NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 258/2014
ze dne 3. dubna 2014,
kterým se zavádí program Unie na podporu zvláštních činností v oblasti účetního výkaznictví a auditu na období 2014-2020 a kterým se zrušuje rozhodnutí č. 716/2009/ES
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 716/2009/ES (3) zavedlo program Společenství na podporu zvláštních činností v oblasti finančních služeb, účetního výkaznictví a auditu. Na základě tohoto rozhodnutí je Evropské poradní skupině pro účetní výkaznictví (EFRAG), Nadaci mezinárodních standardů účetního výkaznictví (nadace IFRS), jež je právním nástupcem Nadace Výboru pro mezinárodní účetní standardy (IASCF), a Radě pro dozor nad veřejnými zájmy (PIOB) poskytováno do 31. prosince 2013 spolufinancování ze strany Unie ve formě grantů na provozní náklady.
(2)
Krize na finančních trzích, která se projevuje od roku 2008, posunula otázku účetního výkaznictví a provádění auditů do popředí zájmu politik Unie. Řádně fungující společný rámec účetního výkaznictví je nezbytný pro vnitřní trh, pro efektivní fungování kapitálových trhů a pro vytvoření integrovaného trhu finančních služeb v Unii.
(3)
Účetní výkazy nejenže hrají klíčovou úlohu při zajištění toho, aby investoři měli k dispozici podstatné informace týkající se účetní rozvahy, výsledovky a peněžních toků, ale podporuje rovněž efektivní správu a řízení společností.
(4)
Účetní výkazy nejenže hrají klíčovou úlohu při ochraně zájmů akcionářů a věřitelů, ale současně tvoří i základ obezřetnostní regulace, neboť všechny zásadní legislativní nástroje v oblasti finančních služeb, včetně nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 (4) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (5), se opírají o podnikové účetní výkazy. Regulátoři vycházejí z účetní terminologie, když posuzují, jaká rizika určitá společnost podstupuje, a tedy i jaké kroky by měla učinit.
(5)
V globálním hospodářství je třeba vytvořit globální účetní jazyk, přičemž je třeba zohlednit četné a rozmanité již používané účetní zvyklosti. Skupina G20 opakovaně vyzývá k zavedení celosvětových účetních standardů a ke sbližování současných a budoucích účetních standardů. Mezinárodní standardy účetního výkaznictví (IFRS) vypracované Radou pro mezinárodní účetní standardy (IASB) jsou přejímány a používány v mnoha státech po celém světě, ale ne v některých důležitých. Takové mezinárodní účetní standardy musí být vytvářeny transparentním a demokraticky odpovědným způsobem. Pro zajištění respektování zájmů Unie a vysoce kvalitních celosvětových standardů slučitelných s právem Unie je nezbytné, aby zájmy Unie byly při vytváření mezinárodních standardů odpovídajícím způsobem zohledněny. Tyto zájmy zahrnují zachování zásady, aby účetní závěrky poskytovaly „věrný a poctivý obraz“ a byly spolehlivé a srozumitelné, srovnatelné a relevantní.
(6)
Podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 (6) by IFRS měly být začleněny do práva Unie, aby byly používány společnostmi s cennými papíry kotovanými na regulovaném trhu v Unii, pouze pokud IFRS splňují kritéria stanovená v uvedeném nařízení, včetně požadavku, aby účetní závěrka podávala „věrný a poctivý obraz“, jak je stanoveno v čl. 4 odst. 3 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/34/EU (7). IFRS tudíž hrají významnou úlohu ve fungování vnitřního trhu a Unie má tak přímý zájem na zajištění toho, aby výsledkem procesu, v rámci něhož jsou IFRS vypracovávány a schvalovány, byly standardy, jež jsou v souladu s požadavky právního rámce pro vnitřní trh.
(7)
IFRS vydává IASB a související výklad těchto standardů vydává Výbor pro výklad IFRS, což jsou dva orgány v rámci nadace IFRS. Je tedy důležité vytvořit vhodné mechanismy financování nadace IFRS.
(8)
EFRAG byla založena v roce 2001 evropskými organizacemi, které zastupují emitenty a účetní podílející se na účetním výkaznictví. V souladu s nařízením (ES) č. 1606/2002 poskytuje EFRAG Komisi stanoviska ohledně toho, zda je účetní standard vydaný IASB nebo výklad vydaný Výborem pro výklad IFRS, který má být převzat, v souladu s kritérii pro přejímání stanovenými v uvedeném nařízení.
(9)
EFRAG přebírá úlohu „jednotného evropského hlasu v oblasti účetnictví“ na globální scéně. Z tohoto titulu poskytuje EFRAG náměty v procesu vytváření standardů IASB. Vzhledem k významným názorovým rozdílům mezi jednotlivými členskými státy a zúčastněnými subjekty by se měla EFRAG, má-li výše uvedenou úlohu plnit, seznámit se všemi možnými názory, které jsou v Unii zastávány, v řádném postupu, v němž hrají zásadní úlohu vnitrostátní orgány stanovující standardy, vlády, regulátoři a další zúčastněné subjekty. Veškeré interakce EFRAG s IASB by měly být zcela transparentní a jakékoli rozhodnutí EFRAG by mělo být přijato po náležité konzultaci s vnitrostátními orgány stanovujícími standardy.
(10)
S přihlédnutím k významu EFRAG při posuzování toho, zda jsou IFRS v souladu s požadavkem práva obchodních společností Unie a její politiky v této oblasti, jak je stanoveno v nařízení (ES) č. 1606/2002, je nezbytné, aby Unie zajistila stabilní financování EFRAG, a přispěla tak na její financování.
(11)
Dne 12. listopadu 2013 Komise zveřejnila zprávu Philippa Maystadta, zvláštního poradce komisaře pro vnitřní trh a služby (dále jen „zpráva zvláštního poradce“), v níž nastínil potenciální reformy správy a řízení EFRAG, jejichž cílem je posílit přispění Unie k rozvoji mezinárodních účetních standardů. Za účelem dosažení očekávaných cílů programu spolufinancování zavedeného tímto nařízením (dále jen „program“) je nutné, aby byly revidovány mechanismy správy a řízení v souladu s doporučeními uvedenými ve zprávě zvláštního poradce a aby byly tyto reformy neprodleně provedeny. Komise by měla sledovat provádění reformy správy a řízení v EFRAG a informovat Evropský parlament a Radu o pokroku v jejím provádění. Za tímto účelem by Komise do 31. března 2014 měla Evropskému parlamentu a Radě předložit zprávu o provádění reformy správy a řízení.
(12)
Odborná práce EFRAG by měla být zaměřena na odborné poradenství Komisi ohledně schválení IFRS, jakož i vhodnou účast v procesu vývoje IFRS, a měla by zajistit, aby zájmy Unie byly při vytváření mezinárodních standardů náležitě zohledněny. Tyto zájmy by měly zahrnovat pojem „obezřetnosti“, zachování požadavku na „věrný a poctivý obraz“, jak je stanoveno ve směrnici 2013/34/EU, a měly by brát v úvahu dopad standardů na finanční stabilitu a hospodářství. Komise by měla posuzovat odbornou práci EFRAG ve zprávách vypracovaných v souladu s kritérii stanovenými v tomto nařízení.
(13)
Pokud jde o oblast povinných auditů, zřídila v roce 2005 Monitorovací skupina, což je mezinárodní organizace odpovědná za sledování reformy správy a řízení Mezinárodní federace účetních (IFAC), PIOB. Úlohou PIOB je dohlížet na proces vedoucí k přijetí mezinárodních auditorských standardů (ISA) a na ostatní činnosti IFAC v oblasti veřejného zájmu. ISA je možné přijmout k uplatňování v Unii zejména za předpokladu, že tyto standardy byly vypracovány řádným a transparentním způsobem pod veřejným dohledem ve smyslu článku 26 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/43/ES (8). Návrhy Komise týkající se oblasti auditu ze dne 30. listopadu 2011 rovněž předpokládají zavedení ISA v Unii.
(14)
Zavedení ISA v Unii a klíčový význam PIOB pro zajištění toho, aby tyto standardy splňovaly požadavky stanovené směrnicí 2006/43/ES, znamená, že Unie má přímý zájem na zajištění toho, aby postupy pro vypracovávání a schvalování ISA zajistily jejich soulad s právním rámcem vnitřního trhu. Návrh Komise na změnu směrnice 2006/43/ES také výslovně uznává úlohu PIOB. Je tedy důležité zajistit vhodné mechanismy financování PIOB.
(15)
Subjekty pracující v oblasti účetnictví a auditu jsou velmi závislé na financování a mají v Unii významnou úlohu, která je rozhodující pro fungování vnitřního trhu. Navrhovaní příjemci programu zavedeného rozhodnutím č. 716/2009/ES byli spolufinancováni granty na provozní náklady z rozpočtu Unie, jež jim umožnily posílit jejich finanční nezávislost na soukromém sektoru a zdrojích ad hoc, a tím i zvýšit jejich možnosti a důvěryhodnost. Financování z veřejných zdrojů by však samo o sobě nemělo být chápáno jako potvrzení této nezávislosti na soukromém sektoru. Měla by být především požadována větší transparentnost v otázkách spojených s členstvím v radách mimo jiné IASB a EFRAG s cílem zajistit, aby v procesech vytváření standardů a schvalování byly zastoupeny všechny zúčastněné subjekty. EFRA a IASB by měly přijmout veškerá vhodná opatření, aby nedošlo ke střetu zájmů, včetně požadavků na zveřejňování informací přizpůsobených funkci a odpovědnosti různých kategorií zaměstnanců těchto organizací.
(16)
Zkušenosti ukázaly, že spolufinancování Unií zajišťuje, že se těmto příjemcům dostane jasného, stabilního, diverzifikovaného, řádného a odpovídajícího financování, a přispěje k tomu, aby tito příjemci byli schopni plnit své úkoly v oblasti veřejného zájmu nezávisle a účinně. Dostatečné finanční prostředky by proto měly být i nadále poskytovány prostřednictvím příspěvku Unie na vytváření mezinárodních účetních a auditorských standardů, zejména pak nadaci IFRS, EFRAG a PIOB.
(17)
Kromě změny struktury financování podstoupily nadace IFRS a EFRAG reformy správy a řízení s cílem zajistit, aby bylo v rámci jejich struktury a vnitřních postupů zajištěno, že budou schopny plnit své poslání v oblasti veřejného zájmu nezávisle, účinně, transparentně a demokraticky. V souvislosti s nadací IFRS byla v roce 2009 vytvořena Rada pro monitorování, která má zajišťovat veřejnou kontrolu a dohled, zlepšila se efektivita Poradního výboru pro standardy, zvýšila se transparentnost a role posuzování dopadů byla formalizována jako součást řádného postupu IASB. Úsilí o zlepšení řízení těchto subjektů bude pokračovat. V roce 2013 zahájila Komise hodnocení uplatňování nařízení (ES) č. 1606/2002. Rozsah hodnocení se týká zejména kritérií pro schvalování IFRS v Unii, jak je stanoveno v čl. 3 odst. 2 uvedeného nařízení, a opatření v oblasti správy a řízení přijatá nadací IFRS a IASB. Komise má v úmyslu hodnocení dokončit a o výsledcích podat zprávu Evropskému parlamentu a Radě do 31. prosince 2014. V případě potřeby předloží Komise legislativní návrh ke zlepšení fungování uvedeného nařízení.
(18)
Toto nařízení stanoví pro celou dobu trvání programu finanční krytí, které je pro Evropský parlament a Radu hlavní referenční částkou v ročním rozpočtovém procesu ve smyslu bodu 17 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, o spolupráci v rozpočtových záležitostech a o řádném finančním řízení (9).
(19)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (10) a nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU, Euratom) č. 1268/2012 (11), jež chrání finanční zájmy Unie, mají být používána při provádění programu se zřetelem na zásady jednoduchosti a jednotnosti ve výběru rozpočtových nástrojů, na omezení počtu případů, ve kterých si Komise ponechává přímou odpovědnost za provádění a řízení, a na požadovanou úměrnost mezi výší zdrojů a administrativní zátěží související s jejich použitím.
(20)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o sestavování ročních pracovních programů.
(21)
Očekává se, že program přispěje k zajištění porovnatelnosti a transparentnosti účetních závěrek společností napříč Unií a k tomu, aby byly brány v potaz potřeby Unie v kontextu celosvětové harmonizace standardů finančního výkaznictví. Jednotný evropský postoj by přispěl k podpoře mezinárodního uznání IFRS, konvergence a vysoce kvalitních mezinárodních auditorských standardů ve všech členských státech. Program rovněž přispívá k naplňování strategie Evropa 2020 tím, že podporuje vznik jednotného trhu finančních služeb a kapitálu, jakož i k vnější dimenzi této strategie.
(22)
Toto nařízení by mělo umožnit spolufinancovat činnosti určitých subjektů sledujících cíl, který je součástí politiky Unie v oblasti vypracovávání standardů, jejich schvalování nebo dohlížení na procesy vytváření standardů v oblasti účetního výkaznictví a auditů, a tuto politiku podporuje.
(23)
Financování Unií je navrhováno pro jasně vymezený a omezený počet nejdůležitějších subjektů v oblasti účetního výkaznictví a auditů. Ve stávajícím institucionálním rámci by měl mechanismus financování zajistit stálé, diverzifikované, řádné a přiměřené financování, aby příslušné subjekty mohly plnit své poslání ve vztahu k Unii nebo ve veřejném zájmu nezávisle a účinně. Tyto subjekty by měly zveřejňovat rozpis částek dalšího financování pocházejícího z alternativních zdrojů.
(24)
S ohledem na vývoj po předložení doporučení uvedeného ve zprávě zvláštního poradce by měla Komise předložit v březnu 2014 a poté počínaje rokem 2015 každoročně, nejpozději v červnu, zprávu o pokroku EFRAG při provádění reforem správy a řízení. IASB iniciovala revizi koncepčního rámce. Po vydání revidovaného koncepčního rámce by měla Komise podat Evropskému parlamentu a Radě zprávu o případných změnách v koncepčním rámci a jejich zdůvodnění, se zaměřením především na pojmy obezřetnosti a spolehlivosti a zajištění „věrného a poctivého obrazu“, jak je stanoveno ve směrnici 2013/34/EU. Příjemci by měli zajistit účinné a hospodárné využití prostředků z veřejných zdrojů, včetně cestovních a souvisejících výdajů.
(25)
Program by měl nahradit předchozí program spolufinancování pro uvedené příjemce. Proto by mělo být v zájmu právní jistoty zrušeno rozhodnutí č. 716/2009/ES.
(26)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž zavedení programu Unie na podporu činností subjektů, které přispívají k dosažení cílů politiky Unie v oblasti účetního výkaznictví a auditů, na období 2014-2020, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jej z důvodu jeho rozsahu a účinků může být lépe dosaženo na úrovni Unie, smí Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(27)
Jakákoli finanční podpora pro nové příjemce, a to i tehdy, jedná-li se o přímé nástupce jednoho z příjemců uvedených v tomto nařízení, podléhá schválení Evropským parlamentem a Radou v souladu s článkem 294 Smlouvy o fungování Evropské unie.
(28)
Dobu použitelnosti tohoto nařízení je vhodné uvést do souladu s dobou použitelnosti nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 (12). Toto nařízení by se tedy mělo použít ode dne 1. ledna 2014 do dne 31. prosince 2020,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Zavádí se program Unie na podporu činností subjektů, které přispívají k dosažení cílů politiky Unie v oblasti účetního výkaznictví a auditů (dále jen „program“) na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020.
2. Program se vztahuje na činnosti související s vypracováváním nebo poskytováním vstupních informací pro vypracovávání standardů, s používáním, hodnocením nebo sledováním standardů nebo dohlížením na procesy vytváření standardů na podporu provádění politik Unie v oblasti účetního výkaznictví a auditů, které vykonává nadace IFRS, EFRAG nebo PIOB.
Článek 2
Cíl
Cílem programu je zlepšit podmínky pro účinné fungování vnitřního trhu podporou transparentního a nezávislého rozvoje mezinárodních standardů účetního výkaznictví a auditů.
Článek 3
Příjemci
1. Příjemci programu jsou:
a)
v oblasti účetního výkaznictví:
i)
EFRAG na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2016,
ii)
nadace IFRS,
b)
v oblasti auditů: PIOB.
2. Subjekty činné v oblasti účetního výkaznictví a v oblasti auditů, které obdrží finanční prostředky Unie prostřednictvím programu, mají povinnost postupovat s řádnou péčí, aby zajistily svou nezávislost a účinné a hospodárné využívání prostředků z veřejných zdrojů, bez ohledu na různorodé zdroje financování, které mohou přijímat.
Článek 4
Udělování grantů
Finanční prostředky v rámci programu jsou poskytovány v podobě grantů na provozní náklady udělovaných na ročním základě.
Článek 5
Transparentnost
Každý příjemce finančních prostředků udělených na základě programu uvede na patřičně viditelném místě, například na internetových stránkách, ve svých publikacích nebo ve výroční zprávě, že obdržel finanční prostředky z rozpočtu Unie, a rozpis částek dalšího financování pocházejícího z alternativních zdrojů.
Článek 6
Finanční ustanovení
1. Finanční krytí pro provádění tohoto programu na období 2014-2020 činí 43 176 000 EUR v běžných cenách.
2. Roční rozpočtové prostředky schvaluje Evropský parlament a Rada v mezích víceletého finančního rámce.
3. Orientační rozpis finančního krytí uvedeného v odstavci 1 pro všechny tři příjemce je následující:
a)
pro EFRAG: 9 303 000 EUR,
b)
pro nadaci IFRS: 31 632 000 EUR,
c)
pro PIOB: 2 241 000 EUR.
Článek 7
Provádění programu
Komise program provádí prostřednictvím ročních pracovních programů v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012. Každý roční pracovní program plní cíl programu stanovený v článku 2 tohoto nařízení tím, že určí:
a)
očekávané výsledky,
b)
přehled rozpočtu podle jednotlivých příjemců, v souladu s orientačními částkami stanovenými v čl. 6 odst. 3.
Za účelem zajištění transparentnosti roční pracovní program také formou odkazu uvádí cíle stanovené v článku 2, způsob provádění stanovený v článku 4 a zjištění vyplývající ze zpráv.
Komise přijímá roční pracovní programy prostřednictvím prováděcích aktů.
Článek 8
Ochrana finančních zájmů Evropské unie
1. Komise přijme vhodná opatření, která zajistí, aby byly při provádění činností financovaných podle tohoto nařízení finanční zájmy Unie chráněny prevencí podvodů, korupce a jiného protiprávního jednání, účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími sankcemi.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět, prostřednictvím kontroly dokumentů i kontrol na místě, audit u všech příjemců grantů, dodavatelů a subdodavatelů, kteří obdrželi finanční prostředky Unie v rámci programu.
Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět kontroly a inspekce na místě u hospodářských subjektů, jichž se toto financování přímo nebo nepřímo týká, postupy stanovenými v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (13) s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou o financování Unií nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie.
Aniž jsou dotčeny první a druhý pododstavec, musí dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, grantové dohody, rozhodnutí o grantu a smlouvy vyplývající z provádění tohoto nařízení výslovně zmocňovat Komisi, Účetní dvůr a OLAF k provádění takových auditů a kontrol.
Článek 9
Hodnocení
1. Do 31. března 2014 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě první zprávu o nezbytných reformách správy a řízení v oblasti účetnictví a finančních informací týkající se EFRAG, zohledňující mimo jiné vývoj po vydání doporučení obsaženého ve zprávě zvláštního poradce, a o opatřeních, která již EFRAG podnikla za účelem provedení těchto reforem.
2. Do 31. prosince 2014 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o zjištěních vyplývajících z jejího hodnocení nařízení (ES) č. 1606/2002, včetně případných návrhů na změnu uvedeného nařízení za účelem jeho lepšího fungování, a také o mechanismech správy a řízení ve všech příslušných orgánech.
3. Počínaje rokem 2015 připraví Komise výroční zprávu o činnosti nadace IFRS týkající se vývoje IFRS, PIOB a EFRAG.
4. Pokud jde o nadaci IFRS, bude se zpráva uvedená v odstavci 3 zabývat její činností, a zejména obecnými zásadami, podle nichž byly vypracovány nové standardy. Zpráva rovněž zhodnotí, zda IFRS náležitě zohledňují různé podnikatelské modely, zda odrážejí skutečné důsledky ekonomických transakcí, zda nejsou příliš složité a zda dokáží zabránit zkreslení z důvodu krátkodobé perspektivy nebo nestálosti.
Po vydání revidovaného koncepčního rámce se zpráva zaměří na případné změny v koncepčním rámci, a především na pojmy obezřetnosti a spolehlivosti.
5. Pokud jde o PIOB či její nástupnickou organizaci, bude se zpráva uvedená v odstavci 3 věnovat vývoji v souvislosti s diverzifikací financování. Pokud financování od IFAC přesáhne v určitém roce dvě třetiny celkového ročního objemu finančních prostředků PIOB, předloží Komise návrh na omezení svého ročního příspěvku na daný rok na nejvýše 300 000 EUR.
6. Pokud jde o EFRAG, bude se zpráva uvedená v odstavci 3 zabývat následujícími otázkami:
a)
zda EFRAG při své odborné práci na mezinárodních účetních standardech náležitě zohledňuje požadavek uvedený v čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 1606/2002, zejména při posuzování toho, zda jsou nové nebo pozměněné IFRS v souladu se zásadou „věrného a poctivého obrazu“ a zda odpovídají evropskému veřejnému zájmu;
b)
zda EFRAG při své odborné práci na IFRS poskytuje odpovídající hodnocení toho, zda navržené, nové či pozměněné mezinárodní účetní standardy vypracované IASB jsou podložené a odpovídají potřebám Unie s ohledem na rozmanitost účetních a hospodářských modelů a názorů v Unii; a
c)
jakého pokroku dosáhla EFRAG při provádění reforem správy a řízení s ohledem na vývoj po předložení doporučení uvedeného ve zprávě zvláštního poradce.
Bude-li to vhodné, předloží Komise legislativní návrh na pokračování financování EFRAG po 31. prosinci 2016.
7. Komise předá zprávu uvedenou v odstavci 3 Evropskému parlamentu a Radě každoročně nejpozději 30. června.
8. Nejpozději dvanáct měsíců před koncem programu předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o dosažení cíle programu. Tato zpráva zhodnotí přinejmenším celkovou vhodnost a soudržnost programu, účinnost jeho plnění a celkovou a individuální účinnost pracovního programu příjemců z hlediska dosažení cíle uvedeného v článku 2.
9. Komise zašle zprávy uvedené v tomto článku pro informaci Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru.
Článek 10
Zrušení
Rozhodnutí č. 716/2009/ES se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2014.
Článek 11
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014 do dne 31. prosince 2020.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. dubna 2014.
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 258/2014
2014 m. balandžio 3 d.
dėl Sąjungos tam tikros audito ir finansinės atskaitomybės sričių veiklos paramos programos nustatymo 2014-2020 m. laikotarpiui ir kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),
laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),
kadangi:
(1)
Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 716/2009/EB (3) nustatyta Bendrijos tam tikros finansinių paslaugų, finansinės atskaitomybės ir audito sričių veiklos paramos programa. Remiantis tuo sprendimu Europos finansinės atskaitomybės patariamajai grupei (toliau - EFRAG), Tarptautinių finansinės atskaitomybės standartų fondui (toliau - IFRS fondas), kuris yra Tarptautinių apskaitos standartų komiteto fondo (IASCF) teisių perėmėjas, ir Viešojo intereso priežiūros tarybai (toliau - PIOB) buvo teikiamas Sąjungos bendras finansavimas dotacijų veiklai forma iki 2013 m. gruodžio 31 d.;
(2)
dėl 2008 m. prasidėjusios finansų rinkų krizės pagrindiniu Sąjungos politinės darbotvarkės klausimu tapo finansinės atskaitomybės ir audito klausimas. Tinkamai veikianti bendra finansinės atskaitomybės sistema yra reikalinga vidaus rinkai, veiksmingam kapitalo rinkų veikimui ir integruotos finansinių paslaugų rinkos įgyvendinimui Sąjungoje;
(3)
finansinės ataskaitos yra labai svarbios užtikrinant, kad investuotojai gautų svarbią informaciją, susijusią su balansu, pelno ir nuostolio ataskaita ir grynųjų pinigų srautais, ir padeda užtikrinti veiksmingą įmonių valdymą;
(4)
finansinės ataskaitos yra itin svarbios ginant akcininkų ir kreditorių interesus ir yra rizikos ribojimu pagrįsto reguliavimo pagrindas ta prasme, kad visos svarbiausios finansinių paslaugų teisėkūros priemonės rengiamos remiantis įmonių finansinėmis ataskaitomis, įskaitant Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 648/2012 (4) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 575/2013 (5). Reguliavimo institucijos remiasi apskaitos terminologija, kad suprastų, kokią riziką įmonė prisiima ir ko iš tos įmonės turi būti reikalaujama;
(5)
pasaulinei ekonomikai reikalinga pasaulinė apskaitos kalba, drauge atsižvelgiant į jau naudojamų daugelio apskaitos tradicijų įvairovę. G20 ne kartą ragino nustatyti pasaulinius apskaitos standartus ir užtikrinti esamų ir būsimų apskaitos standartų konvergenciją. Tarptautinių apskaitos standartų valdybos (toliau - IASB) rengiami tarptautiniai finansinės atskaitomybės standartai (toliau - IFRS) priimami ir naudojami daugelyje pasaulio jurisdikcijų, tačiau nėra naudojami kai kuriose labai svarbiose jurisdikcijose. Reikia skaidraus ir demokratinę atskaitomybę užtikrinančio tokių tarptautinių apskaitos standartų rengimo proceso. Siekiant užtikrinti, kad būtų atsižvelgiama į Sąjungos interesus ir kad pasauliniai standartai būtų aukštos kokybės bei suderinami su Sąjungos teise, ypač svarbu, kad vykstant tam tarptautinių standartų nustatymo procesui būtų tinkamai atsižvelgiama į Sąjungos interesus. Tie interesai, be kita ko, yra principo, pagal kurį finansinės ataskaitos turėtų parodyti tikrą ir teisingą vaizdą, ir turėtų būti patikimos ir suprantamos, palyginamos ir aktualios, išsaugojimas;
(6)
pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1606/2002 (6) tarptautiniai IFRS turėtų būti įtraukti į Sąjungos teisę, kad juos galėtų taikyti bendrovės, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje Sąjungos rinkoje, tik tuo atveju, jei IFRS atitinka tame reglamente nustatytus kriterijus, įskaitant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/34/ES (7) 4 straipsnio 3 dalyje nustatytą reikalavimą, kad ataskaitos parodytų tikrą ir teisingą vaizdą. Todėl IFRS turi didelę įtaką vidaus rinkos veikimui, o Sąjunga yra tiesiogiai suinteresuota užtikrinti, kad rengiant ir tvirtinant IFRS būtų nustatomi vidaus rinkos teisės sistemos reikalavimus atitinkantys standartai;
(7)
IFRS skelbia IASB, o su jais susijusius aiškinimus teikia IFRS aiškinimo komitetas; šios dvi įstaigos priklauso IFRS fondui. Todėl svarbu nustatyti tinkamą IFRS fondo finansavimo tvarką;
(8)
Europos organizacijos, atstovaujančios emitentams ir apskaitos specialistams, dalyvaujantiems finansinės atskaitomybės procesuose, 2001 m. įsteigė EFRAG. Vadovaudamasi Reglamentu (EB) Nr. 1606/2002, EFRAG teikia Komisijai nuomones, ar tam tikras IASB paskelbtas standartas arba IFRS aiškinimo komiteto pateiktas aiškinimas, kurį reikia patvirtinti, atitinka tame reglamente nustatytus tvirtinimo kriterijus;
(9)
EFRAG imasi „vienintelio Europos apskaitos balso“ vaidmens pasaulio arenoje. Tuo EFRAG prisideda prie IASB standartų nustatymo proceso. Kad galėtų atlikti tokį vaidmenį, EFRAG turėtų vykdant tinkamą procesą būti susipažinusi su visomis galimomis nuomonėmis Sąjungoje, o šiuo atveju, atsižvelgiant į jau esamus esminius valstybių narių ir įvairių suinteresuotųjų subjektų nuomonių skirtumus, yra svarbios nacionalinės standartų nustatymo, valdžios ir reguliavimo institucijos bei kiti suinteresuotieji subjektai. Visi EFRAG bendradarbiavimo su IASB veiksmai turėtų būti visiškai skaidrūs ir visi EFRAG sprendimai turėtų būti priimami po visapusiškų konsultacijų su nacionalinėmis standartus nustatančiomis institucijomis;
(10)
atsižvelgiant į EFRAG vaidmenį, vertinant, ar IFRS atitinka Sąjungos bendrovių teisės ir politikos reikalavimus, kaip nurodyta Reglamente (EB) Nr. 1606/2002, Sąjungai būtina užtikrinti stabilų EFRAG finansavimą, taigi ir prisidėti skiriant lėšų;
(11)
2013 m. lapkričio 12 d. Komisija paskelbė už vidaus rinką ir paslaugas atsakingo Komisijos nario specialiojo patarėjo Philippe’o Maystadt’o pranešimą (toliau - specialiojo patarėjo pranešimas), kuriame jis išdėstė galimas EFRAG valdymo reformas, kuriomis siekiama padidinti Sąjungos įnašą į tarptautinių apskaitos standartų rengimą. Kad būtų pasiekti šiame reglamente nustatytos bendro finansavimo programos (toliau - programa) tikslai, būtina peržiūrėti valdymo tvarką pagal specialiojo patarėjo pranešime nustatytas rekomendacijas ir tas reformas nedelsiant įgyvendinti. Komisija turėtų stebėti, kaip įgyvendinama EFRAG valdymo reforma, ir informuoti Europos Parlamentą ir Tarybą apie jos įgyvendinimo pažangą. Šiuo tikslu Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai ve vėliau kaip 2014 m. kovo 31 d. turėtų pateikti valdymo reformos įgyvendinimo ataskaitą;
(12)
EFRAG techninė veikla turėtų būti daugiausia techninių rekomendacijų Komisijai dėl IFRS tvirtinimo rengimas, taip pat tinkamas dalyvavimas tokių IFRS rengimo procese ir turėtų užtikrinti, kad tarptautinių standartų nustatymo procese būtų tinkamai atsižvelgiama į Sąjungos interesus. Tie interesai turėtų apimti atsargumo principo nustatymą, reikalavimo dėl tikro ir teisingo vaizdo, kaip nustatyta Direktyvoje 2013/34/ES, išsaugojimą ir jais turėtų būti atsižvelgta į standartų poveikį finansiniam stabilumui ir ekonomikai. Komisija turėtų vertinti EFRAG techninę veiklą pateikdama ataskaitas, parengtas pagal šiame reglamente nustatytus kriterijus;
(13)
kalbant apie teisės aktų nustatytą auditą, 2005 m. Stebėsenos grupė, tarptautinė organizacija, atsakinga už Tarptautinės buhalterių federacijos (toliau - IFAC) valdymo reformos priežiūrą, įsteigė PIOB. PIOB vaidmuo - prižiūrėti procesą, kurio rezultatas - tarptautinių audito standartų (toliau - ISA) priėmimas, ir kitą su viešuoju interesu susijusią IFAC veiklą. ISA gali būti patvirtinami ir taikomi Sąjungoje, jei jie visų pirma parengti laikantis tinkamos procedūros, viešosios priežiūros ir skaidrumo, kaip reikalaujama pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/43/EB (8) 26 straipsnį. 2011 m. lapkričio 30 d. audito pasiūlymuose taip pat numatoma ISA įvesti Sąjungoje;
(14)
ISA įvedimas Sąjungoje ir svarbus PIOB vaidmuo užtikrinant, kad jie atitiktų Direktyvoje 2006/43/EB nustatytus reikalavimus, reiškia, kad Sąjunga tiesiogiai suinteresuota užtikrinti, jog rengiant ir tvirtinant tokius standartus būtų nustatomi vidaus rinkos teisės sistemą atitinkantys standartai. Be to, Komisijos pasiūlyme dėl dalinio Direktyvos 2006/43/EB pakeitimo taip pat aiškiai pripažįstamas PIOB vaidmuo. Todėl svarbu užtikrinti tinkamą PIOB finansavimo tvarką;
(15)
apskaitos ir audito srityje dirbančios įstaigos labai priklauso nuo finansavimo ir Sąjungoje atlieka svarbius vaidmenis, darančius lemiamą įtaką vidaus rinkos veikimui. Sprendimu Nr. 716/2009/EB nustatytos programos pasiūlytiems paramos gavėjams iš Sąjungos biudžeto buvo teikiamas bendras finansavimas dotacijų veiklai forma, o tai leido jiems didinti savo finansinį nepriklausomumą nuo privačiojo sektoriaus bei ad hoc šaltinių, taigi, didinti savo pajėgumą ir patikimumą. Vis dėlto viešasis finansavimas pats savaime neturėtų būti vertinamas kaip tokio nepriklausomumo nuo privačiojo sektoriaus patvirtinimas. Visų pirma turėtų būti reikalaujama didesnio narystės, be kita ko, IASB ir EFRAG valdybose skaidrumo, siekiant užtikrinti, kad per standartų nustatymo ir tvirtinimo procedūras būtų atstovaujama visiems suinteresuotiesiems subjektams. EFRAG ir IASB turėtų imtis visų atitinkamų veiksmų, kad išvengtų interesų konfliktų, įskaitant informacijos atskleidimo reikalavimus, pritaikytus prie tų organizacijų įdarbintų įvairioms kategorijoms priklausančių darbuotojų funkcijų ir pareigų;
(16)
patirtis parodė, kad Sąjungos bendru finansavimu paramos gavėjams užtikrinamas aiškus, stabilus, įvairus, patikimas ir pakankamas finansavimas ir jiems sudaromos galimybės nepriklausomai ir veiksmingai įgyvendinti savo viešojo intereso misiją. Todėl ir toliau turėtų būti teikiamas pakankamas finansavimas, Sąjungos įnašą suteikiant tarptautinių apskaitos ir audito standartų nustatymo veiklai, visų pirma IFRS fondui, EFRAG ir PIOB;
(17)
be to, kad keičiami IFRS fondo ir EFRAG finansavimo modeliai, įvyko šių įstaigų valdymo reformos, siekiant užtikrinti, kad jų struktūra ir procesais būtų užtikrintas jų gebėjimas nepriklausomai, veiksmingai, skaidriai ir pagal demokratinės atskaitomybės principus atlikti jų viešojo intereso misiją. Kalbant apie IFRS fondą, 2009 m. įsteigta Priežiūros valdyba, siekiant užtikrinti viešąją atskaitomybę ir priežiūrą, pagerintas Standartų patariamosios tarybos veiksmingumas, padidintas skaidrumas ir įformintas poveikio vertinimų kaip IASB tinkamos procedūros dalies vaidmuo. Bus toliau dedamos pastangos pagerinti tų įstaigų valdymą. 2013 m. Komisija pradėjo Reglamento (EB) Nr. 1606/2002 taikymo įvertinimą. Įvertinimas visų pirma apima IFRS tvirtinimo Sąjungoje kriterijus, kaip nustatyta to reglamento 3 straipsnio 2 dalyje, ir IFRS fondo bei IASB valdymo tvarką. Komisija ketina užbaigti įvertinimą ir pateikti rezultatus Europos Parlamentui ir Tarybai ne vėliau kaip 2014 m. gruodžio 31 d. Jei tikslinga, Komisija pateiks pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, siekiant gerinti to reglamento veikimą;
(18)
šiuo reglamentu nustatomas viso programos laikotarpio finansinis paketas, kuris yra svarbiausia orientacinė suma Europos Parlamentui ir Tarybai metinės biudžeto procedūros metu, kaip apibrėžta 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (9) 17 punkte;
(19)
Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (10) ir Komisijos deleguotasis reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 1268/2012 (11), kuriais saugomi Sąjungos finansiniai interesai, turi būti taikomi programos įgyvendinimo laikotarpiu atsižvelgiant į paprastumo ir nuoseklumo principus, kai pasirenkamos biudžetinės priemonės, atvejų, kai Komisija išlaiko tiesioginę atsakomybę už jų įgyvendinimą ir valdymą, skaičiaus ribojimą ir reikiamą proporcingumą tarp išteklių kiekio ir su jų naudojimu susijusios administracinės naštos;
(20)
kad būtų užtikrintos vienodos šio reglamento įgyvendinimo sąlygos, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai nustatyti metines darbo programas;
(21)
numatoma, kad programa padės siekti šių tikslų: užtikrinti visos Sąjungos bendrovių ataskaitų palyginamumą ir skaidrumą ir pasiekti, kad į Sąjungos poreikius būtų atsižvelgta pasauliniu mastu derinant finansinės atskaitomybės standartus. Vieninga Europos pozicija padėtų skatinti tarptautiniu mastu pripažinti IFRS, taip pat skatinti konvergenciją ir aukštos kokybės tarptautinius audito standartus visose valstybėse narėse. Be to, programa prisidedama prie strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimo, nes stiprinama bendroji finansinių paslaugų ir kapitalo rinka, ir prie strategijos išorės aspekto įgyvendinimo;
(22)
šiame reglamente turėtų būti numatyta galimybė bendrai finansuoti tam tikrų įstaigų, siekiančių Sąjungos politikos kryptį atitinkančio tikslo ir padedančių ją įgyvendinti, veiklą rengiant ir tvirtinant standartus ar prižiūrint standartų rengimo procesus, susijusius su finansine atskaitomybe ir auditu;
(23)
Sąjungos finansavimas siūlomas tiksliai apibrėžtam ir ribotam svarbiausių finansinės atskaitomybės ir audito srityje veikiančių įstaigų skaičiui. Pagal dabartinę institucinę sistemą finansavimo tvarka turėtų būti užtikrintas stabilus, įvairus, patikimas ir pakankamas finansavimas, kad atitinkamos įstaigos galėtų nepriklausomai ir veiksmingai vykdyti savo su Sąjunga susijusią ar viešojo intereso misiją. Tos įstaigos turėtų atskleisti informaciją apie iš alternatyvių šaltinių gautas kito finansavimo sumas;
(24)
Komisija, atsižvelgdama į specialiojo patarėjo pranešime nustatytų rekomendacijų įgyvendinimą, 2014 m. kovo mėn., o nuo 2015 m. - kasmet ne vėliau kaip birželio mėn., turėtų pateikti ataskaitas dėl EFRAG pažangos įgyvendinant savo valdymo reformas. IASB yra pradėjusi esminių gairių peržiūrą. Po esminių gairių peržiūros paskelbimo, Komisija turėtų pranešti Europos Parlamentui ir Tarybai apie visus esminių gairių pasikeitimus ir jų priežastis, ypatingą dėmesį skirdama atsargumo ir patikimumo principams, užtikrinantiems, kad būtų laikomasi Direktyvoje 2013/34/ES nustatyto tikro ir teisingo vaizdo reikalavimo. Paramos gavėjai turėtų užtikrinti, kad viešosios lėšos, įskaitant kelionės ir kitas susijusias išlaidas, būtų naudojamos veiksmingai ir taupiai;
(25)
programa turėtų pakeisti ankstesnę paramos gavėjų bendro finansavimo programą. Todėl teisinio tikrumo sumetimais Sprendimas Nr. 716/2009/EB turėtų būti panaikintas;
(26)
kadangi šio reglamento tikslo, t. y. laikotarpiui nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d. nustatyti Sąjungos programą, skirtą remti įstaigų, padedančių siekti Sąjungos politikos tikslų, susijusių su finansine atskaitomybe ir auditu, veiklą, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl siūlomo veiksmo masto ir poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti;
(27)
bet kokį naujų paramos gavėjų finansavimą, net jei jie yra tiesioginiai vieno iš šiame reglamente išvardytų paramos gavėjų veiklos perėmėjai, turėtų patvirtinti Europos Parlamentas ir Taryba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnį;
(28)
tikslinga šio reglamento taikymo trukmę suderinti su Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013 (12) taikymo trukme. Todėl šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d.,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Dalykas ir taikymo sritis
1. Laikotarpiui nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d. nustatoma Sąjungos programa (toliau - programa), skirta remti įstaigų, padedančių siekti Sąjungos politikos tikslų, susijusių su finansine atskaitomybe ir auditu, veiklą.
2. Programa skiriama IFRS fondo, EFRAG ar PIOB vykdomai veiklai, kuria rengiami standartai ar prisidedama prie jų rengimo, standartai taikomi, vertinami ar stebimi arba prižiūrimi standartų rengimo procesai, padedant įgyvendinti Sąjungos politiką finansinės atskaitomybės ir audito srityje.
2 straipsnis
Tikslas
Programos tikslas - gerinti efektyvaus vidaus rinkos veikimo sąlygas remiant skaidrų ir nepriklausomą tarptautinių finansinės atskaitomybės ir audito standartų rengimą.
3 straipsnis
Paramos gavėjai
1. Paramos gavėjai pagal programą yra:
a)
finansinės atskaitomybės srityje:
i)
EFRAG - nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2016 m. gruodžio 31 d.;
ii)
IFRS fondas;
b)
audito srityje: PIOB.
2. Finansinės atskaitomybės ir audito srityje dirbančios įstaigos, gaunančios Sąjungos finansavimą pagal programą, privalo užsitikrinti savo nepriklausomumą ir užtikrinti, kad viešosios lėšos būtų naudojamos taupiai ir veiksmingai, nepriklausomai nuo įvairių finansavimo šaltinių iš kurių jos galėtų gauti paramą.
4 straipsnis
Dotacijų skyrimas
Finansavimas pagal programą teikiamas dotacijų veiklai, kurios skiriamos kiekvienais metais, forma.
5 straipsnis
Skaidrumas
Bet kuris pagal programą skirto finansavimo gavėjas viešai nurodo, kaip antai interneto svetainėje, skelbime ar metinėje ataskaitoje, kad gavo finansavimą iš Sąjungos biudžeto, ir pateikia informaciją apie iš alternatyvių šaltinių gautas finansavimo sumas.
6 straipsnis
Finansinės nuostatos
1. 2014-2020 m. programos įgyvendinimo finansinis paketas yra 43 176 000 EUR esamomis kainomis.
2. Metinius asignavimus tvirtina Europos Parlamentas ir Taryba, neviršydami daugiametėje finansinėje programoje nustatytų ribų.
3. 1 dalyje nustatyto finansinio paketo orientacinis paskirstymas trims paramos gavėjams yra toks:
a)
EFRAG - 9 303 000 EUR;
b)
IFRS fondui - 31 632 000 EUR;
c)
PIOB - 2 241 000 EUR.
7 straipsnis
Programos įgyvendinimas
Komisija įgyvendina programą sudarydama metines darbo programas pagal Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012. Kiekviena metine darbo programa įgyvendinamas programos tikslas, kaip nustatyta šio reglamento 2 straipsnyje, nurodant:
a)
numatomus rezultatus;
b)
kiekvienam paramos gavėjui skirtą biudžeto dalį pagal 6 straipsnio 3 dalyje nustatytas orientacines sumas;
Siekiant užtikrinti skaidrumą, metinėje darbo programoje, nuorodos būdu, taip pat nurodomas 2 straipsnyje nustatytas tikslas, 4 straipsnyje nustatytas įgyvendinimo metodas ir ataskaitų išvados.
Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustato metines darbo programas.
8 straipsnis
Sąjungos finansinių interesų apsauga
1. Komisija tinkamomis priemonėmis užtikrina, kad, kai vykdoma pagal šį reglamentą finansuojama veikla, Sąjungos finansiniai interesai būtų saugomi taikant prevencines kovos su sukčiavimu, korupcija ir kitokia neteisėta veika priemones, atliekant veiksmingus patikrinimus ir, jei nustatoma pažeidimų, atgaunant nepagrįstai sumokėtas sumas ir prireikus skiriant veiksmingas, proporcingas ir atgrasančias sankcijas.
2. Komisijai arba jos atstovams ir Audito Rūmams suteikiami įgaliojimai atlikti visų dotacijų gavėjų, rangovų ir subrangovų, gavusių Sąjungos lėšų pagal programą, dokumentų auditą ir auditą vietoje.
Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) gali, laikydamasi Tarybos reglamente (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 (13) nustatytų procedūrų, atlikti ekonominės veiklos vykdytojų, tiesiogiai arba netiesiogiai susijusių su tokiu finansavimu, patikrinimus ir inspektavimą vietoje, siekdama nustatyti, ar vykdant dotacijos susitarimą, dotacijos sprendimą ar sutartį dėl Sąjungos lėšų skyrimo nebūta Sąjungos finansiniams interesams kenkiančių sukčiavimo, korupcijos ar kitokios neteisėtos veikos atvejų.
Nedarant poveikio pirmos ir antros pastraipų nuostatoms, bendradarbiavimo susitarimais su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis, dotacijos susitarimais, dotacijos sprendimais bei sutartimis, sudarytais įgyvendinant šį reglamentą, Komisija, Audito Rūmai ir OLAF tiesiogiai įgaliojami atlikti tokius auditus, patikrinimus ir inspektavimus vietoje.
9 straipsnis
Vertinimas
1. Ne vėliau kaip 2014 m. kovo 31 d. Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai pirmą ataskaitą dėl būtinų valdymo reformų EFRAG, atsižvelgdama, be kita ko, į specialiojo patarėjo pranešime nustatytų rekomendacijų įgyvendinimą ir veiksmus, kurių EFRAG jau ėmėsi siekdama įgyvendinti tas reformas.
2. Ne vėliau kaip 2014 m. gruodžio 31 d. Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą dėl Komisijos atlikto Reglamento (EB) Nr. 1606/2002 įvertinimo išvadų, įskaitant, kai tikslinga, pasiūlymus dėl to reglamento keitimo siekiant gerinti jo veikimą ir dėl visų susijusių institucijų valdymo tvarkos.
3. Nuo 2015 m. Komisija rengia metines ataskaitas dėl IFRS fondo veiklos, susijusios su IFRS rengimu, dėl PIOB ir dėl EFRAG veiklos.
4. Kiek tai susiję su IFRS fondu, 3 dalyje nurodyta ataskaita apima jo veiklą ir ypač bendruosius principus, kuriais vadovaujantis parengti nauji standartai. Ataskaitoje taip pat aptariama tai, ar IFRS tinkamai atsižvelgiama į įvairius verslo modelius, ar jie atspindi ekonominių operacijų tikrąsias pasekmes, nėra pernelyg sudėtingi ir ar vengiama dirbtinio trumpalaikiškumu ir nestabilumu paremto tendencingumo.
Paskelbus peržiūrėtas esmines gaires, ataskaitoje nagrinėjami visi esminių gairių pasikeitimai, ypatingą dėmesį skiriant atsargumo ir patikimumo principams.
5. 3 dalyje nurodytos ataskaitos dalis apie PIOB ar jos veiklą perėmusią organizaciją apima finansavimo diversifikavimo pokyčius. Jeigu tam tikrais metais IFAC teikiamas finansavimas sudaro daugiau kaip du trečdalius viso metinio PIOB finansavimo, Komisija siūlo sumažinti savo metinį įnašą tais metais, kad jis sudarytų ne daugiau kaip 300 000 EUR.
6. 3 dalyje nurodytos ataskaitos dalis apie EFRAG apima informaciją apie:
a)
tai, ar EFRAG, vykdydama savo techninę su tarptautiniais apskaitos standartais susijusią veiklą, tinkamai atsižvelgia į Reglamento (EB) Nr. 1606/2002 3 straipsnio 2 dalyje nustatytą reikalavimą, ypač tais atvejais, kai vertina, ar nauji arba pakeisti IFRS atitinka tikro ir teisingo vaizdo principą ir prisideda prie Europos visuomenės gerovės;
b)
tai, ar EFRAG, vykdydama savo techninę su IFRS susijusią veiklą, pateikia tinkamus įvertinimus, ar IASB parengti standartų projektai, nauji arba pakeisti tarptautiniai apskaitos standartai yra pagrįsti įrodymais ir atitinka Sąjungos poreikius, atsižvelgiant į apskaitos ir ekonominių modelių ir požiūrių įvairovę Sąjungoje; ir
c)
EFRAG pažangą įgyvendinant savo valdymo reformas, atsižvelgiant į specialiojo patarėjo pranešime nustatytų rekomendacijų įgyvendinimą.
Jei tikslinga, Komisija pateikia pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kad EFRAG finansavimas būtų tęsiamas po 2016 m. gruodžio 31 d.
7. Komisija perduoda 3 dalyje nurodytą ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai ne vėliau kaip kiekvienų metų birželio 30 d.
8. Ne vėliau kaip dvylika mėnesių prieš programos pabaigą, Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ataskaitą dėl programos tikslo įgyvendinimo. Toje ataskaitoje įvertinama bent bendra programos svarba ir nuoseklumas, jos vykdymo veiksmingumas ir bendras bei individualus paramos gavėjų darbo programos veiksmingumas, atsižvelgiant į tai, ar pasiektas 2 straipsnyje nurodytas tikslas.
9. Komisija šiame straipsnyje nurodytas ataskaitas siunčia susipažinti Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui.
10 straipsnis
Panaikinimas
Sprendimas Nr. 716/2009/EB panaikinamas nuo 2014 m. sausio 1 d.
11 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Jis taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimtas Briuselyje 2014 m. balandžio 3 d.