NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1053/2013
ze dne 7. října 2013
o vytvoření hodnotícího a monitorovacího mechanismu k ověření uplatňování schengenského acquis a o zrušení rozhodnutí výkonného výboru ze dne 16. září 1998, kterým se zřizuje Stálý výbor pro hodnocení a provádění Schengenu
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 70 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (1),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Schengenský prostor bez kontrol na vnitřních hranicích závisí na tom, jak účinně a účelně členské státy uplatňují doprovodná opatření v oblasti vnějších hranic, vízové politiky Schengenského informačního systému, ochrany údajů, policejní spolupráce, justiční spolupráce v trestních věcech a protidrogových politik.
(2)
Rozhodnutím výkonného výboru ze dne 16. září 1998 (2) (SCH/Com-ex (98) 26 def) (dále jen „rozhodnutí z 16. září 1998“) byl zřízen Stálý výbor pro hodnocení a provádění Schengenu. Stálý výbor obdržel mandát za prvé zjistit, zda jsou splněny všechny podmínky nezbytné k odstranění kontrol na vnitřních hranicích s kandidátskými zeměmi, a za druhé zajistit, aby bylo schengenské acquis řádně uplatňováno státy, které je již plně provádějí.
(3)
Zvláštní hodnotící a monitorovací mechanismus k ověření uplatňování schengenského acquis je nezbytný vzhledem k nutnosti zajistit vysoký jednotný standard při jeho uplatňování v praxi a k zachování vysoké úrovně vzájemné důvěry mezi těmi členskými státy, které tvoří součást prostoru bez kontrol na vnitřních hranicích. Tento mechanismus by měl být založen na úzké spolupráci mezi Komisí a těmito členskými státy.
(4)
Haagský program (3) vyzývá Komisi, aby ihned po dokončení odstraňování kontrol na vnitřních hranicích předložila návrh na doplnění stávajících schengenských postupů pro vyhodnocování kontrolním mechanismem, který zajistí plnou účast odborníků členských států, včetně neohlášených inspekcí.
(5)
Podle Stockholmského programu (4) zůstane význam hodnocení schengenského prostoru i nadále zásadní, a mělo by být proto zlepšeno posílením úlohy Evropské agentury pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie (Frontex), zřízené nařízením Rady (ES) č. 2007/2004 (5), v této oblasti.
(6)
Hodnotící mechanismus stanovený rozhodnutím z 16. září 1998 by tedy měl být revidován a uvedené rozhodnutí by mělo být zrušeno.
(7)
Zkušenosti získané během předchozích hodnocení ukazují, že je třeba zachovat soudržný hodnotící mechanismus zahrnující všechny oblasti schengenského acquis kromě těch, pro které již existuje podle práva Unie zvláštní hodnotící mechanismus.
(8)
V souladu s článkem 70 Smlouvy o fungování EU by měly členské státy ve spolupráci s Komisí vést objektivní a nestranné hodnocení provádění politik Unie v prostoru svobody, bezpečnosti a práva. Z důvodu účinnosti by řádný hodnotící proces měl zahrnovat řádná následná opatření a monitorování hodnotících zpráv, což by měla zajišťovat Komise.
(9)
S cílem zvýšit účinnost hodnotícího mechanismu by kromě toho měly být zajištěny jednotné podmínky pro provádění tohoto nařízení. Za tím účelem by některé prováděcí pravomoci měly být svěřeny Komisi a jiné Radě.
(10)
Pravomoci připravovat a plánovat hodnocení a pravomoc přijímat hodnotící zprávy by měly být svěřeny Komisi. Řada těchto pravomocí by měla být vykonávána v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (6). Podle čl. 2 odst. 2 písm. b) bodu iii) uvedeného nařízení se má pro přijímání takových aktů použít přezkumný postup.
(11)
V zájmu posílení vzájemné důvěry mezi členskými státy, zajištění jejich lepší koordinace na úrovni Unie a zvýšení vzájemného tlaku by prováděcí pravomoc přijímat doporučení pro nápravná opatření zaměřená na řešení jakýchkoli nedostatků zjištěných v hodnotících zprávách měla být svěřena Radě. Tato prováděcí pravomoc odráží zvláštní pravomoci svěřené Radě článkem 70 Smlouvy o fungování EU v oblasti vzájemného hodnocení provádění politik Unie v prostoru svobody, bezpečnosti a práva. Přiměřeným způsobem odráží účel hodnotícího mechanismu založeného na tomto lex specialis, jímž je v této zvláštní oblasti plnění doplňující funkce monitorování účinnosti praktického provádění politik Unie prostřednictvím vzájemného hodnocení, a to souběžně s obecnou pravomocí Komise dohlížet na uplatňování práva Unie pod kontrolou Soudního dvora Evropské unie prostřednictvím řízení pro nesplnění povinnosti. Tato prováděcí pravomoc svěřená Radě navíc přispívá k naplnění přání Evropské rady, vyjádřeného v jejích závěrech ze dne 23. a 24. června 2011, aby se dále posílila spolupráce v schengenském prostoru prostřednictvím zvyšování vzájemné důvěry mezi členskými státy a aby členské státy nesly rovným dílem odpovědnost za zabezpečení účinného uplatňování všech schengenských pravidel v souladu s dohodnutými společnými standardy a se základními zásadami a normami. V souladu se závěry Rady ze dne 8. března 2012 tato prováděcí pravomoc rovněž přispívá ke zlepšení správy schengenského prostoru prostřednictvím politických diskusí na ministerské úrovni o řádném fungování schengenského prostoru, včetně diskusí v situacích, kdy hodnotící zprávy poukázaly na vážné nedostatky. Tyto diskuse probíhající ve smíšeném výboru, který tvoří členské státy Unie a státy přidružené k Schengenu, by měly pomáhat Radě, aby v rámci svých pravomocí přijímala rozhodnutí s cílem zajistit efektivní fungování schengenského prostoru. Svěření takové prováděcí pravomoci Radě navíc přiměřeným způsobem zohledňuje případnou politicky citlivou povahu doporučení, neboť se často dotýká vnitrostátních výkonných a donucovacích pravomocí.
(12)
Hodnotící mechanismus by měl stanovit transparentní, účinná a jasná pravidla, pokud jde o metodu uplatňovanou pro hodnocení, využívání vysoce kvalifikovaných odborníků pro návštěvy na místě a následná opatření navazující na zjištění vyplývající z těchto hodnocení. Tato metoda by měla zejména upravovat neohlášené návštěvy na místě, jež by doplňovaly ohlášené návštěvy na místě, především pokud jde o hraniční kontroly a víza.
(13)
Hodnotící a monitorovací mechanismus by měl pokrývat všechny aspekty schengenského acquis. Pokud jde o otázku hranic, měl by tento mechanismus pokrývat jak účinnost ochrany vnějších hranic, tak neprovádění kontrol na vnitřních hranicích.
(14)
Během hodnocení a monitorování by měla být věnována pozornost zejména dodržování základních práv při uplatňování schengenského acquis.
(15)
Hodnocení by mělo zaručit, že členské státy používají schengenská pravidla účinně a v souladu se základními zásadami a normami. Hodnotící mechanismus by se proto měl vztahovat na všechny relevantní legislativní a provozní činnosti, jež přispívají k fungování prostoru bez kontrol na vnitřních hranicích.
(16)
V zájmu posílení účinnosti a spolehlivosti hodnotícího mechanismu by ve všech hodnoceních mělo být zohledněno řádné fungování orgánů, které uplatňují příslušné části schengenského acquis. To zvýší schopnost hodnotícího mechanismu zaručit účinné uplatňování schengenských pravidel členskými státy v souladu se základními zásadami a normami, jak požadovala Evropská rada ve svých závěrech ze dne 23. a 24. června 2011 Bude to zároveň v souladu s požadavkem Evropské rady, vysloveným v jejích závěrech ze dne 1. a 2. března 2012, aby hodnotící mechanismus řešil požadované fungování orgánů zapojených do uplatňování schengenského acquis.
(17)
Frontex by měl podporovat provádění hodnotícího mechanismu, a to přednostně v oblasti hodnocení rizik, jež se týká vnějších hranic. Mělo by být rovněž možné, aby hodnotící mechanismus příležitostně využíval odborné znalosti Frontexu pro návštěvy na místě na vnějších hranicích.
(18)
Jiné instituce a subjekty Unie, jako je Evropský policejní úřad (Europol), zřízený rozhodnutím rady 2009/371/SVV (7), a Eurojust, zřízený rozhodnutím Rady 2002/187/SVV (8), by měly případně podporovat provádění hodnotícího mechanismu v oblastech, na které se vztahuje jejich mandát. Mělo by být rovněž možné, aby hodnotící mechanismus tam, kde je to relevantní, využíval odborných znalostí institucí nebo jiných subjektů Unie, pokud poskytují pomoc při uskutečňování návštěv na místě týkajících se oblastí schengenského acquis, jež spadají do jejich působnosti. To by se například mělo týkat evropského inspektora ochrany údajů, pokud jde o hodnocení týkající se ochrany údajů, do nichž mohou být zapojeny rovněž vnitrostátní úřady pro ochranu údajů.
(19)
Členské státy a Komise by měly zajistit, aby odborníci, kteří byli vysláni na návštěvy na místě, měli nezbytné odborné zkušenosti a absolvovali za tímto účelem zvláštní odbornou přípravu, mimo jiné v oblasti dodržování základních práv. Odpovídající odbornou přípravu by měly poskytovat příslušné instituce a jiné subjekty Unie, například Frontex, a ve prospěch členských států by měly být uvolněny finanční prostředky na iniciativy zaměřené na zvláštní odbornou přípravu v oblasti hodnocení schengenského acquis ze stávajících finančních nástrojů Unie a z dalšího rozvoje těchto nástrojů.
(20)
Vzhledem ke zvláštní úloze svěřené Evropskému parlamentu a vnitrostátním parlamentům v poslední větě článku 70 Smlouvy o fungování EU a k důrazu kladenému na úlohu vnitrostátních parlamentů v čl. 12 písm. c) Smlouvy o Evropské unii je nezbytné zajistit, aby Rada a Komise plně informovaly Evropský parlament a vnitrostátní parlamenty o obsahu a výsledcích hodnocení. Pokud by navíc Komise předložila návrh na změnu tohoto nařízení, Rada by v souladu s čl. 19 odst. 7 písm. h) svého jednacího řádu konzultovala Evropský parlament, aby před přijetím konečného znění v co největší možné míře zohlednila jeho stanovisko.
(21)
V souladu s články 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o EU a Smlouvě o fungování EU, se Dánsko neúčastní přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné. Vzhledem k tomu, že toto nařízení navazuje na schengenské acquis, rozhodne se Dánsko v souladu s článkem 4 uvedeného protokolu do šesti měsíců od přijetí tohoto nařízení Radou, zda je provede ve svém vnitrostátním právu.
(22)
Spojené království se účastní tohoto nařízení v souladu s čl. 5 odst. 1 Protokolu č. 19 o schengenském acquis začleněném do rámce Evropské unie, připojeného ke Smlouvě o EU a ke Smlouvě o fungování EU, a v souladu s čl. 8 odst. 2 rozhodnutí Rady 2000/365/ES ze dne 29. května 2000 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (9).
(23)
Irsko se účastní tohoto nařízení v souladu s čl. 5 odst. 1 Protokolu č. 19 o schengenském acquis začleněném do rámce Evropské unie, připojeného ke Smlouvě o EU a ke Smlouvě o fungování EU, a v souladu s čl. 6 odst. 2 rozhodnutí Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (10).
(24)
Pokud jde o Island a Norsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (11), která spadají do oblasti uvedené v článku 1 rozhodnutí Rady 1999/437/ES (12) o některých opatřeních pro uplatňování uvedené dohody.
(25)
Pokud jde o Švýcarsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (13), která spadají do oblasti uvedené v článku 1 rozhodnutí 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2008/146/ES (14).
(26)
Pokud jde o Lichtenštejnsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu protokolu mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (15), která spadají do oblasti uvedené v článku 1 rozhodnutí 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2011/350/EU (16).
(27)
Vzhledem k tomu, že podle rozhodnutí z 16. září 1998 začalo hodnocení Kypru již před vstupem tohoto nařízení v platnost, nepoužije se toto nařízení na Kypr do 1. ledna 2016.
(28)
Vzhledem ke skutečnosti, že ověřování v souladu s platnými schengenskými hodnotícími postupy týkajícími se Bulharska a Rumunska již bylo dokončeno podle čl. 4 odst. 2 aktu o přistoupení z roku 2005, ověření uvedené v čl. 1 odst. 1 písm. b) tohoto nařízení se pro tyto členské státy neprovede.
(29)
Odborníci z Kypru, Bulharska, Rumunska a Chorvatska by se měli nicméně účastnit hodnocení všech částí schengenského acquis,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Účel a oblast působnosti
1. Tímto nařízením se vytváří hodnotící a monitorovací mechanismus, který slouží následujícím účelům:
a)
k ověření uplatňování schengenského acquis v členských státech, ve kterých se použije v plném rozsahu, a v členských státech, ve kterých se v souladu s příslušnými protokoly připojenými ke Smlouvě o EU a Smlouvě o fungování EU schengenské acquis použije zčásti;
b)
k ověření, zda byly splněny nezbytné podmínky pro uplatňování všech příslušných částí schengenského acquis v těch členských státech, pro něž nebylo přijato rozhodnutí Rady uvádějící, že se ustanovení schengenského acquis použijí v plném rozsahu nebo zčásti, s výjimkou těch členských států, jejichž hodnocení již byla ukončena v době vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. Ověřením uvedeným v odst. 1 písm. b) tohoto článku není dotčen čl. 23 druhý pododstavec, pokud jde o členské státy, ve kterých již byly hodnotící postupy zahájeny k 26. listopadu 2013.
3. Odborníci z členských států, ve kterých se schengenské acquis podle příslušného aktu o přistoupení ještě plně nepoužije, se nicméně účastní hodnocení všech částí schengenského acquis.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se „schengenským acquis“ rozumějí ustanovení začleněná do rámce Unie protokolem č. 19, připojeným ke Smlouvě o EU a ke Smlouvě o fungování EU, a akty na ně navazující nebo s nimi jinak související.
Článek 3
Povinnosti
1. Členské státy a Komise společně odpovídají za provádění hodnotícího a monitorovacího mechanismu podle tohoto nařízení, s podporou institucí a jiných subjektů Unie zapojených do provádění schengenského acquis.
2. Komise provádí celkovou koordinaci, pokud jde o vypracovávání ročních i víceletých hodnotících programů, sestavování dotazníků a harmonogramu návštěv na místě, uskutečňování návštěv na místě a vypracovávání hodnotících zpráv a doporučení. Rovněž zajišťuje následná opatření a monitorování hodnotících zpráv a doporučení v souladu s článkem 16.
3. Členské státy a Komise plně spolupracují ve všech fázích hodnocení, aby mohly vykonávat úkoly, které jim toto nařízení svěřuje.
Článek 4
Hodnocení
1. Hodnocení mohou zahrnovat všechna hlediska schengenského acquis, včetně účinného a účelného uplatňování doprovodných opatření členskými státy v oblasti vnějších hranic, vízové politiky, Schengenského informačního systému, ochrany údajů, policejní spolupráce, justiční spolupráce v trestních věcech, jakož i neprovádění kontrol na vnitřních hranicích. Ve všech hodnoceních by mělo být zohledněno fungování orgánů, které uplatňují příslušné části schengenského acquis, jak je stanoveno v tomto odstavci.
2. Hodnocení mohou sestávat z dotazníků a návštěv na místě, které mohou být ohlášené či neohlášené. Ohlášeným návštěvám na místě předchází dotazník. Návštěvy na místě a dotazníky mohou být při hodnocení určitého členského státu nebo konkrétní oblasti podle potřeby používány buď samostatně, nebo společně.
3. Dotazníky i návštěvy na místě mohou být doplněny o prezentace hodnoceného členského státu v oblasti, které se hodnocení týká.
Článek 5
Víceletý program hodnocení
1. Komise vytvoří víceletý program hodnocení na období pěti let, je-li to vhodné po konzultaci Frontexu a Europolu, nejpozději šest měsíců před začátkem nového pětiletého období. Tento prováděcí akt se přijme přezkumným postupem podle čl. 21 odst. 2. Komise předá víceletý program hodnocení Evropskému parlamentu a Radě.
2. Každý členský stát je hodnocen během každého pětiletého období, na které se vztahuje víceletý program hodnocení. Víceletý program hodnocení zahrnuje seznam členských států, které budou hodnoceny v každém daném roce. Při stanovování pořadí, ve kterém se mají členské státy hodnotit, se zohlední čas, který uplynul od předchozího hodnocení, a rovnováha mezi různými částmi schengenského acquis, jež mají být předmětem hodnocení.
3. Víceletý program hodnocení lze v případě nutnosti upravit postupem uvedeným v odstavci 1.
4. Víceletý program hodnocení může obsahovat odkaz na tematická hodnocení uvedená v čl. 6 odst. 1 písm. b).
5. První víceletý program hodnocení se vypracuje do 27. května 2014. Bude zahrnovat období od 27. listopadu 2014 do 31. prosince 2019.
Článek 6
Roční program hodnocení
1. Komise stanoví roční program hodnocení do 31. října roku předcházejícího roku, na který se program vztahuje, a zohlední přitom zejména analýzu rizik vypracovanou Frontextem v souladu s článkem 7 a tam, kde je to vhodné, informace poskytnuté Europolem a jinými institucemi a subjekty Unie, zejména v souladu s článkem 8.
Roční program hodnocení zahrnuje návrhy na hodnocení:
a)
uplatňování schengenského acquis nebo jeho částí jedním členským státem, jak je upřesněno ve víceletém programu hodnocení, a
b)
kde je to relevantní, uplatňování konkrétních částí schengenského acquis ve více členských státech (tematická hodnocení).
2. Komise prostřednictvím prováděcích aktů stanoví první část ročního programu hodnocení, včetně předběžného harmonogramu návštěv na místě. Tato část obsahuje seznam členských států, které mají být v souladu s víceletým programem hodnocení hodnoceny v následujícím roce, seznam oblastí, jež mají být předmětem hodnocení, a návštěv na místě. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 21 odst. 2. Komise předá roční program hodnocení Evropskému parlamentu a Radě.
3. Komise vypracuje a přijme druhou část ročního programu hodnocení. Tato část obsahuje seznam neohlášených návštěv na místě, jež mají být provedeny v následujícím roce. Tato část je považována za důvěrnou a nesděluje se.
4. Roční program hodnocení lze v případě nutnosti upravit v souladu s odstavci 2 a 3.
5. První roční program hodnocení se vypracuje do 27. května 2014. Bude zahrnovat období od 27. listopadu 2014 do 31. prosince 2014.
Článek 7
Analýza rizik vypracovávaná Frontexem
1. Do 31. srpna každého roku Frontex předloží Komisi a členským státům analýzu rizik v souladu se svým mandátem. V této analýze zohlední mimo jiné nedovolené přistěhovalectví a podstatné změny operativního prostředí na vnějších hranicích a podá doporučení k prioritám hodnocení v následujícím roce. Doporučení odkazují na konkrétní úseky vnějších hranic a konkrétní hraniční přechody, jež mají být hodnoceny v následujícím roce v rámci víceletého programu hodnocení. Komise analýzu rizik neprodleně předá Evropskému parlamentu a Radě.
2. Do 31. srpna každého roku Frontex předloží Komisi samostatnou analýzu rizik, odlišnou od analýzy uvedené v odstavci 1, obsahující doporučení k prioritám hodnocení, jež mají být v následujícím roce provedena formou neohlášených návštěv na místě, bez ohledu na pořadí členských států, které mají být každoročně hodnoceny, stanovené ve víceletém programu hodnocení podle čl. 5 odst. 2. Tato doporučení se mohou týkat jakéhokoliv regionu nebo konkrétní oblasti a obsahují seznam nejméně deseti konkrétních úseků vnějších hranic a nejméně deseti konkrétních hraničních přechodů. Komise může kdykoliv požádat Frontex o předložení analýzy rizik obsahující doporučení k hodnocením, jež mají být provedena formou neohlášených návštěv na místě.
3. Analýzy rizik podle odstavců 1 a 2 předloží Frontex Komisi poprvé do 27. února 2014.
Článek 8
Analýzy rizik vypracovávané jinými institucemi a subjekty Unie než Frontexem
Komise tam, kde to je vhodné, požádá jiné instituce a subjekty Unie než Frontex, které jsou zapojeny do provádění schengenského acquis, aby provedly analýzy rizik, včetně rizik souvisejících s korupcí a organizovanou trestnou činností, pokud by tyto jevy mohly ohrozit uplatňování schengenského acquis členskými státy. Tyto analýzy lze využít pro přípravu ročních programů hodnocení.
Článek 9
Dotazník
1. Komise prostřednictvím prováděcích aktů v úzké spolupráci s členskými státy vytvoří a aktualizuje standardní dotazník. Návrh standardního dotazníku může konzultovat s Frontexem a Europolem. Standardní dotazník se týká se příslušných právních předpisů, dohodnutých doporučení a osvědčených postupů, zejména jak jsou uvedeny v schengenských katalozích, organizačních a technických prostředků dostupných pro provádění schengenského acquis a dostupných statistických údajů pro každou oblast hodnocení. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 21 odst. 2.
2. Do 1. července každého roku zašle Komise standardní dotazník těm členským státům, jež mají být hodnoceny v následujícím roce. Členské státy poskytnou Komisi své odpovědi na dotazník do osmi týdnů od jeho doručení. Komise zpřístupní tyto odpovědi ostatním členským státům a informuje o nich Evropský parlament. Na žádost Evropského parlamentu, zejména pokud to vyžaduje závažnost věci, informuje Komise Evropský parlament v jednotlivých případech a v souladu s pravidly, jimiž se řídí vztahy mezi Evropským parlamentem a Komisí, i o obsahu konkrétních odpovědí.
Článek 10
Týmy příslušné pro návštěvy na místě
1. Tým příslušný pro návštěvy na místě (dále jen „místo navštěvující tým“) se skládá z odborníků určených členskými státy a ze zástupců Komise.
2. Komise vyzve členské státy k tomu, aby určily odborníky, kteří se mohou účastnit příslušných návštěv na místě, a uvede oblast jejich odbornosti.
V případě ohlášených návštěv na místě vyzve Komise členské státy, aby určily své odborníky, nejpozději tři měsíce před zahájením plánované návštěvy na místě. Členské státy určí odborníky do dvou týdnů od obdržení této výzvy.
V případě neohlášených návštěv na místě vyzve Komise členské státy, aby určily své odborníky, nejpozději dva týdny před zahájením plánované návštěvy na místě. Členské státy určí odborníky do 72 hodin od obdržení této výzvy.
3. Návštěvy na místě se smějí účastnit nejvýše dva zástupci Komise. Návštěvy na místě se smí účastnit nejvýše osm odborníků z členských států v případě ohlášené návštěvy a šest v případě neohlášené návštěvy.
Pokud počet odborníků určených členskými státy překročí příslušný nejvyšší počet stanovený v prvním pododstavci, Komise po konzultaci s dotčenými členskými státy jmenuje členy týmu s ohledem na vyvážené zeměpisné zastoupení a kompetence odborníků.
4. Odborníci členských států se nesmějí účastnit hodnotících misí, které zahrnují návštěvy na místě v členském státě, kde jsou zaměstnáni.
5. Komise může vyzvat Frontex, Europol nebo jiné instituce nebo subjekty Unie zapojené do provádění schengenského acquis, aby ustanovily zástupce, který se bude účastnit návštěvy na místě týkající se oblasti spadající do jejich oblasti působnosti jako pozorovatel.
6. Hlavními odborníky jsou v případě místo navštěvujícího týmu zástupce Komise a odborník z členského státu, které jmenují společně členové tohoto týmu co nejdříve poté, co byl tým ustanoven. Hlavní odborníci jsou jmenováni včas před vytvořením podrobného programu uvedeného v čl. 13 odst. 2.
Článek 11
Týmy příslušné pro hodnocení na základě dotazníku
1. V případě, že se dotazník používá samostatně, tj. aniž by následovala návštěva na místě podle čl. 4 odst. 2, skládá se tým příslušný pro vyhodnocování odpovědí na dotazník (dále jen „dotazníkový tým“) z odborníků členských států a ze zástupců Komise.
2. Při zasílání dotazníku hodnoceným členským státům vyzve Komise členské státy, aby určily odborníky, kteří se mohou účastnit hodnocení, a uvedly oblast jejich odbornosti. Členské státy určí odborníky do dvou týdnů od obdržení této výzvy. Odborníci jsou určováni v souladu s čl. 10 odst. 3 a 4.
Článek 12
Odborníci
Odborníci, kteří se účastní hodnocení, musí mít náležitou kvalifikaci, včetně dobrých teoretických znalostí a praktických zkušeností v oblastech, které jsou součástí hodnotícího mechanismu, jakož i řádnou znalost hodnotících zásad, postupů a technik hodnocení, a musí být schopni účinně komunikovat ve společném jazyce. Za tímto účelem zajistí členské státy a Komise ve spolupráci s příslušnými institucemi a jinými subjekty Unie, aby se odborníkům dostalo vhodné odborné přípravy, včetně odborné přípravy v oblasti dodržování základních práv.
Článek 13
Provádění návštěv na místě
1. Místo navštěvující týmy provádějí všechny nezbytné přípravné činnosti s cílem zajistit efektivitu, přesnost a konzistentnost návštěv na místě.
2. Podrobný program ohlášených návštěv na místě stanoví Komise v úzké spolupráci s hlavními odborníky a dotčenými členskými státy. Členské státy jsou o tomto programu informovány. Podrobný program neohlášených návštěv na místě stanoví Komise.
Dotčený členský stát je konzultován a informován o harmonogramu a podrobném programu:
a)
nejméně šest týdnů před konáním ohlášené návštěvy na místě;
b)
nejméně 24 hodin před konáním neohlášené návštěvy na místě.
Neohlášené návštěvy na místě na vnitřních hranicích se konají bez předchozího oznámení dotčeným členským státům. Komise v úzké spolupráci se členskými státy stanoví obecné pokyny týkající se praktických záležitostí týkajících se těchto návštěv.
3. Členové místo navštěvujícího týmu musí mít u sebe průkazy, jež je opravňují k provedení návštěvy na místě v souladu s tímto nařízením.
4. Hodnocený členský stát zajistí, aby místo navštěvující tým mohl plnit svůj úkol ověřit činnosti v hodnocených oblastech. Zajistí zejména, aby se místo navštěvující tým mohl přímo obracet na příslušné osoby a měl přístup do všech oblastí, prostor a ke všem dokumentům potřebným k hodnocení.
5. Hodnocený členský stát napomáhá místo navštěvujícímu týmu při plnění jeho úkolů všemi prostředky v rámci svých zákonných pravomocí.
6. V případě ohlášených návštěv na místě poskytne Komise hodnocenému členskému státu předem jména odborníků v místo navštěvujícím týmu. Tento členský stát určí kontaktní místo pro praktické záležitosti týkající se návštěvy na místě.
7. Komise a členské státy odpovídají za učinění nezbytných opatření, pokud jde o dopravu jejich odborníků účastnících se místo navštěvujícího týmu do hodnoceného členského státu a zpět. Náklady na dopravu a ubytování odborníků účastnících se návštěv na místě hradí Komise.
Hodnocené členské státy odpovídají za učinění nezbytných opatření, pokud jde o ubytování a zajišťování dopravy na místě. V případě neohlášených návštěv na místě Komise usnadní ubytování odborníků.
Článek 14
Hodnotící zprávy
1. V návaznosti na každé hodnocení se vypracuje hodnotící zpráva. Hodnotící zpráva se zakládá, podle okolností, na zjištěních učiněných během návštěvy na místě a na dotazníku. V případě návštěv na místě vypracuje hodnotící zprávu místo navštěvující tým během návštěvy.
Odborníci členských států a zástupci Komise nesou celkovou odpovědnost za vypracování návrhu hodnotící zprávy a zajištění jeho integrity a kvality. V případě nesouhlasu usiluje místo navštěvující nebo dotazníkový tým, podle okolností, o dosažení kompromisu.
2. Hodnotící zpráva analyzuje, podle okolností, příslušná kvalitativní, kvantitativní, provozní, správní a organizační hlediska a obsahuje výčet jakýchkoli nedostatků zjištěných během hodnocení.
3. Každému závěru je v hodnotící zprávě přiřazeno jedno z následujících hodnocení:
a)
vyhovující;
b)
vyhovující s nutnými zlepšeními;
c)
nevyhovující.
4. Komise sdělí návrh hodnotící zprávy hodnocenému členskému státu do šesti týdnů od konání návštěvy na místě nebo od obdržení odpovědi na dotazník. Hodnocený členský stát předloží do dvou týdnů své připomínky k návrhu hodnotící zprávy od jejího obdržení. Na žádost hodnoceného členského státu se koná zasedání zaměřené na sestavení návrhu. Připomínky hodnoceného členského státu mohou být zohledněny v návrhu hodnotící zprávy.
5. Komise předloží návrh hodnotící zprávy a připomínky hodnoceného členského státu k němu ostatním členským státům a vyzve je, aby se vyjádřily k odpovědi na dotazník, k návrhu hodnotící zprávy a k připomínkám hodnoceného členského státu.
Na tomto základě Komise v případě potřeby provede v návrhu hodnotící zprávy vhodné změny a prostřednictvím prováděcího aktu hodnotící zprávu přijme. Tento prováděcí akt se přijímá přezkumným postupem podle čl. 21 odst. 2. Komise předá hodnotící zprávu Evropskému parlamentu.
Článek 15
Doporučení
1. Při vypracovávání hodnotící zprávy a s ohledem na zjištění a hodnocení v ní obsažená vypracují odborníci z členských států a zástupci Komise návrh doporučení pro nápravná opatření zaměřená na řešení jakýchkoli nedostatků zjištěných během hodnocení, jakož i nástin priorit pro jejich provedení spolu s případnými příklady osvědčených postupů.
2. Komise předloží Radě návrh k přijetí doporučení uvedeného v odstavci 1.
3. Rada přijme doporučení uvedené v odstavci 1 a předá je Evropskému parlamentu a vnitrostátním parlamentům.
Článek 16
Následná opatření a monitorování
1. Do tří měsíců od přijetí doporučení uvedeného v článku 15 předloží hodnocený členský stát Komisi a Radě akční plán popisující, jak napraví nedostatky zjištěné v hodnotící zprávě. Pokud doporučení dospělo k závěru, že hodnocený členský stát závažným způsobem zanedbává své povinnosti, vypracuje tento členský stát svůj akční plán do jednoho měsíce od přijetí uvedeného doporučení. Komise předá tento akční plán Evropskému parlamentu.
2. Do jednoho měsíce od předložení akčního plánu hodnoceným členským státem Komise po konzultaci místo navštěvujícího nebo dotazníkového týmu předloží Radě své zhodnocení jeho adekvátnosti. Ostatní členské státy jsou vyzvány, aby se k akčnímu plánu vyjádřily.
3. Do šesti měsíců od přijetí doporučení podá hodnocený členský stát Komisi zprávu o provádění svého akčního plánu a poté podává hodnotící zprávu každé tři měsíce do doby, než je akční plán zcela proveden.
4. Odchylně od ustanovení odstavce 3 týkajícího se šestiměsíční lhůty pro podávání zprávy o provádění akčního plánu platí, že dospělo-li doporučení k závěru, že hodnocený členský stát závažným způsobem zanedbává své povinnosti, podá tento členský stát zprávu o provádění svého akčního plánu do tří měsíců od přijetí uvedeného doporučení.
5. V závislosti na závažnosti zjištěných nedostatků a opatřeních přijatých k jejich odstranění může Komise naplánovat uskutečnění ohlášených opakovaných návštěv na místě k ověření provádění akčního plánu. Komise přizve k účasti na opakované návštěvě alespoň čtyři odborníky, kteří se účastnili návštěvy na místě. Komise může k účasti na opakované návštěvě přizvat pozorovatele. Komise stanoví program opakované návštěvy. Hodnocený členský stát je o programu informován alespoň jeden měsíc před očekávaným konáním opakované návštěvy. Komise může rovněž naplánovat neohlášené opakované návštěvy na místě.
6. Komise pravidelně informuje Evropský parlament a Radu o provádění akčních plánů nebo opatření zaměřených na zlepšení uvedených v tomto článku.
7. Pokud návštěva na místě prokáže závažné nedostatky, které mohou představovat závažnou hrozbu pro veřejný pořádek nebo vnitřní bezpečnost v prostoru bez kontrol na vnitřních hranicích, Komise o tom z vlastního podnětu nebo na žádost Evropského parlamentu nebo členského státu informuje co nejdříve Evropský parlament a Radu.
8. Je-li členský stát shledán vyhovujícím, avšak doporučení uvádí návrhy pro další možná zlepšení v souladu s čl. 14 odst. 3 písm. b), poskytne hodnocený členský stát Komisi do šesti měsíců od přijetí doporučení své posouzení možného provedení těchto návrhů.
Článek 17
Citlivé informace
Členové místo navštěvujících a dotazníkových týmů považují za důvěrnou jakoukoli informaci, kterou obdrží v průběhu výkonu svých povinností. Hodnotícím zprávám vypracovaným v návaznosti na návštěvy na místě je podle platných bezpečnostních pravidel přidělen stupeň utajení EU RESTRICTED/RESTREINT UE. Utajení nebrání tomu, aby byly tyto informace zpřístupněny Evropskému parlamentu. Předání informací a dokumentů Evropskému parlamentu podle tohoto nařízení a nakládání s nimi musí probíhat v souladu s pravidly pro předávání utajovaných informací a nakládání s nimi platnými mezi Evropským parlamentem a Komisí. Komise po konzultaci dotčeného členského státu rozhodne, která část hodnotící zprávy může být zveřejněna.
Článek 18
Podmínky účasti Spojeného království a Irska
1. Odborníci ze Spojeného království a Irska se účastní hodnocení pouze té části schengenského acquis, k účasti na níž byly tyto členské státy oprávněny.
2. Hodnocení popsaná v čl. 4 odst. 1 se vztahují pouze na účinné a účelné uplatňování té části schengenského acquis Spojeným královstvím a Irskem, k účasti na níž byly tyto členské státy oprávněny.
3. Spojené království a Irsko se podílejí na přijímání doporučení Radou podle čl. 15 odst. 3 pouze ohledně té části schengenského acquis, k účasti na níž byly tyto členské státy oprávněny.
Článek 19
Informování vnitrostátních parlamentů
Komise informuje vnitrostátní parlamenty o obsahu a výsledcích hodnocení.
Článek 20
Podávání zpráv Evropskému parlamentu a Radě
Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě výroční komplexní zprávu o hodnoceních provedených podle tohoto nařízení. Tato zpráva se zveřejní a zahrnuje informace o hodnoceních provedených v předchozím roce, o závěrech z jednotlivých hodnocení a o aktuálním stavu, pokud jde o nápravná opatření. Komise tuto zprávu postoupí vnitrostátním parlamentům.
Článek 21
Výbor
1. Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011. Pokud výbor nevydá žádné stanovisko, Komise navrhovaný prováděcí akt nepřijme a použije se čl. 5 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 22
Přezkum
Komise provede přezkum fungování tohoto nařízení a předloží Radě zprávu do šesti měsíců od přijetí všech hodnotících zpráv týkajících se hodnocení, na která se vztahuje první víceletý program hodnocení uvedený v čl. 5 odst. 5. Tento přezkum se týká všech prvků tohoto nařízení, včetně fungování postupů pro přijímání aktů podle hodnotícího mechanismu. Komise předá tuto zprávu Evropskému parlamentu.
Článek 23
Přechodná a zrušovací ustanovení
Aniž jsou dotčeny druhý a třetí odstavec tohoto článku, rozhodnutí z 16. září 1998 se zrušuje s účinkem ode dne 26. listopadu 2013.
Část I rozhodnutí uvedeného v prvním pododstavci se nadále použije až do 1. ledna 2016 na hodnotící postupy členských států, které již byly zahájeny k 26. listopadu 2013.
Část II rozhodnutí uvedeného v prvním pododstavci se nadále použije až do 27. listopadu 2014 na hodnotící postupy členských států, které již byly zahájeny k 26. listopadu 2013.
Článek 24
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech v souladu se Smlouvami.
V Lucemburku dne 7. října 2013.
TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1053/2013
2013 m. spalio 7 d.
kuriuo sukuriamas tikrinimo, kaip taikoma Šengeno acquis, vertinimo ir stebėsenos mechanizmas, ir panaikinamas 1998 m. rugsėjo 16 d. Vykdomojo komiteto sprendimas, įsteigiantis Šengeno įvertinimo ir įgyvendinimo nuolatinį komitetą
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 70 straipsnį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę (1),
kadangi:
(1)
Šengeno erdvė be vidaus sienų kontrolės grindžiama efektyviu ir veiksmingu papildomų priemonių taikymu valstybėse narėse tokiose srityse kaip išorės sienos, vizų politika, Šengeno informacinė sistema, duomenų apsauga, policijos bendradarbiavimas, teisminis bendradarbiavimas baudžiamosiose bylose ir kovos su narkotikais politika;
(2)
1998 m. rugsėjo 16 d. Vykdomojo komiteto sprendimu (2) (SCH/Com-ex (98) 26 def) (toliau - 1998 m. rugsėjo 16 d. sprendimas) įsteigtas Šengeno įvertinimo ir įgyvendinimo nuolatinis komitetas. Nuolatiniam komitetui buvo suteikti įgaliojimai, pirma, nustatyti, ar šalis kandidatė įvykdė visas išankstines vidaus sienų kontrolės panaikinimo sąlygas, ir, antra, užtikrinti, kad visas Šengeno acquis nuostatas jau įgyvendinančios valstybės jas tinkamai taikytų;
(3)
atsižvelgiant į tai, kad reikia užtikrinti aukštus vienodus Šengeno acquis praktinio taikymo standartus ir išlaikyti didelį tų valstybių narių, kurios prisijungusios prie erdvės be vidaus sienų kontrolės, tarpusavio pasitikėjimą, būtina sukurti specialų tikrinimo ir stebėsenos, kaip taikoma Šengeno acquis, vertinimo mechanizmą. Toks mechanizmas turėtų būti grindžiamas glaudžiu Komisijos ir tų valstybių narių bendradarbiavimu;
(4)
Hagos programoje (3) Komisija raginama iškart, kai bus panaikinta vidaus sienų kontrolė, pateikti pasiūlymą dėl dabartinio Šengeno vertinimo mechanizmo papildymo priežiūros mechanizmu, užtikrinančiu valstybių narių ekspertų visapusišką dalyvavimą, įskaitant nepaskelbtus patikrinimus;
(5)
Stokholmo programoje (4) nurodoma, kad Šengeno erdvės įvertinimo procesas tebebus itin svarbus, todėl reikėtų jį tobulinti stiprinant Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūros (toliau - FRONTEX), įsteigtos Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2007/2004 (5), vaidmenį šioje srityje;
(6)
todėl 1998 m. rugsėjo 16 d. sprendimu sukurtas vertinimo mechanizmas turėtų būti peržiūrėtas, o 1998 m. rugsėjo 16 d. sprendimas turėtų būti panaikintas;
(7)
per ankstesnius vertinimus įgyta patirtis rodo esant būtinybę išlaikyti vientisą vertinimo mechanizmą, kuris apimtų visas Šengeno acquis sritis, išskyrus tas, kurioms specialus vertinimo mechanizmas jau numatytas Sąjungos teisėje;
(8)
pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau - SESV) 70 straipsnį objektyvų ir nešališką vertinimą, kaip įgyvendinama Sąjungos politika laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje, turėtų atlikti valstybės narės bendradarbiaudamos su Komisija. Kad būtų veiksmingas, tinkamas vertinimo procesas turėtų apimti tinkamą su vertinimo ataskaitomis susijusią tolesnę veiklą ir stebėseną, o tai turėtų užtikrinti Komisija;
(9)
be to, kad vertinimo mechanizmas būtų veiksmingesnis, turėtų būti užtikrintos vienodos šio reglamento įgyvendinimo sąlygos. Tuo tikslu dalis įgyvendinimo įgaliojimų turėtų būti suteikta Komisijai ir dalis - Tarybai;
(10)
Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai parengti ir numatyti vertinimus ir įgaliojimai priimti vertinimo ataskaitas. Kai kuriais iš tų įgaliojimų turėtų būti naudojamasi laikantis 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (6). Atsižvelgiant į to reglamento 2 straipsnio 2 dalies b punkto iii papunkčio sąlygas, tokiems aktams priimti taikoma nagrinėjimo procedūra;
(11)
siekiant didinti valstybių narių tarpusavio pasitikėjimą, užtikrinti geresnį jų veiksmų koordinavimą Sąjungos lygiu ir stiprinti jų tarpusavio spaudimą, Tarybai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai priimti rekomendacijas dėl taisomojo veiksmo, kuriomis siekiama pašalinti vertinimo ataskaitose nustatytus trūkumus. Tokie įgyvendinimo įgaliojimai atspindi Tarybai SESV 70 straipsniu suteiktus konkrečius įgaliojimus, susijusius su tarpusavio vertinimu, kaip įgyvendinama Sąjungos politika laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje. Jie tinkamai atspindi vertinimo mechanizmo, grindžiamo šia lex specialis, tikslą, kuris šioje konkrečioje srityje, lygiagrečiai su bendraisiais Komisijos įgaliojimais prižiūrėti, kaip taikoma Sąjungos teisė, kontroliuojant Europos Sąjungos Teisingumo Teismui ir pasitelkiant pažeidimų nagrinėjimo procedūras, yra atlikti papildomą stebėsenos, ar veiksmingai praktikoje įgyvendinama Sąjungos politika, funkciją pasitelkiant tarpusavio peržiūrą.
Be to, tokiais Tarybai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais prisidedama prie to, kad būtų įgyvendintas 2011 m. birželio 23 ir 24 d. Europos Vadovų Tarybos išvadose išdėstytas pageidavimas, kad būtų toliau stiprinamas bendradarbiavimas Šengeno erdvėje, didinant valstybių narių tarpusavio pasitikėjimą, ir kad valstybės narės garantuotų, kad visos Šengeno taisyklės būtų veiksmingai taikomos laikantis sutartų bendrų standartų ir pagrindinių principų bei normų. Tokiais įgyvendinimo įgaliojimais, remiantis 2012 m. kovo 8 d. Tarybos išvadomis, taip pat prisidedama prie Šengeno erdvės valdymo tobulinimo ministrų lygiu vedant politines diskusijas tinkamo Šengeno erdvės veikimo klausimais, įskaitant situacijas, kai, kaip matyti iš vertinimo ataskaitų, yra rimtų trūkumų. Tokias diskusijas vedant iš ES valstybių narių ir Šengeno asocijuotųjų valstybių sudarytame Mišriame komitete, turėtų būti padedama Tarybai pagal savo kompetenciją priimti sprendimus siekiant užtikrinti veiksmingą Šengeno erdvės veikimą. Galiausiai, suteikiant tokius įgyvendinimo įgaliojimus Tarybai, tinkamai atsižvelgiama į rekomendacijų, kuriose dažnai gali būti paliečiamas nacionalinių vykdomųjų ir vykdymo užtikrinimo įgaliojimų klausimas, galimą politiškai jautrų pobūdį;
(12)
vertinimo mechanizmu turėtų būti nustatytos skaidrios, veiksmingos ir aiškios taisyklės, reglamentuojančio vertinimams taikytiną metodą, aukštos kvalifikacijos ekspertų dalyvavimą atliekant patikrinimus vietoje ir tolesnius veiksmus atsižvelgiant į vertinimų rezultatus. Visų pirma metodu turėtų būti numatyta atlikti nepaskelbtus patikrinimus vietoje, kurie papildytų paskelbtus patikrinimus vietoje, visų pirma sienų kontrolės ir vizų srityse;
(13)
vertinimo ir stebėsenos mechanizmas turėtų apimti visus Šengeno acquis aspektus. Sienų klausimu vertinimo ir stebėsenos mechanizmas turėtų apimti tiek išorės sienų kontrolės veiksmingumą, tiek vidaus sienų kontrolės nebuvimą;
(14)
vertinant ir stebint ypač reikėtų atsižvelgti į tai, kad taikant Šengeno acquis būtų paisoma pagrindinių teisių;
(15)
vertinant turėtų būti užtikrinama, kad valstybės narės Šengeno taisykles taikytų veiksmingai ir laikydamosi pagrindinių principų bei normų. Todėl vertinimo mechanizmas turėtų apimti visus susijusius teisės aktus ir operatyvinę veiklą, kuria prisidedama prie erdvės be vidaus sienų kontrolės veikimo;
(16)
siekiant stiprinti vertinimo mechanizmo veiksmingumą ir patikimumą, atliekant visus vertinimus turėtų būti atsižvelgiama į tinkamą valdžios institucijų, taikančių atitinkamas Šengeno acquis dalis, veikimą. Tai padidins vertinimo mechanizmo gebėjimą garantuoti, kad valstybės narės veiksmingai taikytų Šengeno taisykles, laikydamosi pagrindinių principų bei normų, kaip to reikalaujama 2011 m. birželio 23 ir 24 d. Europos Vadovų Tarybos išvadose. Jis atitiks Europos Vadovų Tarybos pageidavimą, išdėstytą jos 2012 m. kovo 1 ir 2 d. išvadose, kad vertinimo mechanizmas spręstų reikiamo institucijų, dalyvaujančių taikant Šengeno acquis, veikimo klausimą;
(17)
FRONTEX turėtų remti vertinimo mechanizmo įgyvendinimą, pirmiausia su išorės sienomis susijusios rizikos analizės srityje. Be to, įgyvendinant vertinimo mechanizmą turėtų būti užtikrinta galimybė vykdant patikrinimus vietoje prie išorės sienų ad hoc pagrindu naudotis FRONTEX ekspertų pagalba;
(18)
kitos Sąjungos įstaigos, organai ir agentūros, kaip antai, Europos policijos biuras (toliau - Europolas), įsteigtas Tarybos sprendimu 2009/371/TVR (7), ir Eurojustas, įkurtas Tarybos sprendimu 2002/187/TVR (8), atitinkamais atvejais turėtų padėti įgyvendinti vertinimo mechanizmą jų kompetencijai priklausančiose srityse. Be to, įgyvendinant vertinimo mechanizmą atitinkamais atvejais turėtų būti užtikrinta galimybė gauti Sąjungos įstaigų, organų ar agentūrų ekspertų pagalbą, kai jie padeda vykdyti patikrinimus vietoje, susijusius su Šengeno acquis sritimis, priklausančiomis jų kompetencijai. Pavyzdžiui, vertinant duomenų apsaugą turėtų būti pasitelkiamas Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas, taip pat gali būti įtraukiamos nacionalinės duomenų apsaugos institucijos;
(19)
valstybės narės ir Komisija turėtų užtikrinti, kad patikrinimuose vietoje paskirti dalyvauti ekspertai turėtų būtinos patirties ir tuo tikslu būtų dalyvavę specialiuose mokymuose, įskaitant pagrindinių teisių srities mokymus. Atitinkamos Sąjungos įstaigos, organai ar agentūros, kaip antai, FRONTEX, turėtų rengti tinkamus mokymus, o valstybių narių iniciatyvoms, skirtoms specialiems Šengeno acquis vertinimų mokymams, turėtų būti skirta lėšų pagal galiojančias Sąjungos finansines priemones ir plėtojant tokias priemones;
(20)
atsižvelgiant į SESV 70 straipsnio paskutiniu sakiniu Europos Parlamentui ir nacionaliniams parlamentams pavestą konkretų vaidmenį, kaip pabrėžta Europos Sąjungos sutarties (toliau - ES sutartis) 12 straipsnio c punkte nacionalinių parlamentų atžvilgiu, būtina nustatyti, kad Taryba ir Komisija teiks visą informaciją Europos Parlamentui ir nacionaliniams parlamentams apie vertinimo turinį ir rezultatus. Be to, jei Komisija pateiktų pasiūlymą iš dalies pakeisti šį reglamentą, Taryba pagal savo Darbo tvarkos taisyklių 19 straipsnio 7 dalies h punktą kreiptųsi konsultacijos į Europos Parlamentą, siekdama kuo labiau atsižvelgti į jo nuomonę prieš priimdama galutinį tekstą;
(21)
pagal prie ES sutarties ir SESV pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį reglamentą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas. Kadangi šis reglamentas grindžiamas Šengeno acquis, remdamasi to protokolo 4 straipsniu, per šešis mėnesius po to, kai Taryba nusprendžia dėl šio reglamento, Danija turi nuspręsti, ar jį įtrauks į savo nacionalinę teisę;
(22)
Jungtinė Karalystė taiko šį reglamentą pagal prie ES sutarties ir SESV pridėto Protokolo Nr. 19 dėl į Europos Sąjungos sistemą integruotos Šengeno acquis 5 straipsnio 1 dalį ir 2000 m. gegužės 29 d. Tarybos sprendimo 2000/365/EB dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas (9) 8 straipsnio 2 dalį;
(23)
Airija taiko šį reglamentą pagal prie ES sutarties ir SESV pridėto Protokolo Nr. 19 dėl į Europos Sąjungos sistemą integruotos Šengeno acquis 5 straipsnio 1 dalį ir 2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimo 2002/192/EB dėl Airijos prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas (10) 6 straipsnio 2 dalį;
(24)
Islandijos ir Norvegijos atžvilgiu šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos Tarybos ir Islandijos Respublikos bei Norvegijos Karalystės susitarime dėl pastarųjų asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis (11), kurios patenka į 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos sprendimo 1999/437/EB (12) dėl tam tikrų priemonių taikant tą susitarimą 1 straipsnyje nurodytą sritį;
(25)
Šveicarijos atžvilgiu šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarime dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis (13), kurios patenka į Sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnyje nurodytą sritį, minėtą sprendimą taikant kartu su Tarybos sprendimo 2008/146/EB (14) 3 straipsniu;
(26)
Lichtenšteino atžvilgiu šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės protokole dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis (15), kurios patenka į Sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnyje nurodytą sritį, minėtą sprendimą taikant kartu su Tarybos sprendimo 2011/350/ES (16) 3 straipsniu;
(27)
atsižvelgiant į tai, kad šio reglamento įsigaliojimo dieną Kipro vertinimas jau bus pradėtas vadovaujantis 1998 m. rugsėjo 16 d. sprendimu, šis reglamentas Kiprui nebus taikomas iki 2016 m. sausio 1 d.;
(28)
atsižvelgiant į tai, kad Bulgarijos ir Rumunijos patikrinimas pagal taikomas Šengeno vertinimo procedūras, kaip nurodyta 2005 m. Stojimo akto 4 straipsnio 2 dalyje, jau užbaigtas, šio reglamento 1 straipsnio 1 dalyje numatytas patikrinimas tų valstybių narių atžvilgiu nebus vykdomas;
(29)
nepaisant to, Kipro, Bulgarijos, Rumunijos ir Kroatijos ekspertai turėtų dalyvauti vertinant visas Šengeno acquis dalis,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Tikslas ir taikymo sritis
1. Šiuo reglamentu sukuriamas vertinimo ir stebėsenos mechanizmas, kurio paskirtis:
a)
tikrinti, kaip Šengeno acquis taikoma valstybėse narėse, kurioms taikomos visos jos nuostatos, ir valstybėse narėse, kurioms, vadovaujantis atitinkamais prie ES sutarties ir SESV pridėtais protokolais, taikoma dalis Šengeno acquis nuostatų;
b)
tikrinti, ar visų atitinkamų Šengeno acquis dalių taikymui būtinos sąlygos yra įvykdytos tose valstybėse narėse, kurių atžvilgiu nepriimtas Tarybos sprendimas, kuriuo nustatoma, kad taikomos visos Šengeno acquis nuostatos arba jų dalis, išskyrus tas valstybes nares, kurių vertinimas jau bus užbaigtas šio reglamento įsigaliojimo metu.
2. Šio straipsnio 1 dalies b punkte nurodytas tikrinimas nedaro poveikio 23 straipsnio antrai pastraipai, kiek tai susiję su valstybėmis narėmis, kuriose 2013 m. lapkričio 26 d. vertinimo procedūros jau yra pradėtos.
3. Valstybių narių, kurios pagal atitinkamą Stojimo aktą taiko dar ne visas Šengeno acquis nuostatas, ekspertai vis tiek dalyvauja vertinant visas Šengeno acquis dalis.
2 straipsnis
Termino apibrėžtis
Šiame reglamente „Šengeno acquis“ - nuostatos, į Sąjungos sistemą integruotos pagal prie ES sutarties ir SESV pridėtu protokolu Nr. 19, taip pat jomis grindžiami arba kitaip su jomis susiję aktai.
3 straipsnis
Atsakomybė
1. Valstybės narės ir Komisija kartu atsako už vertinimo ir stebėsenos mechanizmo įgyvendinimą, kaip nurodyta šiame reglamente; joms padeda Sąjungos įstaigos, organai ir agentūros, dalyvaujančios įgyvendinant Šengeno acquis.
2. Komisija atlieka bendro koordinavimo vaidmenį rengiant metines ir daugiametes vertinimo programas, rengiant klausimynus ir sudarant vizitų tvarkaraščius, vykdant vizitus ir rengiant įvertinimo ataskaitas bei rekomendacijas. Be to, ji užtikrina su vertinimo ataskaitomis ir rekomendacijomis susijusios tolesnės veiklos ir stebėsenos vykdymą pagal 16 straipsnį.
3. Valstybės narės ir Komisija visapusiškai bendradarbiauja visuose vertinimų etapuose siekdamos atlikti šiuo reglamentu joms pavestas užduotis.
4 straipsnis
Vertinimai
1. Vertinimai gali apimti visus Šengeno acquis aspektus, įskaitant papildomų priemonių išorės sienų, vizų politikos, Šengeno informacinės sistemos, duomenų apsaugos, policijos bendradarbiavimo ir teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose srityse efektyvų ir veiksmingą taikymą valstybėse narėse bei vidaus sienų kontrolės nebuvimą. Visuose vertinimuose turėtų būti atsižvelgiama į valdžios institucijų, taikančių atitinkamas šioje dalyje nustatytas Šengeno acquis dalis, veikimą.
2. Vertinimus gali sudaryti klausimynai ir patikrinimai vietoje, kurie gali būti paskelbti arba nepaskelbti. Prieš atliekant paskelbtus patikrinimus pirma pateikiamas klausimynas. Vertinant konkrečias valstybes nares ir (arba) konkrečias sritis patikrinimai vietoje ir klausimynai gali būti atitinkamais atvejais naudojami atskirai arba kartu.
3. Ir klausimynai, ir patikrinimai vietoje gali būti papildomi vertinamos valstybės narės pranešimais apie vertinamą sritį.
5 straipsnis
Daugiametė vertinimo programa
1. Komisija, atitinkamais atvejais pasikonsultavusi su FRONTEX ir Europolu, likus ne mažiau kaip šešiems mėnesiams iki kito penkerių metų laikotarpio pradžios parengia penkerių metų laikotarpiui skirtą daugiametę vertinimo programą. Tas įgyvendinimo aktas priimamas laikantis 21 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. Komisija daugiametę vertinimo programą perduoda Europos Parlamentui ir Tarybai.
2. Kiekviena valstybė narė vertinama kiekvieną penkerių metų laikotarpį, kurį apima daugiametė vertinimo programa. Daugiametėje vertinimo programoje pateikiamas valstybių narių, kurios turi būti įvertintos kiekvienais metais, sąrašas eilės tvarka. Nustatant eilės tvarką, kurios laikantis valstybės narės turi būti vertinamos, atsižvelgiama į nuo ankstesnio vertinimo praėjusį laiką ir skirtingų vertintinų Šengeno acquis dalių pusiausvyrą.
3. Prireikus daugiametė vertinimo programa gali būti tikslinama laikantis 1 dalyje nurodytos procedūros.
4. Daugiametėje vertinimo programoje gali būti numatyti teminiai vertinimai, kaip nurodyta 6 straipsnio 1 dalies b punkte.
5. Pirmoji daugiametė vertinimo programa parengiama ne vėliau kaip 2014 m. gegužės 27 d. Tos programos pradžios data yra 2014 m. lapkričio 27 d., o pabaigos data - 2019 m. gruodžio 31 d.
6 straipsnis
Metinė vertinimo programa
1. Komisija ne vėliau kaip iki metų, einančių prieš metus, su kuriais programa susijusi, spalio 31 d. parengia metinę vertinimo programą, visų pirma atsižvelgdama į pagal 7 straipsnį FRONTEX pateiktą rizikos analizę ir atitinkamais atvejais į Europolo ir kitų Sąjungos įstaigų, organų ir agentūrų informaciją, pateiktą visų pirma pagal 8 straipsnį.
Metinėje vertinimo programoje pateikiami pasiūlymai įvertinti:
a)
kaip Šengeno acquis ar jo dalis taiko viena valstybė narė, atsižvelgiant į daugiametę vertinimo programą; ir
b)
atitinkamais atvejais, kaip konkrečios Šengeno acquis dalys taikomos keliose valstybėse narėse (t. y. teminiai vertinimai).
2. Komisija, priimdama įgyvendinimo aktus, parengia pirmą metinės vertinimo programos dalį, kurioje taip pat pateikiamas preliminarus patikrinimų vietoje tvarkaraštis. Toje dalyje išvardijamos valstybės narės, kurios turi būti vertinamos kitais metais vadovaujantis daugiamete vertinimo programa, vertintinos sritys ir patikrinimai vietoje. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 21 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. Komisija metinę vertinimo programą perduoda Europos Parlamentui ir Tarybai.
3. Komisija parengia ir priima antrą metinės vertinimo programos dalį. Toje dalyje pateikiamas nepaskelbtų patikrinimų vietoje, kurie turės būti atlikti kitais metais, sąrašas. Ji laikoma konfidencialia ir jos turinys nepranešamas.
4. Prireikus metinė vertinimo programa gali būti tikslinama pagal 2 ir 3 dalis.
5. Pirmoji metinė vertinimo programa parengiama ne vėliau kaip 2014 m. gegužės 27 d. Tos programos pradžios data yra 2014 m. lapkričio 27 d., o pabaigos data - 2014 m. gruodžio 31 d.
7 straipsnis
FRONTEX rengiamos rizikos analizė
1. Ne vėliau kaip kiekvienų metų rugpjūčio 31 d. FRONTEX pateikia rizikos analizę Komisijai ir valstybėms narėms pagal savo įgaliojimus. Tokioje rizikos analizėje, inter alia, atsižvelgiama į nelegalią imigraciją ir svarbius operacinės aplinkos prie išorės sienų pasikeitimus bei pateikiamos rekomendacijos dėl kitų metų vertinimo prioritetų. Rekomendacijose nurodomos konkrečios išorės sienų atkarpos ir konkretūs sienos kirtimo punktai, kurie kitais metais turi būti įvertinti pagal daugiametę vertinimo programą. Komisija nedelsdama tą rizikos analizę perduoda Europos Parlamentui ir Tarybai.
2. Ne vėliau kaip kiekvienų metų rugpjūčio 31 d. FRONTEX pateikia Komisijai atskirą rizikos analizę, kuri yra skirtinga nei 1 dalyje nurodytoji, kuri apima rekomendacijas dėl vertinimų, kurie nepaskelbtų patikrinimų vietoje forma turi būti atlikti kitais metais, prioritetų, nepriklausomai nuo valstybių narių, kurios turi būti vertinamos kiekvienais metais, eilės tvarkos, kaip nustatyta daugiametėje vertinimo programoje pagal 5 straipsnio 2 dalį. Tos rekomendacijos gali būti teikiamos dėl bet kurio regiono ar konkrečios teritorijos ir jose pateikiamas mažiausiai dešimties konkrečių išorės sienos atkarpų ir mažiausiai dešimties konkrečių sienos kirtimo punktų sąrašas. Komisija gali bet kuriuo metu paprašyti FRONTEX jai pateikti rizikos analizę, kurioje būtų nurodytos rekomendacijos dėl vertinimų, kurie turi būti atlikti nepaskelbtų patikrinimų vietoje forma.
3. 1 ir 2 dalyse nurodytą rizikos analizę FRONTEX pirmą kartą pateikia Komisijai ne vėliau kaip 2014 m. vasario 27 d.
8 straipsnis
Kitų nei FRONTEX Sąjungos įstaigų, organų ir agentūrų rengiamos rizikos analizė
Komisija atitinkamais atvejais prašo kitų nei FRONTEX Sąjungos įstaigų, organų ir agentūrų, dalyvaujančių įgyvendinant Šengeno acquis, atlikti rizikos analizę, be kita ko, susijusią su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu tiek, kiek jie gali pakenkti Šengeno acquis taikymui valstybėse narėse. Tokia analizė galėtų būti naudojama rengiant metines vertinimo programas.
9 straipsnis
Klausimynas
1. Komisija, priimdama įgyvendinimo aktus, nustato ir atnaujina standartinį klausimyną glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis. Dėl standartinio klausimyno projekto gali būti konsultuojamasi su FRONTEX ir Europolu. Standartinis klausimynas apima klausimus dėl atitinkamų teisės aktų, bendrai sutartų rekomendacijų ir geriausios praktikos pavyzdžių, visų pirma kaip nurodyta Šengeno kataloguose, taip pat dėl organizacinių bei techninių priemonių, turimų įgyvendinant Šengeno acquis, ir kiekvienos vertintinos srities turimų statistinių duomenų. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 21 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.
2. Ne vėliau kaip kiekvienų metų liepos 1 d. Komisija nusiunčia standartinį klausimyną toms valstybėms narėms, kurios bus vertinamos kitais metais. Valstybės narės savo atsakymus į klausimyną Komisijai pateikia per aštuonias savaites nuo klausimyno gavimo. Komisija kitoms valstybėms narėms suteikia galimybę susipažinti su atsakymais ir praneša atsakymus Europos Parlamentui. Jei Europos Parlamentas, visų pirma atsižvelgdamas į klausimo rimtumą, paprašo, atsižvelgiant į kiekvieną konkretų atvejį ir laikantis taikytinų taisyklių, reglamentuojančių Europos Parlamento ir Komisijos santykius, Komisija Europos Parlamentui taip pat praneša konkretaus atsakymo turinį.
10 straipsnis
Už patikrinimus vietoje atsakingos grupės
1. Už patikrinimus vietoje atsakingą grupę (toliau - patikrinimo vietoje grupė) sudaro valstybių narių paskirti ekspertai ir Komisijos atstovai.
2. Komisija paprašo valstybių narių, kad jos paskirtų ekspertus, kurie gali dalyvauti atitinkamuose patikrinimuose vietoje, ir nurodytų jų kompetencijos sritį.
Kai rengiami paskelbti patikrinimai vietoje, Komisija ne vėliau kaip likus trims mėnesiams iki numatytos patikrinimo vietoje pradžios paprašo valstybių narių paskirti ekspertus. Valstybės narės ekspertus paskiria per dvi savaites nuo to prašymo gavimo.
Kai rengiami nepaskelbti patikrinimai vietoje, Komisija ne vėliau kaip likus dviem savaitėms iki numatytos patikrinimo vietoje pradžios paprašo valstybių narių paskirti ekspertus. Valstybės narės ekspertus paskiria per 72 valandas nuo to prašymo gavimo.
3. Atliekant patikrinimą vietoje dalyvauja ne daugiau kaip du Komisijos atstovai. Atliekant paskelbtą patikrinimą vietoje dalyvauja ne daugiau kaip aštuoni valstybių narių ekspertai, o nepaskelbtą patikrinimą vietoje - ne daugiau kaip šeši valstybių narių ekspertai.
Jei valstybių narių paskirtų ekspertų skaičius viršija pirmoje pastraipoje nurodytą atitinkamą didžiausią skaičių, Komisija, pasikonsultavusi su atitinkamomis valstybėmis narėmis, skiria grupės narius remdamasi geografinės pusiausvyros principu ir ekspertų kompetencija.
4. Valstybių narių ekspertai negali dalyvauti vertinimo misijoje, kuri apima patikrinimą vietoje toje valstybėje narėje, kurioje jie įdarbinti.
5. Komisija gali paprašyti FRONTEX, Europolą ar kitas Sąjungos įstaigas, organus ar agentūras, dalyvaujančius įgyvendinant Šengeno acquis, paskirti atstovą, kuris stebėtojo teisėmis dalyvautų patikrinime vietoje, susijusiame su jų kompetencijai priklausančia sritimi.
6. Patikrinimo vietoje grupės vadovaujantys ekspertai yra Komisijos atstovas ir valstybės narės ekspertas, kuriuos sudarius tą grupę kuo greičiau kartu paskiria tos grupės nariai. Vadovaujantys ekspertai paskiriami tinkamu laiku prieš sudarant 13 straipsnio 2 dalyje nurodytą išsamią programą.
11 straipsnis
Už vertinimus, atliekamus remiantis klausimynu, atsakingos grupės
1. Kai klausimynas naudojamas atskirai, t. y. po jo neatliekamas patikrinimas vietoje, kaip nurodyta 4 straipsnio 2 dalyje, už atsakymų į klausimyno klausimus vertinimą atsakingą grupę (toliau - klausimyno grupė) sudaro valstybių narių ekspertai ir Komisijos atstovai.
2. Išsiųsdama klausimyną valstybei narei, kuri bus vertinama, Komisija paprašo valstybių narių, kad jos paskirtų ekspertus, kurie gali dalyvauti vertinime, ir nurodytų jų kompetencijos sritį. Valstybės narės ekspertus paskiria per dvi savaites nuo to prašymo gavimo. Ekspertai paskiriami laikantis 10 straipsnio 3 ir 4 dalių.
12 straipsnis
Ekspertai
Vertinimuose dalyvaujantys ekspertai turi turėti tinkamą kvalifikaciją ir išsamių teorinių žinių bei praktinės patirties srityse, kurioms taikomas vertinimo mechanizmas, taip pat gerai išmanyti vertinimo principus, procedūras bei metodus ir gebėti sėkmingai bendrauti bendra kalba. Tuo tikslu valstybės narės ir Komisija, bendradarbiaudamos su atitinkamomis Sąjungos įstaigomis, organais ar agentūromis, užtikrina, kad ekspertams būtų surengti atitinkami mokymai, be kita ko, pagarbos pagrindinėms teisėms klausimais.
13 straipsnis
Patikrinimų vietoje atlikimas
1. Patikrinimų vietoje grupės imasi visų būtinų parengiamųjų veiksmų, kad būtų užtikrintas patikrinimų vietoje veiksmingumas, tikslumas ir nuoseklumas.
2. Paskelbtų patikrinimų vietoje išsamią programą sudaro Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su vadovaujančiais ekspertais ir atitinkama valstybe nare. Valstybės narės informuojamos apie tą programą. Nepaskelbtų patikrinimų vietoje išsamią programą sudaro Komisija.
Su atitinkama valstybe nare konsultuojamasi ir tvarkaraštis bei išsami programa jai pranešami:
a)
ne vėliau kaip prieš šešias savaites iki paskelbto patikrinimo vietoje;
b)
ne vėliau kaip prieš 24 valandas iki nepaskelbto patikrinimo vietoje.
Nepaskelbti patikrinimai vietoje prie vidaus sienų vykdomi iš anksto neįspėjus atitinkamos (-ų) valstybės (-ių) narės (-ių). Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, parengia bendras gaires dėl tokių patikrinimų praktinės tvarkos.
3. Patikrinimo vietoje grupės nariai turi turėti identifikacinį dokumentą, suteikiantį teisę jiems pagal šį reglamentą atlikti patikrinimus vietoje.
4. Valstybė narė, kuri bus vertinama, užtikrina, kad patikrinimo vietoje grupė pagal savo įgaliojimus galėtų patikrinti vertintinose srityse vykdomą veiklą. Ji visų pirma užtikrina, kad patikrinimo vietoje grupė galėtų tiesiogiai kreiptis į reikiamus asmenis ir patekti į visas teritorijas bei patalpas ir galėtų susipažinti su visais dokumentais, kurių reikia vertinimui atlikti.
5. Valstybė narė, kuri bus vertinama, naudodamasi visomis turimomis teisinėmis galiomis padeda patikrinimo vietoje grupei atlikti jos užduotį.
6. Atliekant paskelbtus patikrinimus vietoje, Komisija valstybei narei, kuri bus vertinama, iš anksto praneša patikrinimo vietoje grupės ekspertų vardus ir pavardes. Ta valstybė narė paskiria ryšių palaikymo instituciją, kuri tvarko praktinę patikrinimo vietoje tvarką.
7. Komisija ir valstybės narės yra atsakingos už reikalingas priemones, susijusias su jų atitinkamų ekspertų, dalyvaujančių patikrinimo vietoje grupėje, kelione į valstybę (-es) narę (-es), kuri (-ios) bus vertinama (-os), ir iš jos (jų). Patikrinimuose vietoje dalyvaujančių ekspertų kelionės ir apgyvendinimo išlaidas kompensuoja Komisija.
Valstybė (-ės) narė (-ės), kuri (-ios) bus vertinama (-os), yra atsakinga (-os) už reikalingas priemones, susijusias su apgyvendinimu, ir už reikiamo transporto suteikimą vietoje. Rengiant nepaskelbtus patikrinimus vietoje su ekspertų apgyvendinimu susijusias priemones užtikrinti padeda Komisija.
14 straipsnis
Vertinimo ataskaitos
1. Po kiekvieno vertinimo parengiama vertinimo ataskaita. Vertinimo ataskaita atitinkamai grindžiama patikrinimo vietoje išvadomis ir atsakymais į klausimyną. Patikrinimų vietoje atveju vertinimo ataskaitą patikrinimo metu parengia patikrinimo vietoje grupė.
Bendra atsakomybė už vertinimo ataskaitos parengimą ir jos sąžiningumo bei kokybės užtikrinimą tenka valstybių narių ekspertams ir Komisijos atstovams. Jeigu kyla nesutarimų, atitinkamai patikrinimo vietoje grupė arba klausimyno grupė siekia kompromiso.
2. Vertinimo ataskaitoje prireikus nagrinėjami kokybiniai, kiekybiniai, veiklos, administraciniai ir organizaciniai aspektai ir nurodomi vertinimo metu nustatyti trūkumai.
3. Kiekvienoje vertinimo ataskaitos išvadoje pateikiamas vienas iš nurodytų vertinimų:
a)
atitinka reikalavimus;
b)
atitinka reikalavimus, tačiau reikia tobulinti;
c)
neatitinka reikalavimų.
4. Komisija įvertintai valstybei narei vertinimo ataskaitos projektą pateikia atitinkamai per šešias savaites nuo patikrinimo vietoje arba nuo atsakymo į klausimyną gavimo. Įvertinta valstybė narė pateikia pastabas dėl vertinimo ataskaitos projekto per dvi savaites nuo jo gavimo. Įvertintos valstybės narės prašymu surengiamas ataskaitos tekstui rengti skirtas posėdis. Vertinimo ataskaitos projekte gali būti atspindėtos įvertintos valstybės narės pastabos.
5. Komisija vertinimo ataskaitos projektą ir įvertintos valstybės narės pastabas dėl jo pateikia kitoms valstybėms narėms, kurių paprašoma pateikti pastabas dėl atsakymo į klausimyną, vertinimo ataskaitos projekto ir įvertintos valstybės narės pastabų.
Tuo pagrindu Komisija, prireikus padariusi atitinkamus vertinimo ataskaitos projekto pakeitimus, priimdama įgyvendinimo aktą priima vertinimo ataskaitą. Tas įgyvendinimo aktas priimamas laikantis 21 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. Komisija vertinimo ataskaitą perduoda Europos Parlamentui.
15 straipsnis
Rekomendacijos
1. Rengdami vertinimo ataskaitą ir atsižvelgdami į toje vertinimo ataskaitoje pateiktas išvadas ir įvertinimus, valstybių narių ekspertai ir Komisijos atstovai parengia rekomendacijas dėl taisomojo veiksmo, kuriuo siekiama pašalinti vertinimo metu nustatytus trūkumus, ir nurodo jų įgyvendinimo prioritetus, taip pat atitinkamais atvejais pateikia gerosios praktikos pavyzdžių.
2. Komisija pateikia Tarybai pasiūlymą priimti 1 dalyje nurodytas rekomendacijas.
3. Taryba priima 1 dalyje nurodytas rekomendacijas ir perduoda jas Europos Parlamentui ir nacionaliniams parlamentams.
16 straipsnis
Tolesni veiksmai ir stebėsena
1. Per tris mėnesius nuo 15 straipsnyje nurodytų rekomendacijų priėmimo įvertinta valstybė narė pateikia Komisijai ir Tarybai vertinimo ataskaitoje nustatytų trūkumų pašalinimo veiksmų planą. Jei rekomendacijose daroma išvada, kad įvertinta valstybė narė šiurkščiai nesilaiko savo įsipareigojimų, ta valstybė narė savo veiksmų planą pateikia per vieną mėnesį nuo tų rekomendacijų priėmimo. Komisija tokį veiksmų planą perduoda Europos Parlamentui.
2. Pasitarusi su atitinkamai patikrinimų vietoje grupe arba klausimyno grupe, Komisija per vieną mėnesį nuo įvertintos valstybės narės veiksmų plano gavimo pateikia Tarybai savo vertinimą dėl veiksmų plano tinkamumo. Kitų valstybių narių paprašoma pateikti pastabas dėl veiksmų plano.
3. Įvertinta valstybė narė per šešis mėnesius nuo rekomendacijų priėmimo pateikia Komisijai savo veiksmų plano įgyvendinimo ataskaitą, o vėliau ataskaitas teikia kas tris mėnesius tol, kol veiksmų planas visiškai įgyvendinamas.
4. Neatsižvelgiant į šešių mėnesių laikotarpį, per kurį reikia pateikti 3 dalyje nurodytą veiksmų plano įgyvendinimo ataskaitą, jeigu rekomendacijose daroma išvada, kad įvertinta valstybė narė šiurkščiai nesilaiko savo įsipareigojimų, ta valstybė narė savo veiksmų plano įgyvendinimo ataskaitą pateikia per tris mėnesius nuo rekomendacijų priėmimo.
5. Atsižvelgdama į nustatytų trūkumų rimtumą ir priemones, kurių imtasi tiems trūkumams pašalinti, Komisija gali numatyti paskelbtus pakartotinius patikrinimus vietoje, siekdama patikrinti, kaip įgyvendinamas veiksmų planas. Dalyvauti pakartotiniame patikrinime vietoje Komisija pakviečia mažiausiai keturis ekspertus, dalyvavusius patikrinime vietoje. Komisija gali pakviesti stebėtojus dalyvauti pakartotiniame patikrinime. Komisija sudaro pakartotinio patikrinimo programą. Įvertintai valstybei narei apie programą pranešama likus ne mažiau kaip vienam mėnesiui iki numatyto pakartotinio patikrinimo. Be to, Komisija gali suplanuoti ir nepaskelbtus pakartotinius patikrinimus vietoje.
6. Komisija reguliariai informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą apie veiksmų planų arba šiame straipsnyje nurodytų tobulinimo priemonių įgyvendinimą.
7. Jeigu per patikrinimą vietoje nustatomas rimtas trūkumas, kuris, manoma, gali kelti rimtą grėsmę viešajai tvarkai ar vidaus saugumui erdvėje be vidaus sienų kontrolės, Komisija savo iniciatyva arba Europos Parlamento ar valstybės narės prašymu kuo greičiau apie tai praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.
8. Jei nustatoma, kad valstybė narė atitinka reikalavimus, tačiau rekomendacijose pateikiama nurodymų dėl galimo tolesnio tobulinimo pagal 14 straipsnio 3 dalies b punktą, įvertinta valstybė narė per šešis mėnesius nuo rekomendacijų priėmimo pateikia Komisijai savo vertinimą dėl galimo tokių nurodymų įgyvendinimo.
17 straipsnis
Neskelbtina informacija
Patikrinimų vietoje grupių nariai ir klausimynų grupių nariai visą informaciją, kurią gauna atlikdami savo pareigas, laiko konfidencialia. Po patikrinimų vietoje parengtoms vertinimo ataskaitoms suteikiama slaptumo žyma „ES RESTRICTED/RESTREINT UE“ laikantis taikytinų saugumo taisyklių. Žyma netrukdo su informacija leisti susipažinti Europos Parlamentui. Pagal šį reglamentą Europos Parlamentui perduodamos informacijos ir dokumentų perdavimas ir tvarkymas atliekamas laikantis įslaptintos informacijos perdavimo ir tvarkymo taisyklių, kurios taikomos Europos Parlamentui ir Komisijai keičiantis tokio pobūdžio informacija. Komisija, pasikonsultavusi su atitinkama valstybe nare, nusprendžia, kurią vertinimo ataskaitos dalį galima skelbti viešai.
18 straipsnis
Jungtinės Karalystės ir Airijos dalyvavimo sąlygos
1. Jungtinės Karalystės ir Airijos ekspertai dalyvauja vertinant tik tą Šengeno acquis dalį, kurią įgyvendinant toms valstybėms narėms leista dalyvauti.
2. 4 straipsnio 1 dalyje aprašyti vertinimai apima tik tos Šengeno acquis dalies, kurią įgyvendinant toms valstybėms narėms leista dalyvauti, efektyvų ir veiksmingą taikymą Jungtinėje Karalystėje ir Airijoje.
3. Jungtinė Karalystė ir Airija dalyvauja tik Tarybai priimant rekomendacijas, kaip numatyta 15 straipsnio 3 dalyje, susijusias su ta Šengeno acquis dalimi, kurią įgyvendinant toms valstybėms narėms leista dalyvauti.
19 straipsnis
Nacionalinių parlamentų informavimas
Komisija informuoja nacionalinius parlamentus apie vertinimo turinį ir rezultatus.
20 straipsnis
Ataskaitų teikimas Europos Parlamentui ir Tarybai
Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai teikia metinę išsamią vertinimų, atliktų pagal šį reglamentą, ataskaitą. Ta ataskaita skelbiama viešai ir joje pateikiama informacija apie: per praėjusius metus atliktus vertinimus; kiekvieno vertinimo išvadas ir su taisomojo veiksmo taikymu susijusią padėtį. Komisija tą ataskaitą perduoda nacionaliniams parlamentams.
21 straipsnis
Komiteto procedūra
1. Komisijai padeda komitetas. Tas komitetas - tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.
2. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis. Jei komitetas nuomonės nepateikia, Komisija įgyvendinimo akto projekto nepriima ir taikoma Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnio 4 dalies trečia pastraipa.
22 straipsnis
Peržiūra
Komisija atlieka šio reglamento veikimo peržiūrą ir pateikia ataskaitą Tarybai per 6 mėnesius nuo visų vertinimo ataskaitų, susijusių su vertinimais, kuriuos apima 5 straipsnio 5 dalyje nurodyta pirmoji daugiametė vertinimo programa, priėmimo. Tokia peržiūra apima visus šio reglamento elementus, įskaitant aktų priėmimo taikant vertinimo mechanizmą procedūrų veikimą. Komisija tą ataskaitą perduoda Europos Parlamentui.
23 straipsnis
Pereinamojo laikotarpio nuostatos ir panaikinimas
Nedarant poveikio šio straipsnio antrai ir trečiai pastraipoms, 1998 m. rugsėjo 16 d. sprendimas panaikinamas nuo 2013 m. lapkričio 26 d.
Pirmoje pastraipoje nurodyto sprendimo I dalis turi būti toliau taikoma iki 2016 m. sausio 1 d. valstybių narių vertinimo procedūrų, kurios jau buvo pradėtos 2013 m. lapkričio 26 d., atžvilgiu.
Pirmoje pastraipoje nurodyto sprendimo II dalis turi būti toliau taikoma iki 2014 m. lapkričio 27 d. valstybių narių vertinimo procedūrų, kurios jau buvo pradėtos 2013 m. lapkričio 26 d., atžvilgiu.
24 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas pagal Sutartis privalomas visas ir tiesiogiai taikomas valstybėse narėse.
Priimta Liuksemburge 2013 m. spalio 7 d.