PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 17. září 2013,
kterým se zamítá poskytnutí odchylky od rozhodnutí Rady 2001/822/ES, pokud jde o pravidla původu pro cukr z Curaçaa
(oznámeno pod číslem C(2013) 5826)
(2013/460/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na rozhodnutí Rady 2001/822/ES ze dne 27. listopadu 2001 o přidružení zámořských zemí a území k Evropskému společenství („rozhodnutí o přidružení zámoří“) (1), a zejména na článek 37 přílohy III uvedeného rozhodnutí,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Příloha III rozhodnutí 2001/822/ES se týká definice pojmu „původní produkty“ a způsobů správní spolupráce. Článek 37 uvedeného rozhodnutí stanoví, že odchylky od těchto pravidel původu mohou být přijaty, jsou-li odůvodněny rozvojem stávajících odvětví nebo vznikem nových v dané zemi nebo na daném území.
(2)
Podle ustanovení čl. 5 odst. 1 písm. g), j), k) a o) přílohy III rozhodnutí 2001/822/ES se částečné nebo úplné mletí cukru, prosévání a plnění do pytlů považují za operace, které jsou nedostatečné k tomu, aby produktu udělily status původu.
(3)
Podle ustanovení čl. 6 odst. 4 přílohy III rozhodnutí 2001/822/ES se kumulace AKT/ES-ZZÚ pro všechny produkty z cukru zařazené do kapitoly 17 HS postupně zruší a množství, pro která se taková kumulace připouští, se postupně snižují. V rámci procesu postupného rušení bylo jako uvedené množství stanoveno nula tun, což nakonec vedlo k zákazu takové kumulace ke dni 1. ledna 2011.
(4)
V roce 2002 požádalo Nizozemsko o odchylku od pravidla původu pro produkty v odvětví cukru kódů KN 1701 11 90, 1701 99 10 a 1701 91 00 zpracovávané na Nizozemských Antilách v ročním množství 3 000 tun. Této žádosti bylo vyhověno a odchylka skončila dne 31. prosince 2007.
(5)
V roce 2009 předložilo Nizozemsko žádost o prodloužení odchylky poskytnuté v roce 2002 a tato žádost byla rozhodnutím Komise 2009/699/ES (2) zamítnuta. Uvedené rozhodnutí však vyhovělo nové žádosti o odchylku zahrnuté v žádosti o prodloužení, a to v mezích množství, pro která byly Nizozemským Antilám v letech 2009 a 2010 přiděleny dovozní licence na cukr.
(6)
V roce 2010 Nizozemsko požádalo o novou odchylku, pokud jde o produkty v odvětví cukru zpracovávané na Nizozemských Antilách v letech 2011 až 2013. Rozhodnutím Komise 2011/47/EU (3) byla odchylka povolena v souladu s čl. 37 odst. 1, 3 a 7 přílohy III rozhodnutí 2001/822/ES a za určitých podmínek stanovených za účelem vyvážení oprávněných zájmů subjektů ze zámořských zemí a území (ZZÚ) a cílů společné organizace trhu Unie pro cukr. U produktů, pro které byla povolena odchylka, bylo prováděno reálné zpracování na Nizozemských Antilách a hodnota přidaná k surovému cukru na Nizozemských Antilách byla považována za nejméně 45 % hodnoty konečného produktu.
(7)
Rozhodnutí 2011/47/EU vysvětlilo, že postupné rušení kumulace původu AKT/ES-ZZÚ, pokud jde o cukr, jak je stanoveno v čl. 6 odst. 4 přílohy III rozhodnutí 2001/822/ES, ukazuje, že Unie má v úmyslu zaměřit obchodní preference na hospodářskou činnost, která udržitelným způsobem přispívá k rozvoji ZZÚ a zároveň náležitě zohledňuje odvětví cukru v Unii. Tato zásada byla uplatněna pro účely stanovení množství, pro která byla rozhodnutím 2011/47/EU povolena odchylka. Žádost předložená v roce 2010 rovněž uváděla, že společnost v Curaçau, která využívala předchozí odchylky, má v úmyslu diverzifikovat svou činnost směrem od výroby cukru, což si vyžaduje další odchylku. Množství určená pro odchylku byla proto postupně rušena (5 000 tun na rok 2011, 3 000 tun na rok 2012 a 1 500 tun na rok 2013).
(8)
V žádosti předložené v roce 2010 Nizozemsko zdůraznilo, že uvedená společnost v Curaçau, která využívala předchozí odchylky, má v úmyslu diverzifikovat výrobu a produkovat směsi a „biocukr“, jež jsou určeny pro zřetelně odlišné trhy, než produkty v odvětví cukru, na něž se vztahuje žádost podaná v roce 2010. Odchylka vyžádaná v roce 2010 byla třeba k získání nezbytného kapitálu pro investice nutné pro tuto diverzifikaci. Při povolení odchylky rozhodnutím 2011/47/EU se proto očekávalo, že tato odchylka vygeneruje nezbytné výnosy k financování zmíněných investic do diverzifikace produktů a činností, takže společnost využívající odchylku již o další nebude muset žádat.
(9)
Dne 11. února 2013 požádalo Nizozemsko jménem vlády Curaçaa o novou odchylku od pravidel původu stanovených v příloze III rozhodnutí 2001/822/ES na období od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2013, kdy končí platnost rozhodnutí 2001/822/ES. Žádost se vztahuje na celkové roční množství 5 500 tun produktů v odvětví cukru kódu KN 1701 14 90, označených jako „biocukr“, pocházejících ze třetích zemí a zpracovávaných v Curaçau na vývoz do Unie.
(10)
Nizozemsko tuto žádost dne 17. dubna 2013 oficiálně stáhlo, protože zpracování popsané v žádosti již není prováděno na Nizozemských Antilách. Společnost v Curaçau přesunula část své činnosti zpracování cukru, zejména výrobu kostkového cukru ze surového třtinového cukru v balení pro maloobchodní prodej, do Belgie, odkud v současnosti zásobuje supermarkety v Nizozemsku. Svou zbývající výrobní linku přeorientovala na prosévání, čištění, mletí a jednoduché mísení cukru z ekologické produkce a jeho balení do pytlů o 1 000 kg pro dopravu.
(11)
Dne 17. dubna 2013 předložilo Nizozemsko druhou žádost o odchylku pro 5 000 tun produktů v odvětví cukru, označených jako surový třtinový cukr z ekologické produkce, kódu KN 1701 14 90, na období od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2013. Nizozemsko objasnilo, že z diskuse s orgány Curaçaa vyšlo najevo, že množství, pro která byla rozhodnutím 2011/47/EU povolena odchylka na rok 2013, nebudou dostatečná k tomu, aby společnost zpracovávající cukr v Curaçau pokračovala v činnosti.
(12)
Druhá žádost byla odůvodněna zejména novou situací dotčené společnosti, která změnila svou obchodní činnost na zpracování třtinového cukru z ekologické produkce, změnou na světovém trhu s cukrem, jelikož se EU stala čistým dovozcem cukru, skutečností, že hodnota přidaná k surovinám ze třetí země je vyšší než 45 % ceny ze závodu konečného produktu, a vytvořením přímých a nepřímých pracovních míst v Curaçau. Ve dnech 14. a 28. června 2013 Nizozemsko poskytlo dodatečné informace na podporu své žádosti ze dne 17. dubna 2013.
(13)
Dopisem ze dne 16. července 2013 Komise požádala, aby nizozemské orgány vzaly na vědomí posouzení žádosti ze strany Komise a její záměr doporučit zamítnutí žádosti. Komise rovněž požádala, aby nizozemské orgány toto hodnocení předaly společnosti, jíž se odchylka může týkat, aby Nizozemsko i dotčená společnost mohly upozornit na faktické nebo právní otázky potenciálně související se žádostí předtím, než Komise přijme své konečné rozhodnutí. Lhůta pro odpověď byla stanovena na 25. červenec 2013. Odpověď nizozemských orgánů byla obdržena dne 24. července 2013.
(14)
Podle čl. 37 odst. 7 přílohy III rozhodnutí 2001/822/ES se poskytne odchylka, pokud přidaná hodnota nepůvodních produktů použitých v dotyčné ZZÚ činí nejméně 45 % hodnoty konečného produktu, za předpokladu, že tato odchylka nezpůsobí vážnou újmu hospodářskému odvětví Unie nebo jednoho z členských států.
(15)
Informace obdržené od společnosti v Curaçau, které předalo Nizozemsko, týkající se výpočtu hodnoty vytvořené v roce 2013 v Curaçau v případě výroby „třtinového cukru z ekologické produkce“, uvádějí hodnotu přidanou zpracováním 5 000 tun „biocukru“. Společnost rovněž uvedla kupní cenu za jednu tunu surového „biocukru“ pocházejícího ze třetích zemí a cenu ze závodu, za niž se jedna tuna „biocukru“ prodává. Podle společnosti tato čísla dokládají přidanou hodnotu 52 % v porovnání s cenou ze závodu. Podle stejných informací by výroba 1 500 tun „biocukru“ vytvořila přidanou hodnotu 88 % v porovnání s cenou ze závodu.
(16)
Informace obdržené od společnosti, které předalo Nizozemsko, týkající se výpočtu hodnoty vytvořené k 1. lednu 2013 v Curaçau v případě výroby „hnědého krystalového cukru“, uvádějí hodnotu přidanou opracováním a zpracováním 5 500 tun „hnědého krystalového cukru“. Tam, kde je nejvyšší dostupná přidaná hodnota na tunu „hnědého krystalového cukru“ považována za realistickou, činí přidaná hodnota v porovnání s cenou ze závodu přibližně 52,4 %. Operace zpracování prováděné u „biocukru“ však zahrnují menší objem zpracování než u „krystalového cukru“ v balení pro maloobchodní prodej. Přidaná hodnota spojená s těmito operacemi a skutečné náklady na zpracování tedy mohou být nižší pouze u „biocukru“ baleného v pytlích o 1 000 kg pro dopravu, nikoli u „hnědého krystalového cukru“ v balení pro maloobchodní prodej.
(17)
Podle zprávy „Global Sugar Outlook - 2013 Report“ (4) činí výrobní náklady na třtinový cukr v Brazílii, která je nejkonkurenceschopnějším regionem pro produkci cukru na světě, 224,7 USD za tunu na výrobu třtiny a 95 USD za tunu na zpracování třtiny na surový cukr. Celkové náklady, včetně administrativních nákladů, činí 367,8 USD za tunu, což při směnném kurzu 1 EUR = 1,3 USD představuje 283 EUR za tunu surového třtinového cukru. S ohledem na zemědělské a zpracovatelské operace zahrnuté ve výrobě surového cukru z třtiny se zdá nepravděpodobné, že by náklady na pouhé čištění, mletí a balení třtinového cukru z ekologické produkce, jež jsou jen zlomkem výrobního procesu, byly vyšší. Při použití hodnoty 283 EUR za tunu jako reálných výrobních nákladů pro výpočet přidané hodnoty vytvořené čištěním, mletím a balením surového třtinového cukru z ekologické produkce v dotyčné společnosti v Curaçau činí cena ze závodu 1 020,19 EUR za tunu a přidaná hodnota v porovnání s cenou ze závodu představuje pouze 32,2 %.
(18)
V simulaci srovnatelných nákladů v 17. bodě odůvodnění by přidaná hodnota nedosáhla 45 %. Je proto nereálné, že by takovou přidanou hodnotu mohla dotyčná společnost v Curaçau vytvořit jednoduchým zpracováním. Namísto toho je třeba dospět k závěru, že údaje předložené Komisi obsahují jiné režijní náklady a zisky, které nepředstavují částky, z nichž mají prospěch obyvatelé Curaçaa.
(19)
Podle čl. 37 odst. 3 písm. c) přílohy III rozhodnutí 2001/822/ES by posuzování žádostí o odchylky mělo zohlednit případy, kdy lze jasně prokázat, že pravidla původu by mohla odrazovat od významných investic v některém z odvětví a kde by odchylka ve prospěch uskutečnění investičního programu umožnila plnit tato pravidla po etapách.
(20)
Postupné zrušení kumulace původu AKT/ZZÚ-ES pro cukr ke dni 1. ledna 2011 bylo společnosti v Curaçau předem známo a měla dostatek času na přípravu a diverzifikaci směrem k výrobě produktů, které odchylku nevyžadují.
(21)
V době od roku 2009 do roku 2013 měla společnost v Curaçau prospěch z odchylek, které jí pomáhaly generovat nezbytné výnosy pro investice do diverzifikace směrem k výrobě produktů, které nevyžadují odchylku od pravidel původu. Podle informací získaných od této společnosti byly investice v roce 2009 velmi nízké a v letech 2010 až 2012 nebyly realizovány žádné investice. Odchylky tak pouze napomohly zachování stávající činnosti společnosti v Curaçau, aniž by udržitelným způsobem přispěly k rozvoji stávajícího odvětví nebo k vytvoření nového. Dá se proto pochybovat o tom, že by nová odchylka společnost povzbudila k novým investicím.
(22)
Aby bylo možné cukerné směsi čísla HS 2106, obsahující pektin nebo kasein, považovat za pocházející z Curaçaa, což by jim umožnilo preferenční přístup do Unie, nesmí hodnota nepůvodního cukru používaného při výrobě konečného produktu překročit 30 % ceny produktu ze závodu. I pro diverzifikaci směrem k produkci takových směsí, kterou navrhuje v současné žádosti, by společnost musela požádat o odchylku, aby mohla dodržet pravidla původu.
(23)
Podle čl. 37 odst. 3 písm. b) přílohy III rozhodnutí 2001/822/ES by posuzování žádostí o odchylky mělo zohlednit případy, kdy by používání stávajících pravidel původu značně postihlo schopnost stávajícího odvětví ZZÚ pokračovat ve vývozu do Unie, se zvláštním ohledem na případy, které by mohly vyústit v ukončení jeho činnosti.
(24)
Komise vypracovává bilanci za účelem analýzy trhu s cukrem a zjištění, zda jsou zásoby cukru dostatečné, zda je třeba dodatečný objem cukru nebo zda je třeba cukr z trhu odebrat v zájmu zachování cenové hladiny blízké referenční ceně. Tato bilance kontinuálně vykazuje množství 50 000 až 60 000 tun cukru dováženého s plným clem.
(25)
Na produkty z cukru kódu KN 1701 14 90 je v Unii je uplatňováno clo ve výši 419 EUR za tunu. Vzhledem k tomu, že světová tržní cena zahrnující náklady na rafinaci dosahuje u bílého cukru obchodovaného na londýnské termínové burze přibližně 380 EUR na tunu a k tomu, že se uplatňuje clo ve výši 419 EUR za tunu, cena tohoto cukru by po dodání do Unie s úhradou cla dosahovala nejméně 800 EUR za tunu. Podle informací členských států poskytnutých v souladu s článkem 9 nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 (5) dosahuje průměrná cena takových produktů v odvětví cukru vyrobených v Unii přibližně 725 EUR za tunu. Za těchto podmínek je nepravděpodobné, že by tyto produkty v odvětví cukru bylo možné se ziskem dovážet do Unie, pokud by nešlo o prémiový cukr typu cukru z ekologické produkce nebo cukru fair trade, jenž se prodává za mnohem vyšší ceny než ostatní produkty z odvětví cukru.
(26)
Je proto pravděpodobné, že podstatnou část dovozu do Unie s plnými celními sazbami představuje cukr z ekologické produkce nebo cukr fair trade, jelikož takový cukr lze v maloobchodním sektoru prodat až za 3 000 EUR za tunu. Objem dovozu třtinového cukru z ekologické produkce do Unie s plným clem ukazuje, že vývozci cukru z celého světa jsou na současném trhu schopni přežít.
(27)
Přičteme-li k nákupní ceně surového cukru sdělené společností 283 EUR za tunu jako realistické výrobní náklady pro výpočet přidané hodnoty z mletí a balení surového třtinového cukru z ekologické produkce ve společnosti z Curaçaa, ziskové rozpětí a náklady na dopravu sdělené společností a dovozní cla, která mají být uhrazena v Unii, měla by být společnost z Curaçaa stále schopna vyvážet „biocukr“ do Unie nákladově efektivním způsobem, aniž by musela využívat odchylky, která dovozce do Unie osvobodí od placení platných dovozních cel. Výši prodejní ceny za tunu „biocukru“ pro kupujícího v Nizozemsku, uvedenou v žádosti Nizozemska, lze navíc považovat za dostatečnou ke kompenzaci dopadů uplatněného plného cla.
(28)
Jako subjekt ze ZZÚ společnost z Curaçaa zpracovávající produkty z odvětví cukru vstupuje na světový trh a má možnost vyvážet své produkty do kterékoli části světa, včetně Unie. Společnost proto lze srovnávat s ostatními hospodářskými subjekty na celém světě provádějícími stejnou činnost. Konkrétně náklady na přepravu ze ZZÚ do Unie, které podle informací získaných od společnosti činí 42,59 EUR za tunu, nestavějí společnost z Curaçaa do nevýhodné pozice v soutěži s ostatními subjekty na trhu, protože společnost může své produkty prodávat na trzích, které jsou jejímu místu podnikání blíže než Unie.
(29)
Vývoz cukru, melasy a medu představuje pouze 6 % celkového vývozu zboží z Curaçaa, s výjimkou ropných produktů. Činnosti odbavení kontejnerů v souvislosti s dovozem a vývozem produktů v odvětví cukru představují pouze 2 % všech činností odbavení kontejnerů spojených s dovozem a vývozem. Přínos tohoto vývozu k rozvoji dotyčného území je tedy malý.
(30)
Co se týče zaměstnanosti, očekává se, že odchylka by vytvořila 10 nových pracovních míst, což je nepřiměřeně málo ve srovnání s požadovaným navýšením objemu výroby. Kromě toho očekávaných 10 vytvořených nových pracovních míst je méně než 20 pracovních míst, jež byla zrušena v době mezi žádostí z roku 2010, kdy Nizozemsko uvedlo, že ve společnosti z Curaçaa pracuje 35 osob, a druhou žádostí z roku 2013, v níž se uvádí, že ve společnosti pracuje 15 osob.
(31)
Dopad zamítnutí nové odchylky požadované dne 17. dubna 2013 by byl minimální. Zamítnutí by společnosti ani nebránilo pokračovat ve vývozu produktů z odvětví cukru do Unie, ani by neodrazovalo od investic do cukerného odvětví v Curaçau, protože ziskové rozpětí by bylo stále dostatečné k umožnění investic, a to i v případě, že je v Unii hrazena plná celní sazba.
(32)
Vzhledem k tomu není požadovaná odchylka odůvodněna s ohledem na čl. 37 odst. 1, odst. 3 písm. b) a c) a odst. 7 přílohy III rozhodnutí 2001/822/ES.
(33)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Žádost o odchylku od rozhodnutí 2001/822/ES týkající se pravidel původu pro cukr z Curaçaa, předložená Nizozemskem dne 17. dubna 2013 a doplněná ve dnech 14. a 28. června 2013, se zamítá.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
V Bruselu dne 17. září 2013.
KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS
2013 m. rugsėjo 17 d.
kuriuo atsisakoma taikyti nuo Tarybos sprendimo 2001/822/EB nukrypti leidžiančią nuostatą dėl kilmės taisyklių cukrui iš Kiurasao
(pranešta dokumentu Nr. C(2013) 5826)
(2013/460/ES)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2001 m. lapkričio 27 d. Tarybos sprendimą 2001/822/EB dėl užjūrio šalių bei teritorijų ir Europos bendrijos asociacijos (Užjūrio asociacijos sprendimą) (1), ypač į jo III priedo 37 straipsnį,
kadangi:
(1)
Sprendimo 2001/822/EB III priede pateikta sąvokos „produktų kilmė“ apibrėžtis ir administracinio bendradarbiavimo būdai. 37 straipsnyje numatyta, kad nukrypti nuo šių kilmės taisyklių leidžiančias nuostatas galima priimti, jei tai pagrindžiama esamų pramonės šakų plėtra ar naujų pramonės šakų kūrimu šalyje ar teritorijoje.
(2)
Sprendimo 2001/822/EB III priedo 5 straipsnio 1 dalies g, j, k ir o punktuose numatyta, kad dalinis ar visiškas cukraus sumalimas, sijojimas ir supylimas į maišus laikomi nepakankamomis operacijomis, kad produktams būtų galima suteikti kilmės statusą.
(3)
Sprendimo 2001/822/EB III priedo 6 straipsnio 4 dalyje numatyta, kad visų SS 17 skirsniui priskiriamų cukraus produktų AKR ir EB bei UŠT kilmės kumuliacija ilgainiui naikinama, palaipsniui mažinant metinį kiekį, kurio neviršijant leidžiama kumuliacija. Nustačius metinį 0 tonų kiekį, galiausiai kumuliacija uždrausta nuo 2011 m. sausio 1 d.
(4)
2002 m. Nyderlandai paprašė taikyti nuo kilmės taisyklių nukrypti leidžiančią nuostatą Olandijos Antiluose perdirbtiems cukraus produktams, kurių KN kodai yra 1701 11 90, 1701 99 10 ir 1701 91 00, neviršijant 3 000 tonų kiekio per metus. Prašymas buvo patenkintas, o nukrypti leidžianti nuostata nustojo galioti 2007 m. gruodžio 31 d.
(5)
2009 m. Nyderlandai pateikė prašymą pratęsti 2002 m. patvirtintą nukrypti leidžiančią nuostatą; prašymas buvo atmestas Komisijos sprendimu 2009/699/EB (2). Tačiau šiuo sprendimu leista taikyti naują nukrypti leidžiančią nuostatą, įtrauktą į pratęsimo prašymą, neviršijant 2009 ir 2010 m. nustatyto cukraus, kurio importo leidimai išduoti Olandijos Antilams, kiekio.
(6)
2010 m. Nyderlandai paprašė naujos nukrypti leidžiančios nuostatos, 2011-2013 m. taikytinos Olandijos Antiluose perdirbtiems cukraus produktams. Komisijos sprendimu 2011/47/ES (3) leista taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą pagal Sprendimo 2001/822/EB III priedo 37 straipsnio 1, 3 ir 7 dalis ir laikantis tam tikrų sąlygų, siekiant suderinti teisėtus užjūrio šalių ir teritorijų (UŠT) ekonominių operacijų vykdytojų interesus ir bendro Sąjungos cukraus rinkos organizavimo tikslus. Produktai, kuriems taikyta nukrypti leidžianti nuostata, buvo faktiškai perdirbami Olandijos Antiluose, o Olandijos Antiluose perdirbant žaliavinį cukrų sukurta pridėtinė vertė sudarė mažiausiai 45 % pagaminto produkto vertės.
(7)
Sprendime 2011/47/ES paaiškinta, kad laipsniškas cukrui taikomos AKR ir EB bei UŠT kilmės kumuliacijos panaikinimas, kaip nustatyta Sprendimo 2001/822/EB III priedo 6 straipsnio 4 dalyje, reiškė Sąjungos norą skirti prekybos lengvatas tai ekonominei veiklai, kuria tvariai prisidedama prie UŠT plėtros, kartu siekiant deramai atsižvelgti į Sąjungos cukraus sektorių. Šio principo buvo laikomasi nustatant kiekius, kuriems Sprendimu 2011/47/ES taikoma nukrypti leidžianti nuostata. 2010 m. pateiktame prašyme taip pat nurodyta, kad Kiurasao bendrovė, kuri naudojosi ankstesnėmis nukrypti leidžiančiomis nuostatomis, ketina įvairinti gamybą ir negaminti vien tik cukraus, kuriam toliau reikėtų taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą. Todėl kiekiai, kuriems taikoma nukrypti leidžianti nuostata, ilgainiui buvo mažinami (5 000 tonų - 2011 m., 3 000 tonų - 2012 m., 1 500 tonų - 2013 m.).
(8)
2010 m. pateiktame prašyme Nyderlandai pabrėžė, kad Kiurasao bendrovė, kuri naudojosi ankstesnėmis nukrypti leidžiančiomis nuostatomis, ketina įvairinti cukraus gamybą ir pradėti gaminti mišinius bei „biocukrų“, skirtus visai kitoms rinkoms nei cukraus produktai, nurodyti 2010 m. prašyme. 2010 m. prašyta leisti taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą, kad būtų galima sukaupti reikiamą kapitalą investicijoms į gamybos įvairinimą. Todėl, Sprendimu 2011/47/ES nustačius nukrypti leidžiančią nuostatą, tikėtasi, kad ši nukrypti leidžianti nuostata leis sukaupti lėšų minėtoms investicijoms į produktų ir veiklos įvairinimą finansuoti, ir bendrovei, kuri naudojasi nukrypti leidžiančiomis nuostatomis, nebereikės prašyti jas taikyti.
(9)
2013 m. vasario 11 d. Kiurasao Vyriausybės vardu Nyderlandai paprašė taikyti naują nuostatą, leidžiančią nukrypti nuo Sprendimo 2001/822/EB III priede nustatytų kilmės taisyklių, nuo 2013 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d., kai baigs galioti Sprendimas 2001/822/EB. Prašyta leisti į Sąjungą eksportuoti iš viso 5 500 tonų per metus Kiurasao perdirbtų trečiųjų šalių kilmės cukraus produktų, kurių KN kodas yra 1701 14 90, apibūdinamų kaip „biocukrus“.
(10)
2013 m. balandžio 17 d. Nyderlandai šį prašymą oficialiai atsiėmė, nes jame nurodyta perdirbimo veikla nebebuvo vykdoma Olandijos Antiluose. Kiurasao bendrovė dalį cukraus perdirbimo veiklos, ypač į mažmeninei prekybai skirtas pakuotes supakuoto gabalinio cukraus gamybą iš žaliavinio cukranendrių cukraus, perkėlė į Belgiją, iš kur šiuo metu tiekia produktus Nyderlandų prekybos centrams. Likusi gamybos linija buvo pertvarkyta ir pritaikyta ekologiniam cukrui sijoti, valyti, malti bei paprastai maišyti ir pakuoti į 1 000 kg talpos transportavimo maišus.
(11)
2013 m. balandžio 17 d. Nyderlandai pateikė antrą prašymą taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą nuo 2013 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d.5 000 tonų cukraus produktų, apibūdinamų kaip ekologinis žaliavinis cukranendrių cukrus, kurio KN kodas yra 1701 14 90. Nyderlandai pareiškė, kad iš pokalbių su Kiurasao valdžios institucijomis paaiškėjo, kad 2013 m. nustatyto kiekio, kuriam Sprendimu 2011/47/ES taikoma nukrypti leidžianti nuostata, nepakaks Kiurasao cukraus perdirbimo bendrovės veiklai tęsti.
(12)
antrasis prašymas buvo daugiausia grindžiamas pasikeitusiomis aplinkybėmis susijusioje bendrovėje, nes bendrovė perorientavo verslo veiklą į ekologinio cukranendrių cukraus gamybą, pasaulio cukraus rinkos pokyčiais, nes ES tapo grynąja cukraus importuotoja, faktu, kad perdirbant trečiųjų šalių žaliavas sukurta pridėtinė vertė buvusi didesnė nei 45 % galutinio produkto EXW kainos, tiesioginių ir netiesioginių darbo vietų kūrimu Kiurasao. 2013 m. birželio 14 d. ir 2013 m. birželio 28 d. Nyderlandai pateikė papildomos informacijos 2013 m. balandžio 17 d. prašymui paremti.
(13)
2013 m. liepos 16 d. raštu Komisija paprašė, kad Nyderlandų valdžios institucijos susipažintų su Komisijos parengtu prašymo vertinimu ir ketinimais rekomenduoti jo nepatenkinti. Komisija taip pat paprašė Nyderlandų valdžios institucijų perduoti šį vertinimą bendrovei, galimai susijusiai su nukrypti leidžiančia nuostata, kad Nyderlandai ir susijusi bendrovė galėtų iškelti faktinius ar teisinius klausimus, galimai susijusius su prašymu, prieš Komisijai priimant galutinį sprendimą. Atsakymo pateikimo terminas - 2013 m. liepos 25 d. Nyderlandų valdžios institucijų atsakymas buvo gautas 2013 m. liepos 24 d.
(14)
Sprendimo 2001/822/EB III priedo 37 straipsnio 7 dalyje numatyta, kad nukrypti leidžianti nuostata leidžiama taikyti, kai atitinkamoje UŠT naudojant ne jos kilmės produktus sukuriama pridėtinė vertė sudaro bent 45 % pagaminto gaminio vertės, jei tokia nukrypti leidžianti nuostata rimtai nepakenkia Sąjungos arba vienos ar kelių valstybių narių kuriam nors ekonominiam sektoriui.
(15)
Nyderlandų perduota iš Kiurasao bendrovės gauta informacija dėl 2013 m. Kiurasao gaminant „cukranendrių biocukrų“ sukurtos vertės apskaičiavimo rodo pridėtinę vertę, perdirbant 5 000 tonų „biocukraus“. Bendrovė taip pat nurodė trečiųjų šalių kilmės žaliavinio „biocukraus“ pirkimo kainą už toną ir EXW kainą, kuria parduodama viena tona „biocukraus“. Bendrovės skaičiavimu, sukuriama 52 % pridėtinė vertė, palyginti su EXW kaina. Remiantis tais pačiais duomenimis, 1 500 tonų „biocukraus“ gamyba sukurtų 88 % pridėtinę vertę, palyginti su EXW kaina.
(16)
Nyderlandų perduota iš Kiurasao bendrovės gauta informacija dėl 2013 m. sausio 1 d. Kiurasao gaminant „rudąjį kristalinį cukrų“ sukurtos vertės apskaičiavimo rodo pridėtinę vertę apdorojant ir perdirbant 5 500 tonų „rudojo kristalinio cukraus“. Jeigu „rudojo kristalinio cukraus“ tonos didžiausia įmanoma pridėtinė vertė yra reali, pridėtinė vertė, palyginti su EXW kaina, sudaro apie 52,4 %. Tačiau „biocukraus“ perdirbimo operacijos susideda iš mažiau perdirbimo etapų nei „kristalinio cukraus“, supakuoto į mažmeninei prekybai skirtas pakuotes. Todėl šiomis operacijomis sukuriama „biocukraus“, supakuoto į 1 000 kg talpos transportavimo maišus, pridėtinė vertė ir faktinės perdirbimo išlaidos gali būti tik mažesnės nei „rudojo kristalinio cukraus“, supakuoto į mažmeninei prekybai skirtas pakuotes.
(17)
remiantis 2013 m. pasaulinio cukraus sektoriaus apžvalgos ataskaita (Global Sugar Outlook - 2013 Report) (4), cukranendrių cukraus gamybos išlaidos Brazilijoje, pasaulio konkurencingiausiame cukraus gamybos regione, yra 224,7 USD už toną cukranendrėms užauginti ir 95 USD už toną cukranendrėms perdirbti į žaliavinį cukrų. Visos išlaidos, įskaitant administracines, yra 367,8 USD už toną arba, taikant valiutos kursą 1 EUR = 1,3 USD, 283 EUR už toną žaliavinio cukranendrių cukraus. Atsižvelgiant į auginimo ir perdirbimo operacijas, susijusias su žaliavinio cukraus gamyba iš cukranendrių, neatrodo tikėtina, kad vien ekologinio cukranendrių cukraus valymo, malimo ir pakavimo, sudarančių mažą gamybos proceso dalį, išlaidos būtų didesnės. Atsižvelgiant į tai, kad realios gamybos išlaidos, apskaičiuojant valant, malant ir pakuojant ekologinį žaliavinį cukrų Kiurasao bendrovėje sukuriamą pridėtinę vertę, yra 283 EUR už toną, EXW kaina sudaro 1 020,19 EUR už toną, o pridėtinė vertė, palyginti su EXW kaina, yra tik 32,2 %.
(18)
modeliuojant lyginamas išlaidas 17 konstatuojamoje dalyje, gaunama 45 % nesiekianti pridėtinė vertė. Todėl nerealu, kad tokią pridėtinę vertę galėtų gauti Kiurasao bendrovė, užsiimanti paprastu perdirbimu. Reikia manyti, kad į Komisijai perduotus skaičius įeina kitų pridėtinių komponentų ir pelnų, kurie nėra sumos, teikiančios naudos Kiurasao gyventojams.
(19)
pagal Sprendimo 2001/822/EB III priedo 37 straipsnio 3 dalies c punktą nagrinėjant prašymus atsižvelgiama į atvejus, kai galima aiškiai parodyti, kad kilmės taisyklės galėtų sutrukdyti reikšmingas investicijas į pramonę ir kai dėl investicinės programos įgyvendinimui palankios nukrypti leidžiančios nuostatos visišką atitikimą taisyklėms būtų galima pasiekti tam tikrais etapais.
(20)
apie cukrui taikomos AKR ir UŠT bei EB kilmės kumuliacijos panaikinimą 2011 m. sausio 1 d. Kiurasao bendrovė žinojo iš anksto ir turėjo užtektinai laiko pasirengti bei įvairinti produktų, kuriems nereikia taikyti nukrypti leidžiančių nuostatų, gamybą.
(21)
2009-2013 m. Kiurasao bendrovė naudojosi nukrypti leidžiančiomis nuostatomis, padėjusiomis užtikrinti reikiamą apyvartą investicijoms į produktų, kuriems nereikia taikyti nukrypti nuo kilmės taisyklių leidžiančios nuostatos, gamybos įvairinimą. Remiantis iš bendrovės gauta informacija, 2009 m. investicijos buvo labai mažos, o 2010-2012 m. iš viso neinvestuota. Nukrypti leidžiančios nuostatos tik padėjo išlaikyti Kiurasao bendrovės vykdomą veiklą, tačiau tvariai neprisidėjo prie esamos pramonės šakų plėtros ar naujų pramonės šakų kūrimo. Todėl abejotina, kad nauja nukrypti leidžianti nuostata paskatintų bendrovę daryti naujas investicijas.
(22)
kad SS 2106 pozicijos cukraus mišiniai, kuriuose yra pektino ar kazeino, būtų laikomi Kiurasao kilmės ir jiems būtų taikomos lengvatos patekti į Sąjungos rinką, kilmės statuso neturinčio cukraus, naudojamo galutiniam produktui pagaminti, vertė neturi viršyti 30 % produkto EXW kainos. Paįvairinusi gamybą ir pradėjusi gaminti tokius mišinius, kaip siūloma dabartiniame prašyme, bendrovė vis tiek turės prašyti taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą, kad galėtų laikytis kilmės taisyklių.
(23)
pagal Sprendimo 2001/822/EB III priedo 37 straipsnio 3 dalies b punktą nagrinėjant prašymus atsižvelgiama į atvejus, kai esamų kilmės taisyklių taikymas žymiai pakenktų esamos UŠT pramonės galimybei toliau eksportuoti į Sąjungą, ypač į atvejus, kai dėl to nutrūktų jos veikla.
(24)
Komisija rengia balansą, siekdama analizuoti cukraus rinką ir nustatyti, ar pakankamos cukraus atsargos, ar reikia jas papildyti ir ar reikia išimti cukrų iš rinkos, siekiant išlaikyti kainų lygį panašų į orientacinę kainą. Šiame balanse nuolat matyti 50 000-60 000 tonų cukraus, importuojamo taikant nesumažintą muitą.
(25)
cukraus produktams, kurių KN kodas yra 1701 14 90, Sąjungoje taikomas muito tarifas - 419 EUR už toną. Atsižvelgiant į tai, kad Londono ateities sandorių biržoje baltojo cukraus pasaulinė rinkos kaina, į kurią įskaičiuotos rafinavimo išlaidos, yra apie 380 EUR už toną, o taikomas muitas - 419 EUR už toną, cukraus kaina, pristačius į Sąjungą sumokėjus muitus, turėtų būti mažiausiai 800 EUR už toną. Vidutinė tokių Sąjungoje pagamintų cukraus produktų kaina, kaip praneša valstybės narės pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 (5) 9 straipsnį, yra apie 725 EUR už toną. Tokiomis sąlygomis šiuos cukraus produktus importuoti į Sąjungą veikiausiai nėra pelninga, nebent tai būtų aukščiausios kokybės cukrus, kaip antai ekologinis cukrus arba sąžiningos prekybos cukrus, parduodami gerokai aukštesne kaina nei kiti cukraus produktai.
(26)
todėl tikėtina, kad didžioji dalis į Sąjungą taikant nesumažintą muitą importuojamo cukraus yra ekologinis arba sąžiningos prekybos cukrus, kadangi tokį cukrų mažmeninės prekybos sektoriuje galima parduoti už iki 3 000 EUR už toną. Į Sąjungą taikant nesumažintą muitą importuojamo ekologinio cukranendrių cukraus kiekiai rodo, kad pasaulio cukraus eksportuotojai išgyvena dabartinėje rinkoje.
(27)
prie bendrovės nurodytos žaliavinio cukraus pirkimo kainos pridėjus 283 EUR už toną dydžio realias gamybos išlaidas malant ir pakuojant ekologinį žaliavinį cukrų Kiurasao bendrovėje sukuriamai pridėtinei vertei skaičiuoti, bendrovės nurodytą pelno dydį ir siuntimo išlaidas, Sąjungoje mokėtinus importo muitus, Kiurasao bendrovė vistiek galėtų ekonomiškai efektyviai eksportuoti „biocukrų“ į Sąjungą ir jai nereikėtų taikyti nukrypti leidžiančios nuostatos, kuria importuotojas atleidžiamas nuo Sąjungoje taikomo importo muito. Be to, Nyderlandų prašyme nurodytą „biocukraus“ pardavimo kainą už toną Nyderlandų pirkėjui galima laikyti pakankama taikomo nesumažinto muito poveikiui kompensuoti.
(28)
kaip UŠT ekonominių operacijų vykdytoja, Kiurasao bendrovė, vykdanti cukraus produktų perdirbimo veiklą, dalyvauja pasaulinėje rinkoje ir gali nevaržomai eksportuoti savo produktus visame pasaulyje, įskaitant Sąjungą. Todėl ši bendrovė gali būti prilyginta bet kurios pasaulio šalies ekonominių operacijų vykdytojams, vykdantiems tą pačią veiklą. Visų pirma, transporto iš UŠT į Sąjungą išlaidų dydis, kuris, bendrovės pateiktais duomenimis, yra 42,59 EUR už toną, nesudaro nepalankių sąlygų Kiurasao bendrovei konkuruojant su kitais rinkos dalyviais, nes bendrovė gali parduoti savo produktus rinkoms, kurios yra arčiau jos veiklos vykdymo vietos nei Sąjunga.
(29)
cukraus, melasos ir medaus eksportas sudaro tik 6 % visų Kiurasao eksportuojamų prekių, išskyrus naftos produktus, kiekio. Konteinerių krova, susijusi su cukraus produktų importu ir eksportu, sudaro tik 2 % visos su importu ir eksportu susijusios konteinerių krovos. Šių produktų eksportas geriausiu atveju gali labai nedaug prisidėti prie šios teritorijos plėtros.
(30)
kalbant apie užimtumą, tikimasi, kad taikant nukrypti leidžiančią nuostatą būtų sukurta 10 papildomų darbo vietų - neproporcingai mažai, palyginti su prašoma didesne gamybos apimtimi. Be to, 10 papildomų darbo vietų, kurias tikimasi sukurti, yra mažiau nei tos 20 darbo vietų, kurios buvo prarasto nuo 2010 m. prašymo, kuriame Nyderlandai nurodė, kad Kiurasao bendrovėje dirba 35 darbuotojai, o antrajame 2013 m. prašyme teigė, kad bendrovėje dirba 15 darbuotojų.
(31)
atsisakymo taikyti naują nukrypti leidžiančią nuostatą, kurios paprašyta 2013 m. balandžio 17 d., poveikis būtų minimalus. Atsisakymas nesukliudytų bendrovei toliau eksportuoti cukraus produktus į Sąjungą, taip pat nesutrukdytų investicijų į Kiurasao cukraus pramonę, nes gaunamo pelno vis tiek pakaktų investicijoms vykdyti, net jei ir būtų mokamas nesumažintas Sąjungos muitas.
(32)
todėl prašoma taikyti nukrypti leidžianti nuostata yra nepagrįsta pagal Sprendimo 2001/822/EB III priedo 37 straipsnio 1 dalį, 3 dalies b bei c punktus ir 7 dalį.
(33)
šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
2013 m. balandžio 17 d. Nyderlandų pateiktas ir 2013 m. birželio 14 d. ir 28 d. papildytas prašymas taikyti nuo Sprendimo 2001/822/EB nukrypti leidžiančią nuostatą dėl kilmės taisyklių cukrui iš Kiurasao atmetamas.
2 straipsnis
Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.
Priimta Briuselyje 2013 m. rugsėjo 17 d.