NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1243/2012
ze dne 19. prosince 2012,
kterým se mění nařízení (ES) č. 1342/2008, kterým se zavádí dlouhodobý plán pro populace tresky obecné a lov těchto populací
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Rady (ES) č. 1342/2008 (1) zavádí dlouhodobý plán pro populace tresky obecné v Kattegatu, Severním moři, Skagerraku a východní části Lamanšského průlivu, v oblasti západně od Skotska a v Irském moři a pro lov těchto populací (dále jen „plán pro tresku obecnou“). Cílem tohoto plánu je zajistit udržitelné využívání těchto populací tresky obecné na základě maximálního udržitelného výnosu. Tohoto cíle se má dosáhnout při udržení specifické úrovně úmrtnosti tresky obecné způsobené rybolovem u příslušných věkových skupin.
(2)
Pro dosažení tohoto cíle stanoveného v plánu pro tresku obecnou obsahují články 7, 8, 9 a 12 tohoto plánu zvláštní pravidla, která stanoví podrobnou metodu pro každoroční stanovení celkových přípustných odlovů (TAC) na jedné straně a omezení intenzity rybolovu na straně druhé.
(3)
Vědecké hodnocení účinnosti plánu pro tresku obecnou prováděné Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství (VTHVR) prokázalo řadu problémů souvisejících s vypracováním a fungováním plánu pro tresku obecnou. Aniž by zpochybnil cíle stanovené v plánu pro tresku obecnou, došel VTHVR k závěru, že uvedených cílů nebude pravděpodobně možné dosáhnout v časovém rámci, který by byl v souladu se závěry světového summitu o udržitelném rozvoji pořádaného v roce 2002 v Johannesburgu, nebudou-li v koncepci plánu pro tresku obecnou odstraněny nedostatky, které souvisejí mimo jiné s uplatňováním článků 9 a 12 uvedeného plánu.
(4)
Článek 9 obsahuje podrobná pravidla pro stanovení celkových přípustných odlovů v případě nedostatku údajů, kdy vzhledem k chybějícím dostatečně přesným a reprezentativním informacím nelze uplatnit pravidla pro stanovení celkových přípustných odlovů uvedená v článcích 7 a 8. Ačkoli k automatickým každoročním snížením celkových přípustných odlovů o 25 % mělo docházet pouze výjimečně, stala se tato snížení v letech 2009 až 2012 pravidlem. Po vstupu plánu pro tresku obecnou v platnost byly v důsledku toho celkové přípustné odlovy pro dotčené oblasti značně sníženy a další automatická snížení by v těchto oblastech vedla ke skutečnému ukončení lovu tresky obecné. Ve vědeckém hodnocení VTHVR se navrhuje, že pro účely dosažení cílů stanovených v plánu pro tresku obecnou by bylo v některých případech vhodnější umožnit více flexibility s cílem zohlednit případ od případu příslušná vědecká stanoviska. V rámci této flexibility je proto vhodné umožnit za určitých podmínek pozastavení ročního snížení celkových přípustných odlovů anebo stanovení alternativních celkových přípustných odlovů, aniž by se tím ohrozily cíle plánu pro tresku obecnou.
(5)
Článek 12 obsahuje podrobná pravidla pro stanovení přípustné intenzity rybolovu. Vzhledem k tomu, že podle čl. 12 odst. 4 se pro přípustnou intenzitu rybolovu používají stejné procentní úpravy v souladu s automatickými ročními sníženími úmrtnosti způsobené rybolovem (podle článků 7 a 8) a v souladu s automatickými ročními sníženími celkových přípustných odlovů (podle článku 9), byla přípustná intenzita rybolovu v období let 2009 až 2012 v oblastech, na které se vztahuje článek 9, omezena o 25 % ročně a v oblastech, na které se vztahuje článek 8, byla výrazně omezena. Od vstupu plánu pro tresku obecnou v platnost byla proto množství přidělená v rámci maximální přípustné intenzity rybolovu značně snížena v případě hlavních zařízení pro lov tresky obecné. Podle vědeckého stanoviska nelze prokázat, že tato automatická roční snížení přípustné intenzity rybolovu vedla k očekávanému snížení úmrtnosti způsobené rybolovem. V praxi tato automatická roční snížení intenzity rovněž odstranila nebo snížila pobídky rybářů k tomu, aby úmrtnost způsobenou rybolovem omezovali jinými prostředky stanovenými v článku 13. Další uplatňování automatických ročních snížení intenzity by nevedlo k dosažení cílů plánu pro tresku obecnou, ale mělo by značný hospodářský a sociální dopad na ty segmenty loďstva, které používají tatáž zařízení, avšak loví zejména jiné druhy než tresku obecnou. Proto je vhodné umožnit pružnější přístup, který by dovoloval pozastavit automatické roční snižování intenzity rybolovu bez ohrožení cílů stanovených v plánu pro tresku obecnou.
(6)
Vzhledem k výše uvedenému je nezbytné články 9 a 12 plánu pro tresku obecnou urychleně změnit, aby bylo možné použít nová pravidla při stanovení rybolovných práv na rok 2013.
(7)
Podle čl. 43 odst. 2 Smlouvy přijmou Evropský parlament a Rada řádným legislativním postupem po konzultaci s Hospodářským a sociálním výborem společnou organizaci trhů v odvětví rybolovu uvedenou v čl. 40 odst. 1 Smlouvy a ostatní ustanovení nezbytná pro sledování cílů společné rybářské politiky. Podle čl. 43 odst. 3 Smlouvy přijme Rada na návrh Komise opatření týkající se stanovení a přidělení rybolovných práv.
(8)
Změny článků 9 a 12 stanoví podrobná konkrétní pravidla pro stanovování rybolovných práv vyjádřených prostřednictvím celkových přípustných odlovů a omezení intenzity rybolovu. Přizpůsobují se tím pravidla uplatňovaná v současnosti pro stanovení rybolovných práv, aniž by došlo ke změně cílů stanovených v plánu pro tresku obecnou. Jedná se tedy o opatření týkající se stanovování a přidělování celkových přípustných odlovů a omezení intenzity rybolovu a nelze je považovat ani za ustanovení, jimiž se zřizuje společná organizace trhů v odvětví rybolovu, ani za další ustanovení nezbytná k dosahování cílů společné rybářské politiky.
(9)
Nařízení (ES) č. 1342/2008 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 1342/2008 se mění takto:
1)
Článek 9 se nahrazuje tímto:
„Článek 9
Zvláštní postup pro určení celkových přípustných odlovů
1. Pokud nejsou k dispozici dostatečné informace pro určení celkových přípustných odlovů v souladu s článkem 7, určí se celkové přípustné odlovy pro populace tresky obecné v Kattegatu, v oblasti západně od Skotska a v Irském moři na úrovni dané vědeckými stanovisky. Pokud však úroveň daná vědeckými stanovisky překračuje o více než 20 % úroveň celkových přípustných odlovů předchozího roku, určí se na úroveň, jež je o 20 % vyšší než úroveň celkových přípustných odlovů předchozího roku, nebo pokud je úroveň daná vědeckými stanovisky o více než 20 % nižší než úroveň celkových přípustných odlovů předchozího roku, určí se na úroveň, jež je o 20 % nižší než úroveň celkových přípustných odlovů předchozího roku.
2. Odchylně od odstavce 1 v případě, že vědecké doporučení uvádí, že by neměl být prováděn žádný cílený rybolov a že by
a)
vedlejší úlovky měly být minimalizovány nebo sníženy na nejnižší možnou úroveň nebo
b)
odlovy tresky obecné měly být sníženy na nejnižší možnou úroveň,
může Rada rozhodnout, že v následujícím roce či následujících letech roční úpravu celkových přípustných odlovů neuplatní, pokud se bude stanovený TAC týkat jen vedlejších úlovků.
3. Pokud nejsou k dispozici dostatečné informace pro určení celkových přípustných odlovů v souladu s článkem 8, určí se celkové přípustné odlovy pro populaci tresky obecné v Severním moři, ve Skagerraku a ve východní části Lamanšského průlivu obdobně podle odstavců 1 a 2 tohoto článku, pokud z konzultací s Norskem nevyplyne odlišná úroveň celkových přípustných odlovů.
4. Pokud vědecká stanoviska naznačují, že použití pravidel stanovených v čl. 8 odst. 1 až 4 není k dosažení cílů plánu vhodné, může Rada bez ohledu na zmíněná ustanovení rozhodnout o alternativní úrovni celkových přípustných odlovů.“
2)
Článek 12 se mění takto:
a)
odstavec 4 se nahrazuje tímto:
„4. U celkových skupin intenzity, jejichž celkový úlovek vypočtený podle odst. 3 písm. d) se rovná nejméně 20 %, se použijí roční úpravy. Maximální přípustná intenzita rybolovu příslušných skupin se vypočte takto:
a)
pokud se uplatňuje článek 7 nebo 8, použije se pro základní hodnotu stejná procentní úprava, jaká je v uvedených článcích stanovena pro úmrtnost způsobenou rybolovem;
b)
pokud se uplatňuje článek 9, použije se stejná procentní úprava intenzity rybolovu jako v případě úpravy celkového přípustného odlovu v porovnání s předchozím rokem.“;
b)
doplňuje se nový odstavec, který zní:
„6. Odchylně od odstavce 4 může Rada v případě, že maximální přípustná intenzita rybolovu byla snížena během čtyř po sobě jdoucích let, rozhodnout, že v následujícím roce či následujících letech roční úpravu maximální přípustné intenzity rybolovu neuplatní.“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2013.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 19. prosince 2012.
TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1243/2012
2012 m. gruodžio 19 d.
kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1342/2008, nustatantis menkių išteklių ir šių išteklių žvejybos būdų daugiametį planą
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 3 dalį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
kadangi:
(1)
Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1342/2008 (1) nustatomas menkių išteklių Kategato sąsiauryje, Šiaurės jūroje, Skagerako sąsiauryje ir rytinėje Lamanšo sąsiaurio dalyje, rajone į vakarus nuo Škotijos ir Airijos jūroje ir šių išteklių žvejybos būdų daugiametis planas (menkių išteklių planas). Menkių išteklių plano tikslas - užtikrinti tausų tų menkių išteklių naudojimą atsižvelgiant į didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį. Šio tikslo turi būti siekiama išlaikant tam tikrą atitinkamų amžiaus grupių menkių mirtingumo dėl žvejybos lygį;
(2)
norint pasiekti menkių išteklių plano tikslą, menkių išteklių plano 7, 8, 9 ir 12 straipsniuose nustatytos konkrečios taisyklės, kuriomis nustatoma išsami bendrų leidžiamų sužvejoti kiekių (BLSK) ir žvejybos pastangų apribojimų kasmetinio nustatymo metodika;
(3)
Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetui (ŽMTEK) atlikus menkių išteklių plano veiksmingumo mokslinį įvertinimą buvo nustatyta keletas su menkių išteklių plano sudarymu ir veikimu susijusių problemų. Nekeldamas klausimo dėl menkių išteklių plano tikslų, ŽMTEK padarė išvadą, kad vargu ar tų tikslų bus pasiekta per tam tikrą laikotarpį, kuris atitiktų 2002 m. Johanesburge įvykusio Pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimo tvaraus vystymosi klausimais išvadas, jeigu nebus ištaisytos menkių išteklių plano modelio klaidos, kurios, be kita ko, yra susijusios su 9 ir 12 straipsnių taikymu;
(4)
9 straipsnyje išdėstytos išsamios taisyklės dėl BLSK nustatymo stingant duomenų, kai negali būti taikomos 7 ir 8 straipsniuose nustatytos BLSK nustatymo taisyklės dėl to, kad trūksta pakankamai tikslios ir reprezentatyvios informacijos. Nors automatiškai taikyti BLSK metinius 25 % sumažinimus buvo numatyta tik išimtinėmis aplinkybėmis, nuo 2009 m. iki 2012 m. jie buvo taikomi reguliariai. Todėl įsigaliojus menkių išteklių planui atitinkamų rajonų BLSK buvo gerokai sumažinti; toliau automatiškai taikant mažinimus atitinkamuose rajonuose būtų faktiškai sustabdyta menkių žvejybos veikla. ŽMTEK atliktame moksliniame vertinime nurodoma, kad norint pasiekti menkių išteklių plano tikslus kai kuriais atvejais būtų tikslingiau leisti suteikti daugiau lankstumo, kad būtų atsižvelgta į mokslines rekomendacijas kiekvienu atskiru atveju. Todėl, siekiant įtvirtinti minėtą lankstumą, tikslinga esant tam tikroms sąlygoms leisti sustabdyti metinių BLSK sumažinimų taikymą arba nustatyti alternatyvų BLSK lygį, nesukeliant pavojaus menkių išteklių plano tikslų įvykdymui;
(5)
12 straipsnyje išdėstytos išsamios didžiausių leidžiamų žvejybos pastangų nustatymo taisyklės. Atsižvelgiant į tai, kad pagal 12 straipsnio 4 dalį taikomi tie patys didžiausių leidžiamų žvejybos pastangų procentinės vertės patikslinimai automatiškai taikant žuvų mirtingumo dėl žvejybos metinius sumažinimus (pagal 7 ir 8 straipsnius) ir automatiškai taikant BLSK metinius sumažinimus (pagal 9 straipsnį), didžiausios leidžiamos žvejybos pastangos buvo sumažintos 25 % per metus nuo 2009 m. iki 2012 m. tuose rajonuose, kuriems taikomas 9 straipsnis, ir gerokai sumažintos tuose rajonuose, kuriems taikomas 8 straipsnis. Todėl įsigaliojus menkių išteklių planui gerokai sumažintos didžiausios leidžiamos žvejybos pastangos, skirtos pagrindiniais menkių žvejybos įrankiais žvejojantiems laivams. Kaip teigiama mokslinėse rekomendacijose, negali būti įrodyta, kad dėl tokių automatiškai taikomų didžiausių leidžiamų žvejybos pastangų sumažinimų tikėtinas žuvų mirtingumo dėl žvejybos sumažėjimas. Praktiškai dėl automatiškai taikomų metinių pastangų sumažinimų buvo pašalintos arba sumažintos paskatos žvejams mažinti žuvų mirtingumą dėl žvejybos kitomis priemonėmis, numatytomis 13 straipsnyje. Toliau automatiškai taikant metinių pastangų sumažinimus nepavyktų pasiekti menkių išteklių plano tikslų, bet būtų daromas didelis ekonominis ir socialinis poveikis tuos pačius įrankius naudojantiems, tačiau daugiausia kitų rūšių žuvis (ne menkes) žvejojantiems laivyno segmentams. Todėl tikslinga taikyti lankstesnį požiūrį, kuriuo remiantis būtų galima sustabdyti automatišką metinių žvejybos pastangų sumažinimų taikymą nesukeliant pavojaus menkių išteklių plano tikslų įvykdymui;
(6)
atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, itin svarbu, kad menkių išteklių plano 9 ir 12 straipsniai būtų skubiai iš dalies pakeisti, kad būtų galima taikyti naujas taisykles siekiant nustatyti 2013 m. žvejybos galimybes;
(7)
SESV 43 straipsnio 2 dalyje numatyta, kad Europos Parlamentas ir Taryba, spręsdami pagal įprastą teisėkūros procedūrą ir pasikonsultavę su Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu, nustato 40 straipsnio 1 dalyje numatytą bendro žuvininkystės rinkų organizavimo formą ir kitas nuostatas, kurių reikia bendros žuvininkystės politikos tikslams pasiekti. SESV 43 straipsnio 3 dalyje numatyta, kad Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, patvirtina priemones dėl žvejybos galimybių nustatymo ir skyrimo;
(8)
9 ir 12 straipsnių pakeitimais nustatomos išsamios konkrečios taisyklės žvejybos galimybėms nustatyti taikant BLSK ir žvejybos pastangų apribojimus. Jais pritaikomos šiuo metu galiojančios žvejybos galimybių nustatymo taisyklės nekeičiant menkių išteklių plano tikslo. Todėl tai yra priemonės, kuriomis nustatomi ir skiriami BLSK ir žvejybos pastangų apribojimai, ir jos negali būti laikomos nei bendrą žuvininkystės rinkų organizavimą nustatančiomis nuostatomis, nei nuostatomis, kurios būtinos bendros žuvininkystės politikos tikslams pasiekti;
(9)
todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 1342/2008,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Reglamentas (EB) Nr. 1342/2008 iš dalies keičiamas taip:
1)
9 straipsnis pakeičiamas taip:
„9 straipsnis
Speciali BLSK nustatymo tvarka
1. Jei neturima pakankamai informacijos BLSK nustatyti pagal 7 straipsnį, Kategato sąsiauryje, rajone į vakarus nuo Škotijos ir Airijos jūroje nustatomi mokslinėse rekomendacijose nurodyto lygio menkių išteklių BLSK. Tačiau, jei mokslinėse rekomendacijose nurodytas BLSK lygis yra daugiau kaip 20 % didesnis už ankstesnių metų BLSK, nustatomi 20 % didesni nei ankstesniais metais BLSK, arba jei mokslinėse rekomendacijose nurodytas lygis yra daugiau kaip 20 % mažesnis už ankstesnių metų BLSK, nustatomi 20 % mažesni nei ankstesniais metais BLSK.
2. Nukrypstant nuo 1 dalies, tais atvejais, kai mokslinės rekomendacijos rodo, kad specializuota žvejyba neturėtų būti vykdoma ir kad:
a)
priegauda turėtų būti kuo labiau sumažinta arba sumažinta iki mažiausio įmanomo lygio ir (arba)
b)
sužvejojamas menkių kiekis turėtų būti sumažintas iki mažiausio įmanomo lygio,
Taryba gali nuspręsti netaikyti metinio BLSK patikslinimo vėlesniais metais arba kelis vėlesnius metus, su sąlyga, kad BLSK nustatomas tik priegaudai.
3. Jei neturima pakankamai informacijos BLSK nustatyti pagal 8 straipsnį, menkių išteklių BLSK Šiaurės jūroje, Skagerako sąsiauryje ir rytinėje Lamanšo sąsiaurio dalyje nustatomi taikant mutatis mutandis šio straipsnio 1 ir 2 dalis, nebent per konsultacijas su Norvegija būtų nustatytas kitoks BLSK lygis.
4. Jei mokslinės konsultacijos rodo, kad 8 straipsnio 1-4 dalyse nustatytų taisyklių taikymas nėra tinkamas plano tikslams pasiekti, Taryba, nepaisydama pirmiau minėtų nuostatų, gali nuspręsti dėl alternatyvaus BLSK lygio.“.
2)
12 straipsnis iš dalies keičiamas taip:
a)
4 dalis pakeičiama taip:
„4. Sudėtinėms žvejybos pastangų grupėms, kurių bendro sužvejojamų menkių kiekio procentinė dalis pagal 3 dalies d punktą yra 20 % arba daugiau, taikomi metiniai patikslinimai. Atitinkamų grupių didžiausios leidžiamos žvejybos pastangos apskaičiuojamos taip:
a)
jei taikomas 7 ar 8 straipsnis, bazinė vertė patikslinama taikant tokią procentinę vertę, kuria yra patikslintas pagal tuos straipsnius taikomas mirtingumo dėl žvejybos koeficientas;
b)
jei taikomas 9 straipsnis, bazinė žvejybos pastangų vertė patikslinama tokia procentine verte, kokia, palyginti su ankstesniais metais, yra patikslinamas BLSK.“;
b)
pridedama ši dalis:
„6. Nukrypstant nuo 4 dalies, jei didžiausios leidžiamos žvejybos pastangos sumažinamos ketverius metus iš eilės, Taryba gali nuspręsti didžiausioms leidžiamoms žvejybos pastangoms vienus ar kelerius tolesnius metus metinio patikslinimo netaikyti.“
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Jis taikomas nuo 2013 m. sausio 1 d.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2012 m. gruodžio 19 d.