti šį sprendimą ir apie jį informuoti anglų kalba.
(9)
Dėl šios procedūros tik Komisija yra kompetentinga įvertinti, ar Danija ir Švedija laikėsi SESV sutarties nuostatų. Kita vertus, EPI pagal Europos ekonominės erdvės susitarimo (toliau - EEE susitarimas) 109 straipsnio 1 dalį, taikant kartu su ELPA valstybių susitarimo dėl priežiūros institucijos ir teisingumo teismo įsteigimo 24 straipsniu, yra kompetentinga įvertinti, ar Norvegija laikėsi EEE susitarimo nuostatų. Be to, remdamosi 109 straipsnio 2 dalimi ir EEE susitarimo 27 protokolu, siekdamos užtikrinti vienodą taikymą visoje EEE, EPI ir Komisija turi bendradarbiauti, keistis informacija ir konsultuotis viena su kita priežiūros politikos klausimais ir pavieniais atvejais.
(10)
Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, ir į abiejų institucijų lygiagrečią kompetenciją šioje byloje, prieš priimdama šį sprendimą Komisija bendradarbiavo ir konsultavosi su EPI.
2. SKANDINAVIJOS ORO SUSISIEKIMO RINKA
(11)
Turimais duomenimis, 2001-2011 m. Skandinavijos oro susisiekimo rinka (kurią sudaro Danija, Švedija, Suomija ir Norvegija) pagal ASK (4) išaugo 126 % Beveik visą Skandinavijos artimųjų skrydžių rinkos augimą lėmė pigių skrydžių oro transporto bendrovės, pirmiausia Norwegian Air Shuttle ir Ryanair. Manoma, kad pigių skrydžių oro transporto bendrovės sudarė net 90 % to laikotarpio augimo (5).
(12)
Nepaisant padidėjusios pigių skrydžių oro transporto bendrovių svarbos, stambiausias Skandinavijos rinkos dalyvis tebėra įmonė SAS; apytikslė jos rinkos dalis 2011 m. sudarė 35,6 % - ji buvo daug mažesnė nei prieš dešimtmetį jai tekusi didesnė kaip 50 % dalis. Norwegian Air Shuttle ir Ryanair rinkos dalys tais metais siekė atitinkamai 18,7 ir 6,8 %.
3. PAGALBOS GAVĖJAS
(13)
Įmonė SAS yra valstybių oro transporto įmonė, didžiausia Skandinavijos oro transporto įmonė ir aštunta pagal dydį Europos oro transporto įmonė. Ji taip pat yra Star Alliance steigėja. Oro transporto įmonių grupė, kurią sudaro įmonės Scandinavian Airlines, Widerøe (6) bei Blue1 ir kurios būstinė yra Stokholme, o centrinis Europos ir tarpžemyninis oro uostas - Kopenhagos oro uostas. 2013 m. SAS pervežė apie 28 mln. keleivių, įmonės pajamos siekė apie 42 mlrd. SEK.
(14)
Šiuo metu 50 % įmonės SAS nuosavybės teisės priklauso valstybėms: 21,4 % Švedijai, 14,3 % Danijai ir 14,3 % Norvegijai. Pagrindinis privatus akcininkas yra fondas Knut and Alice Wallenberg Foundation (toliau - KAW) (7,6 %), o kitiems akcininkams priklauso 1,5 % arba mažiau akcijų.
1 lentelė
Pagrindiniai SAS AB akcininkai 2012 m. kovo 31 d. (7)
Akcininkas
Iš viso (%)
Švedijos Vyriausybė
21,4
Danijos Vyriausybė
14,3
Norvegijos Vyriausybė
14,3
Fondas Knut and Alice Wallenberg Foundation
7,6
Försäkringsaktiebolaget, Avanza Pension
1,5
A.H Värdepapper AB
1,4
Unionen
1,4
Danijos valstybinis bankas
1,4
Robur Försäkring
0,9
Ponderus Försäkring
0,8
Andra AP-fonden
0,5
Tredje AP-fonden
0,5
SSB+TC Ledning Omnibus FD No OM79
0,5
Nordnet Pensionsförsäkring AB
0,4
Swedbank Robur Sverigefond
0,4
Swedbank Robur Sverigefond Mega
0,3
JPM Chase NA
0,3
AMF Aktiefond Småbolag
0,3
JP Morgan Bank
0,3
KPA Pensionsförsäkring AB
0,2
Nomura International
0,2
(15)
SAS finansinė būklė kelerius metus buvo silpna, 2008-2013 m. ji nuolat patirdavo nuostolių. 2012 m. lapkričio mėn. Standard and Poor's (toliau - S&P) sumažino įmonės kredito reitingą nuo B- iki CCC+ (8). Šie sunkumai padidėjo dėl rinkos aplinkos, pasižymėjusios didelėmis degalų kainomis ir neapibrėžta paklausa.
(16)
Pirmiausia iš įmonės metinių ataskaitų matyti, kad 2008-2012 m. SAS kasmet patirdavo didelių nuostolių ir užregistruodavo dideles grynosios finansinės skolos sumas.
2 lentelė
Pagrindiniai 2007-2012 m. SAS finansiniai duomenys (mln. SEK) (9)
2007
2008
2009
2010
2011
2012
(sausio - spalio mėn.)
Įplaukos
50 958
52 870
44 918
41 070
41 412
35 986
Grynoji finansinė skola
1 231
8 912
6 504
2 862
7 017
6 549
Pajamos neatskaičius mokesčių
1 044
- 969
- 3 423
- 3 069
- 1 629
- 1 245
Grynosios pajamos
636
- 6 360
- 2 947
- 2 218
- 1 687
- 985
Pinigų srautas per metus
- 1 839
- 3 084
- 1 741
868
- 1 243
- 1 018
Panaudoto kapitalo grąža procentais
6,7
- 19,6
- 11,7
- 7,6
- 2,2
- 8,1
Buhalterinio nuosavo kapitalo grąža atskaičius mokesčius procentais
3,8
- 47,6
- 26,8
- 17,0
- 12,0
- 24,8
Palūkanų padengimo santykis procentais
1,8
- 5,3
- 4,4
- 1,9
- 0,6
- 1,6
(17)
Atsižvelgdama į prastėjančią finansinę būklę, 2009-2010 m. SAS įgyvendino esminio sąnaudų mažinimo programą (Core SAS). Įgyvendindama šią programą SAS turėjo didinti nuosavą kapitalą iš akcininkų, vykdydama dvi teisių emisijas: i) 6 mlrd. SEK 2009 m. balandžio mėn. ir ii) 5 mlrd. SEK 2010 m. gegužės mėn. (10)
(18)
Didžiausių finansinių sunkumų SAS patyrė 2012 m., kai įmonė pristatė verslo planą 4 Excellence Next Generation (toliau - 4XNG planas); šį planą oro transporto įmonės vadovybė vadino SAS „paskutiniu kvietimu“ (11). Be to, 2012 m. lapkričio mėn. spaudoje pranešta apie tai, kad SAS gali patirti bankrotą (12).
4. PRIEMONĖS APRAŠYMAS. NAUJOJI AKP 2012 M.
(19)
Kad išlaikytų mažiausią būtiną likvidumo lygį, SAS, kaip ir kitos pasaulio oro transporto įmonės, naudojosi išorės kredito priemonėmis. Nuo 2006 m. gruodžio 20 d. SAS naudojosi AKP, kurios galiojimas turėjo baigtis 2013 m. birželio mėn. (toliau - senoji AKP). Senoji AKP siekė 366 mln. EUR; ją išimtinai teikė keli bankai ( … (13)). Jai taip pat taikyti keli finansiniai įsipareigojimai arba sąlygos, pvz., …
(20)
2011 gruodžio mėn., suprastėjus įmonės veiklos rezultatams, SAS vadovybė nusprendė išnaudoti visą senąją AKP. 2012 m. sausio mėn. SAS patronuojamajai įmonei (būtent Spanair) pateikus paraišką dėl bankroto, SAS pradėjo derybas su bankais ir 2012 m. kovo 15 d. susitarė dėl įsipareigojimų pritaikymo. Pritaikant įsipareigojimus padidintos naudojimosi senąja AKP sąnaudos, sugriežtintos naudojimosi sąlygos ir reikalauta, kad SAS nedelsdama grąžintų visą panaudotą sumą. Be to, SAS turėjo pateikti skolintojams rekapitalizacijos planą, kurį turėjo patvirtinti taryba ir pagrindiniai akcininkai, t. y. valstybės ir KAW.
(21)
Rekapitalizacijos planas buvo grindžiamas vadinamuoju 4XNG planu, kurį jau buvo pradėta rengti 2012 m. pradžioje. 4XNG plane taip pat atsižvelgta į 2012 m. gegužės mėn. … išreikštą susirūpinimą dėl dabartinio SAS verslo plano 4 Excellence (toliau - 4X planas). SAS nurodė, kad 4XNG planu jai bus sudarytos sąlygos tapti finansiškai nepriklausoma oro transporto įmone. Jame nustatyti keli finansiniai tikslai, kuriuos SAS turėjo pasiekti 2014-2015 finansiniais metais. Siekta didesnės kaip 8 % EBIT maržos, didesnio kaip 20 % finansinio pasirengimo santykio ir didesnio kaip 35 % (nuosavo kapitalo/turto) nuosavybės santykio. Įgyvendinant 4XNG planą, įmonės SAS pajamos neatskaičius mokesčių kasmet turėjo padidėti apytiksliai 3 mlrd. SEK, o restruktūrizavimo sąnaudos ir vienkartinės sąnaudos, kurių reikėtų planui įgyvendinti, būtų siekusios apie 1,5 mlrd. SEK.
(22)
Kitas 4XNG plano tikslas buvo parengti įmonę nuo 2013 m. lapkričio mėn. pradėti taikyti naujas pensijų apskaitos taisykles, kurios, kaip prognozuota, neigiamai veiks nuosavą SAS grupės kapitalą. Be to, į planą buvo įtrauktas įsipareigojimas baigti vykdyti turto pardavimo ir finansavimo planą, kurio galimos grynosios pajamos iš viso siekė apie 3 mlrd. SEK. Turto pardavimą sudarė (14): i) patronuojamosios regioninės Norvegijos oro transporto įmonės Widerøe pardavimas (15), ii) mažumos dalies akcijų investicijų į … pardavimas, iii) su oro uostu susijusių nekilnojamojo turto akcijų pardavimas, iv) antžeminių paslaugų veiklos perdavimas (16), v) orlaivių variklių pardavimas (17), vi) su … susijęs pardavimo ir atgalinės išperkamosios nuomos arba kitas finansinis sandoris, vii) valdymo sistemų ir skambučių centrų veiklos perdavimas (18), viii) trijų orlaivių Q400 pardavimas arba užtikrintas finansavimas.
(23)
Valstybės tvirtina, kad 4XNG planas buvo finansuojamas jo paties lėšomis, t. y. vykdydama operacijas ir parduodama nepagrindinį turtą, SAS gavusi pakankamai grynųjų pinigų pradinėms 4XNG plano įgyvendinimo sąnaudoms padengti. Vis dėlto SAS nerimavo dėl investuotojų nuomonės apie sunkią likvidumo būklę, susidariusią dėl didelių pradinių 4XNG plano įgyvendinimo sąnaudų. Todėl SAS paprašė pratęsti senosios AKP galiojimą ir kartu suteikti naująją AKP; valstybės ir KAW tam pritarė. Tačiau, kaip teigė SAS, nebūtų buvę pasinaudota nei senąja (pratęsto galiojimo), nei naująja AKP.
(24)
Svarstymai dėl naujosios AKP pradėti 2012 m. birželio 4 d. (19) Iš pradžių, kaip numatyta rekapitalizacijos plane (žr. šio sprendimo (20) dalį), senąją AKP skolinę bankai iš valstybių reikalavo dar vieno nuosavo kapitalo finansavimo etapo, pvz., teisių emisijos, nes nenorėjo remti naujosios AKP patys. Tačiau valstybės su šiuo sumanymu nesutiko.
(25)
Pasiderėję bankai sutiko su naująja AKP, kuri būtų sudaryta kartu su valstybėmis ir KAW ir griežtai struktūrizuota vienodomis sąlygomis, netaikant subordinavimo arba neproporcingų teisių į užtikrinimo priemonę. Pažymėtina, kad, kaip numatyta iš pradžių, naujoji AKP turėjo siekti [3-6] mlrd. SEK, nors esamos užtikrinimo priemonės vertė buvo tik [1-4] mlrd. SEK. 2012 m. spalio 22 d., naujosios AKP suma galutinai sumažinta iki 3,5 mlrd. SEK (apytiksliai 400 mln. EUR).
(26)
Naująją AKP kartu su valstybėmis ir KAW teikė tie patys bankai, kurie teikė senąją AKP (išskyrus vieną (20)). Šiuo atžvilgiu, proporcingai valstybių turimai SAS akcijų daliai, 50 % naujosios AKP teikė valstybės, o likusius 50 % - bankai ir KAW. Valstybės ir KAW naujojoje AKP dalyvavo tomis pačiomis sąlygomis (dėl mokesčių, palūkanų normų, įsipareigojimų), kaip ir bankai.
(27)
Naujoji AKP pasižymėjo šiomis svarbiausiomis ypatybėmis:
-
ji buvo padalyta į dvi sudedamąsias atnaujinamojo kredito priemones - 2 mlrd. SEK (A priemonę) ir 1,5 mlrd. SEK (B priemonę) - kurioms valstybės teikė 50 % sumos. Abiejų priemonių kainų sąlygas sudarė išankstinis mokestis, įsipareigojimo mokestis, naudojimosi mokestis, marža ir pasitraukimo mokestis,
-
norėdama naudotis AKP, SAS turėjo įvykdyti tam tikras sąlygas; B priemonės sąlygos buvo griežtesnės negu A priemonės sąlygos (21),
-
naujajai AKP toliau taikytas senosios AKP užtikrinimo priemonių paketas; be to, skolintojams nuo 2012 m. gruodžio mėn. suteikta visų Widerøe akcijų ir viso neužstatyto SAS grupės ilgalaikio turto užtikrinimo priemonė. Taigi su naująja AKP buvo susieta pirmumo teisė naudotis įvairaus SAS turto, įskaitant 100 % jo patronuojamųjų įmonių Widerøe ir SAS Spare Engine akcijų, 18 orlaivių ir įvairius nekilnojamojo turto objektus, užtikrinimo priemone. Apytikslė šių užtikrinimo priemonių balansinė vertė sudarė 2,7 mlrd. SEK (t. y. apytiksliai 75 % naujosios AKP); jos proporcingai paskirstytos A ir B priemonėms,
-
naudotis B priemone būtų buvę galima tik visiškai išnaudojus A priemonę. Po 2014 m. sausio 1 d. SAS būtų galėjusi ja naudotis tik baigusi parduoti Widerøe turtą arba akcijas,
-
naujosios AKP grąžinimo terminas buvo 2015 m. kovo 31 d.
(28)
Dėl naujosios AKP sąlygų sutarta 2012 m. spalio 25 d. Vis dėlto ją, be kita ko, turėjo patvirtinti kiekvienos valstybės parlamentai ir dėl jos profesinės sąjungos turėjo pasirašyti susitarimus su pilotų kabinos ir keleivių salono įgulos nariais.
(29)
Valstybės pateikė CITI parengtą 2012 m. lapkričio 7 d. ataskaitą (toliau - CITI ataskaita), kurioje siekta įvertinti, ar privatus investuotojas, esantis kuo panašesnėje situacijoje kaip valstybės, būtų galėjęs dalyvauti naujojoje AKP panašiomis sąlygomis. Remiantis sėkmingu 4XNG planu kaip pagrindiniu scenarijumi CITI ataskaitoje padaryta išvada, kad valstybėms dalyvaujant naujojoje AKP (nuo 2012 m. lapkričio mėn. iki 2015 m. kovo mėn.) vidinė grąžos norma (toliau - VGN) siektų [90-140] %, investuotų ir gautų grynųjų pinigų santykio kartotinis - apie [4-9]x, o nuosavo kapitalo vertė padidėtų beveik iki [700-1 200] %. CITI ataskaitoje padaryta išvada, kad valstybės reikalaujama grąža būtų bent tokia, kokios panašioje situacijoje reikalautų privatūs investuotojai. Vis dėlto CITI ataskaitoje neįvertinta nei tikimybė, kad SAS sėkmingai įgyvendins 4XNG plano pagrindinį scenarijų, nei nukrypimų nuo jo, pvz., nepajėgumo monetizuoti nestrateginį turtą, poveikis.
(30)
2012 m. gruodžio 19 d. SAS pranešė, kad įvykdytos visos reikiamos naujosios AKP įsigaliojimo sąlygos (žr. šio sprendimo 28 dalį), įskaitant valstybių parlamentų patvirtinimą. Nuo šios datos iki 2014 m. kovo 3 d. galiojo naujoji AKP, pakeitusi senąją AKP (22).
(31)
2013 m. birželio 3 d. rašte Danija ir Švedija paaiškino, kad, pardavus 80 % Widerøe akcijų (žr. šio sprendimo 22 dalį), valstybės ir bankai skolintojai sutarė su SAS pakeisti naujosios AKP sąlygas, nors pakeitimo susitarimas dar nebuvo oficialiai pasirašytas. Per oficialų tyrimą pateiktose pastabose Danijos ir Švedijos valdžios institucijos Komisiją informavo, kad naujosios AKP pakeitimo susitarimą pasirašė visos šalys ir kad jis įsigalios užbaigus Widerøe sandorį, t. y. 2013 m. rugsėjo 30 d. Šiais pakeitimais nustatyta, kad:
-
A priemonė bus sumažinta nuo 1 173 mlrd. iki 0,8 mlrd. SEK, o jos grąžinimo terminas bus pratęstas penkiems mėnesiams iki 2014 m. birželio 1 d.,
-
SAS užstatys [0,5-0,8] mlrd. SEK grynaisiais pinigais kaip A priemonės užtikrinimo priemonę. Likę [0,1-0,4] mlrd. SEK bus apsaugoti užtikrinimo priemonėmis, jau įtrauktomis į susitarimą dėl naujosios AKP,
-
A priemonės 0,2 mlrd. SEK bus atšaukta iš karto, kai tik bus iš dalies parduotas antžeminių paslaugų padalinys. Prieš atšaukiant naująją AKP 2014 m. kovo 4 d., SAS su galimu pirkėju pasirašė ketinimo raštą (23),
-
B priemonė bus sumažinta nuo 1,5 mlrd. iki 1,2 mlrd. SEK.
5. SPRENDIMAS PRADĖTI PROCEDŪRĄ
(32)
Sprendime pradėti procedūrą Komisija abejojo, ar valstybės, KAW ir bankai naujojoje AKP dalyvavo pari passu sąlygomis, pirmiausia dėl šių priežasčių:
-
ankstesnės bankų pozicijos įmonėje dėl to, kad jie dalyvavo senojoje AKP. Savo įnašą į naująją AKP bankai iš tikrųjų sumažino beveik perpus, todėl jų bendroji pozicija įmonėje SAS AKP atžvilgiu sumažėjo apytiksliai 50 %, o valstybės (jos grąžos iš 2009 ir 2010 m. teisių emisijos dėl nuolat neigiamų SAS rezultatų negavo) savo poziciją įmonėje SAS padidino,
-
to, kad 2012 m. sausio mėn. SAS visiškai išnaudojo senąją AKP ir tai galėjo turėti įtakos bankų skolintojų sprendimui dalyvauti naujojoje priemonėje, kad būtų galima išvengti bet kokio tolesnio panaudojimo ir užtikrinti, kad jų AKP įnašai nebūtų visiškai prarasti dėl įmonės patiriamų sunkumų,
-
Komisijai buvo neaišku, ar bankų sprendimui dalyvauti naujojoje AKP turėjo įtakos nuolatinė finansinė valstybių parama įmonei SAS ankstesniais metais. Komisija taip pat atkreipė dėmesį į tai, kad valstybių dalyvavimas buvo griežtas reikalavimas, kurį reikėjo įvykdyti, kad privatūs veiklos vykdytojai dalyvautų naujojoje AKP,
-
Komisija abejojo, ar KAW dalyvavimą naujojoje AKP būtų galima palyginti su privataus investuotojo dalyvavimu, atsižvelgiant į KAW poziciją įmonėje SAS ne tik dėl turimų akcijų, bet ir dėl banko SEB.
(33)
Komisija taip pat abejojo, ar valstybių dalyvavimą naujojoje AKP būtų galima laikyti racionaliu akcininkų požiūriu ir ar jis būtų tenkinęs rinkos ekonomikos investuotojo principo (toliau - REIP) kriterijų, neatsižvelgiant į pari passu argumentus. Šiuo atžvilgiu Komisija vertino, ar 4XNG planas buvo grindžiamas pakankamai tvirtomis prielaidomis siekiant paskatinti privatų investuotoją dalyvauti naujojoje AKP ir ar plane atliktos jautrumo analizės buvo pernelyg optimistiškos.
(34)
Pavyzdžiui, Komisija, be kita ko, atkreipė dėmesį į plane pateiktus optimistiškus rodiklius, susijusius su rinkos augimu ASK ir BVP atžvilgiu, taip pat į 0 % infliacijos normą 2015-2017 m. Ji taip pat abejojo, ar sėkmingą visų sąnaudų taupymo ir turto pardavimo iniciatyvų įgyvendinimą būtų buvę galima numatyti pasirašant susitarimą dėl naujosios AKP.
(35)
Dėl naujosios AKP sąlygų ir CITI ataskaitoje pateikto numatomos valstybių dalyvavimo naujojoje AKP grąžos įvertinimo Komisija atkreipė dėmesį į tai, kad CITI ataskaitoje neįvertintas 4XNG planas ir neatlikta finansinio modelio jautrumo analizė, bet tik remtasi pateikta informacija. Komisija taip pat pabrėžė, kad CITI ataskaitoje naujoji AKP užtikrinimo priemonė neįvertinta privataus rinkos investuotojo požiūriu ir kad ataskaitoje neapsvarstytas galimų alternatyvių scenarijų taikant mažiau palankias prielaidas (įskaitant finansinių įsipareigojimų neįvykdymą), poveikis grąžos analizei. Šiuo atžvilgiu Komisija atkreipė dėmesį į tai, kad į CITI ataskaitoje nurodyta nulinė tikimybė, kad SAS per kitus trejus metus neįvykdys finansinių įsipareigojimų - panašu, kad rizika įvertinta nepakankamai.
(36)
Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija negalėjo atmesti, kad, valstybėms dalyvaujant naujojoje AKP, įmonei SAS galėjo būti suteiktas SESV 107 straipsnio 1 dalyje apibrėžtas pranašumas.
(37)
Galiausiai, jei naujoji AKP būtų buvusi SESV 107 straipsnio 1 dalyje apibrėžta valstybės pagalba, Komisija abejojo, ar naująją AKP būtų galima laikyti suderinama su vidaus rinka. Šiuo atžvilgiu Komisija tikrino, ar būtų galima taikyti kuriuos nors iš SESV nustatytų galimų suderinamumo pagrindų. Atsižvelgdama į priemonės pobūdį ir SAS patirtus sunkumus, Komisija atkreipė dėmesį į tai, kad vieninteliai susiję kriterijai atrodė esą tie, kurie yra susiję su pagalba sunkumų patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą remiantis Bendrijos gairėmis dėl valstybės pagalbos sunkumų patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (24) (toliau - Sanavimo ir restruktūrizavimo gairės). Vis dėlto Komisija priėjo prie preliminarios išvados, kad Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse nurodytos sanavimo ir restruktūrizavimo pagalbos sąlygos, panašu, nebuvo įvykdytos.
6. PASTABOS DĖL SPRENDIMO PRADĖTI PROCEDŪRĄ
6.1. Danijos ir Švedijos pastabos
(38)
Danija ir Švedija teigia, kad jų dalyvavimas naujojoje AKP atitiko rinkos sąlygas, nes jos joje dalyvavo pari passu sąlygomis su bankais ir KAW, taigi nelaikydamos jos valstybės pagalba.
(39)
Danija ir Švedija tvirtina, kad derybų dėl naujosios AKP laikotarpiu SAS senąja AKP nė karto nepasinaudojo. Jos atkreipia dėmesį į 2012 m. kovo mėn. senosios AKP pakeitimus, kuriais nustatytos dar griežtesnės naudojimosi sąlygos, ir tvirtina, kad todėl nuo 2012 m. birželio mėn. pabaigos bankai galėjo atmesti bet kokį SAS prašymą leisti naudotis priemone. Visą panaudotą AKP sumą SAS grąžino 2012 m. kovo mėn. ir nuo tada SAS senąja AKP nė karto nepasinaudojo. Todėl šie bankai galėtų būti pagrįstai laikomi išorės investuotojais, dalyvaujančiais naujojoje AKP tokiomis pat sąlygomis, kokiomis joje dalyvauja valstybės (25), ir neturinčiais esminės neužtikrintos pozicijos įmonėje SAS (26).
(40)
Dėl KAW dalyvavimo kartu su bankais naujojoje AKP Danijos ir Švedijos valdžios institucijos laikosi nuomonės, kad KAW turėjo nedidelę ekonominę poziciją banke SEB ir kad tai negalėjo turėti įtakos jo sprendimui dalyvauti naujojoje AKP.
(41)
Be to, Danijos ir Švedijos nuomone, 4XNG planas buvo tikroviškas ir galėjo būti sėkmingai įgyvendintas. Jos mano, kad visi aspektai ir prielaidos, įskaitant susijusias su pajamų prognozėmis (RASK) (27), sąnaudų taupymo priemonėmis ir planuojamu turto pardavimu, buvo atidžiai apsvarstytos, kad būtų galima pasiekti 2014-2015 m. 4XNG plano finansinių tikslų. Be to, 4XNG planą - taip pat visas prielaidas, kuriomis jis buvo pagrįstas - atidžiai patikrino valstybių (Goldman Sachs) ir bankų ( … ) išorės finansų patarėjai ir jis buvo pritaikytas atsižvelgiant į šių patarėjų pastabas ir rekomendacijas. Danija ir Švedija taip pat pabrėžia, kad lūkesčius, jog planas bus įgyvendintas sėkmingai, apsisprendžiant dalyvauti naujojoje AKP sustiprino tai, kad, prieš sudarant susitarimą dėl naujosios AKP, turėjo būti sudarytos naujos profesinės sąjungos sutartys. Be to, kaip nurodo Danija ir Švedija, iš pokyčių, įvykusių nuo 2012 m. gruodžio mėn. iki naujosios AKP atšaukimo 2014 m. kovo 4 d., buvo matyti, kad planu siekiama numatytų rezultatų (28).
(42)
Danija ir Švedija tvirtina, kad naujosios AKP sąlygos atitinka įprastines rinkos nuostatas ir sąlygas, nes jos yra panašios į panašių sandorių sąlygas, ir kad naujajai AKP taip pat taikyti didesni išankstiniai mokesčiai ir griežtesnės naudojimosi sąlygos nei daugumai analizuotų sandorių. Dėl užtikrinimo priemonių rinkinio Danija ir Švedija tvirtina, kad faktinė finansinė bankų skolintojų rizika buvo nedidelė, nes apskaičiuota užtikrinimo priemonių vertė aiškiai viršijo A priemonės sumą. Taigi pagal likvidavimo scenarijų visi bankų skolintojų reikalavimai būtų įvykdyti naudojantis užtikrinimo priemonių rinkiniu arba kitu SAS turtu, kurį būtų galima parduoti, pvz., … , jos turimomis … akcijomis ir pan. Tai taip pat patvirtina faktinis didelės įsipareigojimų dalies pagal A priemonę panaikinimas pirmąjį 2013 m. pusmetį. Danijos ir Švedijos teigimu, iš to matyti, kad apsispręsdami kartu su valstybėmis ir KAW dalyvauti naujojoje AKP bankai veikė siekdami pelno ir apdairiai.
(43)
Galiausiai, Danija ir Švedija nurodo, kad dalyvaudami naujojoje AKP jos skolintojai gavo didelę grąžą, nors SAS priemone naudotis neprireikė. Tai turėtų patvirtinti, kad valstybių dalyvavimas kartu su KAW ir bankais naujojoje AKP visiškai atitiko REIP principą.
6.2. SAS grupės pastabos
(44)
SAS grupė tvirtina, kad valstybės naujojoje AKP dalyvavo ne kaip valdžios institucijos, bet kaip akcininkai. Šiuo požiūriu, atsižvelgiant į dideles akcininkų ir (arba) skolintojų pajamas iš mokesčių, taip pat į numatomą akcijų vertės padidėjimą, dalyvauti tokioje priemonėje buvo naudingiau negu įnešti nuosavą kapitalą.
(45)
SAS grupė tvirtina, kad pari passu testas buvo išlaikytas, nes bankai neturėjo pozicijos įmonėje SAS ir todėl juos reikėtų laikyti išorės investuotojais. Be to, valstybių dalyvavimas naujojoje AKP neturėjo įtakos bankų elgesiui, nes prisijungti prie naujosios AKP akcininkus ragino ne bankai, bet SAS. SAS grupė taip pat tvirtina, kad bankai nusprendė dalyvauti naujojoje AKP tokiomis pat sąlygomis, kaip valstybės ir KAW, remdamiesi labai teigiamais rizikos ir pajamų analizės rezultatais.
(46)
SAS grupė taip pat pritaria Danijos ir Švedijos tvirtinimui, kad prielaidos, kuriomis buvo grindžiamas 4XNG planas, buvo patikimos atsižvelgiant į labai tikroviškas prognozes dėl trijų pagrindinių veiksnių: rinkos augimo pagal ASK, BVP augimo 2015-2017 m. ir numatytos 0 % infliacijos. Be to, su plano įgyvendinimu susijusią riziką atidžiai nagrinėjo visi bankai skolintojai, ypatingą dėmesį skirdami RASK, kaip svarbiausiam įmonės pelningumo rodikliui.
(47)
SAS grupė taip pat tvirtina, kad užtikrinimo priemonių rinkinys buvo pakankamai įvertintas, o rizika, kad įmonei SAS nepavyks įgyvendinti 4XNG plano, buvo maža. Tai patvirtinama tuo, kad sąnaudų santaupos buvo sąlyga, kurią reikėjo įvykdyti prieš skolintojams prisijungiant prie naujosios AKP, ir kad, norint sėkmingai įgyvendinti planą, 2012 m. lapkričio mėn. buvo labai svarbu sudaryti naujas kolektyvines sutartis.
(48)
SAS grupė taip pat kritikuoja Komisiją dėl to, kad ši neatsižvelgė į bankroto alternatyvą, ir į tai, kad, jei nebūtų buvusi suteikta naujoji AKP, valstybės būtų praradusios visų savo turimų akcijų vertę. Šiuo atžvilgiu SAS grupė pabrėžia, kad valstybės naujojoje AKP dalyvavo kaip pagrindinės SAS akcininkės, siekdamos gauti atitinkamą savo investicijų grąžą.
(49)
Galiausiai, SAS grupė nurodo, kad įgyvendinant 4XNG planą gauta 3 mlrd. SEK pajamų neatskaičius mokesčių, todėl 2012 m. lapkričio mėn. - 2013 m. liepos mėn. SAS rezultatas buvo teigiamas.
6.3. FAM pastabos
(50)
FAM - už fondo KAW turto valdymą atsakingos įmonės - teigimu, fondo sprendimas dalyvauti naujojoje AKP priimtas neatsižvelgiant į jo turimas SEB akcijas ir SEB poziciją įmonės SAS atžvilgiu. FAM tvirtina, kad KAW neturėjo nei daugumos SEB akcijų, nei buvo galima pasakyti, kad jis valdo SEB.
(51)
Išnagrinėjusi 4XNG planą, susijusią finansinę riziką ir užtikrinimo priemonių rinkinį, FAM susidarė nuomonę, kad dalyvavimas naujojoje AKP atitinka KAW interesus. Šiuo atžvilgiu ji palygino galimybę apsaugoti KAW ilgalaikes investicijas į SAS ir galimą būsimą tų investicijų grąžą, taip pat didelius mokesčius, kuriuos SAS mokėtų pagal naująją AKP, su SAS likvidavimu, kurio ji nelaikė ekonominio intereso galimybe.
(52)
FAM taip pat pritaria Danijai, Švedijai ir SAS grupei, kad visi akcininkai naujojoje AKP dalyvavo vienodomis sąlygomis, nebuvo taikomos jokios subordinacijos, neproporcingų teisių į užtikrinimo priemones arba kitokių nevienodų sąlygų. Sprendimas dalyvauti naujojoje AKP buvo pagrįstas išsamia ateityje stiprios ir konkurencingos įmonės SAS pelningumo perspektyvų analize.
(53)
Galiausiai, FAM pritaria Danijos ir Švedijos nuomonei, kad bankų skolintojų sprendimas dalyvauti naujojoje AKP buvo pagrįstas komerciniais sumetimais, nes esama jų pozicija pagal senąją AKP buvo tik teorinė. Ji tvirtina, kad bankai buvo dar mažiau suinteresuoti dalyvauti naujojoje AKP, negu valstybės ir KAW, nes pastarieji galėjo tikėtis akcijų kainos padidėjimo. Todėl ji mano, kad pari passu sąlygos turi būti laikomos įvykdytomis.
7. PRIEMONĖS ĮVERTINIMAS
7.1. Valstybės pagalbos buvimas
(54)
Pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.
(55)
Taigi valstybės pagalbos sąvoka apima bet kokį tiesiogiai ar netiesiogiai suteikiamą pranašumą, kuris finansuojamas iš valstybės išteklių ir kurį suteikia pati valstybė arba bet kokia tarpininkaujanti įstaiga, veikianti pagal jai suteiktus įgaliojimus.
(56)
Kad priemonė būtų valstybės pagalba, ji turi kilti iš valstybės išteklių ir ją turi būti galima priskirti valstybei. Iš esmės valstybės ištekliai yra valstybės narės ir jos valdžios institucijų ištekliai, taip pat valstybinių įmonių ištekliai, kuriuos valdžios institucijos gali tiesiogiai arba netiesiogiai valdyti.
(57)
Neginčytina tai, kad susijusi svarstoma priemonė buvo susijusi su valstybės ištekliais, nes ji buvo finansuojama valstybių biudžetų ištekliais, ir kad ją buvo galima priskirti valstybei. Pirmiausia galima pažymėti, kad Danijos ir Švedijos parlamentai patvirtino abiejų Vyriausybių dalyvavimą naujojoje AKP (30 dalis).
(58)
Svarstoma priemonė turi iškraipyti konkurenciją arba kelti grėsmę kad konkurencija bus iškraipyta, ir daryti įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.
(59)
Pagal nusistovėjusią teismų praktiką, kai valstybės narės suteikta finansine parama sustiprinama įmonės padėtis, palyginti su kitomis Sąjungos prekybos rinkoje konkuruojančiomis įmonėmis, daromas poveikis, bent jau galimas, valstybių narių tarpusavio prekybai ir konkurencijai (29). Šiuo atžvilgiu Komisija mano, kad bet koks galimas įmonei SAS valstybės ištekliais suteiktas ekonominis pranašumas atitiktų šią sąlygą. SAS konkuruoja su kitomis Europos Sąjungoje ir EEE veikiančiomis oro transporto įmonėms, pirmiausia nuo tada, kai 1993 m. sausio 1 d. įsigaliojo trečiasis oro transporto liberalizavimo etapas (trečiasis teisės aktų rinkinys) (30). Be to, santykinai trumpesnių atstumų Europos Sąjungoje oro transportas konkuruoja su kelių ir geležinkelių transportu, todėl poveikis gali būti daromas ir kelių bei geležinkelių transporto įmonėms.
(60)
Taigi vienintelis valstybės pagalbos apibrėžties kriterijus, dėl kurio kyla abejonių, yra, ar priemone įmonei SAS buvo suteiktas atrankusis nepagrįstas ekonominis pranašumas.
(61)
Atsižvelgdama į tai, kad naujoji AKP nuo 2014 m. kovo 4 d. buvo atšaukta, Komisija tikrino, ar naująja AKP suteiktas atrankusis nepagrįstas ekonominis pranašumas įmonei SAS nuo jos suteikimo 2012 m. iki atšaukimo 2014 m.
7.2. Įmonei SAS suteiktas ekonominis pranašumas
(62)
Siekdama nustatyti, ar įmonei suteikta SESV 107 straipsnio 1 dalyje nurodyta valstybės pagalba, Komisija tikrins, ar oro transporto įmonė įgijo ekonominį pranašumą, kurio ji nebūtų įgijusi įprastinėmis rinkos sąlygomis. Nagrinėdama šį klausimą, Komisija taiko REIP kriterijų, pagal kurį priemonė nėra valstybės pagalba, jei panašiomis aplinkybėmis panašaus kaip atitinkamų viešojo sektoriaus įstaigų dydžio privatus investuotojas, veikiantis įprastinėmis rinkos ekonomikos sąlygomis, būtų galėjęs būti paskatintas teikti svarstomą priemonę pagalbos gavėjui.
(63)
Todėl, taikydama REIP kriterijų, Komisija turi išsiaiškinti, ar privatus investuotojas būtų sudaręs svarstomą sandorį tokiomis pačiomis sąlygomis. Hipotetinio privataus investuotojo nuostata yra kaip atsargaus investuotojo, kurio tikslas gauti didesnį pelną yra ribojamas atsargumo dėl priimtino rizikos lygio mainais už atitinkamą grąžos normą (31).
(64)
Įnašas iš viešųjų lėšų iš esmės nėra valstybės pagalba, jei jis teikiamas kartu su dideliu privataus investuotojo kapitalo įnašu panašiomis aplinkybėmis ir panašiomis (pari passu) sąlygomis (32).
7.2.1. Valstybių, KAW ir bankų dalyvavimas naujojoje AKP pari passu sąlygomis
(65)
Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad naujojoje AKP dalyvavę bankai skolintojai dalyvavo ir senojoje AKP. Vis dėlto dalyvaudamos naujojoje AKP valstybės savo poziciją įmonėje SAS padidino, o bankai savo įnašą sumažino maždaug perpus (nuo 366 mln. EUR iki apytiksliai 200 mln. EUR), taigi savo bendrąją turimą AKP poziciją įmonėje SAS sumažino apytiksliai 50 %. Šiuo atžvilgiu Komisija sprendime pradėti procedūrą abejojo, ar galėjo būti įvykdytas pari passu kriterijus, nes valstybių ir bankų padėtis atrodė esanti nevienoda.
(66)
Danija, Švedija ir SAS grupė tvirtina, kad, derėdamiesi dėl dalyvavimo naujojoje AKP, bankai skolintojai pozicijos pagal senąją AKP neturėjo. Todėl bankai turėjo būti laikomi išorės investuotojais, esančiais panašioje padėtyje, kaip valstybės ir KAW.
(67)
Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad 2012 m. sausio mėn. SAS visiškai išnaudojo senąją AKP (20 dalis). Iš tikrųjų 2012 m. kovo mėn. atliktais senosios AKP pakeitimais nustatyta, be kita ko, sąlyga nedelsiant grąžinti visą panaudotą sumą. Sumos buvo visiškai grąžintos 2012 m. kovo mėn., o po to dėl tą patį mėnesį įsigaliojusių senosios AKP pakeitimų įmonei SAS buvo labai sunku naudotis priemone (33). Be to, reikalauta, kad SAS iki 2012 m. birželio mėn. pateiktų rekapitalizacijos planą, kurį turėjo patvirtinti taryba, taip pat valstybės ir KAW kaip pagrindiniai akcininkai. Šį planą bankai iš pradžių atmetė. Tik 2012 m. lapkričio mėn. valstybės, atidžiai patikrinusios ir peržiūrėjusios 4XNG planą, nusprendė dalyvauti naujojoje AKP; po to prie jos prisijungė bankai.
(68)
Todėl Danijos ir Švedijos valdžios institucijos ir SAS grupė tvirtina, kad įmonei SAS buvo veiksmingai užkirstas kelias prašyti leisti naudotis senąja AKP. Atsižvelgdami į šią padėtį, bankai turėjo nuspręsti, ar toliau dalyvauti senojoje AKP, kol 2013 m. birželio mėn. ji nustos galioti, ar dalyvauti naujojoje AKP vienodomis sąlygomis su valstybėmis ir KAW, nepaisant to, kad valstybės ir KAW kaip akcininkai buvo labiau suinteresuoti joje dalyvauti, atsižvelgiant į galimą didesnę jų akcijų vertę įgyvendinus 4XNG planą.
(69)
Nors tikėtina, kad bankai, bent tie, kurie neturėjo kitos neužtikrintos dvišalės pozicijos įmonėje SAS, priimdami sprendimą dalyvauti naujojoje AKP neturėjo esminės pozicijos pagal senąją AKP, Komisijos nuomone, vis tiek kyla rizika, kad SAS galėjo įvykdyti naudojimosi priemone sąlygas dar neįsigaliojus naujajai AKP. Tai, kad to neįvyko ir kad po to, kai 2012 m. kovo mėn. senoji AKP buvo visiškai grąžinta ir ja nebebuvo naudotasi, šiuo atžvilgiu nėra svarbu. Remiantis tuo, kas išdėstyta, atrodo, kad pagal senąją AKP bankai turėjo tam tikrą poziciją įmonėje SAS, kokios neturėjo valstybės (ir KAW). Todėl Komisija negali sutikti su Danijos ir Švedijos valdžios institucijų argumentu, kad bankai, nepaisant jų pozicijos pagal senąją AKP, naujojoje AKP dalyvavo kaip išorės investuotojai.
(70)
Be to, Komisija negali sutikti su Danija ir Švedija, kad dėl kai kurių bankų pozicijos dėl su senąja AKP susijusių dvišalių priemonių (34), nekilo finansinė rizika bankams derybų dėl naujosios AKP laikotarpiu, remiantis tuo, kad šiomis priemonėmis nebūtų buvę galima pasinaudoti neišnaudojus visos senosios AKP. Kaip nurodyta pirmiau, kilo (nors, reikia pripažinti, maža) rizika, kad naudojimosi sąlygos galėjo būti įvykdytos nepaisant to, kad, 2012 m. kovo mėn. padarius pakeitimus ir nustačius griežtas sąlygas, tikimybė, kad SAS naudosis senąja AKP, buvo labai nedidelė.
(71)
Be to, atrodo, kad kai kurie bankai turėjo kitą poziciją įmonėje SAS. Pavyzdžiui, … ne tik dalyvavo senojoje AKP, bet ir nuo 2012 m. rugsėjo 30 d. turėjo neapsaugotą (ir nepanaudotą) dvišalę [200-600] mln. SEK vertės poziciją įmonėje SAS, taip pat neapsaugotą [500-900] mln. SEK vertės kredito kortelės poziciją. Todėl … galėjo tekti atsakomybė už klientų kompensavimo išlaidų padengimą, jei SAS būtų atšaukusi atitinkamus skrydžius. Ši neapsaugota kredito kortelės pozicija sudarė [0-2] % viso apie [1 000-3 000] mlrd. SEK vertės … kredito portfelio, tačiau dėl jo vis tiek kilo finansinė rizika ir todėl negalima sutikti su tuo, kad … padėtis apsisprendžiant dalyvauti naujojoje AKP buvo panaši į valstybių padėtį.
(72)
Be to, dar trys bankai turėjo poziciją dėl nepanaudotų orlaivių finansavimo priemonių (pvz., … ). Nors valstybės tvirtina, kad finansavimas buvo užtikrintas orlaiviais ir kad dėl jo bankams finansinė rizika nekilo, nes orlaivius būtų buvę galima lengvai parduoti rinkoje, tai faktiškai įrodyta nebuvo. Neaišku, ar, prireikus skubiai parduoti orlaivius, visa suma iš tikrųjų būtų buvusi gauta.
(73)
Be to, sprendime pradėti procedūrą Komisija siekė išsiaiškinti, ar bankų elgesiui galėjo turėti įtakos valstybių elgesys, atsižvelgiant į nuolatinę valstybių finansinę paramą oro transporto įmonei ankstesniais metais (pvz., 2009 ir 2010 m. teisių emisijas). Be to, kaip nurodyta šio sprendimo 23 ir 24 dalyse, bankai ketino dalyvauti naujojoje AKP tik tuo atveju, jei joje dalyvaus ir valstybės.
(74)
Iš esmės Komisija mano, kad pari passu sąlyga negali būti taikoma tais atvejais, kai valstybių dalyvavimas yra griežtas reikalavimas, kurį reikia įvykdyti, kad privatūs veiklos vykdytojai dalyvautų sandoryje.
(75)
Oficialaus tyrimo metu Danija, Švedija ir SAS grupė tvirtino, kad nė viename derybų dėl naujosios AKP etape bankai nekeitė nuomonės dėl ankstesnio valstybių elgesio ir nuolatinio jų pasirengimo remti SAS, nepaisant to, kad prognozės dėl valstybių pajamų iš 2009 ir 2010 m. teisių emisijų nepateisino vilčių.
(76)
Komisija negali atmesti galimybės, kad privatūs veiklos vykdytojai nebūtų buvę pasirengę investuoti į tokią pasiekimų neturinčią įmonę, kurios perspektyvos yra nenuspėjamos, jeigu joje nebūtų dalyvavusios valstybės. Kartu ji taip pat negali atmesti, kad valstybės, atsisakiusios teikti naują nuosavą kapitalą ir prisijungti prie subordinuotosios AKP, nebenorėtų teikti papildomų lėšų įmonei SAS. Nepaisant to, Komisija nėra tikra, kad valstybės ir bankai skolintojai naujojoje AKP dalyvavo pari passu sąlygomis, nes dėl to, kad joje dalyvavo valstybės, bankai sumažino savo bendrąją AKP poziciją įmonėje SAS apytiksliai 50 %, o valstybės savo poziciją įmonėje SAS padidino.
(77)
Dėl to, ar KAW elgesį būtų galima laikyti etaloniniu nustatant privataus investuotojo elgesį, atlikus oficialų tyrimą paaiškėjo, kad KAW pozicija įmonėje SAS dėl jo turimų SEB akcijų buvo mažesnė nei buvo nurodyta sprendime pradėti procedūrą. Atsižvelgiant į tai, kad KAW tėra vienas iš mažiausių SEB akcininkų ir kad SEB pozicija įmonėje SAS buvo nedidelė, būtų galima argumentuoti, kad dalyvauti naujojoje AKP KAW buvo suinteresuotas dėl investicijų pelningumo perspektyvų.
(78)
Be to, kas išdėstyta pirmiau, atlikusi oficialų tyrimą Komisija negalėjo padaryti tvirtos išvados, kad svarstomas sandoris įvykdytas pari passu sąlygomis.
(79)
Neatsižvelgdama į pari passu vertinimą, Komisija taip pat ištyrė, ar valstybių dalyvavimą naujojoje AKP būtų galima laikyti racionaliu akcininko požiūriu ir ar jis tenkintų REIP kriterijų, neatsižvelgiant į pari passu argumentus.
7.2.2. Valstybių dalyvavimo naujojoje AKP vertinimas taikant REIP kriterijų
(80)
Reikia išsiaiškinti, ar privatus investuotojas, esantis tokioje pačioje padėtyje, kaip valstybės, t. y. kaip esami SAS akcininkai, kurių aplinkybės buvo panašios į valstybių aplinkybes 2012 m., panašiomis sąlygomis būtų prisijungęs prie naujosios AKP (35).
(81)
Šiuo atžvilgiu, prieš sudarant susitarimą dėl naujosios AKP, naudingos išorės finansų patarėjų (valstybės patarėjų Goldman Sachs International ir CITI bei skolintojų patarėjo … ) atliktos nepriklausomos analizės. Danijos ir Švedijos teigimu, valstybės naujojoje AKP nusprendė dalyvauti tik po to, kai 4XNG planą atidžiai išnagrinėjo jų išorės patarėjai ir buvo patikslintos naujosios AKP nuostatos ir sąlygos.
(82)
Nors sprendime pradėti procedūrą Komisija išreiškė tam tikrų abejonių dėl CITI parengtos ataskaitos taikymo srities, Danija ir Švedija paaiškino, kad jų sprendimas dalyvauti naujojoje AKP buvo pagrįstas visomis jų finansų patarėjų parengtomis analizėmis ir kad todėl CITI ataskaitos nereikėtų vertinti atskirai.
(83)
Finansų patarėjams, be kita ko, pavesta pateikti kritinę 4XNG plano ir naujosios AKP, taip pat susijusio jautrumo ir pažeidžiamumo šiuo atžvilgiu analizę. Ši analizė atlikta remiantis viena po kitos parengtomis ataskaitomis, kuriose nurodomi ankstesni SAS veiklos rezultatai ir kiti pramonės kriterijai. Patarėjai pateikė kelias su 4XNG planu ir naująja AKP susijusias rizikos mažinimo strategijos rekomendacijas. Atsižvelgdamos į šiuos patarimus, valstybės paragino padaryti kai kuriuos 4XNG plano pakeitimus (kad būtų galima greičiau taikyti sąnaudų taupymo priemones ir pritaikyti papildomas iniciatyvas), taip pat pakeisti naujosios AKP sąlygas, kad būtų galima sumažinti naudojimosi ja tikimybę.
(84)
Analizuodami 4XNG planą, išorės patarėjai nustatė svarbiausias galimos rizikos sritis, įskaitant sąnaudų taupymo tikslus, turto pardavimą ir su RASK susijusį spaudimą, ir skyrė joms ypatingą dėmesį. Vertinant riziką, be kita ko, apsvarstyti toliau nurodyti aspektai.
-
Sąnaudų taupymo tikslai
Atsižvelgiant į gautus išorės patarimus, 4XNG planas pakeistas ir sustiprintas, įtraukiant iniciatyvas, kuriomis per metus būtų galima apytiksliai sutaupyti [1-4] mlrd. SEK(suma padidinta, palyginti su pradiniu [1-4] mlrd. SEK per metus tikslu). Sąnaudų taupymo tikslų neįvykdymas nustatytas kaip keliantis susirūpinimą, bet svarbiausia 4XNG plano rizikos mažinimo priemonė prieš baigiant rengti naująją AKP buvo naujų profesinių sąjungų susitarimų sudarymas, darbuotojams skirtų kompensacijų ir išmokų mažinimas, taip pat pensijų plano pakeitimai 2012 m. Tuo sudarytos sąlygos tiesioginėms šiek tiek mažiau nei [0-3] mlrd. SEK santaupoms per metus … , kurios, valstybių prašymu, turėjo būti sėkmingai realizuotos, kad galėtų įsigalioti naujoji AKP.
-
Turto pardavimas
Atsižvelgiant į išorės finansų patarėjo užginčytas pirmines prielaidas dėl turto pardavimo, taip pat į proceso metu gautą naują informaciją, galutinis 4XNG plane pateiktas planuojamo parduoti turto sąrašas skyrėsi nuo iš pradžių SAS pateikto sąrašo (36). Valstybių finansų patarėjas galiausiai padarė išvadą, kad galutiniame 4XNG plane nurodytą turtą (jo vertė įvertinta apytiksliai 3,0 mlrd. SEK) per numatytą laikotarpį parduoti įmanoma. Be to, į susitarimą dėl naujosios AKP įtrauktos Widerøe pardavimo tvarkaraščio nuostatos, taip pat griežtos turto pardavimo pelno naudojimo naujajai AKP grąžinti nuostatos.
-
Su RASK susijęs spaudimas
Susijusios pelningumo ir su RASK susijusio spaudimo prielaidos įvertintos ir laikytos pagrįstomis, atsižvelgiant į susijusius ankstesnių tendencijų duomenis, trečiųjų šalių prognozes ir žinomus to meto konkurencinės aplinkos pokyčius. Todėl nemanyta, kad dėl šių prielaidų kyla didelė neigiama 4XNG plano neįvykdymo rizika.
(85)
Sprendime pradėti procedūrą išreikštų Komisijos abejonių dėl 4XNG plane nurodytų tam tikrų optimistiškų veiksnių (pvz., ASK rinkos augimo, BVP prognozių ir 0 % infliacijos 2015-2017 m.) atžvilgiu iš Danijos, Švedijos ir SAS grupės oficialaus tyrimo metu pateiktos informacijos matyti, kad, apskaičiuojant šiuos įverčius, pirmiausia atsižvelgta į pagrindines rinkas, kuriose veikia SAS. Pavyzdžiui, įmonės pozicija didesnė ne Pietų, bet Šiaurės Europos, taip pat JAV ir Azijos rinkose. Iš pateiktos informacijos taip pat matyti, kad apytikslė 2015-2017 m. 0 % sąnaudų infliacija per metus yra grynasis susijusios 2 % infliacijos normos per metus (ji atitinka apskaičiuotą ES infliacijos lygį) ir prielaidos, kad ją būtų galima neutralizuoti taikant naująsias sąnaudų taupymo priemones, poveikis.
(86)
Dėl to, kad CITI ataskaitoje pateiktoje IRR analizėje trūko jautrumo bandymo (žr. šio sprendimo 35 dalį), taip pat dėl Komisijos pirminio susirūpinimo, susijusio su galimu mažiau optimistiškų scenarijų poveikiu, Komisija iš Danijos ir Švedijos gavo papildomos informacijos apie atliktos jautrumo analizės mastą, kurią jos pateikė dėl sprendimo pradėti procedūrą. Šiuo atžvilgiu įmonė Goldman Sachs, 2012 m. birželio - rugsėjo mėn. rengdama 4XNG planą, pristatė kelis jautrumo bandymus. Iš 2012 m. rugsėjo mėn. persvarstytos analizės rezultatų matyti, kad SAS nepritrūktų grynųjų pinigų net pagal pesimistinius pateiktus scenarijus, t. y. visais analizuotais atvejais SAS grynųjų pinigų turėtų daugiau nei numatyta pagal žemiausią AKP koridoriaus ribą Vis dėlto, siekiant išlaikyti pasitikėjimą rinkoje, laikytasi nuomonės, kad reikia likvidumo stiprinimo priemonės ir kad AKP liko realistiškiausia tokio atsarginio likvidumo galimybė.
(87)
Todėl Komisija atkreipia dėmesį į kelias atliktas finansines 4XNG plano patikras (įskaitant išsamią įvairių plano pakartojimų analizę ir patikras). Komisija taip pat atkreipia dėmesį į valstybių narių prieš prisijungiant prie naujosios AKP pateiktus prašymus mažinti įgyvendinimo riziką ir parengti konsoliduotąjį restruktūrizacijos planą. Atrodo, kad tokių veiksmų imtųsi ir atsargus privatus rinkos investuotojas. Vis dėlto dar reikia apsvarstyti, ar naujosios AKP sąlygos buvo tokios, su kokiomis būtų sutikęs privatus rinkos investuotojas, esantis tokioje pat padėtyje, kaip valstybės, t. y. kaip esantis įmonės akcininkas.
(88)
Danija, Švedija ir SAS grupė paaiškino, kad oro transporto sektoriui būdingas poreikis išlaikyti aukštą finansinio pasirengimo lygį siekiant išsaugoti vartotojų ir akcininkų pasitikėjimą įmonės gebėjimu tęsti veiklą. Atsižvelgiant į 2012 m. SAS patirtus finansinius sunkumus ir tuo metu vyraujančią likvidumo padėtį, galima spėti, kad valstybės buvo suinteresuotos dalyvauti naujojoje AKP kaip SAS akcininkės siekdamos išvengti didesnių bankroto nuostolių įmonei patyrus likvidumo nuotėkį.
(89)
Šiuo atžvilgiu atrodo, kad, baigdamos rengti naujosios AKP nuostatas ir sąlygas, valstybės konkrečiai rėmėsi nepriklausomų finansų patarėjų rekomendacijomis. Iš tikrųjų atrodo, kad naujosios AKP nuostatomis ir sąlygomis kartu siekta mažinti pagrindinę nustatytą komercinę riziką. Pavyzdžiui, kaip nurodyta šio sprendimo 84 dalyje, svarbi sąlyga, kurią reikėjo įvykdyti prieš pradedant įgyvendinti naująją AKP, buvo sėkmingas naujų kolektyvinių sutarčių su skrydžio įgulomis sudarymas. Be to, atsižvelgiant į naudojimosi B priemone sąlygas atrodo labai neįtikėtina, kad ja būtų buvę galima pasinaudoti iki 2015 m. kovo mėn. (37) Su naująja AKP susieti finansiniai įsipareigojimai taip pat buvo struktūrizuoti taip, kad SAS nebūtų galėjusi naudotis AKP arba būtų turėjusi grąžinti bet kokią tuo metu išnaudotą AKP sumą, nebent ji būtų galėjusi įgyvendinti 4XNG plane nurodytas svarbiausias finansines prognozes (38).
(90)
Be to, kas išdėstyta pirmiau, Komisija gavo papildomos informacijos dėl susijusio naujosios AKP užstato tinkamumo. 2012 m. gegužės mėn. ataskaitoje … pateikė nepriklausomą Widerøe ir tam tikro materialiojo turto (įskaitant atsarginius variklius, atitinkamus orlaivius, kai kuriuos mažesnės vertės nekilnojamojo turto objektus ir kai kurią įrangą), kuris vėliau naudotas kaip naujosios AKP užtikrinimo priemonė, vertinimą. Daugiausia dėmesio skiriant Widerøe kaip svarbiausiam užtikrinimo priemonių rinkinio turtui, o kito turto vertinimą grindžiant mažiau išsamia informacija, atlikus bendrąjį vertinimą turtas įvertintas iš viso apytiksliai [1-4]-[3-6] mlrd. SEK. Taigi bendra apskaičiuota užtikrinimo priemonių turto vertė viršijo A priemonės sumą. Danijos ir Švedijos teigimu, dėl to naujosios AKP skolintojai galėjo būti pakankamai ramūs, nes, kaip nurodyta pirmiau, tikimybė, kad SAS būtų kada nors pasinaudojusi B priemone, laikyta labai nedidele.
(91)
Su naująja AKP susijusi faktinė finansinė rizika dar labiau sumažinta nuostatomis dėl privalomo išankstinio mokėjimo ir (arba) įsipareigojimų pagal naująją AKP panaikinimo, jei SAS parduotų tam tikrą turtą arba pasirinktų kitas finansavimo galimybes. Šiomis išankstinio mokėjimo ir panaikinimo nuostatomis laikui bėgant sumažinti galimi nuostoliai. Iš tikrųjų, pardavus įmonę Widerøe, ir pagal susitarimą, kuris įsigaliojo po to, kai įmonė buvo parduota 2013 m. rugsėjo mėn. (žr. šio sprendimo 31 dalį), bendroji naujosios AKP suma sumažinta nuo 3,5 mlrd. iki 2 mlrd. SEK.
(92)
Todėl atrodo, kad imtasi visapusiškų ir nuoseklių priemonių, kuriomis konkrečiai siekta užtikrinti nuolatinį SAS gyvybingumą 2012-2015 m. ir mažinti svarbiausią su naująja AKP susijusią finansinę riziką.
(93)
Be to, Komisija pripažįsta, kad reikia apsvarstyti, ar panašus privatus investuotojas, veikiantis panašiomis rinkos sąlygomis kaip valstybės (t. y. kaip esamas SAS akcininkas), būtų galėjęs būti paskatintas teikti svarstomą priemonę pagalbos gavėjui. Šiuo tikslu taip pat tikslinga apsvarstyti galimas priešingas aplinkybes, jei priemonė nebūtų buvusi suteikta.
(94)
Šiuo atžvilgiu Danija, Švedija ir SAS grupė dėl sprendimo pradėti procedūrą pateiktoje informacijoje teigia, kad, jei 2012 m. nebūtų buvusi suteikta naujoji AKP, būtų buvę galima tikėtis bankroto. Danijos ir Švedijos duomenimis, valstybės dėl to būtų patyrusios iš viso 1 044 mln. SEK, t. y. visų jų turimų akcijų vertės, nuostolių. Kitas aspektas taip pat buvo susijęs su galimo būsimo kapitalo prieaugio perspektyvomis, jei būtų sėkmingai įgyvendintas 4XNG planas. Galima palyginti: Danija ir Švedija pateiktoje informacijoje prognozuoja, kad, jei SAS neįvykdytų naujosios AKP įsipareigojimų, galimi visų valstybių turimų akcijų ir AKP įnašų nuostoliai pagal patį nepalankiausią scenarijų iš viso siektų [1 000-3 000] mln. SEK (39).
(95)
Todėl SAS bankroto atveju galimi papildomi su valstybių dalyvavimu naujojoje AKP susiję nuostoliai (t. y. remiantis Danijos ir Švedijos pavyzdžiu, apytiksliai 447,5 mln. SEK) atrodo esantys gana nedideli, palyginti su nuostoliais, kurių būtų šiaip ar taip patirta dėl valstybės turimų akcijų. Lyginant šį gana nedidelį padidėjimo pokytį pagal pesimistinį (bankroto) valstybių scenarijų su galimu optimistiniu valstybių sėkmingo 4XNG plano įvykdymo scenarijumi, taip pat matyti, kodėl valstybėms buvo naudinga apsispręsti dalyvauti naujojoje AKP. CITI ataskaitoje apskaičiuota, kad optimistiškiausiu pagrindiniu scenarijumi galimas valstybių kapitalo prieaugis siektų iš viso [7 000-12 000] mln. SEK. Vis dėlto, nors Komisija sprendime pradėti procedūrą išreiškė abejonių dėl tokių augimo perspektyvų optimistiškumo, ji pripažįsta galimybę, kad, net pagal dar konservatyvesnius scenarijus, galimas optimistinio scenarijaus kapitalo prieaugis vis tiek gali labai viršyti galimus pesimistinio scenarijaus nuostolius.
(96)
Todėl Komisija atkreipia dėmesį į pirmiau nurodytą rizikos ir atlygio vertinimą, taip pat į išsamią 4XNG plano peržiūrą ir patikrą, papildomus susijusio užstato tikrinimus (40), išankstinio mokėjimo nuostatų atšaukimą, kuriuo laikui bėgant sumažinti galimi nuostoliai (41), ir į įvairias kitas į naujosios AKP sąlygas įtrauktas rizikos mažinimo priemones (42). Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, atrodytų, kad valstybių sprendimas dalyvauti naujojoje AKP yra suderinamas su privataus investuotojo, kuris, atsižvelgdamas į konkrečią tuometinę įmonės padėtį, veikia siekdamas gauti įprastą rinkos grąžą, veiksmais.
(97)
Atsižvelgdama į tai, kad išdėstyta pirmiau, Komisija daro išvadą, kad valstybės, kaip esami SAS akcininkai, 2012 m. gruodžio mėn. - 2014 m. kovo mėn. apsispręsdamos kartu su KAW ir bankais skolintojais dalyvauti naujojoje AKP, rėmėsi pagrįstomis ir realistiškomis pelningumo perspektyvomis. Taigi šiuo dalyvavimu įmonei SAS nesuteiktas SESV 107 straipsnio 1 dalyje apibrėžtas pranašumas.
7.3. Išvada dėl valstybės pagalbos buvimo
(98)
Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija daro išvadą, kad Danijos ir Švedijos dalyvavimas naujojoje AKP nėra valstybės pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje.
(99)
Galiausiai, Komisija pažymi, kad Danija ir Švedija sutiko, jog šis sprendimas būtų priimtas ir paskelbtas anglų kalba.
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Įmonės Scandinavian Airlines finansavimas naująja atnaujinamojo kredito priemone, kurią Danijos Karalystė ir Švedijos Karalystė įgyvendino 2012 m. gruodžio mėn., nėra pagalba, kaip apibrėžta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalyje.
2 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Danijos Karalystei ir Švedijos Karalystei.
Priimta Briuselyje 2014 m. liepos 9 d.