PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 13. září 2013,
kterým se schvaluje makroekonomický ozdravný program pro Kypr a zrušuje rozhodnutí 2013/236/EU
(2013/463/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 472/2013 ze dne 21. května 2013 o posílení hospodářského a rozpočtového dohledu nad členskými státy eurozóny, jejichž finanční stabilita je postižena či ohrožena závažnými obtížemi (1), a zejména na čl. 7 odst. 2 a 5 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (EU) č. 472/2013 se vztahuje na členské státy, které jsou v době jeho vstupu v platnost již příjemci finanční pomoci, včetně pomoci z Evropského mechanismu stability.
(2)
Nařízení (EU) č. 472/2013 stanoví pravidla schválení makroekonomických ozdravných programů pro členské státy, které jsou příjemci finanční pomoci; tato pravidla musí odpovídat ustanovením Smlouvy o založení Evropského mechanismu stability.
(3)
Na žádost Kypru ze dne 25. června 2012 o finanční pomoc z ESM Rada dne 25. dubna 2013 rozhodnutím 2013/236/EU (2) stanovila, že Kypr má důsledně provádět makroekonomický ozdravný program.
(4)
Dne 24. dubna 2013 Rada guvernérů ESM v zásadě rozhodla poskytnout stabilizační podporu pro Kypr a schválila memorandum o porozumění o zvláštních podmínkách hospodářské politiky (dále jen „memorandum o porozumění“) a jeho podpis Komisí jménem ESM.
(5)
V souladu s čl. 1 odst. 2 rozhodnutí 2013/236/EU provedla Komise ve spolupráci s Evropskou centrální bankou (ECB) a tam, kde je to vhodné, i Mezinárodním měnovým fondem (MMF) první přezkum za účelem posouzení pokroku dosaženého při provádění dohodnutých opatření, jakož i jejich účinnosti a hospodářského a sociálního dopadu. V důsledku tohoto přezkumu byl stávající makroekonomický ozdravný program upraven s ohledem na opatření kyperských úřadů v druhém čtvrtletí roku 2013.
(6)
Po vstupu nařízení (EU) č. 472/2013 v platnost má být nyní makroekonomický ozdravný program přijat ve formě prováděcího rozhodnutí Rady. Z důvodu přehlednosti a právní jistoty by měl být program opětovně přijat na základě čl. 7 odst. 2 nařízení (EU) č. 472/2013. Podstata programu by měla zůstat stejná jako u programu, který byl schválen rozhodnutím 2013/236/EU, ale měl by rovněž zahrnovat i výsledky přezkumu provedeného v souladu s čl. 1 odst. 2 uvedeného rozhodnutí. Zároveň by mělo být rozhodnutí 2013/236/EU zrušeno.
(7)
Komise ve spolupráci s ECB a MMF provedla první přezkum za účelem posouzení pokroku, jehož bylo dosaženo při provádění dohodnutých opatření, jakož i jejich účinnosti a hospodářského a sociálního dopadu. V důsledku tohoto přezkumu bylo aktualizováno memorandum o porozumění v oblastech týkajících se reformy finančního sektoru, fiskální politiky a strukturálních reforem, zejména pokud jde o i) plán postupného uvolňování kontrol kapitálu, ii) zavedení právního rámce pro novou strukturu pro řízení podílu státu v odvětví družstevních úvěrů, iii) akční plán proti praní špinavých peněz, iv) systém kompenzací pro zaopatřovací a penzijní fondy, které mají vklady v bance Cyprus Popular Bank, v) zajištění neustálé disponibility potřebných finančních prostředků na pokrytí příspěvků státu u projektů financovaných ze strukturálních a jiných fondů EU, vi) poskytnutí podrobností o plánované reformě podpory z veřejných prostředků a vii) vytvoření podrobných politických návrhů týkajících se řešení nedostatků v jeho aktivačních politikách a učinění rychlých opatření pro vytvoření příležitostí pro mladé a zlepšení jejich perspektivy zaměstnatelnosti. Provedení komplexních a ambiciózních reforem ve finanční, fiskální a strukturální oblasti by mělo zabezpečit střednědobou udržitelnost kyperského veřejného dluhu.
(8)
V průběhu provádění komplexního balíčku opatření hospodářské politiky Kypru by Komise měla poskytovat další politické poradenství a odbornou pomoc v konkrétních oblastech. Členský stát podléhající makroekonomickému ozdravnému programu, který se potýká s nedostatečnou správní kapacitou, má o technickou pomoc požádat Komisi, která může pro tento účel vytvořit skupiny odborníků.
(9)
Kyperské orgány by měly při přípravě, provádění, sledování a hodnocení makroekonomického ozdravného programu usilovat v souladu se stávajícími vnitrostátními pravidly a zvyklostmi o názory sociálních partnerů a organizací občanské společnosti,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Pro usnadnění návratu kyperské ekonomiky k udržitelnému růstu a fiskální a finanční stabilitě Kypr důsledně provádí makroekonomický ozdravný program (dále jen „program“), jehož hlavní prvky jsou stanoveny v článku 2 tohoto rozhodnutí.
2. Komise ve spolupráci s ECB a tam, kde je to vhodné, s MMF sleduje pokrok Kypru při provádění programu. Kypr poskytuje Komisi a ECB svou plnou součinnost. Zejména jim poskytuje veškeré informace, které považují za nezbytné ke sledování programu. Kyperské úřady předem prokonzultují s Komisí, ECB a MMF přijetí politik, které nejsou zahrnuty do tohoto rozhodnutí, ale které by mohly mít podstatný dopad na dosažení cílů programu.
3. Komise ve spolupráci s ECB a tam, kde je to vhodné, s MMF přezkoumává s kyperskými orgány všechny změny a aktualizace programu, které mohou být nezbytné, aby se plně zohlednily mimo jiné jakékoli významné rozdíly mezi makroekonomickými a fiskálními prognózami a skutečnými hodnotami (včetně údajů o zaměstnanosti), negativní účinky přelévání a rovněž makroekonomické a finanční otřesy.
S cílem zajistit bezproblémové zavádění programu a napomoci udržitelné nápravě nerovnováh Komise zajišťuje průběžné poskytování poradenství a pomoci v oblasti fiskálních reforem, reforem finančního trhu a strukturálních reforem.
Komise pravidelně posuzuje ekonomický dopad programu a doporučuje nezbytné korekce ve snaze podporovat růst a vytváření pracovních míst, zajistit nutnou fiskální konsolidaci a minimalizovat škodlivé dopady v sociální oblasti. Makroekonomický ozdravný program se zveřejní, včetně jeho cílů a předpokládaného rozvržení úsilí o ozdravení.
Článek 2
1. Hlavní cíle programu jsou: ozdravit kyperský bankovní sektor, pokračovat v probíhajícím procesu fiskální konsolidace a provádět strukturální reformy na podporu konkurenceschopnosti a udržitelného a vyváženého růstu. Program se zaměřuje na konkrétní rizika, která Kypr představuje pro finanční stabilitu v eurozóně, a jeho cílem je rychlé obnovení zdravé a udržitelné hospodářské a finanční situace na Kypru a obnovení jeho úplné finanční soběstačnosti na mezinárodních finančních trzích. Program bere náležitě v úvahu doporučení Rady určená Kypru podle článků 121, 126, 136 a 148 Smlouvy, jakož i opatření Kypru přijatá k dodržování uvedených doporučení a zaměřuje se na rozšíření, posílení a prohloubení požadovaných opatření politiky.
2. Kypr usiluje o fiskální konsolidaci v souladu se svými závazky v rámci postupu při nadměrném schodku, a to za pomoci kvalitních trvalých opatření s minimálním dopadem na zranitelné skupiny.
3. Aby Kypr snížil svůj schodek do roku 2016 pod 3 % HDP, je připraven přijmout dodatečná konsolidační opatření. Konkrétně v případě nižších příjmů nebo vyšší potřeby sociálních výdajů v důsledku nepříznivých makroekonomických vlivů je kyperská vláda připravena přijmout dodatečná opatření k zachování cílů programu, včetně snížení diskrečních výdajů, při současné minimalizaci dopadu na zranitelné skupiny. Během programového období se peněžní příjmy přesahující prognózy programu včetně případných neočekávaných zisků použijí ke zvýšení úspor nebo snížení dluhu. Naopak dosažení lepších výsledků v takové míře, že to bude možné považovat za trvalé, může snížit potřebu dodatečných opatření v posledních letech.
4. Kypr zachová dobré využívání strukturálních a dalších unijních fondů s ohledem na rozpočtové cíle programu. Pro zajištění efektivního využívání finančních prostředků Unie kyperská vláda zajistí, aby byly stále k dispozici potřebné finanční prostředky na pokrytí příspěvků státu, včetně nezpůsobilých výdajů, v rámci evropských strukturálních fondů a investičních fondů (EFRR, ESF, Fond soudržnosti, EZFRV a ERF/ENRF) v programových obdobích 2007-2013 a 2014-20, přičemž vezme v úvahu dostupné finanční prostředky Evropské investiční banky. Úřady zajistí, aby se zlepšila institucionální kapacita k provádění stávajících a budoucích programů a byly dostupné příslušné lidské zdroje řídících orgánů a prováděcích subjektů.
5. Ve snaze ozdravit svůj finanční sektor Kypr i nadále důkladně reformuje a restrukturalizuje bankovní sektor a posiluje životaschopné banky prostřednictvím obnovení jejich kapitálu, řešení problémů s likviditou a posílení dohledu nad nimi. Program stanoví tyto opatření a výstupy:
a)
zajištění pečlivého sledování stavu likvidity v bankovním sektoru. Jsou pečlivě sledovány dočasné kontroly volného toku kapitálu (jako např. omezení výběrů hotovosti, plateb a převodů). Cílem je, aby tyto kontroly zůstaly jen po dobu nezbytně nutnou k tomu, aby byla omezena vážná rizika pro finanční stabilitu finančního systému. Byl zveřejněn plán postupného uvolňování kontrol kapitálu založený na etapách a pokroku při provádění programu a v souladu se stavem likvidity bank. Střednědobé plány v oblasti financování a kapitálu u domácích bank, které jsou závislé na financování centrální bankou nebo na státní podpoře, musí realisticky odrážet očekávané snižování pákového efektu v bankovním sektoru a omezovat závislost na úvěrech od centrálních bank, aniž by došlo k nucenému prodeji aktiv a úvěrové krizi. Předpisy o minimálních požadavcích na likviditu jsou aktualizovány, aby se v budoucnosti zabránilo nadměrné koncentraci aktiv určitých emitentů;
b)
přijetí nezbytných regulativních požadavků, pokud jde o zvýšení minimálního ukazatele kapitálové přiměřenosti core tier 1 na 9 % do konce roku 2013;
c)
přijetí opatření k minimalizaci nákladů na restrukturalizaci bank hrazených daňovými poplatníky. Podkapitalizované komerční a družstevní úvěrové instituce získají v co největší míře kapitál ze soukromých zdrojů, dříve než jim budou poskytnuta opatření státní podpory. Veškeré plány na restrukturalizaci musí být před poskytnutím takové podpory formálně schváleny podle pravidel poskytování státní podpory. Komerční banky s nedostatkem kapitálu mohou za předpokladu, že ostatní opatření nejsou dostatečná, požádat o rekapitalizaci od státu v souladu s postupy pro státní podporu;
d)
zajištění toho, aby byl vytvořen úvěrový rejstřík, přezkoumán a případně změněn stávající regulační rámec týkající se poskytování a správy půjček a přijaty právní předpisy posilující správu komerčních bank;
e)
posílení bankovní správy, včetně zákazu poskytování úvěrů nezávislým členům správní rady nebo stranám, které jsou s nimi spjaty;
f)
maximalizaci objemu splacených prostředků z úvěrů v selhání a zároveň minimalizace pobídek pro strategická selhání ze strany dlužníků. Sem se řadí zmírnění omezení týkající se zabavení kolaterálu a řádné sledování a řízení úvěrů v selhání;
g)
dokončení slaďování regulace družstevních úvěrových institucí a dohledu nad nimi s podmínkami platnými pro komerční banky;
h)
provádění strategie pro budoucí strukturu, fungování a životaschopnost sektoru družstevních úvěrových institucí, jak stanoví Kyperská centrální banka po konzultaci s Komisí, ECB a MMF;
i)
posílené sledování zadluženosti podnikatelského sektoru a sektoru domácností a zřízení rámce pro cílenou restrukturalizaci dluhu soukromého sektoru, aby se usnadnilo poskytování nových úvěrů a snížila úvěrová omezení;
j)
další posílení rámce proti praní peněz a provádění akčního plánu zajišťujícího provádění lepších postupů, pokud jde o hloubkové prověřování klienta a transparentnosti subjektů, a to v souladu s osvědčenými postupy;
k)
předložení právních předpisů pro povinný dohled založený na úrovni kapitalizace;
l)
začlenění zátěžových testů do pravidelného vnějšího bankovního dohledu;
m)
zavedení povinných požadavků na zveřejňování, aby bylo zajištěno, že banky pravidelně sdělují trhům, jak pokračuje restrukturalizace jejich fungování; a
n)
zavedení právního rámce pro novou strukturu pro správu podílu státu v odvětví družstevních úvěrů.
6. V průběhu roku 2013 kyperské orgány důsledně plní zákon o rozpočtu na rok 2013 (v posledním platném znění), včetně dalších trvalých opatření, která byla přijata před prvním vyplacením finanční pomoci, která činí minimálně 351 milionů EUR (2,1 % HDP). Kypr přijme tato opatření:
a)
reformu svého daňového systému pro motorová vozidla na základě zásad, které jsou šetrné k životnímu prostředí, a s cílem získat ve střednědobém výhledu další příjmy;
b)
systém kompenzací pro zaopatřovací a penzijní fondy, jež mají vklady v bance Cyprus Popular Bank, který zajišťuje srovnatelné zacházení s takovými fondy v bance Bank of Cyprus a zohledňuje peněžní tok a pojistně matematické situace každého fondu a minimalizuje dopad na schodek vládních institucí. S ohledem na sociální povahu těchto fondů může být cílový schodek vládních institucí pro rok 2013 upraven tak, aby zahrnoval rozpočtový dopad na tento systém, a
c)
plné provedení konsolidačních opatření přijatých od prosince 2012.
7. Od 1. ledna 2014 bude Kypr uplatňovat následující opatření:
a)
na výdajové straně se do rozpočtu zahrne: snížení celkových výdajů na sociální transfery díky lepšímu zacílení; další snížení mezd a náhrad přesčasů ve veřejném a širším veřejném sektoru; zavedení poplatku za průkazy do veřejné dopravy pro studenty a důchodce; opatření pro strukturální reformu v oblasti vzdělávání za účelem zlepšení využívání zdrojů a
b)
na příjmové straně se do rozpočtu na rok 2014 zahrne: prodloužení platnosti dočasného příspěvku z hrubých výdělků zaměstnanců ve veřejném a soukromém sektoru do 31. prosince 2016; zvýšení DPH; zvýšení spotřebních daní a zvýšení příspěvků na všeobecné sociální pojištění.
8. V zájmu zajištění dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí Kypr provádí fiskální strukturální reformy, které zahrnují mimo jiné tato opatření a výstupy:
a)
v případě nutnosti další reformy všeobecného důchodového systému a důchodového systému ve veřejném sektoru s cílem dosáhnout dlouhodobé udržitelnosti důchodového systému a zároveň vyřešit otázku přiměřenosti důchodů. Alternativy reformy vyplynou z pojistně matematické studie;
b)
kontrolu růstu výdajů na zdravotní péči ve snaze zajistit dostatečné prostředky na základní zdravotní péči posílením udržitelnosti struktury financování a efektivnosti veřejné zdravotní péče; zavedení státního systému zdravotní péče, zajištění jeho finanční udržitelnosti a zároveň dostupnosti pro všechny;
c)
zlepšením efektivity veřejných výdajů a rozpočtového procesu na základě účinného střednědobého rozpočtového rámce, který bude součástí lepší správy veřejných financí, přispět k rozpočtové konsolidaci se zohledněním nutnosti zajistit dostatečné prostředky pro základní politiky, jako je vzdělávání a zdravotnictví. Tento rámec plně odpovídá směrnici Rady 2011/85/EU (3) a Smlouvě o stabilitě, koordinaci a správě v hospodářské a měnové unii, podepsané v Bruselu dne 2. března 2012;
d)
přijetí vhodného právního a institucionálního rámce pro partnerství veřejného a soukromého sektoru vytvořeného na základě osvědčených postupů;
e)
vypracování programu pro dosažení pevného systému správy a řízení státních a polostátních podniků a zahájení plánu privatizace, což pomůže zlepšit hospodářskou výkonnost a obnovit udržitelnost dluhu;
f)
vypracování a provedení uceleného plánu reforem s cílem zlepšit efektivnost a účelnost výběru a správy daní včetně opatření pro boj proti daňovým podvodům a únikům a zajištění úplného a včasného používání právních předpisů a norem, jimiž se řídí mezinárodní daňová spolupráce a výměna daňových informací;
g)
reformu systému daně z nemovitostí;
h)
reformu veřejné správy ve snaze zlepšit její fungování a nákladovou efektivnost, zejména přezkoumáním velikosti, pracovního řádu a funkční organizace veřejné služby, aby se zajistilo účinné využívání veřejných zdrojů a poskytování kvalitních služeb obyvatelstvu;
i)
reformy celkové struktury a úrovní sociálních dávek s cílem dosáhnout účinného využívání zdrojů a zajistit správnou rovnováhu mezi sociální podporou a pobídkami k práci. Plánovaná reforma podpory z veřejných prostředků zajistí, aby sociální podpora sloužila jako záchranná síť, která zabezpečuje minimální příjem pro osoby, které nedokáží dosáhnout základní životní úrovně, a přitom zachovává pobídky k práci, a
j)
provedení komplexní prověrky svých veřejných financí, mimo jiné s cílem vyhodnotit důvody, jež vedly k nepřiměřenému nárůstu dluhu.
9. Kypr zajistí, aby do konce programu byla i nadále pozastavena indexace mezd v širším veřejném sektoru. Veškeré změny minimální mzdy musí být v souladu s hospodářským vývojem a s vývojem na trhu práce a musí být přijaty po konzultaci se sociálními partnery.
10. Kypr vytvoří podrobné politické návrhy týkající se řešení nedostatků v jeho aktivačních politikách. Kypr učiní rychlá opatření pro vytvoření příležitostí pro mladé a zlepšení jejich perspektivy zaměstnatelnosti v souladu s cíli doporučení Rady o zavedení záruk pro mladé lidi (4). Koncepce, řízení a provádění opatření určených pro mladé musí být dobře začleněny do širšího systému aktivačních politik a musí být v souladu s reformou sociálního systému a dohodnutými rozpočtovými cíli.
11. Kypr přijme zbývající změny odvětvových právních předpisů, které jsou nezbytné k plnému provedení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/123/ES (5). Neodůvodněné překážky na trzích služeb, zejména v souvislosti s regulovanými povoláními, musí být odstraněny. Lepšího rámce pro hospodářskou soutěž se dosáhne posílením fungování příslušného orgánu pro hospodářskou soutěž a zachováním nezávislosti a pravomocí národních regulačních orgánů.
12. Kypr zajistí snížení počtu nevyřízených vydání vlastnického titulu k nemovitosti, učiní opatření pro zrychlení rychlého rušení břemen u vlastnických titulů, které mají být převedeny na kupující nemovitého majetku, a zavede zaručené lhůty pro vydávání stavebních osvědčení a vlastnických titulů.
13. Kypr změní pravidla pro nucený prodej nemovitostí zatížených hypotékou a umožní soukromé dražby v co nejkratších časových rozmezích. Zvýší se rychlost práce soudů a nevyřízené soudní případy budou vyřešeny do konce programového období. Kypr přijme iniciativy na posílení konkurenceschopnosti svého odvětví cestovního ruchu vypracováním konkrétního akčního plánu, který povede k plnění kvantifikovaných cílů obsažených mimo jiné v nedávno revidované strategii cestovního ruchu na období 2011-2015. Kypr vypracuje zprávu o potřebách v oblasti letecké dostupnosti, která bude základem aeropolitické strategie.
14. V odvětví energetiky Kypr zajistí plné provedení třetího energetického balíčku, a to bez ohledu na čl. 44 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/72/ES (6) a čl. 49 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/73/ES (7). Kypr zváží, zda využije odchylky, které mu poskytují výše uvedená ustanovení. Zároveň vypracuje komplexní plán rozvoje pro přeskupení kyperského odvětví energetiky. Tento plán zahrne:
a)
plán zavádění infrastruktury nezbytné pro těžbu zemního plynu s ohledem na komerční alternativy a rizika;
b)
komplexní nástin regulačního režimu a organizace trhu pro restrukturalizované odvětví energetiky a vývoz plynu, včetně vhodného rámce pro prodej zemního plynu z pobřežních vod zaměřeného na maximalizaci příjmů, a
c)
plán zavedení institucionálního rámce pro využívání zdrojů uhlovodíku, včetně fondu zdrojů, který by měl shromažďovat a spravovat veřejné příjmy z těžby zemního plynu v pobřežních vodách a který je zřízen na základě mezinárodně uznávaných osvědčených postupů.
15. Kypr předloží Komisi žádost o technickou pomoc během programového období. V této žádosti budou uvedeny a specifikovány oblasti technické pomoci či poradenských služeb, které kyperské úřady považují za zásadní pro plnění svého makroekonomického ozdravného programu.
Článek 3
Rozhodnutí 2013/236/EU se zrušuje.
Článek 4
Toto rozhodnutí je určeno Kyperské republice.
V Bruselu dne 13. září 2013.
TARYBOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS
2013 m. rugsėjo 13 d.
dėl Kiprui skirtos makroekonominio koregavimo programos patvirtinimo, kuriuo panaikinamas Sprendimas 2013/236/ES
(2013/463/ES)
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 472/2013 dėl euro zonos valstybių narių, kurios turi didelių finansinio stabilumo sunkumų arba kurioms tokie sunkumai gresia, ekonominės ir biudžeto priežiūros griežtinimo (1), ypač į jo 7 straipsnio 2 ir 5 dalis,
atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
kadangi:
(1)
Reglamentas (ES) Nr. 472/2013 taikomas valstybėms narėms, kurios jo įsigaliojimo metu jau gauna finansinę pagalbą, įskaitant pagalbą per Europos stabilumo mechanizmą (ESM);
(2)
Reglamentu (ES) Nr. 472/2013 yra nustatytos valstybėms narėms, kurios gauna finansinę pagalbą, skirtos makroekonominio koregavimo programos patvirtinimo taisyklės; tos taisyklės turi atitikti Europos stabilumo mechanizmo steigimo sutarties nuostatas;
(3)
atsižvelgdama į 2012 m. birželio 25 d. Kipro prašymą dėl finansinės pagalbos per ESM, 2013 m. balandžio 25 d. Taryba Sprendimu 2013/236/ES (2) nusprendė, kad Kipras turi tiksliai įgyvendinti makroekonominio koregavimo programą;
(4)
2013 m. balandžio 24 d. ESM Valdytojų taryba iš principo nusprendė suteikti Kiprui stabilumo paramą, patvirtino Susitarimo memorandumą dėl specialių ekonominės politikos sąlygų (toliau - Susitarimo memorandumas) ir leido Komisijai jį pasirašyti ESM vardu;
(5)
pagal Sprendimo 2013/236/ES 1 straipsnio 2 dalį Komisija kartu su Europos Centriniu Banku (ECB) ir prireikus su Tarptautiniu valiutos fondu (TVF) atliko pirmą peržiūrą, siekdama įvertinti pažangą įgyvendinant sutartas priemones, taip pat šių priemonių veiksmingumą ir jų ekonominį bei socialinį poveikį. Atsižvelgiant į šią peržiūrą ir veiksmus, kurių Kipro valdžios institucijos ėmėsi iki 2013 m. antro ketvirčio, esama makroekonominio koregavimo programa atnaujinta;
(6)
įsigaliojus Reglamentui (ES) Nr. 472/2013, makroekonominio koregavimo programą reikia priimti kaip Tarybos įgyvendinimo sprendimą. Remiantis Reglamento (ES) Nr. 472/2013 7 straipsnio 2 dalimi aiškumo ir teisinio tikrumo sumetimais programą reikėtų priimti iš naujo. Programos esmė turėtų likti identiška Sprendimu 2013/236/ES patvirtintos programos esmei, tačiau į ją reikėtų įtraukti ir peržiūros, atliktos pagal to sprendimo 1 straipsnio 2 dalį, rezultatus. Kartu reikėtų panaikinti Sprendimą 2013/236/ES;
(7)
Komisija kartu su ECB ir TVF atliko pirmą peržiūrą, siekdama įvertinti pažangą įgyvendinant sutartas priemones, taip pat tų priemonių veiksmingumą ir jų ekonominį bei socialinį poveikį. Dėl to Susitarimo memorandumas atnaujintas finansų sektoriaus reformos, fiskalinės politikos ir struktūrinių reformų srityse, visų pirma, kiek tai susiję su: i) laipsniško kapitalo kontrolės švelninimo veiksmų planu, ii) naujos valdymo struktūros, skirtos valstybės dalyvavimui kooperacinių kredito įstaigų sektoriuje valdyti, teisinės sistemos nustatymu, iii) pinigų plovimo prevencijos veiksmų planu, iv) kompensavimo sistema, taikoma socialiniams fondams ir pensijų fondams, kurie laikė indėlius Kipro liaudies banke, v) užtikrinimu, kad liktų nacionalinių lėšų, būtinų nacionaliniams įnašams, kurie reikalingi iš struktūrinių ir kitų ES fondų finansuojamiems projektams, padengti, iv) išsamios informacijos apie planuojamą valstybės paramos reformą pateikimu, vii) išsamių aktyvinimo politikos pasiūlymų parengimu ir skubiais veiksmais jaunimo galimybėms kurti ir jo įsidarbinimo perspektyvoms gerinti. Įgyvendinus visapusiškas ir plataus užmojo finansines, fiskalines ir struktūrines reformas, turėtų būti užtikrintas Kipro valstybės skolos tvarumas vidutinės trukmės laikotarpiu;
(8)
per visą Kipro visapusiškų politikos priemonių paketo įgyvendinimo laikotarpį Komisija turėtų teikti papildomas politines rekomendacijas ir techninę pagalbą konkrečiose srityse. Jei valstybė narė, kuriai taikoma makroekonominio koregavimo programa, turi nepakankamai administracinių pajėgumų, ji turi kreiptis techninės pagalbos į Komisiją, kuri tuo tikslu gali sudaryti ekspertų grupes;
(9)
laikydamosi galiojančių nacionalinių taisyklių ir tvarkos, Kipro valdžios institucijos turėtų prašyti socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės organizacijų nuomonės rengiant, įgyvendinant, stebint ir vertinant makroekonominio koregavimo programą,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
1. Kad būtų lengviau atkurtas tvarus Kipro ekonomikos augimas ir fiskalinis bei finansinis stabilumas, Kipras tiksliai įgyvendina makroekonominio koregavimo programą (toliau - programa), kurios pagrindiniai elementai išdėstyti šio sprendimo 2 straipsnyje.
2. Komisija kartu su ECB ir prireikus su TVF stebi Kipro pažangą įgyvendinant programą. Kipras visapusiškai bendradarbiauja su Komisija ir ECB. Visų pirma jis jiems pateikia visą informaciją, kuri, jų nuomone, reikalinga programai stebėti. Kipro valdžios institucijos ex ante konsultuojasi su Komisija, ECB ir TVF dėl politikos, kuri neminima šiame sprendime, bet kuri galėtų turėti reikšmingos įtakos siekiant programos tikslų, tvirtinimo.
3. Komisija kartu su ECB ir prireikus su TVF bei su Kipro valdžios institucijomis nagrinėja visus programos pakeitimus ir atnaujinimus, kurių gali reikėti, kad būtų tinkamai atsižvelgta į, be kita ko, bet kokį reikšmingą makroekonominių ir fiskalinių prognozių atotrūkį nuo rezultatų (įskaitant užimtumą), neigiamą šalutinį poveikį ir makroekonominius ir finansinius sukrėtimus.
Siekdama užtikrinti, kad programa būtų sklandžiai įgyvendinama, ir norėdama padėti tvariai panaikinti disbalansą, Komisija nuolat teikia patarimus ir rekomendacijas dėl fiskalinių, finansų rinkos ir struktūrinių reformų.
Komisija reguliariai vertina programos ekonominį poveikį ir rekomenduoja būtinus pataisymus siekiant skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą, užtikrinant būtiną fiskalinį konsolidavimą ir kuo labiau mažinant žalingą socialinį poveikį. Makroekonominio koregavimo programa, įskaitant jos tikslus ir tikėtiną koregavimo veiksmų paplitimą, padaroma viešai prieinama.
2 straipsnis
1. Pagrindiniai programos tikslai yra: atkurti Kipro bankų sektoriaus patikimumą; tęsti vykdomą fiskalinį konsolidavimą; ir įgyvendinti struktūrines reformas konkurencingumui ir tvariam ir subalansuotam augimui skatinti. Programa sprendžiamos konkrečios rizikos, kurią kelia Kipras euro zonos finansiniam stabilumui, problemos, o jos tikslas - greitai atkurti tvirtą ir tvarią ekonominę ir finansinę padėtį Kipre bei šios šalies gebėjimą finansuoti visus savo poreikius tarptautinėse finansų rinkose. Programoje deramai atsižvelgiama į pagal Sutaries 121, 126, 136 ir 148 straipsnius Kiprui skirtas Tarybos rekomendacijas bei Kipro veiksmus siekiant laikytis tų rekomendacijų ir plėsti, stiprinti ir tikslinti reikalingas politikos priemones.
2. Kipras vykdo fiskalinį konsolidavimą, atitinkantį jo įsipareigojimus pagal perviršinio deficito procedūrą, įgyvendindamas nuolatines aukštos kokybės priemones ir kuo labiau mažindamas poveikį pažeidžiamiems asmenims.
3. Kad ne vėliau kaip 2016 m. sumažintų deficitą iki mažiau kaip 3 % BVP, Kipras yra pasirengęs imtis papildomų konsolidavimo priemonių. Konkrečiai, jei dėl neigiamo makroekonominio poveikio nesurenkamos numatytos pajamos arba socialinės išlaidos būtų didesnės, Kipro Vyriausybė yra pasirengusi imtis papildomų priemonių, kad ir toliau būtų vykdomi programos tikslai, be kita ko, mažinti diskrecines išlaidas kuo labiau mažinant poveikį pažeidžiamiems asmenims. Per programos vykdymo laikotarpį didesnės, negu numatyta programoje, grynųjų pinigų pajamos, įskaitant bet kokias nenumatytas pajamas, yra kaupiamos arba naudojamos skolai mažinti. Priešingai, pasiekus geresnių, nei numatyta, rezultatų ir jeigu laikoma, kad jie yra ilgalaikiai, gali sumažėti poreikis taikyti papildomas priemones vėlesniais metais.
4. Kipras ir toliau sėkmingai naudoja struktūrinius ir kitus ES fondus pagal programos biudžeto tikslus. Siekiant užtikrinti veiksmingą ES fondų naudojimą Kipro Vyriausybė užtikrina, kad liktų nacionalinių lėšų, būtinų padengti nacionaliniams įnašams, įskaitant netinkamas finansuoti išlaidas, gaunant Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ERPF, ESF, Sanglaudos fondo, EŽŪFKP ir EŽF ir EJRŽF) finansavimą 2007-2013 m. Ir 2014-2020 m. programos laikotarpiais, kartu atsižvelgiant į Europos investicijų banko teikiamą finansavimą. Valdžios institucijos užtikrina, kad gerėtų instituciniai gebėjimai įgyvendinti dabartines bei būsimas programas ir būtų skirta tinkamų žmogiškųjų išteklių vadovaujančiosioms institucijoms ir įgyvendinančiosioms įstaigoms.
5. Siekdamas atkurti savo finansų sektoriaus patikimumą, Kipras toliau iš esmės reformuoja ir restruktūrizuoja bankų sektorių ir stiprina gyvybingus bankus - atkuria jų kapitalą, sprendžia jų likvidumo problemas ir stiprina jų priežiūrą. Programoje numatomos šios priemonės ir rezultatai:
a)
užtikrinti, kad būtų atidžiai stebimos bankų sektoriaus likvidumo sąlygos. Atidžiai stebimi laikini laisvo kapitalo judėjimo apribojimai (be kita ko, grynųjų pinigų išėmimo, mokėjimų ir pervedimų apribojimai). Tų stebėjimų tikslas - taikyti kontrolę tik tiek laiko, kiek iš tiesų reikia, kad būtų sumažinta rimta grėsmė finansų sistemos stabilumui. Paskelbtas veiksmų planas, susijęs su laipsnišku kontrolės švelninimu remiantis gairėmis ir programos įgyvendinimo pažanga ir atsižvelgiant į bankų likvidumo padėtį. Nuo centrinio banko finansavimo arba valstybės pagalbos priklausančių šalies bankų vidutinės trukmės finansavimas ir kapitalo planai turi realiai atspindėti numatytą bankų sektoriaus finansinio įsiskolinimo mažinimą, taip pat turėtų būti mažinama priklausomybė nuo skolinimosi iš centrinių bankų, išvengiant skubaus turto išpardavimo ir kreditų krizės. Kad ateityje būtų užkirstas kelias per didelei emitentų koncentracijai, turi būti atnaujintos mažiausių likvidumo reikalavimų taisyklės;
b)
priimti būtinus norminius reikalavimus, susijusius su bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo rodiklio padidinimu iki 9 % ne vėliau kaip 2013 m. pabaigoje;
c)
imtis priemonių, kad būtų kuo labiau sumažintos dėl bankų restruktūrizavimo mokesčių mokėtojams tenkančios išlaidos. Prieš pasinaudodamos valstybės pagalbos priemonėmis, pakankamai kapitalo neturinčios komercinės ir kooperacinės kredito įstaigos kiek įmanoma padidina savo kapitalą iš privačių šaltinių. Prieš suteikiant bet kokią valstybės pagalbą, visi restruktūrizavimo planai oficialiai tvirtinami pagal valstybės pagalbos taisykles. Komerciniai bankai, patiriantys kapitalo stygių, gali, jei kitų priemonių nepakanka, prašyti valstybės rekapitalizavimo pagalbos pagal valstybės pagalbos procedūras;
d)
užtikrinti, kad būtų sukurtas kreditų registras, prireikus būtų peržiūrėta ir pataisyta esama paskolų suteikimo ir valdymo procesų reguliavimo sistema ir būtų priimti teisės aktai, kuriais stiprinamas komercinių bankų valdymas;
e)
stiprinti bankų valdymą, įskaitant draudimą skolinti nepriklausomiems valdybos nariams arba jų susijusioms šalims;
f)
maksimaliai padidinti neveiksnių paskolų išieškojimą ir kuo labiau sumažinti strateginio skolininkų įsipareigojimų nevykdymo paskatas. Be kita ko, mažinami suvaržymai konfiskuoti užstatą ir užtikrinama tinkama neveiksnių paskolų stebėsena ir valdymas;
g)
užbaigti kooperacinių kredito įstaigų reguliavimo ir priežiūros suderinimą su komercinių bankų reguliavimu ir priežiūra;
h)
įgyvendinti būsimos kooperacinių kredito įstaigų sektoriaus struktūros, veikimo ir gyvybingumo strategiją, kurią Kipro centrinis bankas parengė konsultuodamasis su Komisija, ECB ir TVF;
i)
gerinti bendrovių ir namų ūkių sektorių įsiskolinimo stebėseną ir nustatyti tikslinio privačiojo sektoriaus skolos restruktūrizavimo sistemą siekiant sudaryti palankesnes sąlygas naujam skolinimui ir sumažinti kredito apribojimus;
j)
toliau stiprinti pinigų plovimo prevencijos sistemą ir įgyvendinti veiksmų planą, kuriuo, atsižvelgiant į geriausią patirtį, užtikrinama geresnė praktika, susijusi su išsamiu klientų tikrinimu ir subjektų skaidrumu;
k)
pateikti teisės aktus dėl privalomos priežiūros, pagrįstos kapitalizavimo lygiais;
l)
integruoti testavimą nepalankiausiomis sąlygomis į reguliarią išorinę bankų priežiūrą;
m)
įvesti privalomo informacijos atskleidimo reikalavimus siekiant užtikrinti, kad bankai reguliariai rinkoms praneštų apie banko operacijų restruktūrizavimo pažangą; ir
n)
nustatyti teisinę naujos valdymo struktūros, skirtos valstybės dalyvavimui kooperacinių kredito įstaigų sektoriuje valdyti, sistemą.
6. 2013 m. Kipro valdžios institucijos tiksliai įgyvendina 2013 m. Biudžeto įstatymą (su pakeitimais), įskaitant papildomas nuolatines priemones, patvirtintas prieš suteikiant pirmą finansinės pagalbos išmoką, kurios turi sudaryti mažiausiai 351 mln. EUR (2,1 % BVP). Kipras patvirtina šias priemones:
a)
mokesčio už transporto priemones sistemos reformą, grįsdamas ją ekologiniais principais ir siekdamas gauti papildomų pajamų vidutinės trukmės laikotarpiu;
b)
kompensavimo sistemą, taikomą socialiniams ir pensijų fondams, kurie laikė indėlius Kipro liaudies banke, kuria užtikrinama panaši tvarka, kokia tokiems fondams taikoma Kipro banke, kuria atsižvelgiama į kiekvieno fondo pinigų srautų ir aktuarinę padėtį ir kuria kuo labiau sumažinamas poveikis valdžios sektoriaus deficitui. Turint omenyje, kad tokie fondai yra socialinės paramos pobūdžio, 2013 m. valdžios sektoriaus deficito tikslą galima patikslinti, kad jis rodytų šios sistemos poveikį biudžetui; ir
c)
visapusišką nuo 2012 m. gruodžio mėn. priimtų konsolidavimo priemonių įgyvendinimą.
7. Nuo 2014 m. sausio 1 d. Kipras taiko šias priemones:
a)
kalbant apie išlaidas, į biudžetą turi būti įtraukiama: bendrų socialinių pervedimų išlaidų mažinimas didinant jų tikslingumą; tolesnis viešojo ir bendro viešojo sektoriaus darbuotojų darbo užmokesčio ir apmokėjimo už viršvalandžius mažinimas; mokesčio studentams ir pensininkams už viešojo transporto korteles įvedimas; struktūrinės švietimo sektoriaus reformos priemonės siekiant geriau panaudoti išteklius; ir
b)
kalbant apie pajamas, į 2014 m. biudžetą turi būti įtraukiama: laikinų įmokų nuo viešojo ir privačiojo sektoriaus darbuotojų bruto darbo užmokesčio pratęsimas iki 2016 m. gruodžio 31 d.; PVM didinimas; akcizų didinimas ir bendrosios socialinio draudimo sistemos įmokų didinimas.
8. Siekdamas užtikrinti ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą, Kipras vykdo fiskalines struktūrines reformas, apimančias, be kita ko, šias priemones ir rezultatus:
a)
jei būtina, tolesnes bendrosios ir viešojo sektoriaus pensijų sistemos reformas siekiant užtikrinti ilgalaikį pensijų sistemos gyvybingumą, kartu sprendžiant pensijų pakankamumo problemą. Reformų variantai nustatomi atlikus aktuarinį tyrimą;
b)
sveikatos išlaidų augimo kontrolę, kad būtų užtikrinta pakankamai lėšų pagrindinei sveikatos priežiūrai, didinant finansavimo struktūros tvarumą ir viešosios sveikatos priežiūros paslaugų teikimo veiksmingumą; įgyvendinti nacionalinę sveikatos priežiūros sistemą užtikrinant jos finansinį tvarumą ir kartu visuotinį prieinamumą;
c)
viešųjų išlaidų veiksmingumo ir biudžeto sudarymo gerinimą, taikant veiksmingą vidutinės trukmės biudžeto sudarymo sistemą, kuri yra geresnio viešųjų finansų valdymo dalis, taip papildant biudžeto konsolidavimo veiksmus ir kuriais atsižvelgiama į poreikius, susijusius su pakankamu pagrindinių politikos sričių, kaip antai švietimo ir sveikatos priežiūros, finansavimu. Ši sistema visapusiškai atitinka Tarybos direktyvą 2011/85/ES (3) ir Sutartį dėl stabilumo, koordinavimo ir valdysenos ekonominėje ir pinigų sąjungoje, pasirašytą Briuselyje 2012 m. kovo 2 d.;
d)
tinkamos teisinės ir institucinės viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės sistemos, pagrįstos geriausia praktika, patvirtinimą;
e)
programos, kuria sukuriama tvirta valstybinių ir pusiau valstybinių įmonių valdymo sistema, parengimą ir privatizavimo plano, kuriuo padedama gerinti ekonominį veiksmingumą ir atkurti skolos tvarumą, inicijavimą;
f)
išsamaus reformų plano, kuriuo gerinamas mokesčių surinkimo ir administravimo efektyvumas ir veiksmingumas (įskaitant kovos su mokesčiųslėpimu ir mokesčių vengimu priemones ir priemones visapusiškam įstatymų ir standartų, reglamentuojančių tarptautinį bendradarbiavimą mokesčių srityje bei keitimąsi mokesčių informacija, taikymui tinkamu laiku gerinti), parengimą ir vykdymą;
g)
nekilnojamojo turto mokesčio tvarkos reformą;
h)
viešojo administravimo reformą, kad būtų pagerintas jo veikimas ir išlaidų efektyvumas, visų pirma peržiūrint viešosios tarnybos dydį, įdarbinimo sąlygas ir funkcinę organizaciją siekiant užtikrinti veiksmingą valdžios sektoriaus išteklių panaudojimą ir kokybiškų paslaugų teikimą gyventojams;
i)
bendrą socialinių išmokų struktūros ir dydžių reformą siekiant veiksmingai panaudoti išteklius ir užtikrinti tinkamą socialinės paramos ir paskatų dirbti pusiausvyrą. Planuojama valstybės paramos reforma užtikrina, kad socialinė parama būtų minimali apsauga, užtikrinanti minimalias pajamas asmenims, negalintiems pasiekti būtiniausio gyvenimo lygio, tačiau išlaikanti paskatas dirbti; ir
j)
išsamų viešųjų finansų auditą siekiant, be kita ko, įvertinti priežastis, kodėl susidarė pernelyg didelė skola.
9. Kipras užtikrina, kad darbo užmokesčio indeksavimo sustabdymas visame viešajame sektoriuje liktų galioti iki programos pabaigos. Bet koks minimalaus darbo užmokesčio pokytis turi atitikti ekonominius ir darbo rinkos pokyčius ir būti priimamas pasikonsultavus su socialiniais partneriais.
10. Kipras parengia išsamius politikos pasiūlymus dėl nustatytų aktyvinimo politikos trūkumų šalinimo. Kipras skubiai imasi veiksmų jaunimo galimybėms kurti ir jo įsidarbinimo perspektyvoms gerinti, atsižvelgdamas į Tarybos rekomendacijos dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos nustatymo (4) tikslus. Jaunimui skirtų priemonių struktūra, valdymas ir įgyvendinimas tinkamai integruojami į platesnę aktyvavimo politikos sistemą ir suderinami su socialinės paramos sistemos reforma bei sutartais biudžeto tikslais.
11. Kipras priima likusius konkrečių sektorių teisės aktų pakeitimus, būtinus, kad būtų visapusiškai įgyvendinta Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/123/EB (5). Pašalinamos nepagrįstos kliūtys paslaugų rinkose, visų pirma reglamentuojamųjų profesijų srityje. Konkurencijos sistema gerinama stiprinant kompetentingos konkurencijos institucijos veikimą ir užtikrinant nacionalinių reguliavimo institucijų savarankiškumą ir įgaliojimus.
12. Kipras užtikrina, kad būtų sumažintas vėluojamų išduoti nuosavybės dokumentų skaičius, imasi veiksmų, kad būtų greitai naikinami suvaržymai, susiję su nuosavybės dokumentais, kuriuos reikia perduoti nekilnojamojo turto pirkėjams, ir laikosi nustatytų pastatų sertifikatų ir nuosavybės dokumentų išdavimo terminų.
13. Kipras iš dalies pakeičia įkeisto turto priverstinio pardavimo taisykles ir per trumpiausią pagrįstą laikotarpį sudaro sąlygas vykdyti privačius aukcionus. Paspartinamas bylų nagrinėjimas teismuose ir iki programos laikotarpio pabaigos pašalinamas bylų nagrinėjimo vėlavimas. Kipras imasi iniciatyvų stiprinti savo turizmo sektoriaus konkurencingumą, nustatydamas konkretų veiksmų planą, pagal kurį bus įgyvendinti kiekybiškai apibrėžti tikslai, įskaitant pastaruoju metu patikslintoje 2011-2015 m. turizmo strategijoje nustatytus tikslus. Kipras parengia oro transporto jungčių poreikių ataskaitą, kuria bus grindžiama oro transporto politikos strategija.
14. Energetikos srityje Kipras visapusiškai įgyvendina Trečiąjį energetikos paketą, nepaisant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/72/EB (6) 44 straipsnio 2 dalies ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/73/EB (7) 49 straipsnio 1 dalies. Kipras apsvarsto, ar pasinaudoti tuose straipsniuose jo atžvilgiu numatytomis leidžiančiomis nukrypti nuostatomis. Kartu parengiamas išsamus plėtros planas Kipro energetikos sektoriui pertvarkyti. Tas planas apima:
a)
gamtinėms dujoms eksploatuoti reikalingos infrastruktūros diegimo planą atsižvelgiant į komercines galimybes ir riziką;
b)
visapusiškus energetikos sektoriaus ir dujų eksporto reguliavimo tvarkos ir rinkos organizavimo, įskaitant atitinkamą jūroje išgaunamų dujų tiekimo pardavimų tvarką, suteikiančią galimybių gauti kuo daugiau pajamų, pagrindus; ir
c)
planą nustatyti institucinę angliavandenilių išteklių valdymo sistemą, įskaitant išteklių fondą, kuriam turėtų būti skirtos valstybės lėšos, gaunamos iš dujų eksploatavimo jūroje, kuris turėtų šias lėšas valdyti ir kuris būtų įsteigtas pagal tarptautiniu mastu pripažintą geriausią patirtį.
15. Kipras pateikia prašymą Komisijai dėl techninės pagalbos programos laikotarpiu. Prašyme nustatomos ir patikslinamos techninės pagalbos ar konsultavimo paslaugų sritys, kurios, Kipro valdžios institucijų nuomone, yra esminės įgyvendinant jo makroekonominio koregavimo programą.
3 straipsnis
Sprendimas 2013/236/ES panaikinamas.
4 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Kipro Respublikai.
Priimta Briuselyje 2013 m. rugsėjo 13 d.