NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 419/2013
ze dne 3. května 2013,
kterým se ukládá prozatímní vyrovnávací clo na dovoz některých drátů z nerezavějící oceli pocházejících z Indie
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 12 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1. Zahájení řízení
(1)
Dne 10. srpna 2012 Evropská komise (dále jen „Komise“) zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie (2) oznámení (dále jen „oznámení o zahájení řízení“), kterým informovala o zahájení antisubvenčního řízení (dále jen „antisubvenční řízení“ nebo „stávající řízení“) týkajícího se dovozu do Unie některých drátů z nerezavějící oceli pocházejících z Indie (dále jen „dotčená země“).
(2)
Týž den Komise zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (3) informovala o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu do Unie některých drátů z nerezavějící oceli pocházejících z Indie a zahájila samostatné šetření (dále jen „antidumpingové řízení“).
(3)
Antisubvenční řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podala dne 28. června 2012 Evropská federace průmyslu železa a oceli (Eurofer) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců, kteří představují více než 50 % celkové výroby některých drátů z nerezavějící oceli v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o subvencování uvedeného výrobku a o podstatné újmě vyplývající z tohoto subvencování, což bylo uznáno za dostatečný důvod pro zahájení šetření.
(4)
Před zahájením řízení a podle čl. 10 odst. 7 základního nařízení Komise uvědomila indickou vládu o tom, že obdržela podnět s náležitými podklady, v němž se tvrdí, že dochází k subvencovanému dovozu některých drátů z nerezavějící oceli pocházejících z Indie, který působí podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie. Indická vláda byla vyzvána ke konzultacím s cílem vyjasnit situaci ohledně obsahu podnětu a dosáhnout řešení na základě dohody. V tomto případě nebylo dosaženo řešení na základě dohody.
1.2. Strany dotčené šetřením
(5)
Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce, dovozce a uživatele a indické orgány o zahájení šetření.
(6)
Zúčastněné strany dostaly možnost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(7)
Vzhledem k velkému počtu vyvážejících výrobců v dotčené zemi, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii podílejících se na šetření, a dále za účelem dokončení šetření v zákonných lhůtách, oznámila Komise v oznámení o zahájení řízení, že se rozhodla omezit počet vyvážejících výrobců v dotčené zemi, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii, kterých se bude šetření týkat, a to výběrem vzorku v souladu s článkem 27 základního nařízení (tento proces je rovněž označován jako „výběr vzorku“).
1.2.1. Výběr vzorku vyvážejících výrobců
(8)
Aby Komise mohla rozhodnout o tom, zda bude výběr vzorků nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci v dotčené zemi požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(9)
Celkem osmnáct vyvážejících výrobců, z nichž někteří patřili do stejné skupiny, předložilo ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku; sedm z nich požádalo o individuální přezkoumání, pokud by nebyli do vzorku zahrnuti. Patnáct z těchto spolupracujících společností vykázalo během období šetření vývoz drátů z nerezavějící oceli do Unie. Vzorek byl tedy vybrán na základě informací od těchto patnácti vyvážejících výrobců.
(10)
V souladu s článkem 27 základního nařízení vybrala Komise vzorek na základě největšího reprezentativního objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Vybraný vzorek sestával ze dvou společností a jedné skupiny společností složené ze čtyř společností ve spojení: všechny společnosti ve vzorku dohromady představují více než 63 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie.
(11)
V souladu s čl. 27 odst. 2 základního nařízení byli ve věci výběru reprezentativního vzorku rovněž konzultováni všichni dotčení známí vyvážející výrobci a příslušné indické orgány. K výběru vzorku nebyly vzneseny žádné připomínky.
(12)
Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, byl vzorek omezen na přiměřený počet společností, které by mohly být ve stanovené lhůtě přezkoumány. Společnosti prošetřované za účelem šetření subvencování jsou uvedeny níže v 19. bodě odůvodnění.
(13)
Jak již bylo uvedeno v 9. bodě odůvodnění, obdržela Komise původně 7 žádostí o individuální přezkoumání. Komise došla k závěru, že v této fázi by individuální přezkoumání znamenalo nepřiměřenou zátěž a bránilo by včasnému dokončení šetření. Žádosti vývozců, kteří předložili nezbytné informace ve stanovených lhůtách, však budou přezkoumány v dalším průběhu šetření.
1.2.2. Výběr vzorku výrobců v Unii
(14)
Komise v oznámení o zahájení přezkumu uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek původně sestával z pěti výrobců, o kterých Komise před zahájením šetření věděla, že vyrábějí dráty z nerezavějící oceli v Unii. Komise vybrala vzorek na základě prodeje, objemu výroby a zeměpisné polohy. Zúčastněné strany byly prostřednictvím oznámení o zahájení řízení rovněž vyzvány, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Při analýze odpovědí na dotazník bylo zjištěno, že jeden vybraný výrobce v Unii má v Unii společnost ve spojení, která se rovněž zabývá výrobou a prodejem drátů z nerezavějící oceli. Těchto šest výrobců v Unii zařazených do vzorku představovalo 46,5 % odhadované celkové výroby v Unii. Vzorek se považuje za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.
1.2.3. Výběr vzorku dovozců
(15)
Aby Komise mohla rozhodnout o tom, zda bude výběr vzorků nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(16)
Celkem devět dovozců, kteří nejsou ve spojení, poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Komise na základě největšího objemu dovozu do Unie vybrala vzorek tří společností, které představují 23,8 % indického dovozu do Unie v průběhu období šetření. Nicméně dva z těchto dovozců zařazených do vzorku nepředložili odpověď na dotazník. Proto nelze v této fázi šetření uskutečnit výběr vzorku; v dalším průběhu šetření bude Komise usilovat o navázání spolupráce s jinými dovozci.
1.2.4. Odpovědi na dotazník a inspekce na místě
(17)
Dotazníky byly zaslány indické vládě, třem vyvážejícím výrobcům (skupinám vyvážejících výrobců) v Indii zařazeným do vzorku, vyvážejícím výrobcům, kteří požádali o individuální přezkoumání, šesti výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, třem dovozcům, kteří nejsou ve spojení a byli zařazeni do vzorku, a devíti známým uživatelům.
(18)
Odpovědi na dotazník zaslala indická vláda, tři vyvážející výrobci (skupiny vyvážejících výrobců) v Indii zařazení do vzorku, jeden z vyvážejících výrobců, kteří požádali o individuální přezkoumání, šest výrobců v Unii zařazených do vzorku, jeden dovozce, který není ve spojení, a tři uživatelé.
(19)
Komise si zjistila a ověřila všechny informace, které zúčastněné strany poskytly a které považovala za nezbytné pro předběžné určení míry subvence, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily na půdě indické vlády v Dillí a v těchto společnostech:
Výrobci v Unii:
-
Hagener Feinstahl GmbH, Hagen, Německo
-
Inoxfil S.A., Igualada, Španělsko
-
Rodacciai SPA, Milán, Itálie
-
Trafilerie Brambilla SPA, Calolziocorte, Itálie
-
Ugitech Group (skupina Ugitech):
-
Ugitech France S.A., Bourg en Bresse, Francie
-
Sprint Metal Edelstahl, Hemer, Německo
Vyvážející výrobci v Indii:
-
Raajratna Metal Industries, Ahmadábád, Gudžarát
-
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maháráštra
-
Venus Group (skupina Venus):
-
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Bombaj, Maháráštra
-
Precision Metals, Bombaj, Maháráštra
-
Hindustan Inox Ltd., Bombaj, Maháráštra
-
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Bombaj, Maháráštra
1.3. Období šetření a posuzované období
(20)
Šetření subvencování a újmy se týkalo období od 1. dubna 2011 do 31. března 2012 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů, které jsou významné pro posouzení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2009 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. Dotčený výrobek
(21)
Dotčeným výrobkem jsou dráty z nerezavějící oceli:
-
obsahující (v hmotnostních procentech) 2,5 % nebo více niklu, jiné než dráty obsahující 28 % nebo více, avšak nejvýše 31 % niklu a 20 % nebo více, avšak nejvýše 22 % chromu,
-
obsahující (v hmotnostních procentech) méně než 2,5 % niklu, jiné než dráty obsahující 13 % nebo více, avšak nejvýše 25 % chromu a 3,5 % nebo více, avšak nejvýše 6 % hliníku,
-
pocházející z Indie, v současnosti kódů KN 7223 00 19 a 7223 00 99.
(22)
Jedna strana uvedla, že existují tzv. „vysoce technické“ typy výrobku, které se liší od ostatních typů dotčeného výrobku vyráběného v Indii a rovněž v Unii. Tato společnost dále uvedla, že narozdíl od většiny typů výrobku dovážených z Indie do Unie nejsou technické typy komoditou, ale zvláštními typy výrobku vyráběnými pro zvláštní použití v určitých jakostních třídách oceli a o určitých průměrech, a neměly by tedy být předmětem šetření.
(23)
V této fázi se zdá, že technické typy spadají do definice výrobku a že mají podobné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti ve srovnání s ostatními typy dotčeného výrobku. Navíc se ukazuje, že tyto typy vyrábí také výrobní odvětví Unie, a tudíž jsou tyto technické typy zahrnuty do rozsahu šetření.
2.2. Obdobný výrobek
(24)
Šetření ukázalo, že dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Indii, jakož i výrobek, který vyrábí výrobní odvětví Unie a prodává na trhu Unie, mají tytéž základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a použití. Proto se uvedené výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení.
3. SUBVENCOVÁNÍ
3.1. Úvod
(25)
Na základě informací obsažených v podnětu a v odpovědích na dotazník Komise byly prošetřeny následující režimy, v jejichž rámci jsou údajně poskytovány subvence:
a)
režim „Duty Entitlement Passbook“ (dále jen „režim DEPBS“);
b)
režim navracení cla (dále jen „režim DDS“, Duty Drawback Scheme);
c)
režim předběžného povolení (dále jen „režim AAS“, Advance Authorisation Scheme );
d)
režim podpory vývozu kapitálového zboží (dále jen „režim EPCGS“, Export Promotion Capital Goods Scheme);
e)
režim vývozních úvěrů (dále jen „režim ECS“, Export Credit Scheme);
f)
režim „Focus Market Scheme“ (dále jen „režim FMS“);
g)
režim zvláštních hospodářských zón / jednotek orientovaných na vývoz (dále jen „režim SEZ/EOU“, Special Economic Zones / Export Oriented Units).
(26)
Výše uvedené režimy a), c), d), f), g) vycházejí ze zákona o zahraničním obchodu (rozvoj a regulace) z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu opravňuje indickou vládu vydávat oznámení týkající se vývozní a dovozní politiky. Tato oznámení jsou shrnuta v dokumentech o politice zahraničního obchodu, které jsou každých pět let vydávány ministerstvem obchodu a pravidelně aktualizovány. Dokumentem o politice zahraničního obchodu, který se týká období šetření, je dokument „Foreign Trade Policy 2009-2014“ (dále jen „FTP 09-14“). Postupy, jimiž se FTP 09-14 řídí, stanovila indická vláda v publikaci „Příručka postupů, svazek I“ (dále jen „HOP I 09-14“). Příručka postupů se pravidelně aktualizuje.
(27)
Režim ECS uvedený výše v písmeni e) vychází z paragrafů 21 a 35A zákona o regulaci bankovnictví z roku 1949, který umožňuje indické národní bance Reserve Bank of India dávat pokyny komerčním bankám v oblasti vývozních úvěrů.
(28)
Režim navracení cla (režim DDS) uvedený výše v písmeni b) vychází z paragrafu 75 celního zákona z roku 1962, z paragrafu 37 zákona o spotřební dani z roku 1944, z paragrafů 93A a 94 finančního zákona z roku 1994 a z Pravidel pro výběr cel, spotřební daně a vracení daní za služby z roku 1995. Míry tohoto vracení jsou pravidelně zveřejňovány. Míry, které se vztahují na období šetření, jsou ve výši všech uplatňovaných sazeb pro vracení cla za období 2011-2012, zveřejněné v oznámení č. 68 / 2011- Cus. (N.T). Režim navracení cla (režim DDS ) se v kapitole 4 dokumentu FTP 09-14 označuje rovněž jako režim promíjení cla.
3.2. Režim „Duty Entitlement Passbook“ (dále jen „režim DEPBS“)
a) Právní základ
(29)
Podrobný popis režimu DEPBS je uveden v kapitole 4.3 dokumentu FTP 09-14 a v kapitole 4 příručky HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(30)
Pro tento režim jsou způsobilí všichni vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci.
c) Praktické provádění režimu DEPBS
(31)
Vývozce může zažádat o úvěry v rámci režimu DEPBS, které jsou vypočteny jako procento hodnoty výrobků vyvezených v rámci tohoto režimu. Tyto sazby režimu DEPBS byly stanoveny indickými orgány pro většinu výrobků včetně dotčeného výrobku. Jsou stanoveny na základě standardních norem vstupů a výstupů a berou v úvahu předpokládaný dovozní podíl vstupů ve vyváženém výrobku a daňové zatížení předpokládaného dovozu bez ohledu na to, zda dovozní clo bylo či nebylo skutečně zaplaceno. Sazba DEPBS pro dotčený výrobek během období šetření v rámci stávajícího šetření činila 5 % s maximální hodnotou 97 Rs/kg.
(32)
Aby mohla společnost využívat výhod tohoto režimu, musí vyvážet. V době uskutečnění vývozní transakce musí vývozce předložit indickým orgánům prohlášení, v němž uvede, že se vývoz uskutečňuje v rámci režimu DEPBS. K tomu, aby mohlo být zboží vyvezeno, vydají indické celní úřady během postupu odeslání vývozní přepravní doklad. Tento dokument obsahuje mimo jiné výši úvěru v rámci režimu DEPBS, který má být pro tuto vývozní transakci poskytnut. V onom okamžiku vývozce ví, jakou výhodu získá. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad, je indická vláda povinna poskytnout úvěr v rámci režimu DEPBS.
(33)
Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy mohou být úvěry v rámci režimu DEPBS při splnění vývozní povinnosti zaúčtovány do komerčních účtů na základě časového rozlišení jako příjem. Tyto úvěry mohou být použity k zaplacení cla z následného dovozu jakéhokoliv zboží s výjimkou kapitálového zboží a zboží, pro nějž existují dovozní omezení. Zboží dovezené na základě takových úvěrů může být prodáno na domácím trhu (přičemž podléhá dani z prodeje), nebo použito jinak. Úvěry v rámci režimu DEPBS jsou volně přenosné a jsou platné po dobu 24 měsíců od data vydání.
(34)
Žádosti o úvěry v rámci režimu DEPBS jsou uchovávány v elektronické podobě a mohou pokrývat neomezený počet vývozních transakcí. Pro podání žádosti o úvěry v rámci režimu DEPBS ve skutečnosti neexistují žádné striktní lhůty. Elektronický systém používaný ke správě režimu DEPBS automaticky nevylučuje vývozní transakce mimo lhůty pro podání uvedené v kapitole 4.47 HOP I 09-14. Navíc, jak jasně stanoví kapitola 9.3 HOP I 09-14, mohou být zváženy i žádosti obdržené po uplynutí lhůt, ačkoliv je jejich nedodržení spojeno s uložením menší pokuty (např. 10 % nároku).
(35)
Bylo zjištěno, že dvě společnosti zařazené do vzorku využívaly tento režim během prvních dvou čtvrtletí období šetření.
d) Závěry týkající se režimu DEPBS
(36)
Režim DEPBS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Úvěry v rámci režimu DEPBS jsou finančním příspěvkem indické vlády, jelikož nakonec budou použity k vyrovnání dovozních cel, čímž se sníží příjem indické vlády z cel, která by byla jinak splatná. Úvěry v rámci režimu DEPBS navíc příjemce zvýhodňují, protože zlepšují jeho likviditu.
(37)
Navíc režim DEPBS právně závisí na vývozní výkonnosti, a je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4) prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(38)
Tento režim nelze považovat za povolený režim navracení cla nebo režim navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, jelikož nevyhovuje pravidlům uvedeným v příloze I bodě i), příloze II (definice a pravidla navracení) a příloze III (definice a pravidla navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Zejména jde o to, že vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitému vstupnímu materiálu. Navíc neexistuje systém nebo postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. V neposlední řadě má vývozce nárok čerpat výhody režimu DEPBS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupní materiály doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály na místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupní materiál, mají tedy nárok na čerpání výhod v rámci režimu DEPBS.
e) Zrušení režimu DEPBS a přechod k režimu DDS
(39)
Veřejným oznámením č. 54 (RE-2010)/2009-2014 ze dne 17. června 2011 byl režim DEPBS naposledy prodloužen o tři měsíce, čímž se jeho použitelnost prodloužila do 30. září 2011. Vzhledem k tomu, že následně nebylo zveřejněno žádné další jeho prodloužení, byl režim DEPBS počínaje dnem 30. září 2011 ukončen. Proto bylo nutné ověřit, zda by mohla být uložena opatření v souladu s čl. 15 odst. 1 základního nařízení.
(40)
Indická vláda vysvětlila Komisi, že při ukončení režimu DEPBS si mohly společnosti vybrat jiné režimy navrácení/prominutí cla uvedené v kapitole 4 dokumentu FTP 09-14, tj. režim předběžného povolení („režim AAS“, Advance Authorisation Scheme) nebo režim navracení cla („režim DDS“, Duty Drawback Scheme).
(41)
Šetřením bylo zjištěno, že obě společnosti zařazené do vzorku začaly ihned po ukončení režimu DEPBS využívat režim DDS. Je třeba uvést, že režim DDS byl zaveden v roce 1995 a fungoval zároveň s režimem DEPBS během prvních dvou čtvrtletí období šetření a řadu let před obdobím šetření. Režim DDS však nemohl být využit současně s režimem DEPBS pro tentýž vývoz.
(42)
Je třeba poznamenat, že indická vláda podnikla opatření pro zajištění plynulého přechodu z režimu DEPBS na režim DDS, jak je uvedeno v oběžníku č. 42 /2011 - Cla ze dne 22. září 2011. V tomto oběžníku se vysvětluje, že „plán navracení [cla] pro tento rok zahrnuje položky, které dosud patřily do režimu DEPBS“. V tomtéž oběžníku je uvedeno, že odvětvím, která fungují v rámci režimu DEPBS, „bylo rozhodnuto poskytnout hladký přechod pro položky v těchto odvětvích a začlenit je do plánu navracení. Jako přechodné opatření budou u těchto položek mírně sníženy jejich sazby DEPBS, a sice v rozmezí od 1 % do 3 % u většiny položek.“ Jinými slovy tento oběžník uvádí, že míry vracení cla platné od 1. října 2011 byly určeny tak, aby poskytovaly podobnou výhodu jako ukončený režim DEPBS.
(43)
U měr režimu DDS použitelných od 1. října 2011 na dotčený výrobek bylo skutečně zjištěno, že poskytují podobné míry subvencování, jako poskytoval režim DEPBS do 30. září 2011. Šetření potvrdilo také velmi podobné úrovně subvenčních rozpětí v rámci režimů DEPBS a DDS u všech společností zařazených do vzorku; všechny tyto společnosti využívaly režim DEPBS během prvních šesti měsíců období šetření a režim DDS v následujících šesti měsících období šetření.
(44)
Ve 41. až 43. bodě odůvodnění výše se uvádí, že navzdory ukončení režimu DEPBS byly zásadní výhody nadále a bez přerušení poskytovány na téměř totožné úrovni tím, že byl zajištěn hladký přechod k režimu navracení cla. Z tohoto důvodu se dospělo k závěru, že subvence nebyly zrušeny ve smyslu čl. 15 odst. 1 základního nařízení a že režim DEPBS je napadnutelný.
f) Výpočet výše subvence
(45)
Podle čl. 3 odst. 2 a článku 5 základního nařízení se výše napadnutelných subvencí vypočítala na základě výhody, kterou získal příjemce subvence a která byla zjištěna v období šetření. V tomto ohledu se mělo zato, že výhodu příjemce získá v okamžiku, kdy dojde k vývozní transakci uskutečněné v rámci tohoto režimu. V takovém okamžiku se indická vláda musí vzdát cla, což představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad uvádějící mimo jiné výši úvěru v rámci režimu DEPBS, který má být poskytnut pro danou vývozní transakci, nemůže indická vláda rozhodnutí o udělení či neudělení subvence nikterak ovlivnit. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se považuje za odpovídající stanovit výši výhody vyplývající z režimu DEPBS jako součet úvěrů získaných za vývozní transakce uskutečněné v rámci tohoto režimu v období šetření.
(46)
V případě, že byla podána oprávněná žádost, byly podle čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení poplatky nezbytně vynaložené na získání subvence odečteny z takto zjištěných úvěrů a výsledná částka byla použita jako čitatel pro výpočet výše subvence. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na celkový vývozní obrat dotčeného výrobku během období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(47)
Na základě výše uvedeného činily subvenční sazby zjištěné pro tento režim u dotčených společností během období šetření 0,58 % a u společností z Venus Group 0,93 %, 1,04 %, 1,32 %, 2,04 %.
3.3. Režim navracení cla (dále jen „režim DDS“, Duty Drawback Scheme)
a) Právní základ
(48)
Podrobný popis režimu DDS je obsažen v Pravidlech pro výběr cel a spotřební daně a vracení daní z roku 1995 ve znění následných oznámení.
b) Způsobilost
(49)
Pro tento režim jsou způsobilí všichni vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci.
c) Praktická realizace
(50)
Způsobilý vývozce může zažádat o navrácení částky, která je vypočtena jako procento hodnoty FOB výrobků vyvezených v rámci tohoto režimu. Tyto sazby navracení byly stanoveny indickou vládou pro řadu výrobků včetně dotčeného výrobku. Určují se na základě průměrného množství nebo průměrné hodnoty vstupních materiálů použitých při výrobě výrobku a na základě průměrné výše cla zaplaceného za vstupy. Jsou použitelné bez ohledu na to, zda dovozní clo bylo či nebylo skutečně zaplaceno. Sazba DDS pro dotčený výrobek činila během období šetření 4 % hodnoty FOB nebo nejvýše 5 Rs/kg podle toho, která z hodnot byla nižší.
(51)
Aby mohla společnost využívat výhod tohoto režimu, musí vyvážet. Jakmile jsou údaje o zásilce zaneseny na celní server (ICEGATE), je zde uvedeno, že vývoz probíhá v rámci režimu DDS a je neodvolatelně stanovena částka DDS. Poté, co přepravní společnost předložila obecné prohlášení o vývozu a celní úřad tento dokument porovnal s údaji na přepravním dokladu a zjistil, že se údaje shodují, jsou splněny všechny podmínky pro to, aby se vrátilo clo, a to buď přímou platbou na bankovní účet vývozce, nebo příkazem k výplatě.
(52)
Vývozce musí rovněž prokázat, že k uskutečnění vývozu dochází prostřednictvím potvrzení banky o uskutečnění vývozu. Tento dokument může být poskytnut poté, co byla vyplacena částka navraceného cla; indická vláda však bude vyplacenou částku vymáhat zpět, pokud vývozce potvrzení banky o uskutečnění vývozu nepředloží ve stanovené lhůtě.
(53)
Částka navraceného cla může být použita pro jakékoli účely.
(54)
Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy může být částka navraceného cla při splnění vývozní povinnosti zaúčtována do komerčních účtů na základě časového rozlišení jako příjem.
(55)
U dvou společností zařazených do vzorku bylo zjištěno, že využívaly režim DDS v posledních dvou čtvrtletích období šetření.
d) Závěry týkající se režimu DDS
(56)
Režim DDS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Částka navraceného cla je finančním příspěvkem indické vlády, protože je vykonávána ve formě přímého převodu finančních prostředků ze strany indické vlády. Kromě toho částka navraceného cla vývozce zvýhodňuje, protože zlepšuje jeho likviditu.
(57)
Režim DDS je kromě toho právně závislý na vývozní výkonnosti, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(58)
Tento režim nelze považovat za povolený režim navracení cla nebo režim navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Režim nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení.
(59)
Neexistuje režim nebo zavedený postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. V neposlední řadě má vývozce nárok čerpat výhody režimu DDS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupní materiály doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by musel prokázat, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří pořizují veškeré své vstupy v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupní materiály, mají nárok na výhodu z DDS.
(60)
To potvrzuje i oběžník indické vlády č. 24/2001, který jasně uvádí, že „[sazby navraceného cla] nijak nesouvisejí se skutečnou spotřebou vstupních materiálů a se skutečným dopadem na vstupní materiály konkrétního vývozce nebo jednotlivých zásilek […]“ a regionálním orgánům ukládá, aby „se netrvalo na důkazech o skutečných clech u dovezených nebo domácích vstupních materiálů […] kromě [žádosti o navrácení cla] podané vývozci.“
(61)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se dospělo k závěru, že režim DDS je napadnutelný.
e) Výpočet výše subvence
(62)
Podle čl. 3 odst. 2 a článku 5 základního nařízení se výše napadnutelných subvencí vypočítala na základě výhody, kterou získal příjemce subvence a která byla zjištěna v období šetření. V tomto ohledu se mělo zato, že výhodu příjemce získá v okamžiku, kdy dojde k vývozní transakci uskutečněné v rámci tohoto režimu. V takovém okamžiku musí indická vláda zaplatit částku navraceného cla, která představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad uvádějící mimo jiné částku navraceného cla, která má být poskytnuta pro danou vývozní transakci, nemůže indická vláda rozhodnutí o udělení či neudělení subvence nikterak ovlivnit. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se považuje za odpovídající stanovit výši výhody vyplývající z režimu DDS jako součet částek navraceného cla získaných za vývozní transakce uskutečněné v rámci tohoto režimu v období šetření.
(63)
V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byly tyto výše subvence přepočteny na celkový vývozní obrat dotčeného výrobku v průběhu období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(64)
Na základě výše uvedeného činily subvenční sazby zjištěné pro tento režim u spolupracujících společností 0,61 % a u společností z Venus Group 1,14 %, 1,77 %, 1,68 % a 1,91 %.
3.4. Režim předběžného povolení (dále jen „režim AAS“, Advance Authorisation Scheme)
a) Právní základ
(65)
Tento režim je podrobně popsán v odstavcích 4.1.1 až 4.1.14 dokumentu FTP 09-14 a v kapitolách 4.1 až 4.30 příručky HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(66)
Režim AAS má šest podrežimů, které jsou podrobněji popsány v 67. bodě odůvodnění níže. Tyto podrežimy se mimo jiné liší rozsahem způsobilosti. Vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci, kteří jsou „vázáni“ na pomocné výrobce, jsou způsobilí pro podrežim AAS pro fyzický vývoz a pro podrežim AAS pro roční potřebu. Vyvážející výrobci poskytující dodávky konečnému vývozci jsou způsobilí pro režim AAS na dodávky meziproduktů. Hlavní dodavatelé dodávající v rámci kategorií „domnělého vývozu“ uvedených v odstavci 8.2 dokumentu FTP 09-14, jako např. dodavatelé subjektu orientovaného na vývoz, jsou způsobilí pro podrežim AAS pro domnělý vývoz. Dodavatelé meziproduktů vyvážejícím výrobcům jsou způsobilí pro výhody „domnělého vývozu“ v rámci podrežimů předběžného příkazu k uvolnění (Advance Release Order, dále jen „ARO“) a tuzemského back-to-back akreditivu.
c) Provádění v praxi
(67)
Režim AAS může být vydán pro:
i) fyzický vývoz: jedná se o hlavní podrežim. Umožňuje bezcelní dovoz vstupních materiálů potřebných k výrobě určitého výsledného výrobku určeného na vývoz. Termín „fyzický“ v tomto kontextu znamená, že výrobek určený na vývoz musí opustit území Indie. Povolený dovoz a vývozní povinnost včetně typu vyváženého výrobku jsou uvedeny v licenci;
ii) roční potřebu: toto povolení není určeno pro konkrétní výrobek na vývoz, nýbrž pro širší skupinu výrobků (např. chemické látky a příbuzné výrobky). Držitel licence může, a to až do určité hodnoty stanovené na základě jeho vývozní výkonnosti v minulosti, dovážet bezcelně veškeré vstupy k použití při výrobě jakékoli z položek spadajících do příslušné skupiny výrobků. Může vyvážet jakýkoli výsledný výrobek spadající do dané skupiny výrobků, který byl vyroben s použitím takového materiálu osvobozeného od cla;
iii) dodávky meziproduktů: tento podrežim se vztahuje na případy, kdy dva výrobci chtějí vyrábět jeden výrobek na vývoz a společně se podílet na výrobním procesu. Vyvážející výrobce, jenž vyrábí meziprodukt, smí bezcelně dovážet vstupní materiál a pro tento účel může získat režim AAS na dodávky meziproduktů. Konečný vývozce dokončuje výrobu a je povinen hotový výrobek vyvézt;
iv) domnělý vývoz: tento podrežim umožňuje hlavnímu dodavateli bezcelně dovážet vstupní materiály potřebné k výrobě zboží, které má být prodáno jako „domnělý vývoz“ kategoriím zákazníků uvedeným v odstavci 8.2 písm. b) až f), g), i) a j) dokumentu FTP 09-14. Podle indické vlády znamená domnělý vývoz ty transakce, při nichž dodané zboží neopouští zemi. Za domnělý vývoz je považována celá řada kategorií dodávek za předpokladu, že je zboží vyrobeno v Indii, jako např. dodávky zboží pro jednotky orientované na vývoz nebo pro společnost, která se nachází ve zvláštní hospodářské zóně;
v) předběžný příkaz k uvolnění („Advance Release Order“, dále jen „ARO“): držitel režimu AAS, který hodlá získávat vstupní materiály z domácích zdrojů místo přímého dovozu, má možnost za tímto účelem využít ARO. V takových případech jsou předběžná povolení validována jako ARO a převedena na domácího dodavatele při dodávce položek, které jsou v nich uvedeny. Domácí dodavatel bude mít nárok na výhody domnělého vývozu, jak je uvedeno v odstavci 8.3 dokumentu FTP 09-14 (tj. program předběžných povolení na dodávky meziproduktů / domnělý vývoz, vrácení cla při domnělém vývozu a náhrady konečné spotřební daně). V rámci mechanismu ARO jsou daně a cla namísto konečnému vývozci vráceny dodavateli, a to ve formě vrácení/náhrady cla. Vrácení daní/cla je možné v případě domácích i dovezených vstupních materiálů;
vi) tuzemský back-to-back akreditiv: tento podrežim se opět vztahuje na domácí dodávky držiteli předběžného povolení. Držitel předběžného povolení může požádat banku o otevření tuzemského akreditivu ve prospěch domácího dodavatele. Banka uzná povolení u přímého dovozu pouze pro hodnotu a množství položek opatřených z domácích zdrojů místo z dovozu. Domácí dodavatel bude mít nárok na výhody domnělého vývozu, jak je uvedeno v odstavci 8.3 dokumentu FTP 09-14 (tj. program předběžných povolení na dodávky meziproduktů / domnělý vývoz, vrácení cla při domnělém vývozu a náhrady konečné spotřební daně).
(68)
V průběhu období šetření získaly úlevu v rámci režimu AAS v souvislosti s dotčeným výrobkem dvě společnosti zařazené do vzorku. Tyto společnosti využívaly jeden z uvedených podrežimů režimu AAS, a sice režim předběžného povolení pro fyzický vývoz. Není tudíž nezbytné zjišťovat napadnutelnost zbývajících nevyužívaných podrežimů.
(69)
Pro účely ověření indickými orgány je držitel předběžného povolení ze zákona povinen vést „pravdivou a řádnou evidenci spotřeby a využití bezcelně dováženého zboží / zboží nakupovaného z domácích zdrojů“ ve stanoveném formátu (kapitoly 4.26 a 4.30 a dodatek 23 HOP I 09-14), tj. registr skutečné spotřeby. Tento registr musí ověřit externí autorizovaný účetní / účetní nákladů a provedené práce, který vydá osvědčení o tom, že stanovené registry a příslušné záznamy byly zkontrolovány a že informace předávané podle dodatku 23 jsou po všech stránkách pravdivé a správné.
(70)
Pokud jde o podrežim využívaný během období šetření dotčenými společnostmi, tj. fyzický vývoz, jsou povolený dovoz a povinný vývoz pevně stanoveny co do množství a hodnoty indickou vládou a jsou zaznamenány v povolení. Kromě toho mají v okamžiku dovozu a vývozu státní úředníci do povolení zaznamenávat příslušné transakce. Objem dovozu povolený v rámci režimu AAS je určen indickou vládou na základě standardních norem vstupů a výstupů, které existují pro většinu výrobků včetně dotčeného výrobku.
(71)
Dovezené vstupní materiály nelze převádět a musí být použity pro výrobu výsledného výrobku na vývoz. Vývozní povinnost musí být splněna v předepsané lhůtě po vydání licence (24 měsíců, lhůtu lze dvakrát prodloužit, pokaždé o šest měsíců).
(72)
Šetřením bylo zjištěno, že požadavky ohledně ověřování stanovené indickými orgány buď nebyly dodrženy, nebo dosud nebyly testovány v praxi.
(73)
Obě ověřované společnosti vedly určité registry týkající se výroby a spotřeby. Registr spotřeby však neumožňoval ověřit, jaké vstupní materiály byly spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku a v jakém množství. Pokud jde o požadavky na ověření uvedené v 69. bodě odůvodnění výše, zmiňované společnosti nevedly žádné záznamy, které by prokázaly, že proběhl externí audit registru spotřeby. Celkově se má za to, že vyšetřovaní vývozci nebyli schopni prokázat, že příslušná ustanovení dokumentu FTP byla splněna.
d) Závěry týkající se režimu AAS
(74)
Osvobození od dovozního cla je subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení: představuje finanční příspěvek indické vlády, neboť snižuje příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné, a zvýhodňuje vyšetřované vývozce, protože zlepšuje jejich likviditu.
(75)
Kromě toho je fyzický vývoz v rámci režimu předběžného povolení ze zákona jednoznačně podmíněn vývozní výkonností, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. Bez vývozního závazku nemůže společnost využívat výhod vyplývajících z těchto režimů.
(76)
Podrežim použitý v rámci tohoto případu nemůže být považován za přípustný režim navracení cla či režim navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje pravidlům stanoveným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Indická vláda neuplatnila účinným způsobem žádný kontrolní systém ani postup, aby ověřila, zda byly vstupní materiály spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku a v jakém objemu (příloha II část II odstavec 4 základního nařízení a v případě režimů navracení u náhradních vstupů příloha III základního nařízení část II odstavec 2). Rovněž se má za to, že standardní normy vstupů a výstupů pro dotčený výrobek nebyly dostatečně přesné a nemohou samy o sobě tvořit systém zjišťování skutečné spotřeby, protože jsou vytvořeny tak, že neumožňují indické vládě ověřovat s dostatečnou přesností, jaká množství vstupů jsou spotřebovávána při výrobě vyváženého výrobku. Indická vláda kromě toho neprovedla další přezkoumání na základě skutečných vstupních materiálů, ačkoli za normálních okolností by takové přezkoumání bylo vzhledem k absenci účinně uplatňovaného ověřovacího systému potřebné (příloha II část II odst. 5 a příloha III část II odst. 3 základního nařízení ).
(77)
Uvedený podrežim je proto napadnutelný.
e) Výpočet výše subvence
(78)
Při neexistenci povoleného režimu navracení cla nebo režimu navracení u náhradních vstupů má napadnutelná výhoda podobu prominutí celkových dovozních cel obvykle splatných při dovozu vstupních materiálů. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že základní nařízení nestanoví pouze vyrovnání „nadměrných“ celních úlev. Podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a přílohy I písm. i) základního nařízení lze napadnout nadměrné vrácení cla pouze za předpokladu, že jsou splněny podmínky obsažené v přílohách II a III základního nařízení. Tyto podmínky však v tomto případě splněny nebyly. Proto v případě, že není prokázána existence vhodného monitorovacího procesu, nelze výše uvedenou výjimku pro režimy navracení použít a namísto údajného nadměrného vrácení se použije obvyklé pravidlo napadnutí výše nezaplaceného cla (ušlého příjmu). Jak je uvedeno v příloze II části II a příloze III části II základního nařízení, není výpočet takového nadměrného vrácení povinností vyšetřujícího orgánu. Naopak, podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení musí vyšetřující orgán pouze získat dostatečné důkazy k vyvrácení vhodnosti údajného kontrolního systému.
(79)
Výše subvencí pro společnosti, které využívaly režim AAS, byla vypočtena na základě ušlého dovozního cla (základní clo a zvláštní dodatečné clo) z materiálu dovezeného v rámci zmíněného podrežimu během období šetření (čitatel). V souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení byly poplatky nezbytně vynaložené za účelem získání subvence v případě oprávněné žádosti z výše subvencí odečteny. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat dotčeného výrobku v průběhu období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(80)
Subvenční sazby zjištěné pro tento režim v období šetření činí u dotčených společností 2,43 % a u společností z Venus Group 0,15 %, 0 %, 0 % a 0 %.
3.5. Režim podpory vývozu kapitálového zboží (dále jen „režim EPCGS“, Export Promotion Capital Goods Scheme)
a) Právní základ
(81)
Podrobný popis režimu EPCGS je uveden v kapitole 5 dokumentu FTP 09-14 a v kapitole 5 příručky HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(82)
Pro tento režim jsou způsobilí vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci „vázaní“ na podpůrné výrobce a poskytovatele služeb.
c) Provádění v praxi
(83)
Pod podmínkou vývozní povinnosti je společnosti dovoleno dovážet kapitálové zboží (nový i použitý investiční majetek až 10 let starý) za sníženou celní sazbu. Za tímto účelem indická vláda vydá na požádání a po zaplacení poplatku licenci pro režim EPCGS. Tento režim zajišťuje sníženou sazbu dovozního cla ve výši 3 % použitelnou na veškeré kapitálové zboží dovezené v rámci tohoto režimu. Aby byla splněna vývozní povinnost, musí být dovezené kapitálové zboží během určitého období využito k výrobě určitého množství zboží na vývoz. Podle dokumentu FTP 09-14 může být kapitálové zboží dováženo v rámci režimu EPCGS při sazbě v nulové výši, avšak v takovém případě je lhůta pro splnění vývozní povinnosti kratší.
(84)
Držitel licence pro režim EPCGS může také pořídit kapitálové zboží z domácích zdrojů. V takovém případě může domácí výrobce kapitálového zboží využít výhody bezcelního dovozu dílů nutných pro výrobu tohoto kapitálového zboží. Alternativně může domácí výrobce požadovat výhodu domnělého vývozu pro dodávky kapitálového zboží držiteli licence pro režim EPCGS.
(85)
Bylo zjištěno, že všechny tři společnosti zařazené do vzorku získaly v rámci režimu EPCGS úlevy, které by mohly být v období šetření přiřazeny k dotčenému výrobku.
d) Závěry týkající se režimu EPCGS
(86)
Režim EPCGS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Snížení cla představuje finanční příspěvek indické vlády, neboť tato úleva snižuje příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto snížení cla vývozce zvýhodňuje, protože ušetřením cla při dovozu se zlepšuje jeho likvidita.
(87)
Navíc režim EPCGS právně závisí na vývozní výkonnosti, protože takové licence nelze získat bez závazku vyvážet. Je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(88)
Režim EPCGS nelze považovat za povolený režim navracení cla nebo režim navracení cla u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Kapitálové zboží není zahrnuto do působnosti takových povolených režimů, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože není spotřebováno při výrobě výrobků určených na vývoz.
e) Výpočet výše subvence
(89)
Výše subvence byla vypočtena v souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení rozložením nezaplaceného cla z dováženého kapitálového zboží na dobu odpovídající běžné době amortizace takového kapitálového zboží v dotčeném výrobním odvětví. Takto vypočtená částka, která připadá na období šetření, byla upravena připočtením úroku v průběhu tohoto období, aby se zohlednila úplná hodnota výhody v čase. Za vhodnou pro tento účel byla považována komerční úroková sazba v Indii v průběhu období šetření. V případě, že byly podány oprávněné žádosti, byly v souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení od této částky odečteny poplatky, které byly nezbytně vynaloženy za účelem získání subvence.
(90)
V souladu s čl. 7 odst. 2 a čl. 7 odst. 3 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na příslušný vývozní obrat v průběhu období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(91)
Subvenční sazby zjištěné pro tento režim v období šetření činily u dotčených společností 0,09 % a 0,6 % a u společností z Venus Group 0,02 %, 0 %, 0 % a 0 %.
3.6. Režim vývozních úvěrů (dále jen „ režim ECS“, Export Credit Scheme)
a) Právní základ
(92)
Podrobnosti o tomto režimu jsou uvedeny v rámcovém oběžníku DBOD č. DIR.(Exp).BC 01/04.02.02/2007-08 (vývozní úvěr v rupiích / cizí měně) a rámcovém oběžníku DBOD č. DIR.(Exp).BC 09/04.02.02/2008-09 (vývozní úvěr v rupiích / cizí měně) Indické centrální banky, který je určen všem komerčním bankám v Indii.
b) Způsobilost
(93)
Pro tento režim jsou způsobilí vyrábějící vývozci a obchodující vývozci.
c) Praktické provádění
(94)
V rámci tohoto režimu stanovuje Indická centrální banka maximální strop úrokových sazeb použitelných pro vývozní úvěry, které jsou závazné, a to jak v indických rupiích, tak i v cizí měně, které mohou komerční banky účtovat vývozci. Režim vývozních úvěrů se skládá ze dvou podrežimů, režimu vývozních úvěrů před odesláním (dále jen „balicí úvěr“), který pokrývá úvěry poskytované vývozci na financování nákupu, zpracování, výroby, balení a/nebo odeslání zboží před vývozem, a režimu vývozních úvěrů po odeslání, který zajišťuje půjčky provozního kapitálu za účelem financování vývozních pohledávek. Indická centrální banka také vydává bankám pokyny, aby poskytly určitou částku svého čistého bankovního úvěru ve prospěch financování vývozu.
(95)
Na základě rámcových oběžníků Indické centrální banky mohou vývozci obdržet vývozní úvěry za preferenční úrokové sazby ve srovnání s úrokovými sazbami běžných komerčních úvěrů (dále jen „hotovostní úvěry“), které jsou stanoveny čistě za tržních podmínek. Rozdíl v sazbách se může snížit pro společnosti s dobrým úvěrovým hodnocením. Společnosti s vysokým hodnocením mohou získat vývozní úvěry a hotovostní úvěry za stejných podmínek.
(96)
Bylo zjištěno, že v období šetření využívaly tento režim dvě ze společností zařazených do vzorku.
d) Závěry týkající se režimu ECS
(97)
Preferenční úrokové sazby v rámci režimu ECS stanovené rámcovými oběžníky Indické centrální banky zmiňované v 95. bodě odůvodnění mohou snížit úrokové náklady vývozce ve srovnání s úrokovými náklady stanovenými čistě tržními podmínkami a poskytují v tomto případě takovému vývozci výhodu ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Financování vývozu není samo o sobě bezpečnější než tuzemské financování. Obvykle je vnímáno jako rizikovější a rozsah požadovaných záruk pro určitý úvěr bez ohledu na předmět financování je čistě komerčním rozhodnutím dané komerční banky. Rozdíly v sazbách s ohledem na různé banky jsou výsledkem metodiky Indické centrální banky spočívající ve stanovení maximální úvěrové sazby pro každou komerční banku individuálně.
(98)
Bez ohledu na skutečnost, že jsou preferenční úvěry v rámci režimu ECS poskytovány komerčními bankami, je tato výhoda finančním příspěvkem vlády ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení. V tomto kontextu by mělo být poznamenáno, že ani čl. 3 odst. 1 písm. a) bod iv) základního nařízení ani Dohoda WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních nevyžadují pro zjištění subvence výdej veřejných finančních prostředků, např. odškodnění komerčních bank ze strany indické vlády, ale pouze pokyn vlády vykonávat funkce uvedené v čl. 3 odst. 1 písm. a) bodech i), ii) nebo iii) základního nařízení. Indická centrální banka je veřejnoprávním subjektem a spadá tedy pod definici „vláda“, jak je uvedeno v čl. 2 písm. b) základního nařízení. Je to subjekt ve 100 % vlastnictví státu, realizuje cíle veřejné politiky, např. měnovou politiku, a její vedení je jmenováno indickou vládou. Indická centrální banka dává pokyny soukromým subjektům ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) druhé odrážky základního nařízení, protože komerční banky jsou vázány podmínkami, které Indická centrální banka stanoví, mimo jiné maximálními stropy úrokových sazeb pro úroky z vývozních úvěrů stanovenými v rámcových oběžnících Indické centrální banky a ustanoveními Indické centrální banky, že komerční banky musí poskytnout určitou částku svých čistých bankovních úvěrů ve prospěch vývozního financování. Tato povinnost zavazuje komerční banky k tomu, aby vykonávaly funkce zmíněné v čl. 3 odst. 1 písm. a) bodě i) základního nařízení, v tomto případě poskytovaly půjčky ve formě preferenčního financování vývozu. Takový přímý převod peněžních prostředků ve formě půjček za určitých podmínek by jinak byl svěřen vládě a výkon této funkce se v žádném smyslu neliší od jednání obvykle prováděného vládou v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. a) bodem iv) základního nařízení. Tato subvence je považována za specifickou a napadnutelnou, protože preferenční úrokové sazby jsou k dispozici pouze ve vztahu k financování vývozních transakcí, a proto jsou závislé na vývozní výkonnosti podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
e) Výpočet výše subvence
(99)
Výše subvence byla vypočtena na základě rozdílu mezi úrokem placeným za vývozní úvěry využité během období šetření a částkou, která by byla splatná za běžné komerční úvěry využité dotčenou společností. Tato výše subvence (čitatel) byla přepočtena na celkový vývozní obrat v průběhu období šetření nebo celkový vývozní obrat dotčeného výrobku v průběhu období šetření u úvěrů, u nichž bylo možné zjistit spojitost s dotčeným výrobkem, a mohla být v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení použita jako vhodný jmenovatel, protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(100)
Subvenční sazby zjištěné pro tento režim v období šetření činí u dotčených společností 0,61 % a u společností z Venus Group 0,08 %, 0,28 %, 0,03 % a 0,10 %.
3.7. Režim „Focus Market Scheme“ (dále jen „režim FMS“)
a) Právní základ
(101)
Podrobný popis režimu FMS je uveden v odstavci 3.14 dokumentu FTP 09-14 a v odstavci 3.8 příručky HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(102)
Pro tento režim jsou způsobilí všichni vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci.
c) Provádění v praxi
(103)
Vývoz všech výrobků v rámci tohoto režimu do zemí uvedených v tabulkách 1 a 2 dodatku 37(C) příručky HOP I 09-14 má nárok na úvěry na clo rovnající se 3 % hodnoty FOB. Od 1. dubna 2011 má vývoz všech výrobků do zemí uvedených v tabulce 3 dodatku 37(C) („Special Focus Markets“) nárok na úvěry na clo rovnající se 4 % hodnoty FOB. Tento režim se nevztahuje na určité typy vývozních činností, např. na vývoz dováženého či překládaného zboží, domnělý vývoz, vývoz služeb a vývozní obrat jednotek působících v rámci zvláštních hospodářských zón / jednotek orientovaných na vývoz. Nevztahuje se ani na určité typy výrobků, např. na diamanty, vzácné kovy, rudy, obilí, cukr a ropné produkty.
(104)
Úvěry na clo v rámci režimu FMS jsou volně přenositelné a platné po dobu 24 měsíců ode dne vydání příslušného osvědčení o nároku na úvěr. Mohou být použity k zaplacení cla u následného dovozu jakéhokoliv vstupního materiálu nebo zboží včetně kapitálového zboží.
(105)
Osvědčení o nároku na úvěr se vydává v přístavu, ze kterého se vývoz realizuje, po uskutečnění vývozu nebo po odeslání zboží. Pokud žadatel předloží orgánům kopie všech příslušných vývozních dokumentů (např. příkazu k vývozu, faktur, přepravních dokladů, potvrzení banky o uskutečnění vývozu), nemůže indická vláda poskytnutí úvěrů na clo nikterak ovlivnit.
(106)
Bylo zjištěno, že během období šetření využívala tento režim jedna ze společností zařazených do vzorku.
d) Závěry týkající se režimu FMS
(107)
Režim FMS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Úvěr na clo v rámci režimu FMS je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit ke kompenzaci dovozního cla, a bude tak snižovat výnosy indické vlády ze cla, které by bylo jinak splatné. Nadto úvěr na clo v rámci režimu FMS vývozce zvýhodňuje, protože zlepšuje jeho likviditu.
(108)
Kromě toho režim FMS právně závisí na vývozní výkonnosti, a je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(109)
Tento režim nelze považovat za povolený režim navracení cla nebo režim navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Režim nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitým vstupům. Neexistuje režim nebo zavedený postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. Vývozce je způsobilý obdržet výhody režimu FMS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupní materiály doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupní materiál, mají tedy přesto nárok na výhodu poskytovanou v rámci režimu FMS. Kromě toho může vývozce využít úvěry na clo v rámci režimu FMS k dovozu kapitálového zboží, ačkoliv kapitálové zboží nespadá do působnosti povolených režimů navracení cla, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože není spotřebováno při výrobě vyvážených výrobků.
e) Výpočet výše subvence
(110)
Výše napadnutelných subvencí byla vypočtena na základě výhody, kterou získal příjemce a u které bylo zjištěno, že v období šetření byla zaúčtována spolupracujícím vyvážejícím výrobcem na základě časového rozlišení jako příjem ve stadiu vývozní transakce. V souladu s čl. 7 odst. 2 a čl. 7 odst. 3 základního nařízení byla tato výše subvence (čitatel) přepočtena na vývozní obrat v období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta na základě množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(111)
Subvenční sazby zjištěné pro tento režim v období šetření činily u společností z Venus Group 0,13 %, 0,71 %, 0,07 %, 0 %.
3.8. Režim zvláštních hospodářských zón / jednotek orientovaných na vývoz (dále jen „režim SEZ/EOU“, Special Economic Zones / Export Oriented Units)
(112)
Bylo zjištěno, že pouze jedna společnost zařazená do vzorku využila v období šetření režim EOU. V rámci šetření se však zjistilo, že výše napadnutelných subvencí, které byly zjištěny u této společnosti je nižší než de minimis. Režim EOU tedy nebyl dále zkoumán.
3.9. Výše napadnutelných subvencí
(113)
Na základě zjištění, jejichž souhrn je uveden v tabulce níže, bylo zjištěno, že celková výše napadnutelných subvencí vyjádřená ad valorem, dosahuje rozmezí 3,15 % až 4,32 %:
Režim
Společnost
Raajratna
Venus Group
Viraj
DEPBS (4)
0,58 %
0,93 %, 1,04 %, 1,32 %, 2,04 %
-
DDS (4)
0,61 %
1,14 %, 1,77 %, 1,68 %, 1,91 %
-
AAS (4)
2,43 %
0,15 %, 0 %, 0 %, 0 %
-
EPCGS (4)
0,09 %
0,02 %, 0 %, 0 %, 0 %
0,63 %
ECS (4)
0,61 %
0,08 %, 0,28 %, 0,03 %, 0,10 %
-
FMS (4)
-
0,13 %, 0,71 %, 0,07 %, 0 %
-
EOU (4)
-
-
0,95 %
CELKEM
4,32 %
3,15 % (5)
1,57 % (6)
(114)
V souladu s čl. 15 odst. 3 základního nařízení subvenční rozpětí pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, vypočtené na základě váženého průměru subvenčního rozpětí stanoveného pro spolupracující společnosti zařazené do vzorku, které měly svá individuální subvenční rozpětí nad hodnotami de minimis, činí 3,82 %.
(115)
Pokud jde o všechny ostatní vývozce v Indii, Komise nejprve stanovila úroveň spolupráce. Srovnání údajů Eurostatu o dovozu a údajů o objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, které uvedly spolupracující společnosti nebo skupiny, jež v období šetření vyvážely dotčený výrobek do Unie, naznačuje, že úroveň spolupráce ze strany indických vyvážejících výrobců byla velmi vysoká. Z důvodu takto vysoké úrovně spolupráce je subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti stanovena na úrovni společnosti s nejvyšší individuální sazbou, tj. na úrovni 4,32 %.
4. VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
4.1. Výrobní odvětví Unie
(116)
Obdobný výrobek vyrábí 27 výrobců v Unii. Má se za to, že tito výrobci tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 8 základního nařízení, proto budou dále označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
4.2. Výroba v Unii
(117)
Ke zjištění celkové výroby v Unii v období šetření byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobního odvětví Unie, včetně informací uvedených v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze a odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku.
(118)
Je třeba zmínit, že jeden výrobce v Unii, který je ve spojení s indickým vyvážejícím výrobcem a který nesouhlasil se zahájením šetření, je také zahrnut do definice výrobního odvětví Unie. Na tomto základě činila celková odhadovaná výroba Unie v období šetření přibližně 139 141 tun. Tento údaj zahrnuje výrobu všech výrobců v Unii, kteří se přihlásili Komisi, a odhadovaný objem výroby ostatních výrobců v Unii, kteří se v rámci tohoto šetření nepřihlásili.
4.3. Výběr vzorku výrobců v Unii
(119)
Jak je uvedeno ve 14. bodě odůvodnění výše, šest výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, představuje 46,5 % odhadované celkové výroby obdobného výrobku v Unii.
5. ÚJMA
5.1. Spotřeba v Unii
(120)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě údajů o celkovém objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů o celkovém objemu dovozu. Rok 2009 se vyznačoval nebývale vysokými cenami niklu, který je hlavní surovinou při výrobě dotčeného výrobku a obdobného výrobku, a celosvětovými nepříznivými dopady finanční krize. Oba tyto faktory vedly v daném roce k velmi nízké úrovni spotřeby Unie. Situace na trhu se však zlepšila, jak je uvedeno v tabulce níže. Mezi rokem 2009 a obdobím šetření spotřeba Unie vzrostla o 50 %.
2009
2010
2011
Období šetření
Spotřeba (v tunách)
131 436
187 280
196 476
197 327
Index (2009 = 100)
100
142
149
150
Zdroj:
Eurostat, podnět a odpovědi na dotazník
5.2. Dovoz z dotčené země do Unie
(121)
Objem dovozu spolupracujících společností, které byly zařazeny do vzorku a u nichž bylo zjištěno, že v období šetření nevyužily režimů subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, byl vyloučen z celkového objemu dovozu z Indie. Jelikož se údaje o dovozu dotčeného výrobku týkají dvou společností, bylo z důvodu zachování jejich důvěrné povahy považováno za vhodné vykázat je v podobě indexu.
5.2.1. Objem dotčeného dovozu a jeho podíl na trhu
(122)
Bylo zjištěno, že během posuzovaného období se dovoz subvencovaných výrobků do Unie od spolupracujících vyvážejících výrobců, pokud jde o jeho objem a podíl na trhu, vyvíjel takto:
2009
2010
2011
Období šetření
Objem (index)
100
172
218
210
Podíl na trhu (index)
100
121
146
140
Zdroj:
Eurostat, podnět a odpovědi na dotazník
(123)
Objem dovozu subvencovaných výrobků z Indie se během posuzovaného období značně zvýšil, a to o 110 %. Tento vzrůst byl zvláště patrný mezi rokem 2009 a 2010, kdy se dovoz z Indie zvýšil o 72 % a spotřeba v Unii o 42 %. Avšak zatímco spotřeba se mezi rokem 2010 a obdobím šetření zvýšila pouze o 5 %, objem dovozu z Indie v tomtéž období se i nadále významně zvyšoval (o 22 %).
(124)
Podíl na trhu subvencovaných výrobků z Indie se během posuzovaného období značně zvýšil, a to o 40 %.
5.2.2. Ceny dovozu a cenové podbízení
(125)
Jak je vysvětleno v 22. bodě odůvodnění výše, jedna strana vyjádřila obavy týkající se skutečnosti, že antisubvenční dotazník neumožňoval rozlišovat zejména některé určité typy dotčeného výrobku, které jsou podle názoru této strany odlišné.
(126)
Tato záležitost byla v dotazníku řešena tak, že se rozšířila škála tzv. kontrolních čísel výrobku (PCN), aby bylo při šetření možné jasně identifikovat příslušné typy, a to zejména za účelem srovnání cen. V této fázi šetření se odhalilo, že indičtí vyvážející výrobci vyvezli pouze omezené množství těchto vysoce technických typů výrobku. Nicméně je třeba upozornit na to, že díky změnám provedeným v PCN bylo možné přímo porovnávat ceny určitých typů výrobků s cenami podobných typů výrobků.
(127)
Níže uvedená tabulka udává průměrnou cenu dovážených subvencovaných výrobků.
2009
2010
2011
Období šetření
Průměrná cena (index)
100
118
137
135
Zdroj:
Eurostat a odpovědi na dotazník
(128)
Průměrné ceny dovozu z Indie se během posuzovaného období zvýšily o 35 %, ale zůstaly nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie ve stejném období (viz 145. bod odůvodnění níže). To vysvětluje prudký nárůst objemu dovozu a významné zvýšení (o 40 %) podílu indických vývozců na trhu ve stejném období.
(129)
Za účelem určení cenového podbízení během období šetření byly porovnány vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých typů výrobku, upravené na úroveň ceny ze závodu a účtované výrobci v Unii zařazenými do vzorku odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, s odpovídajícími váženými průměrnými cenami (stanovenými na úrovni CIF s odpovídající úpravou nákladů vynaložených po dovozu) u jednotlivých typů dovážených subvencovaných výrobků od dvou indických výrobců, kteří byli zařazeni do vzorku a získali napadnutelné subvence nad úroveň de minimis, prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie.
(130)
Výsledek srovnání vyjádřený jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření poukázal na vážené průměrné rozpětí cenového podbízení ve výši 12,5 % subvencovaného dovozu z dotčené země na trhu Unie. Nižší ceny subvencovaného dovozu v porovnání s cenami výrobního odvětví Unie v posuzovaném období vysvětlují, proč se mezi rokem 2009 a obdobím šetření podstatně zvýšil objem indického dovozu a jeho podíl na trhu Unie.
5.3. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
5.3.1. Předběžné poznámky
(131)
V souladu s čl. 8 odst. 4 základního nařízení zahrnovalo posouzení účinků subvencovaného dovozu z Indie na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů, které v posuzovaném období ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie.
(132)
Jak je uvedeno ve 14. bodě odůvodnění výše, za účelem posouzení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl proveden výběr vzorku.
(133)
Pro účely analýzy újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. V tomto ohledu se hospodářská situace výrobního odvětví Unie posuzuje a) na základě makroekonomických ukazatelů, tj. ukazatelů, jako například výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu a růst, zaměstnanost, produktivita, velikost skutečného subvenčního rozpětí a překonání dřívějšího subvencování (v tomto případě byly údaje shromážděny na úrovni celého výrobního odvětví Unie); b) na základě mikroekonomických ukazatelů, tj. ukazatelů, jako jsou průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál, zásoby a náklady práce (v tomto případě byly údaje shromážděny na úrovni výrobců v Unii zařazených do vzorku).
(134)
Je třeba poznamenat, že ke stanovení makroekonomických ukazatelů byly použity všechny dostupné informace týkající se výrobního odvětví Unie, včetně informací uvedených v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před a po zahájení šetření a odpovědí na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku, a zejména údaje týkající se výrobců v Unii, kteří nebyli zařazeni do vzorku.
(135)
Mikroekonomické ukazatele byly stanoveny na základě informací, které poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku ve svých odpovědích na dotazník.
5.3.2. Makroekonomické ukazatele
a) Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(136)
Pokud jde o výrobu v Unii, výrobní kapacitu a její využití, vyvíjela se situace během posuzovaného období takto:
2009
2010
2011
Období šetření
Objem výroby (v tunách)
105 646
140 363
138 795
139 141
Index (2009 = 100)
100
133
131
132
Výrobní kapacita (v tunách)
244 236
246 324
245 922
246 599
Index (2009 = 100)
100
101
101
101
Využití kapacity
43 %
57 %
56 %
56 %
Index (2009 = 100)
100
132
130
130
Zdroj:
podnět, odpovědi na dotazník
(137)
Výroba v Unii vzrostla během posuzovaného období o 32 %, což do jisté míry odráželo pozitivní vývoj v oblasti spotřeby. Mezi rokem 2010 a obdobím šetření však objem výroby stagnoval.
(138)
Zatímco využití kapacity se v průběhu posuzovaného období zlepšilo a zvýšilo o 13 procentních bodů, výrobní kapacita zůstala během posuzovaného období v zásadě stabilní.
b) Objem prodeje, podíl na trhu a růst
(139)
Pokud jde o trendy v oblasti objemu prodeje, podílu na trhu a růstu, vyvíjela se situace během posuzovaného období takto:
2009
2010
2011
Období šetření
Objem prodeje (v tunách)
88 796
124 641
124 007
124 217
Index (2009 = 100)
100
140
140
140
Podíl na trhu
67,6 %
66,6 %
63,1 %
62,9 %
Index (2009 = 100)
100
98
93
93
Zdroj:
podnět, odpovědi na dotazník
(140)
Po podstatném nárůstu - v kontextu rostoucí spotřeby - mezi roky 2009 a 2010 se objem prodeje odběratelům, kteří nejsou ve spojení, zpomalil a netěžil z pokračujícího růstu poptávky (4,9 % mezi rokem 2010 a 2011). To se projevilo také tak, že stavy zásob na konci roku měly vzrůstající tendenci: během posuzovaného období vzrostly o 41 %, jak je popsáno ve 153. bodě odůvodnění níže. Kromě toho se podíl výrobního odvětví Unie na trhu během posuzovaného období snížil o 4,7 procentního bodu, a to navzdory konzistentnímu 50 % zvýšení spotřeby.
(141)
Jak je uvedeno ve 120. bodě odůvodnění výše, mezi rokem 2009 a obdobím šetření vzrostla spotřeba v Unii o 50 % a v témže období významně vzrostl také objem subvencovaného dovozu, a to o 110 %, jak je uvedeno ve 122. a 123. bodě odůvodnění výše. Růst trhu Unie mezi rokem 2009 a obdobím šetření byl tudíž částečně absorbován subvencovaným dovozem, zatímco prodej výrobního odvětví Unie v Unii vzrostl v témže období o 40 %. To ukazuje, že výrobní odvětví Unie nemohlo mít plný prospěch z růstu spotřeby v Unii v důsledku narůstajícího tržního podílu dovážených subvencovaných výrobků.
c) Zaměstnanost a produktivita
2009
2010
2011
Období šetření
Počet zaměstnanců
1 726
1 687
1 729
1 747
Index (2009 = 100)
100
98
100
101
Produktivita (v jednotkách/zaměstnanec)
61
83
80
80
Index (2009 = 100)
100
136
131
130
Zdroj:
podnět, odpovědi na dotazník
(142)
Navzdory složité finanční situaci popsané ve 147. až 152. bodě odůvodnění níže, byla zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie během posuzovaného období relativně stálá. Vzhledem k rostoucímu objemu výroby (viz 136. bod odůvodnění výše) se produktivita (měřená jako výkon v tunách na zaměstnance za rok) ve stejném období zvýšila o 30 %, což naznačuje, že se výrobní odvětví Unie významně zvýšilo svoji účinnost.
d) Rozsah současného subvenčního rozpětí a překonání účinků dřívějšího subvencování
(143)
Subvenční rozpětí dvou indických vyvážejících výrobců zařazených do vzorku převyšuje úroveň de minimis (viz 113. bod odůvodnění výše). Vzhledem k odvětví dotčeného výrobku, objemu, podílu na trhu a cenám dovážených subvencovaných výrobků z Indie, které byly zmíněny výše, nelze dopad skutečného subvenčního rozpětí na výrobní odvětví Unie považovat za zanedbatelný.
(144)
V této souvislosti je vhodné připomenout, že v roce 1999 byla na dotčený výrobek uložena antidumpingová a antisubvenční vyrovnávací opatření. Avšak vzhledem k době, která uplynula mezi pozbytím platnosti opatření zavedených v roce 1999 a současným šetřením, nejsou k dispozici žádné údaje pro posouzení účinků dřívějšího subvencování (7). V rámci tohoto šetření nebyly každopádně předloženy žádné důkazy, že by se výrobní odvětví stále zotavovalo z účinků dřívějšího subvencování.
5.3.3. Mikroekonomické ukazatele
e) Průměrné jednotkové prodejní ceny na trhu Unie a jednotkové výrobní náklady
(145)
Během posuzovaného období se průměrná jednotková prodejní cena a výrobní náklady výrobců v Unii vyvíjely takto:
2009
2010
2011
Období šetření
Průměrná jednotková prodejní cena v Unii pro odběratele, kteří nejsou ve spojení
2 988
3 833
4 185
4 018
Index (2009 = 100)
100
128
140
134
Jednotkové výrobní náklady (EUR/t)
3 542
3 931
4 127
4 011
Index (2009 = 100)
100
111
117
113
Zdroj:
odpovědi na dotazník
(146)
Průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vzrostly během posuzovaného období o 34 %. Nárůst odráží obecný nárůst cen surovin, k němuž došlo v tomto odvětví během stejného období. V roce 2011 a během období šetření mohli výrobci v Unii zvýšit ceny pouze mírně, aby pokryli rostoucí výrobní náklady, což postačovalo k udržení ziskovosti mírně nad 1 % v roce 2011 a na samé hranici rentability v období šetření. Z tohoto důvodu, jak ukazuje tabulka výše, ani výrazný nárůst prodejní ceny neumožnil výrobnímu odvětví Unie dosáhnout přiměřené ziskovosti.
f) Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(147)
V průběhu posuzovaného období se situace, pokud jde o ziskovost, peněžní tok, návratnost investic a schopnost výrobců v Unii získávat kapitál, vyvíjela takto:
2009
2010
2011
Období šetření
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje)
-18,5 %
-2,6 %
1,4 %
0,2 %
Peněžní tok (v EUR)
-19 790 367
- 226 207
7 778 576
5 096 869
Investice (v EUR)
4 653 604
8 436 096
4 552 443
4 156 522
Index (2009 = 100)
100
181
98
89
Návratnost investic
-68,8 %
-11,2 %
6,7 %
0,8 %
Zdroj:
odpovědi na dotazník
(148)
Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku byla stanovena tak, že se čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům, kteří nejsou ve spojení, vyjádřil jako procento příslušného obratu. V roce 2009 vykazovaly zisky výrobců v Unii zařazených do vzorku ztrátu, ale v roce 2010 se jejich situace paralelně s nárůstem spotřeby o 50 % začala zlepšovat, jak je uvedeno ve 120. bodě odůvodnění výše. I když se však ziskovost mírně zvýšila, 0,2 % úroveň zisku byla stále výrazně nižší, než je přiměřená úroveň ziskovosti v odvětví oceli. Cílové ziskové rozpětí bylo předběžně stanoveno na 5 %, protože se má za to, že odpovídá rozpětí, kterého by výrobní odvětví tohoto typu v odvětví výrobku, který je předmětem šetření, mohlo dosáhnout u prodeje obdobného výrobku v Unii za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. při neexistenci dovozu subvencovaných výrobků, jak uvedlo výrobní odvětví Unie. Kromě toho se jedná o 5 % rozpětí zisku před zdaněním, což bylo považováno za přiměřené minimum v jiném šetření týkajícím se podobných výrobků ve stejném odvětví.
(149)
Během období šetření se výrobcům v Unii zařazeným do vzorku podařilo dosáhnout prahu rentability; cenový tlak vyvíjený dovozem subvencovaných výrobků jim však bránil v tom, aby přizpůsobili ceny nákladům, a nemohli tedy dosáhnout uspokojivých výsledků. Tuto situaci lze rovněž vysvětlit skutečností, že výrobek, který je předmětem šetření, se považuje za komoditu, a proto jsou ceny hlavním faktorem, který určuje, který výrobek si zákazník vybere.
(150)
Peněžní tok, což je schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, který byl vypočítán na základě operací, byl do roku 2010 záporný. Ačkoli se v roce 2011 zlepšil, mezi rokem 2011 a obdobím šetření se snížil o 34 %.
(151)
Vývoj v oblasti ziskovosti a peněžního toku v posuzovaném období snížil schopnost výrobců v Unii zařazených do vzorku investovat do vlastních činností a ohrozil jejich rozvoj. V důsledku toho se možnosti výrobců v Unii získávat kapitál a financovat náklady zkomplikovaly. Ačkoli se v roce 2010 výrobcům v Unii zařazeným do vzorku podařilo uskutečnit určité investice, později, a to zejména během období šetření, se investice ve srovnání s rokem 2010 snížily o 51 %. Kromě toho, i kdyby byla v roce 2011 návratnost investic týkajících se obdobného výrobku, vyjádřená jako zisk v procentech z čisté účetní hodnoty investic, pozitivní, během období šetření se značně snížila (o 5,9 procentního bodu) a dosáhla nízké úrovně ve výši 0,8 %.
(152)
S ohledem na výše uvedené lze dospět k závěru, že finanční situace výrobců v Unii zařazených do vzorku byla v průběhu období šetření do jisté míry nestabilní.
g) Zásoby
(153)
Úroveň zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku vzrostla v posuzovaném období o 41 %; nárůst zásob se časově shodoval se ztrátami podílu na trhu, zejména během období šetření.
2009
2010
2011
Období šetření
Stav zásob na konci roku (v tunách)
4 395
5 289
5 469
6 214
Index (2009 = 100)
100
120
124
141
Zdroj:
odpovědi na dotazník
h) Mzdové náklady
(154)
Průměrné mzdové náklady výrobců v Unii zařazených do vzorku během posuzovaného období vzrostly mírně, a proto nejsou určujícím faktorem nárůstu výrobních nákladů.
2009
2010
2011
Období šetření
Průměrné mzdové náklady na zaměstnance (v EUR)
52 356
57 182
55 907
54 509
Index (2009 = 100)
100
109
107
104
Zdroj:
odpovědi na dotazník
5.4. Závěry týkající se újmy
(155)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie nemělo možnost plně využít zvýšení spotřeby během posuzovaného období, a zejména během období šetření. Nejprve se mezi lety 2009 a 2010 většina ukazatelů újmy týkajících se výrobního odvětví Unie značně zlepšila, ale následně jeho hospodářská situace stagnovala nebo se dokonce zhoršila.
(156)
Mezi rokem 2009 a 2010 se v souvislosti s prudce rostoucím trhem některé ukazatele, jako například výroba a objem prodeje výrobního odvětví Unie, značně zvýšily, ale od roku 2010 začalo docházet ke zpomalování. K této situaci došlo navzdory pokračujícímu nárůstu spotřeby.
(157)
Dále byly cenovým tlakem na trhu Unie, zvláště během období šetření, významně dotčeny ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok, investice a ziskovost. Mezi lety 2009 a 2010 nebylo výrobní odvětví Unie schopné zvýšit své ceny tak, aby to stačilo na pokrytí jeho výrobních nákladů. Ziskovost mezi roky 2009 až 2011 vzrostla a v roce 2011 bylo dosaženo mírného zisku ve výši 1,4 %; tato situace se však opět začala zhoršovat v období šetření, kdy se výrobní odvětví Unie ocitlo na hranici rentability. To znamená, že byla rovněž oslabena schopnost výrobního odvětví Unie získávat kapitál a schopnost obnovy.
(158)
S ohledem na výše uvedené se dospělo k prozatímnímu závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 5 základního nařízení.
6. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
6.1. Úvod
(159)
V souladu s čl. 8 odst. 5 a 6 základního nařízení Komise zkoumala, zda subvencovaný dovoz z Indie způsobil újmu výrobnímu odvětví Unie do té míry, že ji lze označit za závažnou. Zkoumány byly rovněž jiné známé činitele než dovoz subvencovaných výrobků, které mohly ve stejnou dobu působit újmu výrobnímu odvětví Unie, aby bylo zajištěno, že možná újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dovozu subvencovaných výrobků.
6.2. Účinek subvencovaného dovozu
(160)
Šetření prokázalo, že během posuzovaného období se spotřeba v Unii zvýšila o 50 % a zároveň se objem dovozu pocházejícího z Indie více než zdvojnásobil. Na druhé straně se zvýšení subvencovaného dovozu časově shodovalo s poklesem objemu prodeje výrobního odvětví Unie stranám, které nejsou ve spojení, ke kterému došlo mezi rokem 2010 a obdobím šetření.
(161)
S ohledem cenový tlak na trhu Unie v posuzovaném období bylo zjištěno, že průměrné dovozní ceny z Indie byly trvale nižší než průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie. V důsledku cenového podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie (v průměrné výši 12,5 % během období šetření) zvýšil indický dovoz subvencovaných výrobků svůj podíl na trhu od roku 2009 do období šetření o 40 %, zatímco podíl výrobního odvětví Unie na trhu se snížil o 4,7 procentního bodu (z 67,6 % v roce 2009 na 62,9 % v období šetření). Ztráta podílu na trhu ukazuje, že výrobní odvětví Unie dokázalo využít zvýšené spotřeby pouze v omezené míře.
(162)
Vzhledem k růstu výrobních nákladů se výrobní odvětví Unie pokusilo zvýšit jednotkové ceny odběratelům, kteří nejsou ve spojení, jak je uvedeno v bodě 145 odůvodnění výše. Z důvodu cenového tlaku vyvíjeného rostoucím objemem subvencovaného indického dovozu, jak je uvedeno výše, nebyl nárůst cen dostatečný k tomu, aby vyrovnal rostoucí náklady, a proto odvětví Unie nemohlo dosáhnout uspokojivé úrovně zisku, která by mohla být považována za nezbytnou pro toto konkrétní výrobní odvětví.
(163)
Z výše uvedeného vyplývá, že prudký nárůst subvencovaného dovozu z Indie za ceny, které byly trvale nižší než ceny výrobního odvětví Unie, byl pro podstatnou újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie určující.
6.3. Účinky jiných činitelů
6.3.1. Nesubvencovaný dovoz
(164)
Níže uvedená tabulka ukazuje vývoj v případě nesubvencovaného objemu vývozu a cen během posuzovaného období. Objem nesubvencovaného vývozu představoval méně než jednu třetinu indického vývozu během období šetření a sledoval stejný trend jako dovoz subvencovaných výrobků.
2009
2010
2011
Období šetření
Objem (index)
100
172
218
210
Průměrná cena (index)
100
118
137
135
Zdroj:
odpovědi na dotazník
(165)
Na základě těchto skutečností se má za to, že možný negativní dopad, který mohl mít nesubvencovaný dovoz na trh Unie, nebyl takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem z Indie a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie v období šetření.
6.3.2. Dovoz ze třetích zemí
Země
2009
2010
2011
Období šetření
ČLR
Objem (v tunách)
8 129
10 853
14 360
16 403
Index (2009 = 100)
100
134
177
202
Podíl na trhu (v %)
6,2 %
5,8 %
7,3 %
8,3 %
Index (2009 = 100)
100
94
118
134
Průměrná cena
1 914
2 607
2 835
2 508
Index (2009 = 100)
100
136
148
131
2009
2010
2011
Období šetření
Švýcarsko
Objem (v tunách)
8 094
10 700
9 187
9 115
Index (2009 = 100)
100
132
113
113
Podíl na trhu (v %)
6,2 %
5,7 %
4,7 %
4,6 %
Index (2009 = 100)
100
93
75
75
Průměrná cena
3 423
4 063
4 475
4 360
Index (2009 = 100)
100
119
131
127
Korejská republika
Objem (v tunách)
4 900
6 775
6 355
6 266
Index (2009 = 100)
100
138
130
128
Podíl na trhu (v %)
3,7 %
3,6 %
3,2 %
3,2 %
Index (2009 = 100)
100
97
87
85
Průměrná cena
3 717
4 165
4 761
4 627
Index (2009 = 100)
100
112
128
124
Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě Indie
Objem (v tunách)
25 793
33 586
35 749
37 712
Index (2009 = 100)
100
130
139
146
Podíl na trhu (v %)
19,6 %
17,9 %
18,2 %
19,1 %
Index (2009 = 100)
100
91
93
97
Průměrná cena
3 609
4 214
4 748
4 483
Index (2009 = 100)
100
117
132
124
(166)
Kromě subvencovaného dovozu z Indie, který představoval 35 % celkového dovozu na trh Unie během období šetření, existovaly další zdroje dovozu, včetně Čínské lidové republiky, Korejské republiky a Švýcarska, které musely být zkoumány v kontextu příčinných souvislostí.
(167)
Šetření ukázalo, že průměrné prodejní ceny korejských a švýcarských vyvážejících výrobců se během posuzovaného období, a zejména během období šetření, pohybovaly nad prodejními cenami indických vyvážejících výrobců a nad cenami výrobního odvětví Unie. Kromě toho se jejich podíl na trhu v období šetření snížil o 0,5 a 1,6 procentních bodů.
(168)
Průměrná cena výrobků z Čínské lidové republiky byla nižší než úroveň cen výrobního odvětví Unie a podíl této země na trhu vykazoval během posuzovaného období rostoucí tendenci. Šetření však ukázalo, že sortiment výrobků z čínského dovozu se liší a že čínské výrobky přímo nekonkurují výrobkům odvětví Unie nebo výrobkům na trhu Unie, které jsou původem z Indie. Proto bylo usouzeno, že čínský vývoz nemohl mít významný dopad na hlavní typy výrobku prodávaného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie. Veškeré účinky, které mohl mít dovoz z Číny na újmu utrpěnou výrobním odvětvím Unie, byly proto minimální.
(169)
Nicméně jeden vyvážející výrobce tvrdil, že dovoz drátů z nerezavějící oceli z Čínské lidové republiky, Korejské republiky a Švýcarska měl být zahrnut do oblasti působnosti tohoto šetření.
(170)
Kromě výše uvedených skutečností a úvah je třeba uvést, že v zahajovací fázi řízení neexistoval a ani nyní neexistuje důkaz o subvencování, újmě nebo příčinné souvislosti, který by odůvodňoval zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu z uvedených zemí. Kromě toho, i kdyby existovaly důkazy odůvodňující zahájení vyšetřování ostatního dovozu, rozdíl v zacházení, který spočívá v zahájení antisubvenčního řízení pouze proti dovozu z Indie, by nebyl diskriminační. Tvrzení, že tyto země by měly být zahrnuty do rozsahu šetření, je proto neopodstatněné a mělo by být zamítnuto.
(171)
Na základě výše uvedeného byl učiněn závěr, že vývoz ze třetích zemí nepřispěl významným způsobem k újmě, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
6.3.3. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(172)
Celkový vývoz dotčeného výrobku výrobním odvětvím Unie představoval v období šetření 8,5 % celkové výroby. Tento obraz odráží situace ve vývozu odběratelům, kteří nejsou ve spojení, ze strany výrobců v Unii zařazených do vzorku, jejichž vývoz představoval v období šetření 7 % výroby a jejichž ceny byly o 36 % vyšší než ceny na trhu EU ve stejném období. Proto lze dojít k závěru, že vývozní aktivity výrobního odvětví Unie nemohly být možnou příčinou podstatné újmy.
6.3.4. Hospodářská krize a ceny surovin
(173)
Jak bylo uvedeno ve 120. bodě odůvodnění, spotřeba v roce 2009 byla obzvláště nízká v důsledku mimořádně vysoké úrovně cen niklu a dopadů hospodářské krize. Tato situace zcela jistě vysvětluje obzvláště špatnou finanční situaci výrobního odvětví Unie v roce 2009. Je však třeba uvést, že výsledky levného subvencovaného dovozu se liší od výsledků výrobního odvětví Unie také v situaci rostoucí spotřeby od roku 2010.
(174)
Šetření ukázalo, že dokonce ani během všeobecného hospodářského oživení nebylo výrobní odvětví Unie schopno využít rostoucí spotřeby a během posuzovaného období ztrácelo podíl na trhu, zatímco subvencovaný indický dovoz získal další podíl na trhu.
(175)
Přestože tedy není vyloučeno, že hospodářská krize a zvýšení cen surovin mohly přispět ke špatné výkonnosti výrobního odvětví Unie, nelze tento dopad považovat za takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie během období šetření.
6.4. Závěry týkající se příčinné souvislosti
(176)
Bylo prokázáno, že v posuzovaném období se podstatně zvýšil objem a tržní podíl subvencovaného dovozu pocházejícího z Indie (o 110 % a 40 % v uvedeném pořadí). Kromě toho bylo zjištěno, že ceny v rámci tohoto dovozu byly trvale podbízivé ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, a to zejména v období šetření (v průměru o 12,5 %).
(177)
Toto zvýšení objemu a tržního podílu subvencovaného dovozu z Indie se časově shodovalo s pomalým vývojem finanční situace výrobního odvětví Unie, a to zejména od roku 2010. Navzdory oživení spotřeby nebylo výrobní odvětví Unie schopno přenést zvýšení výrobních nákladů na své odběratele na uspokojivé úrovni, a tudíž i finanční ukazatele jako ziskovost, peněžní tok a investice zůstaly na nízké úrovni.
(178)
Zkoumání ostatních známých činitelů, které mohly způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, ukázalo, že tyto činitele nebyly takové, aby narušily příčinnou souvislost zjištěnou mezi subvencovaným dovozem z Indie a újmou, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
(179)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie odlišeny a odděleny od účinků subvencovaného vývozu působícího újmu, byl prozatímně učiněn závěr, že subvencovaný dovoz z Indie způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 5 základního nařízení.
7. ZÁJEM UNIE
7.1. Obecné informace
(180)
V souladu s článkem 31 základního nařízení se zkoumalo, zda navzdory předběžnému zjištění o škodlivém subvencování neexistují přece jen přesvědčivé důvody pro závěr, že není v zájmu Unie v tomto konkrétním případě přijmout opatření. Analýza zájmu Unie vycházela ze zhodnocení jednotlivých zájmů, jichž se věc týká, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
7.2. Zájem výrobního odvětví Unie
(181)
Výrobní odvětví Unie se skládá ze 27 známých výrobců představujících veškerou výrobu Unie obdobného výrobku. Výrobci působí v různých členských státech Unie a v souvislosti s výrobou obdobného výrobku v období šetření přímo zaměstnávali více než 1 747 lidí.
(182)
Jeden výrobce v Unii, který představuje relativně malý podíl výroby v Unii a který má v Indii společnost ve spojení, vyjádřil nesouhlas se zahájením šetření. Jak bylo zmíněno ve 22. bodě odůvodnění, tento výrobce argumentoval tím, že vysoce technické výrobky by neměly být zahrnuty do šetření a že není v zájmu Unie uložit stejná opatření na tento typ výrobku.
(183)
Jak je uvedeno ve 126. bodě odůvodnění, tato záležitost byla v dotazníku řešena tak, že se rozšířila škála PCN, která pro potřeby šetření jasně identifikuje tyto typy. V této fázi se však odhalilo, že šetření se vysoce technických výrobků týká a že indičtí vyvážející výrobci vyvezli pouze omezené množství těchto typů výrobků. Z toho vyplývá, že obavy vyjádřené tímto výrobcem se nepovažovaly za podložené, a jeho tvrzení byl zamítnuto.
(184)
Bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou subvencovaným dovozem z Indie. Je nutno připomenout, že výrobní odvětví Unie nemohlo plně těžit z rostoucí spotřeby a finanční situace výrobního odvětví Unie zůstala nadále nestabilní.
(185)
Předpokládá se, že uložením vyrovnávacích cel se obnoví spravedlivé obchodní podmínky na trhu Unie a výrobní odvětví Unie bude moci přizpůsobit své ceny obdobného výrobku výrobním nákladům.
(186)
Lze rovněž očekávat, že uložení takových opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, o který přišlo v průběhu posuzovaného období, což bude mít kladný dopad na jeho ziskovost a celkovou finanční situaci. Uložení opatření by výrobnímu odvětví umožnilo udržet a dále rozvíjet své úsilí o efektivní provoz.
(187)
Pokud by opatření uložena nebyla, lze očekávat, že by došlo k další ztrátě podílu na trhu a že by ziskovost výrobního odvětví Unie nadále klesala.
(188)
Proto se došlo k prozatímnímu závěru, že zavedení antisubvenčních opatření na dovoz pocházející z Indie by byl v zájmu výrobního odvětví Unie.
7.3. Zájem uživatelů
(189)
Dotazníky byly zaslány devíti uživatelům v Unii. Odpověděli pouze tři uživatelé, kteří představovali přibližně 6 % celkového dovozu dotčeného výrobku z Indie během období šetření. Tito uživatelé působí v odvětvích týkajících se zpracování potravin, včetně komerčních kuchyní a stravovacích zařízení, domácích přístrojů a automobilového průmyslu.
(190)
Výrobky z Indie představovaly přibližně 67 % jejich veškerých nákupů dotčeného výrobku; Indie byla výhradním zdrojem dodávek pouze pro jednoho uživatele. Během období šetření představoval průměrný procentní podíl obratu, který zahrnoval dotčený výrobek, 54 % jejich celkového obratu.
(191)
Šetření ukázalo, že během období šetření převyšovala průměrná ziskovost všech spolupracujících uživatelů v odvětvích, která používají dotčený výrobek, 9 % obratu.
(192)
Pravděpodobný vliv navrhovaných opatření byl posouzen na základě odpovědí na dotazník, které zaslali uživatelé a celkový trh Unie s dotčeným výrobkem a obdobným výrobkem. Pokud vezmeme v úvahu nejhorší scénář pro trh Unie, tj. že by nárůst cen nemohl být přenesen na distribuční řetězec a že by uživatelé nadále nakupovali výrobky z Indie v předchozích objemech, dopad cla na ziskovost uživatelů by znamenal pokles přibližně o 0,2 procentního bodu.
(193)
Je třeba poznamenat, že jeden uživatel zaujal neutrální stanovisko, pokud jde o šetření, protože se domnívá, že uložení opatření nebude mít významný dopad na tržní ceny, neboť potenciální zvýšení cen by bylo absorbováno distributory.
(194)
Další uživatel vyjádřil obavy, že pokud by byla opatření uložena, měla by dopad rovněž na určité typy výrobků, které se v Unii již nevyrábí. Šetření však prokázalo, že typy výrobků zmíněné tímto uživatelem jsou v Unii dosud vyráběny a že poptávka po těchto typech z jakostních tříd nerezavějící oceli není významná. Kromě toho je třeba poznamenat, že výrobci v Unii v posuzovaném období nevyužívali při výrobě celou kapacitu, a proto by se v případě, že by se zvýšila poptávka, mohla zvýšit i výroba.
(195)
Je třeba zdůraznit, že vzhledem k tomu, že dotyčný výrobek je standardizován, pokud jde o odvětví a jeho používání, uživatelé by mohli snadno změnit své zdroje dodávek, pokud jde o kvalitu výrobků nebo cenu. Uložení opatření by nemělo vylučovat možnost dovozu dotčeného výrobku z jiných zemí, nebo dokonce z Indie, až budou účinky narušující obchod způsobené subvencováním odstraněny.
(196)
S přihlédnutím k výše uvedeným skutečnostem (přestože dopad opatření uložených na dovoz z Indie bude mít pravděpodobně negativnější dopad na některé uživatele než jiné) se celkový dopad na uživatele považuje za omezený.
7.4. Zájem dovozců
(197)
Dovozci, kteří nejsou ve spojení, spolupracovali v omezené míře. Devět dovozců poskytlo informace pro účely výběru vzorku, avšak pouze jeden dovozce spolupracoval. Tato společnost představuje přibližně 7 % celkového dovozu z Indie během období šetření a vyslovila se proti zavedení opatření, protože Indie je jejím nejdůležitějším dodavatelem. Ačkoliv uložení opatření by mělo negativní dopad na ziskovost tohoto dovozce v důsledku vyšších nákladů, které by mu vznikly, tato dovážející společnost by měla být schopna přenést přinejmenším část zvýšených nákladů na své odběratele.
(198)
Kromě toho by se dovozci mohli přeorientovat na jiné zdroje, včetně výrobního odvětví Unie a jiných vyvážejících zemí.
(199)
Na základě těchto skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že uložení vyrovnávacích opatření nebude mít na zájem dovozců významné nepříznivé dopady.
7.5. Závěry týkající se zájmu Unie
(200)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se předběžně konstatuje, že podle dostupných informací ohledně zájmu Unie neexistují přesvědčivé důvody proti uložení opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Indie.
(201)
Navíc při posouzení celkových dopadů antisubvenčních opatření na trh Unie se zdá, že pozitivní účinky, zejména na výrobní odvětví Unie, převažují nad možnými negativními dopady na ostatní omezenější zájmové skupiny.
8. NÁVRH PROZATÍMNÍCH VYROVNÁVACÍCH OPATŘENÍ
(202)
Vzhledem k závěrům, pokud jde o subvencování, újmu, příčinné souvislosti a zájem Unie, by měla být zavedena prozatímní vyrovnávací opatření, aby se zabránilo působení další újmy výrobnímu odvětví Unie subvencovaným dovozem.
8.1. Úroveň pro odstranění újmy
(203)
Pro účely stanovení úrovně těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná subvenční rozpětí a výše cla nezbytného pro odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(204)
Při výpočtu výše cla nezbytné pro odstranění účinků subvencování působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého by bylo možné přiměřeně dosáhnout ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez subvencovaného dovozu, při prodeji obdobného výrobku v Unii.
(205)
Úroveň pro odstranění újmy byla proto vypočítána na základě srovnání vážené průměrné ceny subvencovaného dovozu, jak je stanovena pro výpočty cenového podbízení ve 130. bodě odůvodnění výše, a ceny za obdobný výrobek, která výrobnímu odvětví Unie nezpůsobí újmu. Cena, která nepůsobí újmu, byla stanovena tak, že se k výrobním nákladům připočetla přiměřená úroveň zisku. Cílové ziskové rozpětí bylo předběžně stanoveno na 5 %, jak je uvedeno ve 148. bodě odůvodnění.
(206)
Veškeré rozdíly vyplývající z tohoto srovnání pak byly vyjádřeny jako procento průměrné celkové ceny CIF dovozu (viz 208. bod odůvodnění).
8.2. Prozatímní opatření
(207)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 12 odst. 1 základního nařízení měla uložit prozatímní vyrovnávací opatření na dovoz pocházející z Indie, a to na úrovni nižší z hodnot rozpětí subvencí a rozpětí újmy, podle pravidla nižšího cla.
(208)
Na základě výše uvedených skutečností byly sazby vyrovnávacího cla stanoveny porovnáním újmy a subvenčních rozpětí. Navrhují se proto následující prozatímní sazby vyrovnávacího cla:
Společnost
Subvenční rozpětí
Rozpětí újmy
Prozatímní vyrovnávací sazba cla
Rajaraatna Metal Industries
4,3 %
17,2 %
4,3 %
Venus group
3,1 %
26,1 %
3,1 %
Viraj Profiles Vpl. Ltd.
1,5 %
32,1 %
0,0 %
Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku
3,8 %
20,4 %
3,8 %
Všechny ostatní společnosti
4,3 %
26,1 %
4,3 %
(209)
Pokud jde o souběžné antidumpingové šetření, nesmí být podle čl. 24 odst. 1 pododst. 2 základního nařízení a podle čl. 14 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (8), na jeden výrobek současně uloženo antidumpingové i vyrovnávací clo, aby se napravila táž situace, která vzniká jak dumpingem, tak poskytnutím vývozní subvence. Pokud jde o subvenční programy, byla vývozní subvence, jak je uvedeno ve 29. až 112. bodě odůvodnění, poskytnuta v případě všech režimů. Příslušné prozatímní antidumpingové sazby cla daných spolupracujících výrobců budou v souběžném antidumpingovém šetření náležitě upraveny.
(210)
Individuální sazby vyrovnávacího cla pro společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou během tohoto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto výlučně použitelné na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Indie a vyrobeného uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážený dotčený výrobek vyrobený jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a takový výrobek podléhá celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(211)
Každou žádost o použití těchto individuálních sazeb vyrovnávacího cla pro jednotlivé společnosti (například po změně názvu subjektu nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (9) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech příslušné společnosti v souvislosti s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, např. spojených s takovou změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(212)
Aby se zajistilo vhodné vymáhání antisubvenčního cla, nemělo by se zbytkové clo použít pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale i na ty výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
9. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(213)
V zájmu řádné správy je třeba stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Kromě toho je třeba uvést, že zjištění související s uložením vyrovnávacích cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a že mohou být pro účely jakýchkoli konečných zjištění přehodnocena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní vyrovnávací clo na dovoz drátů z nerezavějící oceli, které:
-
obsahují (v hmotnostních procentech) 2,5 % nebo více niklu, kromě drátů obsahujících 28 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 31 % niklu a 20 % nebo více, avšak nejvýše 22 % chromu,
-
obsahují (v hmotnostních procentech) méně než 2,5 % niklu, kromě drátů obsahujících 13 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 25 % chromu a 3,5 % nebo více, avšak nejvýše 6 % hliníku,
jsou v současnosti kódů KN 7223 00 19 a 7223 00 99 a pocházejí z Indie.
2. Sazby prozatímního vyrovnávacího cla použitelné na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením jsou pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Raajratna Metal Industries, Ahmadábád, Gudžarát
4,3
B775
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Bombaj, Maháráštra
3,1
B776
Precision Metals, Bombaj, Maháráštra
3,1
B777
Hindustan Inox Ltd., Bombaj, Maháráštra
3,1
B778
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Bombaj, Maháráštra
3,1
B779
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maháráštra
0,0
B780
Společnosti uvedené v příloze
3,8
B781
Všechny ostatní společnosti
4,3
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 30 nařízení Rady (ES) č. 597/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 31 odst. 4 nařízení (ES) č. 597/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu čtyř měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. května 2013.
KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 419/2013
2013 m. gegužės 3 d.
kuriuo tam tikroms importuojamoms Indijos kilmės nerūdijančio plieno vieloms nustatomas laikinasis kompensacinis muitas
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. birželio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 597/2009 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 12 straipsnį,
pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
1. PROCEDŪRA
1.1. Inicijavimas
(1)
2012 m. rugpjūčio 10 d. Europos Komisija (toliau - Komisija) Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2) paskelbė pranešimą apie antisubsidijų tyrimo dėl tam tikrų į Sąjungą importuojamų Indijos (toliau - nagrinėjamoji šalis) kilmės nerūdijančio plieno vielų (toliau - antisubsidijų tyrimas arba šis tyrimas) inicijavimą (toliau - pranešimas apie inicijavimą).
(2)
Tą pačią dieną pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (3) Komisija paskelbė apie antidempingo tyrimo dėl tam tikrų į Sąjungą importuojamų Indijos kilmės nerūdijančio plieno vielų inicijavimą ir pradėjo atskirą tyrimą (toliau - antidempingo tyrimas).
(3)
Antisubsidijų tyrimas inicijuotas 2012 m. birželio 28 d. gavus Europos geležies ir plieno pramonės konfederacijos (toliau - Eurofer arba skundo pateikėjas) gamintojų, kurie pagamina daugiau nei 50 proc. visų tam tikrų nerūdijančio plieno vielų Sąjungoje, vardu pateiktą skundą. Skunde pateikti šio produkto subsidijavimo ir dėl to daromos materialinės žalos prima facie įrodymai, kurių pakako tyrimo inicijavimui pagrįsti.
(4)
Prieš inicijuodama tyrimą ir vadovaudamasi pagrindinio reglamento 10 straipsnio 7 dalimi, Komisija pranešė Indijos vyriausybei gavusi tinkamais dokumentais pagrįstą skundą, kuriame teigiama, kad dėl subsidijuojamo tam tikrų Indijos kilmės nerūdijančio plieno vielų importo Sąjungos pramonei daryta materialinė žala. Indijos vyriausybė buvo pakviesta konsultuotis, siekiant išsiaiškinti su skundo turiniu susijusią padėtį ir priimti abi šalis tenkinantį sprendimą. Šiuo atveju priimti abi šalis tenkinančio sprendimo nepavyko.
1.2. Su tyrimu susijusios šalys
(5)
Apie tyrimo inicijavimą Komisija oficialiai pranešė skundo pateikėjui, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, žinomiems eksportuojantiems gamintojams, žinomiems importuotojams ir naudotojams ir Indijos valdžios institucijoms.
(6)
Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą. Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą jas išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.
(7)
Atsižvelgdama į didelį su tyrimu susijusių nagrinėjamosios šalies eksportuojančių gamintojų, nesusijusių importuotojų ir Sąjungos gamintojų skaičių ir norėdama tyrimą užbaigti per teisės aktuose nustatytą terminą Komisija pranešime apie inicijavimą paskelbė nusprendusi pasirinkti pagrįstą nagrinėjamosios šalies eksportuojančių gamintojų, nesusijusių importuotojų ir Sąjungos gamintojų, kuriuos būtų galima išnagrinėti, skaičių ir pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnį atlikti atranką (toliau - atranka).
1.2.1. Eksportuojančių gamintojų atranka
(8)
Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų nagrinėjamosios šalies eksportuojančių gamintojų prašyta Komisijai pranešti apie save ir pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją.
(9)
Iš viso 18 eksportuojančių gamintojų, kurių kai kurie priklauso tai pačiai grupei, per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą pateikė prašomą informaciją, sutiko būti atrinkti, o 7 jų prašė atlikti individualų nagrinėjimą tuo atveju, jei nebūtų atrinkti. Penkiolika iš šių bendradarbiaujančių bendrovių nurodė per tiriamąjį laikotarpį eksportavusios nerūdijančio plieno vielas į Sąjungą. Todėl atranka atlikta remiantis šių 15 eksportuojančių gamintojų pateikta informacija.
(10)
Pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnį Komisija bendroves atrinko remdamasi didžiausia tipine nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą apimtimi, kurią būtų galima pagrįstai išnagrinėti per turimą laikotarpį. Atrinktos dvi individualios bendrovės ir viena keturių susijusių bendrovių grupė; jų eksportas sudarė daugiau nei 63 proc. visos nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą apimties.
(11)
Pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnio 2 dalį dėl atrinktų bendrovių konsultuotasi su visais žinomais susijusiais eksportuojančiais gamintojais ir susijusiomis Indijos valdžios institucijomis. Dėl bendrovių atrankos pastabų nepateikta.
(12)
Kaip nurodyta 10 konstatuojamojoje dalyje, pagrįstai atrinkta tik tiek bendrovių, kiek galima išnagrinėti per turimą laikotarpį. Atliekant tyrimą dėl subsidijavimo išnagrinėtos bendrovės išvardytos 19 konstatuojamojoje dalyje.
(13)
Be to, kaip minėta 9 konstatuojamojoje dalyje, pradžioje gauti 7 prašymai individualiam nagrinėjimui atlikti. Tačiau nuspręsta, kad šiuo etapu individualus nagrinėjimas pernelyg apsunkintų tyrimą ir trukdytų jį laiku užbaigti. Vis dėlto eksportuotojų, kurie reikiamą informaciją pateikė per nurodytą laikotarpį, prašymai bus nagrinėjami toliau atliekant tyrimą.
1.2.2. Sąjungos gamintojų atranka
(14)
Pranešime apie inicijavimą Komisija paskelbė preliminariai atrinkusi Sąjungos gamintojus. Pirmiausia buvo atrinkti penki gamintojai, kurie iki tyrimo inicijavimo Komisijai buvo žinomi kaip Sąjungos nerūdijančio plieno vielų gamintojai. Komisija bendroves atrinko remdamasi pardavimo ir gamybos apimtimi bei geografine vieta. Pranešime apie inicijavimą suinteresuotosios šalys taip pat ragintos pareikšti savo nuomonę dėl laikinai atrinktų bendrovių. Išanalizavus klausimyno atsakymus nustatyta, kad vienas atrinktas Sąjungos gamintojas turėjo susijusią bendrovę Sąjungoje, kuri taip pat gamino ir pardavė nerūdijančio plieno vielas. Taigi, šešiems Sąjungos gamintojams teko 46,5 proc. visos apskaičiuotos Sąjungos gamybos apimties. Laikoma, kad atrinktos bendrovės yra tipiškos Sąjungos pramonės bendrovės.
1.2.3. Importuotojų atranka
(15)
Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų nesusijusių importuotojų prašyta Komisijai pranešti apie save ir pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją.
(16)
Prašomą informaciją pateikė ir sutiko būti atrinktais devyni nesusiję importuotojai. Komisija atrinko tris bendroves, kurioms per TL teko 23,8 proc. importo iš Indijos į Sąjungą apimties, remdamasi didžiausia importo į Sąjungą apimtimi. Tačiau du atrinkti importuotojai nepateikė klausimyno atsakymų. Todėl šiame tyrimo etape nebuvo galima taikyti atrankos, vėliau vykdant tyrimą bus stengiamasi užtikrinti kitų importuotojų bendradarbiavimą.
1.2.4. Klausimyno atsakymai ir tikrinamieji vizitai
(17)
Klausimynai nusiųsti Indijos vyriausybei, trims atrinktiems eksportuojantiems Indijos gamintojams (jų grupėms) ir eksportuojantiems gamintojams, kurie prašė taikyti individualų nagrinėjimą, šešiems atrinktiems Sąjungos gamintojams, trims atrinktiems nesusijusiems importuotojams ir devyniems žinomiems naudotojams.
(18)
Klausimyno atsakymus pateikė Indijos vyriausybė, trys atrinkti eksportuojantys Indijos gamintojai (jų grupės), vienas eksportuojantis gamintojas, kuris prašė taikyti individualų nagrinėjimą, šeši atrinkti Sąjungos gamintojai, vienas nesusijęs importuotojas ir trys naudotojai.
(19)
Komisija rinko ir tikrino visą suinteresuotųjų šalių pateiktą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga norint padaryti preliminarias išvadas dėl subsidijavimo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų. Tikrinamieji vizitai surengti Indijos vyriausybės patalpose Delyje ir toliau išvardytų šalių patalpose.
Sąjungos gamintojai:
-
Hagener Feinstahl GmbH, Hagenas, Vokietija;
-
Inoxfil S.A., Igvalada, Ispanija;
-
Rodacciai SPA, Milanas, Italija;
-
Trafilerie Brambilla SPA, Calziocorte, Italija.
-
Ugitech grupė:
-
Ugitech France S.A., Breso Burgas, Prancūzija;
-
Sprint Metal Edelstahl, Hėmeris, Vokietija.
Eksportuojantys Indijos gamintojai:
-
Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat;
-
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharaštra.
-
Venus grupė:
-
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbajus, Maharaštra;
-
Precision Metals, Mumbajus, Maharaštra;
-
Hindustan Inox Ltd., Mumbajus, Maharaštra;
-
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbajus, Maharaštra.
1.3. Tiriamasis ir nagrinėjamasis laikotarpiai
(20)
Atliekant subsidijavimo ir žalos tyrimą nagrinėtas 2011 m. balandžio 1 d. - 2012 m. kovo 31 d. laikotarpis (toliau - tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2009 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
2. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
2.1. Nagrinėjamasis produktas
(21)
Nagrinėjamasis produktas - Indijos kilmės nerūdijančio plieno viela, kurios sudėtyje:
-
nikelis sudaro ne mažiau kaip 2,5 proc. masės, išskyrus vielą, kurios sudėtyje esantis nikelis sudaro ne mažiau kaip 28 proc., bet ne daugiau kaip 31 proc. masės ir kurios sudėtyje esantis chromas sudaro ne mažiau kaip 20 proc., bet ne daugiau kaip 22 proc. masės,
-
nikelis sudaro mažiau kaip 2,5 proc. masės, išskyrus vielą, kurios sudėtyje esantis chromas sudaro ne mažiau kaip 13 proc., bet ne daugiau kaip 25 proc. masės, ir kurios sudėtyje esantis aliuminis sudaro ne mažiau kaip 3,5 proc., bet ne daugiau kaip 6 proc. masės
-
ir kurios KN kodai yra 7223 00 19 ir 7223 00 99.
(22)
Viena šalis teigė, kad yra vadinamosios labai techniškos produktų rūšys, kurios skiriasi nuo kitų Indijoje ir Sąjungoje gaminamo nagrinėjamojo produkto rūšių. Ji taip pat teigė, kad ne taip kaip daugelio rūšių produktai, eksportuojami iš Indijos į Sąjungą, techniškų rūšių produktai yra ne prekės, bet konkrečių rūšių produktai, gaminami konkrečiai paskirčiai pagal tam tikras plieno markes ir tam tikrą diametrą, ir jie neturėtų būti nagrinėjami šiame tyrime.
(23)
Šiame etape atrodo, kad techniškų rūšių produktai priklauso produkto apibrėžčiai ir pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis, cheminėmis ir techninėmis savybėmis, palyginti su kitų rūšių nagrinėjamuoju produktu. Be to, atrodo, kad šių rūšių produktus taip pat gamina Sąjungos pramonė, taigi techninių rūšių produktai patenka į tyrimo aprėptį.
2.2. Panašus produktas
(24)
Atlikus tyrimą patvirtinta, kad nagrinėjamojo produkto ir Indijoje gaminamo ir vidaus rinkoje parduodamo produkto, taip pat Sąjungos pramonės gaminamo ir Sąjungos rinkoje parduodamo produkto pagrindinės fizinės, cheminės ir techninės savybės ir naudojimo paskirtis sutampa. Todėl šie produktai preliminariai laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio c dalyje.
3. SUBSIDIJAVIMAS
3.1. Įžanga
(25)
Remiantis skunde ir Komisijos klausimyno atsakymuose pateikta informacija, nagrinėtos šios schemos, kurias taikant, kaip įtariama, buvo teikiamos subsidijos:
a)
Muito sumažinimo leidimo schema (toliau - MSLS);
b)
Sąlyginio apmokestinimo muitu schema (SAMS);
c)
Išankstinių leidimų schema (toliau - ILS);
d)
Gamybos priemonių eksportui skatinti schema (toliau - GPESS);
e)
Eksporto kreditų schema (EKS);
f)
Tikslinių rinkų schema (TRS);
g)
Specialiosios ekonominės zonos ir (arba) į eksportą orientuotos bendrovės (SEZ / EOB).
(26)
Schemos, nurodytos a, c, d, f ir g punktuose, yra pagrįstos 1992 m. Užsienio prekybos (plėtros ir reguliavimo) įstatymu (1992 m. Nr. 22), kuris įsigaliojo 1992 m. rugpjūčio 7 d. (toliau - Užsienio prekybos įstatymas). Pagal Užsienio prekybos įstatymą Indijos vyriausybė įgaliojama skelbti su eksporto ir importo politika susijusius pranešimus. Jie apibendrinami užsienio prekybos politikos dokumentuose, kuriuos kas penkerius metus leidžia ir reguliariai atnaujina Prekybos ministerija. Su šio tyrimo TL susijęs Užsienio prekybos politikos dokumentas - 2009-2014 m. Užsienio prekybos politika (2009-2014 m. UPP). Be to, 2009-2014 m. UPP reglamentuojančias procedūras Indijos vyriausybė nustato Procedūrų vadovo I tome (toliau - PV I 2009-2014 m.). Procedūrų vadovas taip pat reguliariai atnaujinamas.
(27)
Eksporto kreditų schema, nurodyta e punkte, yra pagrįsta 1949 m. Bankininkystės reguliavimo įstatymo 21 ir 35A skirsniais, pagal kuriuos Indijos rezervų bankas (toliau - IRB) vadovauja komercinių bankų veiklai eksporto kreditų srityje.
(28)
b punkte nurodyta SAMS schema yra pagrįsta 1962 m. Muitinės įstatymo 75 skirsniu, 1944 m. Centrinio akcizų įstatymo 37 skirsniu, 1994 m. Finansų įstatymo 93A ir 94 skirsniais ir 1995 m. Muitų, centrinio akcizų muito ir paslaugų mokesčio sąlyginio apmokestinimo taisyklėmis. Sąlyginio apmokestinimo normos skelbiamos reguliariai; TL taikytinos normos - 2011-2012 m. sąlyginio apmokestinimo muitu visos pramonės normos (VPN), paskelbtos pranešimu Nr. 68 / 2011- Cus. (N.T). 2009-2014 m. UPP 4 skyriuje Sąlyginio apmokestinimo muitu schema taip pat vadinama atsisakymo išieškoti muitus schema.
3.2. Muito sumažinimo leidimo schema (MSLS)
a) Teisinis pagrindas
(29)
Išsamus MSLS aprašymas pateiktas 2009-2014 UPP m. 4.3 skyriuje ir PV I 2009-2014 m. 4 skyriuje.
b) Teisė pasinaudoti
(30)
Teisę naudotis šia schema turi visi gamintojai eksportuotojai arba prekiautojai eksportuotojai.
c) Praktinis MSLS įgyvendinimas
(31)
Eksportuotojas gali kreiptis dėl MSLS kreditų, kurie skaičiuojami procentais nuo produktų, eksportuojamų pagal šią schemą, vertės. Tokias MSLS normas Indijos valdžios institucijos nustatė beveik visiems produktams, įskaitant nagrinėjamąjį produktą. Jos nustatomos pagal standartines išeigos normas (toliau - SIN), atsižvelgiant į tariamą importuotų žaliavų kiekį eksportuojamame produkte ir tokiam tariamam importui taikomus muito mokesčius, neatsižvelgiant į tai, ar toks importo muitas buvo faktiškai sumokėtas, ar ne. Nagrinėjamojo produkto MSLS norma per dabartinio tyrimo TL buvo 5 proc., taikant 97 Rs/kg viršutinę vertės ribą.
(32)
Norėdama pasinaudoti šia schema, bendrovė turi eksportuoti. Eksporto sandorio metu eksportuotojas Indijos valdžios institucijoms privalo pateikti deklaraciją, kurioje turi būti nurodyta, kad eksportuojama pagal MSLS. Tam, kad produktus būtų galima eksportuoti, Indijos muitinė, vykdydama išsiuntimo procedūrą, išduoda eksporto važtaraštį. Šiame dokumente, inter alia, nurodoma MSLS kredito suma, kurią ketinama skirti tai eksporto operacijai. Tada eksportuotojas sužino, kokio dydžio lengvata jam bus suteikta. Muitinėms išdavus eksporto važtaraštį, Indijos vyriausybė nebegali keisti savo sprendimo dėl MSLS kredito suteikimo.
(33)
Nustatyta, kad pagal Indijos apskaitos standartus MSLS kreditai komercinėse sąskaitose gali būti kaupiamuoju principu traukiami į apskaitą kaip pajamos, kai įvykdomas eksporto įsipareigojimas. Tokie kreditai gali būti naudojami mokėti muitams už paskesnius importuojamus produktus, išskyrus gamybos priemones ir produktus, kuriems taikomi importo apribojimai. Produktus, importuotus naudojant tokius kreditus, galima parduoti vidaus rinkoje (sumokėjus pardavimo mokestį) arba naudoti kitais tikslais. MSLS kreditai gali būti laisvai perleidžiami ir galioja 24 mėnesius nuo išdavimo.
(34)
Prašymai dėl MSLS kreditų teikiami elektronine forma, juos galima pateikti neribotam eksporto sandorių skaičiui. De facto nėra nustatyti galutiniai paraiškų dėl MSLS kreditų teikimo terminai. MSLS tvarkyti naudojama elektroninė sistema automatiškai neatmeta eksporto sandorių, pateiktų po PV I 2009-2014 m. 4.47 skyriuje nurodyto pateikimo termino. Be to, kaip aiškiai numatyta PV I 2009-2014 m. 9.3 skyriuje, paraiškos, gautos pasibaigus paraiškų teikimo terminui, gali būti visada priimamos sumokėjus nedidelį baudos mokestį (t. y. 10 proc. susijusios sumos).
(35)
Nustatyta, kad dvi atrinktos bendrovės per pirmuosius du TL ketvirčius šia schema naudojosi.
d) Išvados dėl MSLS
(36)
MSLS yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. MSLS kreditas - Indijos vyriausybės finansinė parama, nes jis galiausiai bus naudojamas importo muitams kompensuoti, taip sumažinant Indijos vyriausybės pajamas iš muitų, kurias ji turėtų gauti. Be to, MSLS kreditas yra naudingas eksportuotojui, nes padidina jo likvidumą.
(37)
Be to, pagal teisės aktus MSLS priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas, todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą ji laikoma individualia ir kompensuotina schema.
(38)
Ši schema negali būti laikoma leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje, nes ji neatitinka pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede (sąlyginio apmokestinimo sistemos apibrėžtis ir taisyklės) ir III priede (pakaitinio sąlyginio apmokestinimo sistemos apibrėžtis ir taisyklės) išdėstytų taisyklių. Tiksliau eksportuotojas per gamybos procesą neprivalo faktiškai sunaudoti be muito importuotų produktų, ir kredito suma skaičiuojama neatsižvelgiant į faktines panaudotas žaliavas. Be to, netaikoma jokia sistema arba tvarka, siekiant patvirtinti, kokios žaliavos naudojamos gaminant eksportuojamą produktą, arba įsitikinti, ar nebuvo sumokėti per dideli importo muitai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II ir III prieduose. Galiausiai eksportuotojas turi teisę naudotis MSLS lengvatomis ir tuo atveju, kai iš viso neimportuoja žaliavų. Norinčiam gauti lengvatą eksportuotojui pakanka paprasčiausiai eksportuoti produktus neįrodant, kad buvo importuotos kokios nors žaliavos. Tai reiškia, kad net tie eksportuotojai, kurie visas žaliavas įsigyja vietoje ir neimportuoja jokių produktų, kurie gali būti naudojami kaip žaliavos, taip pat turi teisę naudotis MSLS.
e) MSLS panaikinimas ir perėjimas prie SAMS
(39)
2011 m. liepos 17 d. Valstybės pranešimu Nr. 54 (RE-2010)/2009-2014 MSLS paskutinį kartą pratęsta trims mėnesiams ir jos galiojimas pratęstas iki 2011 m. rugsėjo 30 d. Kadangi apie papildomą pratęsimą paskelbta nebuvo, MSLS buvo faktiškai panaikinta nuo 2011 m. rugsėjo 30 d. Todėl reikėjo patikrinti, ar atsižvelgiant į pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalį galima nustatyti priemones.
(40)
Indijos vyriausybė Komisijai paaiškino, kad panaikinus MSLS bendrovės galėjo rinktis kitas atleidimo nuo muito / atsisakymo išieškoti muitus schemas, apibrėžtas 2009-2014 m. UPP 4 skyriuje, t. y. Išankstinių leidimų schemą (ILS) arba Sąlyginio apmokestinimo muitu schemą (SAMS).
(41)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad abi atrinktos bendrovės SAMS pradėjo naudotis netrukus, kai tik buvo panaikinta MSLS. Reikia pabrėžti, kad SAMS pradėta taikyti 1995 m., ji taikyta kartu su MSLS per pirmuosius du TL ketvirčius ir ne vienerius metus iki TL. Tačiau SAMS nebuvo galima naudoti kartu su MSLS tam pačiam eksportui.
(42)
Reikia pažymėti, kad Indijos vyriausybė ėmėsi priemonių sklandžiam MSLS pakeitimui į SAMS organizuoti, kaip įrodo 2011 m. rugsėjo 22 d. aplinkraštis Nr. - 42 /2011-Customs. Šiame aplinkraštyje aiškinama, kad „sąlyginio apmokestinimo muitu schemai šiais metais priskiriamos prekės, kurioms taikyta MSLS“. Tame pačiame aplinkraštyje teigiama, kad pagal MSLS veikiantiems sektoriams „nuspręsta suorganizuoti sklandų nuostatų šiems sektoriams pakeitimą jas įtraukiant į Sąlyginio apmokestinimo muitu schemą. Pagal pereinamojo laikotarpio susitarimą šioms prekėms bus šiek tiek sumažinta MSLS norma, t. y. 1-3 proc. daugumai prekių.“ Kitaip tariant aplinkraštyje nurodyta, kad sąlyginio apmokestinimo muitu normos, kurios įsigaliojo nuo 2011 m. spalio 1 d., nustatytos taip, kad pagal jas būtų teikiamos tokios pačios lengvatos, kaip pagal panaikintą MSLS.
(43)
Iš tiesų nustatyta, kad nagrinėjamajam produktui nuo 2011 m. spalio 1 d. taikant SAMS normas subsidijavimo lygis buvo toks pat, kaip pagal MSLS iki 2011 m. rugsėjo 30 d. Per tyrimą taip pat patvirtinta, kad visų atrinktų bendrovių MSLS ir SAMS subsidijų skirtumų lygiai labai panašūs, kiekviena tų bendrovių MSLS naudojo pirmus 6 TL mėnesius, SAMS - kitus 6 TL mėnesius.
(44)
41-43 konstatuojamosiose dalyse įrodyta, kad net panaikinus MSLS lengvatos toliau buvo teikiamos nepertraukiamai, jos praktiškai buvo tokio paties dydžio, todėl perėjimas prie sąlyginio apmokestinimo muitu schemos buvo nejuntamas. Dėl to daroma išvada, kad subsidijos nebuvo panaikintos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalyje, ir MSLS yra kompensuotina subsidija.
f) Subsidijos sumos skaičiavimas
(45)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalį ir 5 straipsnį kompensuotinos subsidijos dydis yra apskaičiuojamas subsidijos gavėjui suteiktos naudos išraiška, nustačius, kad tokios naudos suteikta subsidijavimo tyrimo laikotarpiu. Todėl buvo nuspręsta, kad gavėjas gauna lengvatą tuo metu, kai pagal šią schemą sudaromas eksporto sandoris. Šiuo momentu Indijos vyriausybė privalo atsisakyti muitų, o tai yra finansinė parama, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Muitinei išdavus eksporto važtaraštį, kuriame, inter alia, nurodoma konkrečiam eksporto sandoriui suteiktina MSLS kredito suma, Indijos vyriausybė nebeturi teisės priimti sprendimo suteikti subsidiją ar jos nesuteikti. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, laikoma, kad pagal MSLS gauta subsidija yra lygi kreditų, gautų už eksporto operacijas, atliktas pagal šią schemą per TL, sumoms.
(46)
Pateikus pagrįstus prašymus, siekiant apskaičiuoti subsidijos sumą, kaip skaitiklį, iš tokiu būdu nustatytų kreditų pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktą buvo išskaičiuoti mokesčiai, kuriuos būtina sumokėti, norint gauti subsidiją. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, šios subsidijų sumos buvo paskirstytos visai nagrinėjamojo produkto eksporto apyvartai per TL kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo to, ar vykdomas eksportas, ir ją skiriant nebuvo atsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį.
(47)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, susijusioms bendrovėms pagal šią schemą per TL nustatyta 0,58 proc. subsidijų norma ir atitinkamai 0,93 proc. 1,04 proc., 1,32 proc., 2,04 proc. subsidijų normos Venus grupės bendrovėms.
3.3. Sąlyginio apmokestinimo muitu schema (SAMS)
(a) Teisinis pagrindas
(48)
Išsamus SAMS aprašymas pateiktas 1995 m. Muitų ir centrinio akcizo sąlyginio apmokestinimo muitu taisyklėse su pakeitimais, padarytais vėliau paskelbtais pranešimais.
(b) Teisė pasinaudoti
(49)
Teisę naudotis šia schema turi visi gamintojai eksportuotojai arba prekiautojai eksportuotojai.
(c) Praktinis įgyvendinimas
(50)
Teisę naudotis šia schema turintis eksportuotojas gali kreiptis dėl sąlyginio apmokestinimo muitu sumos, kuri skaičiuojama procentais nuo produktų, eksportuojamų pagal šią schemą, FOB vertės. Sąlyginio apmokestinimo muitu normas Indijos vyriausybė nustatė beveik visiems produktams, įskaitant nagrinėjamąjį produktą. Jos nustatytos remiantis produkto gamybai kaip žaliavos naudojamų medžiagų vidutiniu kiekiu ar verte ir vidutine už žaliavas sumokėtų muitų suma. Šios normos taikomos neatsižvelgiant į faktinį importo muitų sumokėjimą. Nagrinėjamojo produkto SAMS norma per TL buvo 4 proc. FOB vertės, taikant 5 Rs/kg viršutinę ribą, priklausomai nuo to, kuri mažesnė.
(51)
Norėdama pasinaudoti šia schema, bendrovė turi eksportuoti. Į muitinės serverį (ICEGATE) įvedant krovinio duomenis nurodoma, kad eksportas vykdomas pagal SAMS, ir SAMS suma nustatoma neatšaukiamai. Po to, kai vežėjas pateikia bendrąją eksporto deklaraciją, muitinė ją palygina su važtaraščio duomenimis ir įvertina patenkinamai, laikoma, kad visos sąlygos yra įvykdytos ir sąlyginio apmokestinimo muitu suma turi būti sumokėta tiesioginiu mokėjimu į eksportuotojo banko sąskaitą arba išduodant banko vekselį.
(52)
Be to, eksportuotojas turi pateikti eksporto pajamų panaudojimo įrodymą pateikdamas banko pažymą apie eksporto pajamų panaudojimą (BRC). Šį dokumentą galima pateikti po to, kai sumokama sąlyginio apmokestinimo muitu suma, tačiau Indijos vyriausybė atsiima sumokėtą sumą, jei eksportuotojas per nustatytą terminą nepateikia BRC.
(53)
Sąlyginio apmokestinimo muitu sumą galima naudoti bet kokiais tikslais.
(54)
Nustatyta, kad pagal Indijos apskaitos standartus sąlyginio apmokestinimo muitu suma komercinėse sąskaitose gali būti kaupiamuoju principu traukiama į apskaitą kaip pajamos, kai įvykdomas eksporto įsipareigojimas.
(55)
Nustatyta, kad dvi atrinktos bendrovės per du paskutinius TL ketvirčius naudojosi SAMS.
(d) Išvada dėl SAMS
(56)
SAMS yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. Sąlyginio apmokestinimo muitu suma yra finansinė Indijos vyriausybės parama, nes tai Indijos vyriausybės tiesioginis lėšų pervedimas. Sąlyginio apmokestinimo muitu suma taip pat yra naudinga eksportuotojui, nes padidina jo likvidumą.
(57)
Be to, pagal teisės aktus SAMS priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas, todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą ji laikoma individualia ir kompensuotina.
(58)
Šios schemos negalima laikyti leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo muitais sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Ji neatitinka griežtų taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede (sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos apibrėžtis ir taisyklės) ir III priede (pakaitinės sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos apibrėžtis ir taisyklės).
(59)
Nėra jokios sistemos arba tvarkos, kurias taikant būtų patvirtinta, kokios žaliavos naudojamos gaminant eksportuojamą produktą, arba nustatyta, ar nebuvo sumokėti per dideli importo muitai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II ir III prieduose. Galiausiai eksportuotojas turi teisę naudotis SAMS lengvatomis ir tuo atveju, kai iš viso neimportuoja žaliavų. Norinčiam gauti lengvatą eksportuotojui pakanka paprasčiausiai eksportuoti produktus neįrodant, kad buvo importuotos kokios nors žaliavos. Tai reiškia, kad net tie eksportuotojai, kurie visas žaliavas įsigyja vietoje ir neimportuoja jokių produktų, kurie gali būti naudojami kaip žaliavos, taip pat turi teisę naudotis SAMS.
(60)
Tai patvirtinta Indijos vyriausybės aplinkraštyje Nr. 24/2001, kuriame aiškiai teigiama, kad „sąlyginio apmokestinimo muitu normos nėra susijusios su faktiniu žaliavų naudojimu ir faktiniu konkretaus eksportuotojo ar atskiros siuntos žaliavų apmokestinimu“, ir regioninėms valdžios institucijoms nurodoma, kad „per patikrinimus vietoje neturi būti reikalaujama pateikti įrodymų apie faktinius muitus, sumokėtus už importuotas ar vietines žaliavas, ar eksportuotojų pateiktų sąlyginio apmokestinimo muitu prašymų“.
(61)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma išvada, kad SAMS yra kompensuotina subsidija.
(e) Subsidijos sumos skaičiavimas
(62)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalį ir 5 straipsnį kompensuotinos subsidijos dydis yra apskaičiuojamas subsidijos gavėjui suteiktos naudos išraiška, nustačius, kad tokios naudos suteikta subsidijavimo tyrimo laikotarpiu. Todėl buvo nuspręsta, kad gavėjas gauna lengvatą tuo metu, kai pagal šią schemą sudaromas eksporto sandoris. Šiuo momentu Indijos vyriausybė privalo sumokėti sąlyginio apmokestinimo muitu sumą, o tai yra finansinė parama, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Muitinei išdavus eksporto važtaraštį, kuriame, inter alia, nurodoma konkrečiam eksporto sandoriui suteiktina sąlyginio apmokestinimo muitu suma, Indijos vyriausybė nebeturi teisės priimti sprendimo suteikti subsidiją ar jos nesuteikti. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, laikoma, kad pagal SAMS gauta subsidija yra lygi sąlyginio apmokestinimo muitu sumų, gautų už eksporto operacijas, atliktas pagal šią schemą per TL, sumoms.
(63)
Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, šios subsidijų sumos buvo paskirstytos visai eksporto apyvartai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo to, ar vykdomas eksportas, ir ją suteikiant nebuvo atsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį.
(64)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, susijusioms bendradarbiaujančioms bendrovėms pagal šią schemą nustatyta 0,61 proc. subsidijų norma ir atitinkamai 1,14 proc., 1,77 proc., 1,68 proc., 1,91 proc. subsidijų normos Venus grupės bendrovėms.
3.4. Išankstinių leidimų schema (ILS)
a) Teisinis pagrindas
(65)
Išsamus schemos aprašymas pateiktas 2009-2014 m. UPP 4.1.1-4.1.14 dalyse ir PV I 2009-2014 m. 4.1-4.30 skyriuose.
b) Teisė pasinaudoti
(66)
ILS sudaro šešios poschemės, kurios išsamiau aprašytos 67 konstatuojamojoje dalyje. Šios poschemės, inter alia, skiriasi teisės pasinaudoti lengvatomis taikymo sritimi. Teisę naudotis ILS fiziniam eksportui ir ILS metiniams poreikiams taikomomis poschemėmis turi su finansuojančiais gamintojais susieti gamintojai eksportuotojai ir prekiautojai eksportuotojai. Galutiniam eksportuotojui produktus tiekiantys gamintojai eksportuotojai turi teisę naudotis tarpiniam tiekimui taikoma ILS. Teisę naudotis ILS vadinamojo tariamo eksporto poscheme turi pagrindiniai rangovai, tiekiantys produktus 2009-2014 m. UPP 8.2 dalyje nurodytoms vadinamojo tariamo eksporto kategorijų įmonėms, pvz., į eksportą orientuotoms įmonėms (toliau - EOĮ). Galiausiai vadinamojo tariamo eksporto lengvatomis pagal Išankstinio išleidimo įsakymo (IIĮ) ir Kompensacinio vidaus akredityvo poschemes teisę naudotis turi tarpiniai gamintojų eksportuotojų tiekėjai.
c) Praktinis įgyvendinimas
(67)
Išankstinai leidimai gali būti išduodami:
i) Fiziniam eksportui: tai pagrindinė poschemė. Pagal ją leidžiama be muito importuoti žaliavas, naudojamas konkretiems eksportuojamiems produktams gaminti. Šiuo atveju „fizinis“ reiškia, kad eksportuojamas produktas turi būti išvežtas iš Indijos teritorijos. Licencijoje nurodoma leidžiama importo apimtis ir eksporto įsipareigojimas, įskaitant eksportuojamo produkto rūšį.
ii) Metiniams poreikiams: toks leidimas susijęs su platesne produktų grupe (pvz., cheminiai ir susiję produktai), o ne konkrečiu eksportuojamu produktu. Licencijos turėtojas, neviršydamas tam tikros ribinės vertės, nustatytos atsižvelgiant į jo ankstesnės eksporto veiklos rezultatus, gali be muito importuoti visas žaliavas, kurios turi būti naudojamos bet kuriems tokiai grupei priklausantiems produktams gaminti. Jis gali pasirinkti eksportuoti bet kurį tai produktų grupei priskiriamą produktą, pagamintą naudojant tokią muitu neapmokestinamą medžiagą.
iii) Tarpiniam tiekimui: ši poschemė taikoma tokiais atvejais, kai du gamintojai ketina gaminti vieną eksportuojamą produktą ir pasiskirstyti gamybos procesą. Tarpinį produktą gaminantis gamintojas eksportuotojas gali be muito importuoti žaliavas ir tam gali pasinaudoti ILS tarpiniam tiekimui. Galutinis eksportuotojas baigia gamybos procesą ir privalo eksportuoti galutinį produktą.
iv) Tariamam eksportui: pagal šią poschemę pagrindinis rangovas gali be muito importuoti žaliavas, reikalingas gaminti produktus, kuriuos ketinama parduoti 2009-2014 m. UPP 8.2. dalies b-f, g, i ir j punktuose minėtų kategorijų pirkėjams kaip vadinamąjį tariamą eksportą. Indijos vyriausybės nuomone, tariamas eksportas reiškia tuos sandorius, pagal kuriuos tiekiami produktai yra neišgabenami iš šalies. Tam tikros tiekimo kategorijos laikomos tariamu eksportu, jei produktai pagaminti Indijoje, pvz., produktų tiekimas į eksportą orientuotai įmonei (toliau - EOĮ) arba specialiojoje ekonominėje zonoje (toliau - SEZ) esančiai bendrovei.
v) Išankstinio išleidimo įsakymas (IIĮ): ILS leidimo turėtojas, ketinantis įsigyti žaliavų iš vietos šaltinių ir nesinaudoti tiesioginiu importu, turi galimybę jų įsigyti pateikdamas IIĮ. Tokiais atvejais išankstiniai leidimai pripažįstami kaip IIĮ ir patvirtinami vietos tiekėjui pristačius jame nurodytus produktus. Patvirtinus IIĮ vietos tiekėjui suteikiama teisė naudotis tariamo eksporto lengvatomis, kaip nurodyta 2009-2014 m. UPP 8.3 dalyje (t. y. tarpiniam tiekimui ir (arba) tariamam eksportui, tariamo eksporto sąlyginiam apmokestinimui muitais ir galutinio akcizo grąžinimui taikoma ILS). Pagal IIĮ mechanizmą mokesčiai ir muitai grąžinami tiekėjui, o ne galutiniam eksportuotojui sąlyginio apmokestinimo muitais ir (arba) muitų grąžinimo forma. Mokesčiai ir (arba) muitai gali būti grąžinami už vietos ir importuotas žaliavas.
vi) Kompensaciniam vidaus akredityvui: ši poschemė taip pat apima vietos tiekimą išankstinio leidimo turėtojui. Išankstinio leidimo turėtojas gali kreiptis į banką dėl vidaus akredityvo atidarymo vietos tiekėjui. Bankas patvirtina tiesioginio importo leidimą tik produktų, kurie ne importuojami, o įsigyjami šalies viduje, vertei ir kiekiui. Vietos tiekėjas turi teisę naudotis tariamo eksporto lengvatomis, nurodytomis 2009-2014 m. UPP 8.3 dalyje (t. y. tarpiniam tiekimui ir (arba) tariamam eksportui, tariamo eksporto sąlyginiam apmokestinimui muitais ir galutinio akcizo grąžinimui taikoma ILS).
(68)
Per TL dviem atrinktoms bendrovėms pagal ILS taikytos nuolaidos, susijusios su nagrinėjamuoju produktu. Šios bendrovės naudojosi viena iš poschemių, t. y. išankstiniais leidimais fiziniam eksportui. Todėl kompensavimo pagal kitas nepanaudotas poschemes nustatyti nereikia.
(69)
Indijos valdžios institucijų atliekamo tikrinimo tikslais išankstinio leidimo turėtojas teisiškai privalo „teisingai ir tinkamai tvarkyti importuotų ir (arba) šalies viduje be muitų įsigytų produktų suvartojamo ir naudojamo kiekio apskaitą“ ir naudoti specialią formą (PV I 2009-2014 m. 4.26 ir 4.30 skyriai bei 23 priedėlis), t. y. pildyti faktinį vartojimo registrą. Registrą turi tikrinti nepriklausomas atestuotas apskaitininkas ir (arba) darbo ir sąnaudų apskaitininkas, išduodantis sertifikatą, kuriame patvirtinama, kad nurodyti registrai ir susiję įrašai patikrinti, o pagal 23 priedėlį pateikta informacija visais atžvilgiais teisinga ir tiksli.
(70)
Dėl poschemės, kuria per TL naudojosi nagrinėjamosios bendrovės, t. y. fizinio eksporto poschemės: Indijos vyriausybė nustato leistinos importo apimties ir įsipareigojimo eksportuoti kiekį ir vertę bei įrašo ją leidime. Be to, importuojant ir eksportuojant vyriausybės pareigūnai atitinkamus sandorius turi įrašyti leidime. Pagal ILS leidžiamą importo apimtį nustato Indijos vyriausybė, remdamasi standartinėmis išeigos normomis (toliau - SIN), kurios nustatytos iš esmės visiems produktams, įskaitant nagrinėjamąjį produktą.
(71)
Importuojamos žaliavos negali būti perduodamos ir turi būti naudojamos galutiniam eksportuojamam produktui gaminti. Eksporto įsipareigojimą reikia įvykdyti per nustatytą laikotarpį nuo licencijos išdavimo (per 24 mėnesius su galimybe pratęsti laikotarpį du kartus po 6 mėnesius).
(72)
Be to, atliekant tyrimą nustatyta, kad Indijos valdžios institucijų nurodytų tikrinimo reikalavimų praktikoje nebuvo laikomasi arba jie dar neišbandyti.
(73)
Abi patikrintos bendrovės turėjo tam tikrą gamybos ir suvartojimo registrą. Tačiau remiantis suvartojimo registru nebuvo galima patikrinti, kurios žaliavos ir koks jų kiekis buvo sunaudota eksportuojamam produktui gaminti. Dėl tikrinimo reikalavimų, nurodytų 69 konstatuojamojoje dalyje, bendrovės neturėjo jokių įrašų, kuriais remiantis būtų galima įrodyti, kad buvo atliktas nepriklausomas suvartojimo registro auditas. Todėl manoma, kad nagrinėti eksportuotojai nesugebėjo įrodyti, kad laikėsi susijusių užsienio prekybos politikos dokumentų nuostatų.
d) Išvada dėl ILS
(74)
Atleidimas nuo importo muitų yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje, t. y. Indijos vyriausybės finansinė parama, nes ją teikiant sumažėja pajamos iš muitų, kurios kitu atveju būtų surinktos, o tiriamiems eksportuotojams suteikiama lengvata, nes pagerėja jų likvidumas.
(75)
Be to, pagal teisės aktus aiškiai nustatyta, kad ILS fiziniam eksportui priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas, todėl laikoma individualia ir kompensuotina priemone pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą. Neprisiimdama eksporto įsipareigojimo bendrovė negali naudotis pagal šias schemas teikiamomis lengvatomis.
(76)
Šiuo atveju naudojamos poschemės negalima laikyti leistina sąlyginio apmokestinimo sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Ji neatitinka taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede (sąlyginio apmokestinimo sistemos apibrėžtis ir taisyklės) ir III priede (pakaitinės sąlyginio apmokestinimo sistemos apibrėžtis ir taisyklės). Indijos vyriausybė netaikė veiksmingos tikrinimo sistemos arba tvarkos, kad nustatytų, ar žaliavos buvo sunaudotos eksportuojamam produktui gaminti ir kokiais kiekiais (pagrindinio reglamento II priedo II dalies 4 punktas, o pakaitinių sąlyginio apmokestinimo sistemų atveju - pagrindinio reglamento III priedo II dalies 2 punktas). Todėl laikoma, kad nagrinėjamojo produkto SIN buvo nepakankamai tikslios ir negali būti laikomos faktinio vartojimo tikrinimo sistema, nes dėl jų formos Indijos vyriausybė negali pakankamai tiksliai patikrinti, koks žaliavų kiekis buvo sunaudotas eksportuojamam produktui gaminti. Be to, Indijos vyriausybė neatliko papildomo patikrinimo atsižvelgdama į panaudotas faktines žaliavas, nors paprastai tokį patikrinimą reikia atlikti, kai netaikoma veiksminga tikrinimo sistema (pagrindinio reglamento II priedo II dalies 5 punktas ir III priedo II dalies 3 punktas).
(77)
Todėl poschemė yra kompensuotina.
e) Subsidijos sumos skaičiavimas
(78)
Jeigu netaikomos leistinos sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos arba pakaitinės sąlyginio apmokestinimo sistemos, kompensuotina lengvata - atsisakymas išieškoti visus importo muitus, paprastai mokamus už importuojamas žaliavas. Dėl to pažymima, kad pagrindiniame reglamente ne tik numatyta kompensuoti perviršinę atsisakytų išieškoti muitų sumą. Pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir I priedo i punkte nustatyta, kad perviršinė atsisakytų išieškoti muitų suma gali būti kompensuojama, tik jeigu įvykdomos pagrindinio reglamento II ir III priedų sąlygos. Tačiau šiuo atveju šios sąlygos nebuvo įvykdytos. Tai reiškia, kad nustačius, jog stebėsena nepakankama, pirmiau nurodyta išimtis sąlyginio apmokestinimo sistemoms netaikoma. Tokiu atveju taikoma įprastinė taisyklė dėl nesumokėtų muitų (prarastų pajamų) sumos kompensavimo, o ne dėl tariamos perviršinės atsisakytų išieškoti muitų sumos. Kaip nurodyta pagrindinio reglamento II priedo II dalyje ir III priedo II dalyje, tokią perviršinę atsisakytų išieškoti muitų sumą apskaičiuoja ne tyrimą atliekanti institucija. Kitaip nei nurodyta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje, tyrimą atliekančios institucijos užduotis - tik surinkti pakankamai įrodymų, kad tariama tikrinimo sistema yra netinkama.
(79)
Subsidijos suma bendrovėms, kurios naudojosi ILS, apskaičiuota remiantis nesurinktais importo muitais (pagrindiniu muitu ir specialiu papildomu muitu) už medžiagas, importuotas per TL pagal poschemę (skaitiklis). Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktu, iš subsidijos sumos išskaičiuoti mokesčiai, kuriuos reikėjo būtinai sumokėti, norint gauti subsidiją, jeigu tokie prašymai buvo pagrįsti. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, ši subsidijų suma buvo paskirstyta visai nagrinėjamojo produkto eksporto apyvartai per TL kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas, ir ją skiriant nebuvo atsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį.
(80)
Susijusioms bendrovėms pagal šią schemą per TL nustatyta 2,43 proc. subsidijų norma ir atitinkamai 0,15 proc., 0 proc., 0 proc., 0 proc. subsidijų normos Venus grupės bendrovėms.
3.5. Gamybos priemonių schema eksportui skatinti (GPESS)
a) Teisinis pagrindas
(81)
Išsamus GPESS aprašymas pateiktas 2009-2014 m. UPP 5 skyriuje ir PV I 2009-2014 m. 5 skyriuje.
b) Teisė pasinaudoti
(82)
Teisę naudotis šia schema turi eksportuojantys gamintojai, taip pat su gamintojais susiję eksportuojantys prekiautojai ir paslaugų teikėjai.
c) Praktinis įgyvendinimas
(83)
Laikydamasi įsipareigojimo eksportuoti sąlygos, bendrovė gali importuoti gamybos priemones (naujas gamybos priemones ir naudotas iki 10 metų senumo gamybos priemones), mokėdama už jas sumažintą muitą. Todėl pateikus prašymą ir sumokėjus mokestį, Indijos vyriausybė išduoda GPESS licenciją. Pagal šią schemą numatyta taikyti sumažintą 3 proc. importo muito normą visoms pagal šią schemą importuojamoms gamybos priemonėms. Vykdant eksporto įsipareigojimą importuotos gamybos priemonės turi būti panaudotos tam tikram eksportuojamų produktų kiekiui pagaminti per tam tikrą laikotarpį. Pagal 2009-2014 m. UPP gamybos priemones pagal GPESS galima importuoti mokant 0 proc. normos muitą, tačiau tokiu atveju eksporto įsipareigojimui įvykdyti skiriamas trumpesnis laikotarpis.
(84)
GPESS licencijos turėtojas gamybos priemones gali įsigyti ir iš vietos šaltinių. Tokiu atveju vietos gamybos priemonių gamintojas gali pasinaudoti be muito importuojamų komponentų, reikalingų tokioms gamybos priemonėms pagaminti, importo lengvatomis. Arba toks vietos gamintojas gali prašyti, kad už gamybos priemonių tiekimą GPESS licencijos turėtojui jam būtų taikomos tariamo eksporto lengvatos.
(85)
Nustatyta, kad visos trys atrinktos bendrovės pagal GPESS gavo nuolaidų, kurios buvo skirtos nagrinėjamajam produktui per TL.
d) Išvada dėl GPESS
(86)
GPESS yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. Muito sumažinimas laikomas Indijos vyriausybės finansine parama, nes taikant šią nuolaidą sumažinamos Indijos vyriausybės muitų pajamos, kurias kitu atveju ji turėtų gauti. Muito sumažinimas taip pat naudingas eksportuotojui, nes importuojant sutaupyti muitai padidina bendrovės likvidumą.
(87)
Be to, GPESS pagal teisės aktus priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas, nes neįsipareigojus eksportuoti negalima gauti šių licencijų. Todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą ji laikoma individualia ir kompensuotina.
(88)
GPESS negalima laikyti leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo muitais sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Tokios leistinos sistemos, kaip nustatyta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, netaikomos gamybos priemonėms, nes šios nėra sunaudojamos gaminant eksportuojamus produktus.
e) Subsidijos sumos skaičiavimas
(89)
Subsidijos suma apskaičiuota pagrindinio reglamento 7 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka remiantis muitu, nesumokėtu už importuotas gamybos priemones, paskirstytu per laikotarpį, kuris atitinka tokių gamybos priemonių įprastinį nusidėvėjimo laikotarpį susijusiame pramonės sektoriuje. Tokiu būdu apskaičiuota suma, priskiriama TL, buvo koreguojama, pridedant šio laikotarpio palūkanas, kad būtų atspindėta visa gautos lengvatos vertė per tam tikrą laikotarpį. Buvo nustatyta, kad šiam tikslui tinka tiriamuoju laikotarpiu Indijoje galiojusi komercinių palūkanų norma. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktu, iš subsidijos sumos išskaičiuoti mokesčiai, kuriuos reikėjo būtinai sumokėti, norint gauti subsidiją, jeigu tokie prašymai buvo pagrįsti.
(90)
Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 ir 3 dalimis, ši subsidijos suma buvo paskirstyta tam tikrai eksporto apyvartai per TL kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo to, ar vykdomas eksportas, ir ją skiriant nebuvo atsižvelgta į pagamintą, perdirbtą, eksportuotą arba vežtą kiekį.
(91)
Susijusioms bendrovėms pagal šią schemą per TL nustatyta 0,09 proc. ir 0,6 proc. subsidijų norma ir atitinkamai 0,02 proc., 0 proc., 0 proc., 0 proc. subsidijų normos Venus grupės bendrovėms.
3.6. Eksporto kreditų schema (EKS)
a) Teisinis pagrindas
(92)
Išsamus šios schemos aprašymas pateiktas Indijos rezervų banko (toliau - IRB) Pagrindiniame aplinkraštyje DBOD Nr. DIR.(Exp).BC 01/04.02.02/2007-08 (Eksporto kreditai rupijomis ir (arba) užsienio valiuta) ir Pagrindiniame aplinkraštyje DBOD Nr. DIR.(Exp).BC 09/04.02.02/2008-09 (Eksporto kreditai rupijomis ir (arba) užsienio valiuta), kurie skirti visiems komerciniams Indijos bankams.
b) Teisė pasinaudoti
(93)
Teisę naudotis šia schema turi gamintojai eksportuotojai ir prekiautojai eksportuotojai.
c) Praktinis įgyvendinimas.
(94)
Pagal šią schemą IRB privaloma tvarka nustato didžiausią palūkanų normą, taikomą eksporto kreditams Indijos rupijomis ir užsienio valiuta, kurią komerciniai bankai gali taikyti eksportuotojui. EKS sudaro dvi poschemės, t. y. eksporto kreditų schema, taikoma produktams prieš išsiuntimą („pakavimo kreditai“), kuri apima kreditus, teikiamus eksportuotojui produktų pirkimo, perdirbimo, gamybos, pakavimo ir (arba) siuntimo išlaidoms finansuoti prieš eksportuojant produktus, ir eksporto kreditų schema, taikoma produktams po išsiuntimo, pagal kurią teikiamos apyvartinių lėšų paskolos iš eksporto gautinoms sumoms finansuoti. Be to, IRB nurodo bankams tam tikrą dalį savo grynojo banko kredito skirti eksportui finansuoti.
(95)
Pagal minėtus IRB Pagrindinius aplinkraščius eksportuotojai gali gauti eksporto kreditus, kuriems taikomos lengvatinės palūkanų normos, palyginti su įprastinių komercinių kreditų („kreditų grynaisiais“) palūkanų normomis, kurios nustatomos tik pagal rinkos sąlygas. Bendrovėms, kurių kredito reitingai geri, palūkanų normų skirtumas gali būti sumažintas. Iš tikrųjų bendrovės, kurių reitingai aukšti, gali gauti eksporto kreditus ir kreditus grynaisiais vienodomis sąlygomis.
(96)
Nustatyta, kad dvi atrinktos bendrovės per TL naudojosi šia schema.
d) Išvada dėl EKS
(97)
Dėl EKS kredito lengvatinių palūkanų normų, nustatytų 95 konstatuojamojoje dalyje nurodytais IRB Pagrindiniais aplinkraščiais, gali sumažėti eksportuotojo palūkanų išlaidos, palyginti su išlaidomis kreditams, kurios nustatomos tik pagal rinkos sąlygas, ir šiuo atveju yra lengvata, kuria naudojosi toks eksportuotojas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalyje. Eksporto finansavimas nėra per se saugesnis už vidaus finansavimą. Iš tikrųjų jis paprastai laikomas rizikingesniu, o tam tikram kreditui reikalingo užstato dydis, kad ir koks būtų finansavimo objektas, tėra paprasčiausias komercinis sprendimas, kurį priima tam tikras komercinis bankas. Įvairių bankų taikomų palūkanų normų skirtumai yra IRB metodų, pagal kuriuos reikalaujama nustatyti individualias didžiausias skolinimo palūkanų normas kiekvienam komerciniam bankui, taikymo rezultatas.
(98)
Neatsižvelgiant į tai, kad lengvatinius kreditus pagal EKS teikia komerciniai bankai, ši lengvata yra vyriausybės finansinė parama, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje. Šiuo atveju reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad nei pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje, nei Susitarime dėl subsidijų ir kompensacinių priemonių nenustatyta, kad skiriant subsidiją nereikalaujama mokesčio už valstybines sąskaitas, pvz., Indijos vyriausybės kompensacijų komerciniams bankams, tokiu atveju pakanka tik vyriausybės nurodymo atlikti funkcijas, išvardytas pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies i, ii arba iii papunkčiuose. IRB yra valstybės įstaiga ir dėl to jai taikoma vyriausybės apibrėžtis, nurodyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio b punkte. IRB 100 proc. priklauso vyriausybei, vykdo valstybinės politikos, pvz., pinigų politikos, tikslus, o jo vadovybę skiria Indijos vyriausybė. IRB reguliuoja privačių įstaigų veiklą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunkčio antroje įtraukoje, nes komerciniai bankai privalo laikytis jo nustatytų sąlygų, inter alia, IRB Pagrindiniuose aplinkraščiuose nustatytų didžiausių eksporto kreditų palūkanų normų ir IRB nuostatų, pagal kurias reikalaujama, kad komerciniai bankai dalį savo grynųjų bankinių kreditų skirtų eksportui finansuoti. Šis reikalavimas įpareigoja komercinius bankus atlikti funkcijas, nurodytas pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje, šiuo atveju teikti lengvatinio eksporto finansavimo paskolas. Toks tiesioginis lėšų perleidimas paskolų forma pagal tam tikras sąlygas paprastai būtų pavedamas vyriausybei, o taikoma praktika dėl nesuprantamų priežasčių skiriasi nuo kitų šalių vyriausybių taikomos praktikos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje. Ši subsidija laikoma individualia ir kompensuotina, nes lengvatinės palūkanų normos gali būti taikomos tik eksporto sandoriams finansuoti, ir dėl to priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punkte.
e) Subsidijos sumos skaičiavimas
(99)
Subsidijos suma apskaičiuota remiantis skirtumu tarp palūkanų, sumokėtų už eksporto kreditus, kuriais įmonės naudojosi per TL, ir palūkanų, kurias būtų reikėję mokėti už nagrinėjamosios bendrovės naudojamus įprastinius komercinius kreditus. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, ši subsidijos suma (skaitiklis) buvo paskirstyta bendrai eksporto apyvartai per TL arba bendrai nagrinėjamojo produkto eksporto apyvartai per TL už kreditus, jei buvo įmanoma nustatyti aiškų ryšį su nagrinėjamuoju produktu, kuris galėjo būti naudojamas kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas, ir ją skiriant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį.
(100)
Susijusioms bendrovėms pagal šią schemą per TL nustatyta 0,61 proc. subsidijų norma ir atitinkamai 0,08 proc., 0,28 proc., 0,03 proc., 0,10 proc. subsidijų normos Venus grupės bendrovėms.
3.7. Tikslinių rinkų schema (TRS)
a) Teisinis pagrindas
(101)
Išsamus TRS aprašymas pateiktas 2009-2014 m. UPP 3.14 dalyje ir PV I 2009-2014 m. 3.8 dalyje.
b) Teisė pasinaudoti
(102)
Teisę naudotis šia schema turi visi gamintojai eksportuotojai arba prekiautojai eksportuotojai.
c) Praktinis įgyvendinimas
(103)
Pagal šią schemą visiems produktams, eksportuojamiems į PV I 2009-2014 m. 37(C) priedėlio 1 ir 2 lentelėje nurodytas šalis, suteikiamas 3 proc. FOB vertės muito kreditas. Nuo 2011 m. balandžio 1 d. visiems produktams, eksportuojamiems į 37(C) priedėlio 3 lentelėje nurodytas šalis (tikslinės rinkos), suteikiamas 4 proc. FOB vertės muito kreditas. Ši schema netaikoma tam tikrų rūšių eksporto veiklai, pvz., importuotų ar persiunčiamų produktų eksportui, tariamam eksportui, paslaugų eksportui ir bendrovių, veikiančių specialiosiose ekonominėse zonose, arba eksportuojančių bendrovių eksporto apyvartai. Ši schema taip pat netaikoma tam tikrų rūšių produktams, pvz., deimantams, tauriesiems metalams, rūdoms, grūdams, cukrui ir naftos produktams.
(104)
TRS kreditai gali būti laisvai perleidžiami ir galioja 24 mėnesius nuo atitinkamo sertifikato, kuriuo suteikiama teisė naudotis kreditu, išdavimo. Jie gali būti naudojami muitams mokėti už vėliau importuojamas bet kokias žaliavas ar produktus, įskaitant gamybos priemones.
(105)
Sertifikatas, kuriuo suteikiama teisė naudotis kreditu, išduodamas eksportavus arba išsiuntus produktus uoste, iš kurio buvo eksportuota. Tol, kol pareiškėjas teikia valdžios institucijoms visų atitinkamų eksporto dokumentų (pvz., eksporto užsakymo, sąskaitų, važtaraščių, bankų pažymų apie eksporto pajamų panaudojimą) kopijas, Indijos vyriausybė neturi teisės priimti sprendimo suteikti muito kreditus.
(106)
Nustatyta, kad viena atrinkta bendrovė per TL naudojosi šia schema.
d) Išvada dėl TRS
(107)
TRS yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. TRS muito kreditas yra Indijos vyriausybės finansinė parama, nes jis galiausiai naudojamas kompensuoti importo muitus, taip sumažinant Indijos vyriausybės pajamas iš muitų, kurias kitu atveju ji turėtų gauti. TRS muito kreditas taip pat yra naudingas eksportuotojui, nes pagerina jo likvidumą.
(108)
Be to, pagal teisės aktus TRS priklauso nuo to, ar vykdomas eksportas, todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą ji laikoma individualia ir kompensuotina.
(109)
Šios schemos negalima laikyti leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo muitais sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Ji neatitinka griežtų taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede (sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos apibrėžtis ir taisyklės) ir III priede (pakaitinės sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos apibrėžtis ir taisyklės). Eksportuotojas gamybos proceso metu neprivalo faktiškai sunaudoti be muito importuotų produktų, o kredito suma skaičiuojama neatsižvelgiant į faktines panaudotas žaliavas. Nėra jokios sistemos arba tvarkos, kurias taikant būtų patvirtinta, kokios žaliavos naudojamos gaminant eksportuojamą produktą, arba nustatyta, ar nebuvo sumokėti per dideli importo muitai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II ir III prieduose. Eksportuotojas turi teisę naudotis TRS net ir tuo atveju, kai iš viso neimportuoja žaliavų. Norinčiam gauti lengvatą eksportuotojui pakanka paprasčiausiai eksportuoti produktus neįrodant, kad buvo importuotos kokios nors žaliavos. Tai reiškia, kad net tie eksportuotojai, kurie visas žaliavas įsigyja vietoje ir neimportuoja jokių produktų, kurie gali būti naudojami kaip žaliavos, taip pat turi teisę naudotis TRS. Be to, eksportuotojas gali naudoti TRS muito kreditus gamybos priemonėms importuoti, nors gamybos priemonėms netaikomos leistinos sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos, kaip nustatyta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, nes šios nėra naudojamos gaminant eksportuojamus produktus.
e) Subsidijos sumos skaičiavimas
(110)
Kompensuotinų subsidijų suma apskaičiuota remiantis gavėjui suteikta lengvata, kuri, kaip nustatyta, buvo teikta per TL ir bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo eksporto sandorio metu kaupiamuoju pagrindu įtraukta kaip pajamos. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 ir 3 dalimis, ši subsidijos suma (skaitiklis) buvo paskirstyta eksporto apyvartai per TL kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo to, ar vykdomas eksportas, ir ją skiriant nebuvo atsižvelgta į pagamintą, perdirbtą, eksportuotą arba vežtą kiekį.
(111)
Pagal šią schemą per TL nustatyta atitinkamai 0,13 proc., 0,71 proc., 0,07 proc., ir 0 proc. subsidijų normos Venus grupės bendrovėms.
3.8. Specialiosios ekonominės zonos ir (arba) į eksportą orientuotos bendrovės (SEZ / EOB)
(112)
Nustatyta, kad per TL EOB naudojosi tik viena atrinkta bendrovė. Tačiau per tyrimą nustatyta, kad šiai bendrovei nustatytas kompensuotinų subsidijų lygis yra mažesnis nei de minimis, todėl EOB toliau neanalizuota.
3.9. Kompensuotinų subsidijų suma
(113)
Remiantis lentelėje pateiktais nustatytais faktais bendra kompensuotinų subsidijų suma, išreikšta ad valorem, sudarė 3,15-4,32 proc.
Schema
Bendrovė
Raajratna
Venus grupė
Viraj
MSLS (4)
0,58 %
0,93 %, 1,04 %, 1,32 %, 2,04 %
-
SAMS (4)
0,61 %
1,14 %, 1,77 %, 1,68 %, 1,91 %
-
ILS (4)
2,43 %
0,15 %, 0 %, 0 %, 0 %
-
GPESS (4)
0,09 %
0,02 %, 0 %, 0 %, 0 %
0,63 %
EKS (4)
0,61 %
0,08 %, 0,28 %, 0,03 %, 0,10 %
-
TRS (4)
-
0,13 %, 0,71 %, 0,07 %, 0 %
-
EOĮ (4)
-
-
0,95 %
IŠ VISO
4,32 %
3,15 (5)
1,57 % (6)
(114)
Pagal pagrindinio reglamento 15 straipsnio 3 dalį subsidijų skirtumas neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms, apskaičiuotas remiantis atrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms, kurių individualūs subsidijų skirtumai buvo didesni nei de minimis, nustatytų subsidijų skirtumų svertiniu vidurkiu, yra 3,82 proc.
(115)
Kalbant apie visus kitus Indijos eksportuotojus, Komisija pirmiausia nustatė jų bendradarbiavimo lygį. Palyginus Eurostato importo duomenis ir bendradarbiaujančių bendrovių arba grupių nurodytą nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą tiriamuoju laikotarpiu apimtį su nagrinėjamuoju laikotarpiu į Sąjungą eksportuoto nagrinėjamojo produkto kiekiu nustatyta, kad eksportuojančių Indijos gamintojų bendradarbiavimo lygis buvo labai aukštas. Kadangi bendradarbiavimo lygis buvo aukštas, visoms nebendradarbiaujančioms bendrovėms buvo nustatyta 4,32 proc. dydžio subsidijų norma, t. y. bendrovei nustatyta didžiausia individuali norma.
4. SĄJUNGOS PRAMONĖ
4.1. Sąjungos pramonė
(116)
Panašų produktą gamino 27 Sąjungos gamintojai. Laikoma, kad jie yra Sąjungos pramonė, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalyje ir 10 straipsnio 8 dalyje (toliau - Sąjungos pramonė).
4.2. Sąjungos gamyba
(117)
Norint nustatyti visą tiriamuoju laikotarpiu Sąjungoje pagamintą produkto kiekį, naudota visa turima informacija apie Sąjungos pramonę, įskaitant skunde pateiktą informaciją, Sąjungos gamintojų prieš inicijuojant tyrimą ir jį inicijavus pateiktus duomenis ir atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymus.
(118)
Reikėtų paminėti, kad vienas Sąjungos gamintojas, susijęs su Indijos eksportuojančiu gamintoju ir nesutikęs su tyrimo inicijavimu yra taip pat įtrauktas į Sąjungos pramonės apibrėžtį. Tuo remiantis nustatyta, kad per TL Sąjungoje pagaminta apie 139 141 t produkto. Į šį skaičių įtraukta visų Sąjungos gamintojų, kurie pranešė apie save, produkcija ir apskaičiuota likusių Sąjungos gamintojų, kurie tyrime nedalyvavo, gamybos apimtis.
4.3. Sąjungos gamintojų atranka
(119)
Kaip nurodyta 14 konstatuojamojoje dalyje, atrinkti šeši Sąjungos gamintojai, kurie pagamino apie 46,5 proc. apskaičiuotos visos Sąjungos panašaus produkto produkcijos.
5. ŽALA
5.1. Sąjungos suvartojimas
(120)
Sąjungos suvartojimas buvo nustatytas remiantis visa Sąjungos pramonės pardavimo apimtimi Sąjungos rinkoje ir viso importo duomenimis. 2009 m. buvo išskirtiniai dėl itin aukštų nikelio (pagrindinės nagrinėjamojo produkto ir panašaus produkto žaliavos) kainų ir pasaulinių neigiamų finansų krizės padarinių, dėl ko Sąjungos suvartojimas tais metais buvo ypač nedidelis. Tačiau, kaip parodyta lentelėje, padėtis rinkoje pagerėjo ir Sąjungos suvartojimas nuo 2009 m. iki TL padidėjo 50 proc.
2009
2010
2011
TL
Suvartojimas (tonomis)
131 436
187 280
196 476
197 327
Indeksas (2009 m. = 100)
100
142
149
150
Šaltinis:
Eurostatas, skundas ir klausimyno atsakymai
5.2. Importas į Sąjungą iš nagrinėjamosios šalies
(121)
Bendradarbiaujančių bendrovių, kurios remiantis atrinktomis bendrovėmis, kaip nustatyta, per tiriamąjį laikotarpį nesinaudojo subsidijų schemomis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje, importo apimtis išbraukta iš bendros importo iš Indijos apimties. Nagrinėjamojo produkto importo duomenys susiję su dviem bendrovėmis, todėl manyta, kad dėl konfidencialumo būtų tikslinga šiuos duomenis nurodyti indeksuota forma.
5.2.1. Nagrinėjamojo importo apimtis ir rinkos dalis
(122)
Nustatyta, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo tiek subsidijuoto importo į Sąjungą iš bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų apimtis, tiek šiam importui tenkanti rinkos dalis:
2009
2010
2011
TL
Apimtis (Indeksas)
100
172
218
210
Rinkos dalis (Indeksas)
100
121
146
140
Šaltinis:
Eurostatas, skundas ir klausimyno atsakymai
(123)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu subsidijuoto importo iš Indijos apimtis padidėjo net 110 proc. Padidėjimas buvo pastebimiausias 2009-2010 m., kai importas iš Indijos į Sąjungą padidėjo net 72 proc., o Sąjungos suvartojimas padidėjo 42 proc. Tačiau nors suvartojimas nuo 2010 m. iki TL padidėjo tik 5 proc., importo iš Indijos apimtis per tą patį laikotarpį padidėjo net 22 proc.
(124)
Subsidijuoto importo iš Indijos rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo net 40 proc.
5.2.2. Importo kainos ir priverstinis kainų mažinimas
(125)
Kaip paaiškinta 22 konstatuojamojoje dalyje, viena šalis pareiškė, kad antisubsidijų klausimynas neleido atskirti visų pirma tam tikrų nagrinėjamojo produkto rūšių, kurios jos manymu skiriasi.
(126)
Šis klausimas klausimyne išspręstas išplečiant vadinamuosius produkto kontrolės numerius (PKN), kad būtų aiškiai nustatytos su tyrimu susijusios rūšys, ypač naudojamos lyginant kainas. Šiuo etapu per tyrimą nustatyta, kad eksportuojantys Indijos gamintojai eksportavo tik labai nedidelį šių labai techniškų rūšių produktų kiekį. Vis dėlto pažymima, kad PKN pakeitimais užtikrinta, kad tam tikrų rūšių produkto kainos būtų palygintos tiesiogiai su panašių rūšių produktų kainomis.
(127)
Lentelėje pateikta vidutinė subsidijuoto importo kaina:
2009
2010
2011
TL
Vidutinė kaina (Indeksas)
100
118
137
135
Šaltinis:
Eurostatas ir klausimyno atsakymai
(128)
Vidutinės importo iš Indijos kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 35 proc., tačiau jos ir toliau buvo mažesnės už Sąjungos pramonės pardavimo kainas per tą patį laikotarpį (žr. 145 konstatuojamąją dalį). Tuo paaiškinamas importo apimties padidėjimas ir Indijos eksportuotojams tenkančios rinkos dalies padidėjimas net 40 proc. tuo pačiu laikotarpiu.
(129)
Siekiant nustatyti priverstinį kainų mažinimą per TL, pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis pakoreguotos vidutinės svertinės atrinktų Sąjungos gamintojų kiekvienos rūšies produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainos palygintos su atitinkamomis vidutinėmis svertinėmis subsidijuoto importo kainomis iš dviejų Indijos gamintojų, kurie buvo atrinkti ir gavo daugiau nei de minimis kompensuotinų subsidijų, pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, nustatytomis remiantis CIF kaina ir tinkamai pakoreguotomis atsižvelgiant į išlaidas po importo.
(130)
Remiantis palyginimo rezultatais, išreikštais atrinktų Sąjungos gamintojų apyvartos per TL procentine dalimi, nustatytas 12,5 proc. vidutinis svertinis subsidijuoto importo iš nagrinėjamosios šalies į Sąjungos rinką priverstinis kainų mažinimas. Mažesnėmis subsidijuoto importo kainomis, palyginti su Sąjungos kainomis per nagrinėjamąjį laikotarpį, paaiškinamas nemažas importo iš Indijos apimties ir importui iš Indijos tenkančios rinkos dalies padidėjimas nuo 2009 m. iki TL.
5.3. Sąjungos pramonės ekonominė padėtis
5.3.1. Pirminės pastabos
(131)
Pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 4 dalį nagrinėjant subsidijuoto importo iš Indijos poveikį Sąjungos pramonei buvo įvertinti visi ekonominiai rodikliai, nagrinėjamuoju laikotarpiu turėję įtakos Sąjungos pramonės būklei.
(132)
Kaip minėta 14 konstatuojamojoje dalyje, tiriant galimą žalą Sąjungos pramonei atlikta atranka.
(133)
Žalai analizuoti Komisija atskyrė makroekonominius žalos rodiklius nuo mikroekonominių. Taigi, Sąjungos pramonės ekonominė padėtis vertinama remiantis a) makroekonominiais rodikliais, tiksliau gamybos, gamybos pajėgumų, pajėgumų naudojimo, pardavimo apimties, rinkos dalies ir augimo, užimtumo, našumo, faktinio subsidijų skirtumo dydžio ir atsigavimo po buvusio subsidijavimo rodikliais, kurių duomenys surinkti visos Sąjungos pramonės lygmeniu, ir remiantis b) mikroekonominiais rodikliais, tiksliau vidutinės vieneto kainos, vieneto sąnaudų, pelningumo, grynųjų pinigų srauto, investicijų, investicijų grąžos ir pajėgumo padidinti kapitalą, atsargų ir darbo sąnaudų rodikliais, kurių duomenys surinkti atrinktų Sąjungos gamintojų lygmeniu.
(134)
Pabrėžtina, kad norint nustatyti makroekonominius rodiklius ir ypač su neatrinktais Sąjungos gamintojais susijusius duomenis, naudota visa turima informacija apie Sąjungos pramonę, įskaitant skunde pateiktą informaciją, Sąjungos gamintojų prieš inicijuojant tyrimą ir jį inicijavus pateiktus duomenis ir atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymus.
(135)
Mikroekonominiai rodikliai nustatyti remiantis atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymuose pateikta informacija.
5.3.2. Makroekonominiai rodikliai
(a) Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
(136)
Sąjungos gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo tendencija nagrinėjamuoju laikotarpiu:
2009
2010
2011
TL
Gamybos apimtis (tonomis)
105 646
140 363
138 795
139 141
Indeksas (2009 m. = 100)
100
133
131
132
Gamybos pajėgumai (tonomis)
244 236
246 324
245 922
246 599
Indeksas (2009 m. = 100)
100
101
101
101
Pajėgumų naudojimas
43 %
57 %
56 %
56 %
Indeksas (2009 m. = 100)
100
132
130
130
Šaltinis:
skundas, klausimyno atsakymai
(137)
Sąjungos gamyba per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 32 proc., o tai rodo tam tikrą teigiamą suvartojimo raidą. Tačiau gamybos apimtis nuo 2010 m. iki TL nesikeitė.
(138)
Nors per nagrinėjamąjį laikotarpį pajėgumų naudojimas pagerėjo ir padidėjo 13 procentinių punktų, gamybos pajėgumai per nagrinėjamąjį laikotarpį iš esmės nesikeitė.
(b) Pardavimo apimtis, rinkos dalis ir augimas
(139)
Pardavimo apimties, rinkos dalies ir augimo tendencijos per nagrinėjamąjį laikotarpį:
2009
2010
2011
TL
Pardavimo apimtis (tonomis)
88 796
124 641
124 007
124 217
Indeksas (2009 m. = 100)
100
140
140
140
Rinkos dalis
67,6 %
66,6 %
63,1 %
62,9 %
Indeksas (2009 m. = 100)
100
98
93
93
Šaltinis:
skundas, klausimyno atsakymai
(140)
Didėjant suvartojimui 2009-2010 m. gerokai padidėjusi pardavimo nesusijusiems pirkėjams apimtis tiek nebedidėjo net ir nuolatos didėjant paklausai (4,9 proc. 2010-2011 m.). Tai rodo ir didėjančios atsargos - jos per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo iš viso 41 proc., kaip parodyta 153 konstatuojamojoje dalyje. Be to, Sąjungos pramonės rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 4,7 procentinio punkto, nors suvartojimas padidėjo 50 proc.
(141)
Kaip nurodyta 120 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos suvartojimas nuo 2009 m. iki TL padidėjo 50 proc., o subsidijuoto importo apimtis per tą patį laikotarpį išaugo 110 proc., kaip nurodyta 122 ir 123 konstatuojamosiose dalyse. Todėl Sąjungos rinkos augimą nuo 2009 m. iki TL iš dalies amortizavo subsidijuotas importas, o Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungoje apimtis per tą patį laikotarpį padidėjo 40 proc. Tai rodo, kad Sąjungos pramonė negalėjo iki galo pasinaudoti Sąjungos suvartojimo didėjimu dėl to, kad didėjo subsidijuoto importo rinkos dalis.
(c) Užimtumas ir našumas
2009
2010
2011
TL
Darbuotojų skaičius
1 726
1 687
1 729
1 747
Indeksas (2009 m. = 100)
100
98
100
101
Našumas (vienetai vienam darbuotojui)
61
83
80
80
Indeksas (2009 m. = 100)
100
136
131
130
Šaltinis:
skundas, klausimyno atsakymai
(142)
Nepaisant 147-152 konstatuojamosiose dalyse aprašytos sudėtingos finansinės padėties Sąjungos pramonės užimtumas per nagrinėjamąjį laikotarpį iš esmės nesikeitė. Atsižvelgiant į padidėjusią gamybos apimtį (žr. 136 konstatuojamąją dalį) našumas, matuojamas vieno darbuotojo produkcija tonomis per metus, per tą patį laikotarpį padidėjo 30 proc., o tai rodo, kad Sąjungos pramonė aktyviai siekė didinti veiksmingumą.
(d) Faktinio subsidijų skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio subsidijavimo
(143)
Dviejų atrinktų eksportuojančių Indijos gamintojų subsidijų skirtumai yra didesni nei de minimis (žr. 113 konstatuojamąją dalį). Atsižvelgiant į nagrinėjamojo produkto sektorių, pirmiau aptartą subsidijuoto importo iš Indijos apimtį, užimamą rinkos dalį ir kainas, faktinio subsidijų skirtumo poveikio Sąjungos pramonei negalima laikyti nereikšmingu.
(144)
Primenama, kad 1999 m. nagrinėjamajam produktui nustatytos antidempingo ir antisubsidijų kompensacinės priemonės. Tačiau atsižvelgiant į laiko tarpą tarp 1999 m. nustatytų priemonių galiojimo pabaigos ir šio tyrimo, neturima duomenų buvusio subsidijavimo poveikiui įvertinti (7). Bet kokiu atveju per tyrimą negauta įrodymų, kad pramonė vis dar atsigavinėtų nuo buvusio subsidijavimo.
5.3.3. Mikroekonominiai rodikliai
(e) Vidutinės vieneto pardavimo kainos Sąjungos rinkoje ir vieneto gamybos sąnaudos
(145)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos gamintojų vidutinė vieneto pardavimo kaina ir gamybos sąnaudos keitėsi taip:
2009
2010
2011
TL
Vidutinė vieneto pardavimo Sąjungoje nesusijusiems pirkėjams kaina
2 988
3 833
4 185
4 018
Indeksas (2009 m. = 100)
100
128
140
134
Vieneto gamybos sąnaudos (EUR/t)
3 542
3 931
4 127
4 011
Indeksas (2009 m. = 100)
100
111
117
113
Šaltinis:
klausimyno atsakymai
(146)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinės atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje kainos padidėjo 34 proc. Šis padidėjimas rodo bendrą pramonės žaliavų sąnaudų padidėjimą tuo pačiu laikotarpiu. 2011 m. ir per TL Sąjungos gamintojai galėjo tik šiek tiek padidinti kainas, kad padengtų didėjančias gamybos sąnaudas ir kad pelningumo lygį išlaikytų vos virš 1 proc. 2011 m., o per TL išvengtų nuostolių. Taigi, kaip matyti iš pirmesnės lentelės duomenų, net gerokai padidinusi pardavimo kainą Sąjungos pramonė negalėjo gauti pagrįsto pelno.
(f) Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą
(147)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos gamintojų pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijų grąža ir gebėjimas padidinti kapitalą keitėsi taip:
2009
2010
2011
TL
Sąjungos pardavimo nesusijusiems pirkėjams pelningumas (pardavimų apyvartos %)
-18,5 %
-2,6 %
1,4 %
0,2 %
Grynųjų pinigų srautas (EUR)
-19 790 367
- 226 207
7 778 576
5 096 869
Investicijos (EUR)
4 653 604
8 436 096
4 552 443
4 156 522
Indeksas (2009 m. = 100)
100
181
98
89
Investicijų grąža
-68,8 %
-11,2 %
6,7 %
0,8 %
Šaltinis:
klausimyno atsakymai
(148)
Atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumas nustatytas ikimokestinį grynąjį pelną, gautą parduodant panašų produktą nesusijusiems pirkėjams, išreiškus susijusios apyvartos procentine dalimi. 2009 m. atrinkti Sąjungos gamintojai patyrė nuostolių, tačiau 2010 m. pradėjo atsigauti kartu iki 50 proc. padidėjus suvartojimui, kaip aprašyta 120 konstatuojamojoje dalyje. Tačiau net pelningumui šiek tiek padidėjus, 0,2 proc. pelno dydis yra gerokai per mažas, palyginti su pagrįstu pelningumo lygiu plieno sektoriuje. Iš tikrųjų, preliminariai nustatytas 5 proc. tikslinis pelno dydis, nes manyta, kad tai pelnas, kurį būtų galima pagrįstai gauti šio tipo pramonės sektoriuje, susijusiame su nagrinėjamu produktu, įprastinėmis konkurencijos sąlygomis, t. y. kai nėra subsidijuoto importo, panašų produktą parduodant Sąjungoje, kaip nurodė Sąjungos pramonė. Be to, šie 5 proc. yra ikimokestinio pelno dydis, kuris laikytas tinkamu minimaliu dydžiu per kitą tyrimą dėl panašių produktų tame pačiame sektoriuje.
(149)
Per TL atrinkti Sąjungos gamintojai sugebėjo nepatirti nuostolių. Tačiau dėl subsidijuoto importo daryto spaudimo kainoms jie negalėjo kainų suderinti su sąnaudomis ir gauti patenkinamų rezultatų. Šią situaciją galima paaiškinti ir tuo, kad tiriamas produktas laikomas preke, todėl kainos yra pagrindinis pirkėjo pasirinkimą lemiantis veiksnys.
(150)
Grynųjų pinigų srautas, t. y. pramonės gebėjimas finansuoti savo veiklą, kuris buvo apskaičiuotas remiantis vykdytomis operacijomis, iki 2010 m. buvo neigiamas. Nors 2011 m. jis pagerėjo, nuo 2011 m. iki TL jis sumažėjo 34 proc.
(151)
Dėl pelningumo ir grynųjų pinigų srauto raidos nagrinėjamuoju laikotarpiu atrinktų Sąjungos gamintojų galimybės investuoti į savo veiklą buvo ribotos, ir tai pakenkė jų plėtrai. Todėl sumažėjo Sąjungos gamintojų pajėgumas padidinti kapitalą ir padengti sąnaudas. Nors atrinktiems Sąjungos gamintojams 2010 m. pavyko šiek tiek investuoti, vėliau investicijos sumažėjo, ypač per TL, t. y. sumažėjo 51 proc., palyginti su 2010 m. lygiu. Be to, net jei investicijų, susijusių su panašiu produktu, grąža, išreikšta investicijų grynosios buhalterinės vertės procentiniu pelnu, 2011 m. tapo teigiama, per TL ji sumažėjo net 5,9 procentinio punkto ir buvo tik 0,8 proc.
(152)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, galima daryti išvadą, kad finansinė atrinktų Sąjungos gamintojų padėtis per TL vis tiek išliko nestabili.
(g) Atsargos
(153)
Atrinktų Sąjungos gamintojų atsargų lygis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 41 proc.; šis padidėjimas sutapo su prarasta rinkos dalimi, ypač per TL.
2009
2010
2011
TL
Laikotarpio pabaigos atsargos (tonomis)
4 395
5 289
5 469
6 214
Indeksas (2009 m. = 100)
100
120
124
141
Šaltinis:
klausimyno atsakymai
(h) Darbo sąnaudos
(154)
Vidutinės atrinktų Sąjungos gamintojų darbo sąnaudos per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo nežymiai, todėl jos nėra lemiamas sąnaudų didėjimo veiksnys.
2009
2010
2011
TL
Vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui (EUR)
52 356
57 182
55 907
54 509
Indeksas (2009 m. = 100)
100
109
107
104
Šaltinis:
klausimyno atsakymai
5.4. Išvada dėl žalos
(155)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonė visapusiškai nepasinaudojo suvartojimo padidėjimu per nagrinėjamąjį laikotarpį ir ypač per TL. Pradžioje, 2009-2010 m. dauguma Sąjungos pramonės žalos rodiklių pagerėjo, tačiau vėliau ekonominė padėtis nesikeitė arba net blogėjo.
(156)
Iš tiesų, klestint rinkai tam tikri rodikliai, pvz., Sąjungos pramonės gamyba ir pardavimo apimtis, gerokai padidėjo 2009-2010 m., tačiau nuo 2010 m. mažėjo. Ši padėtis susiklostė net didėjant suvartojimui.
(157)
Be to, su finansine Sąjungos pramonės veikla susijusiems žalos rodikliams, pvz., grynųjų pinigų srauto, investicijų ir pelningumo rodikliams, didelį poveikį padarė Sąjungos rinkoje vyravęs spaudimas kainoms, ypač per TL. Sąjungos pramonei nepavyko pakankamai padidinti kainų, kad galėtų padengti gamybos sąnaudas 2009-2010 m. Pelningumas 2009-2011 m. gerėjo, 2011 m. pramonė gavo 1,4 proc. pelno. Tačiau per TL vėl pradėjo mažėti ir buvo tik toks, kad užtikrintų pelno ir nuostolių subalansavimą. Tai reiškia, kad Sąjungos pramonės pajėgumui padidinti kapitalą ir atsigauti taip pat padarytas neigiamas poveikis.
(158)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad Sąjungos pramonei daryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 8 straipsnio 5 dalyje.
6. PRIEŽASTINIS RYŠYS
6.1. Įžanga
(159)
Remdamasi pagrindinio reglamento 8 straipsnio 6 ir 7 dalimis Komisija nagrinėjo, ar subsidijuotas importas iš Indijos padarė Sąjungos pramonei tokią žalą, kad ją būtų galima laikyti materialine. Taip pat nagrinėti kiti, su subsidijuotu importu nesusiję žinomi veiksniai, galėję tuo pačiu metu daryti žalą Sąjungos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta subsidijuotam importui.
6.2. Subsidijuoto importo poveikis
(160)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos suvartojimas per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 50 proc., o Indijos kilmės importo apimtis per tą patį laikotarpį padidėjo daugiau nei dvigubai. Kita vertus, padidėjusi subsidijuoto importo apimtis sutapo su Sąjungos pramonės pardavimo nesusijusioms šalims sumažėjimu nuo 2010 m. iki TL.
(161)
Dėl Sąjungos rinkoje per nagrinėjamąjį laikotarpį vyravusio spaudimo kainoms nustatyta, kad vidutinės importo iš Indijos kainos visą laiką buvo mažesnės už vidutines Sąjungos pramonės pardavimo kainas. Sąjungos pramonės kainas priverstinai mažinant vidutiniškai 12,5 proc. per TL, subsidijuoto importo iš Indijos rinkos dalis nuo 2009 m. iki TL padidėjo 40 proc., o Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo 4,7 procentinio punkto (nuo 67,6 proc. 2009 m. iki 62,9 proc. per TL). Prarasta rinkos dalis rodo, kad Sąjungos pramonė padidėjusiu suvartojimu galėjo tik nežymiai pasinaudoti.
(162)
Didėjant gamybos sąnaudoms Sąjungos pramonė bandė didinti vieneto kainas nesusijusiems pirkėjams, kaip parodyta 145 konstatuojamojoje dalyje. Tačiau dėl spaudimo kainoms, kurį darė didėjanti subsidijuoto importo iš Indijos apimtis, kaip nurodyta pirmiau, padidintos kainos nepakako augančioms sąnaudoms padengti, todėl Sąjungos pramonė negalėjo gauti patenkinamo pelno, kurį būtų galima laikyti būtinu šiame pramonės sektoriuje.
(163)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, daroma išvada, kad subsidijuoto importo iš Indijos kainomis, kuriomis buvo nuolat priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos, padidėjimas turėjo lemiamo poveikio Sąjungos pramonės patirtai materialinei žalai.
6.3. Kitų veiksnių poveikis
6.3.1. Nesubsidijuotas importas
(164)
Toliau lentelėje pateikta nesubsidijuoto eksporto apimtis ir kainų raida per nagrinėjamąjį laikotarpį. Apimtis sudarė šiek tiek mažiau nei trečdalį Indijos eksporto apimties per TL ir keitėsi panašiai kaip subsidijuoto importo apimtis.
2009
2010
2011
TL
Apimtis (Indeksas)
100
172
218
210
Vidutinė kaina (Indeksas)
100
118
137
135
Šaltinis:
klausimyno atsakymai
(165)
Remiantis šiais faktais manoma, kad galimas neigiamas nesubsidijuoto importo poveikis, kuris galėjo būti daromas Sąjungos rinkai, nebuvo toks, kad būtų galima nutraukti subsidijuoto importo iš Indijos ir Sąjungos pramonei per TL darytos žalos priežastinį ryšį.
6.3.2. Importas iš trečiųjų šalių
Šalis
2009
2010
2011
TL
KLR
Apimtis (tonomis)
8 129
10 853
14 360
16 403
Indeksas (2009 m. = 100)
100
134
177
202
Rinkos dalis (%)
6,2 %
5,8 %
7,3 %
8,3 %
Indeksas (2009 m. = 100)
100
94
118
134
Vidutinė kaina
1 914
2 607
2 835
2 508
Indeksas (2009 m. = 100)
100
136
148
131
2009
2010
2011
TL
Šveicarija
Apimtis (tonomis)
8 094
10 700
9 187
9 115
Indeksas (2009 m. = 100)
100
132
113
113
Rinkos dalis (%)
6,2 %
5,7 %
4,7 %
4,6 %
Indeksas (2009 m. = 100)
100
93
75
75
Vidutinė kaina
3 423
4 063
4 475
4 360
Indeksas (2009 m. = 100)
100
119
131
127
Korėjos Respublika
Apimtis (tonomis)
4 900
6 775
6 355
6 266
Indeksas (2009 m. = 100)
100
138
130
128
Rinkos dalis (%)
3,7 %
3,6 %
3,2 %
3,2 %
Indeksas (2009 m. = 100)
100
97
87
85
Vidutinė kaina
3 717
4 165
4 761
4 627
Indeksas (2009 m. = 100)
100
112
128
124
Iš viso: visos trečiosios šalys, išskyrus Indiją
Apimtis (tonomis)
25 793
33 586
35 749
37 712
Indeksas (2009 m. = 100)
100
130
139
146
Rinkos dalis (%)
19,6 %
17,9 %
18,2 %
19,1 %
Indeksas (2009 m. = 100)
100
91
93
97
Vidutinė kaina
3 609
4 214
4 748
4 483
Indeksas (2009 m. = 100)
100
117
132
124
(166)
Be subsidijuoto importo iš Indijos, kuris sudarė 35 proc. visos importo į Sąjungos rinką per TL apimties, buvo ir kitų importo šaltinių, įskaitant Kinijos Liaudies Respubliką, Korėją ir Šveicariją, kuriuos reikėjo nagrinėti analizuojant priežastinį ryšį.
(167)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį ir ypač per TL vidutinės eksportuojančių Korėjos ir Šveicarijos gamintojų pardavimo kainos buvo didesnės už eksportuojančių Indijos gamintojų kainas ir Sąjungos pramonės kainas. Be to, jų rinkos dalis per TL sumažėjo atitinkamai 0,5 ir 1,6 procentinio punkto.
(168)
Vidutinė Kinijos Liaudies Respublikos kaina buvo mažesnė už Sąjungos pramonės kainą, o šios šalies rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį didėjo. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad iš Kinijos importuoto produkto asortimentas skyrėsi ir kad Kinijos produktai Sąjungos rinkoje tiesiogiai nekonkuruoja su Sąjungos pramonės ar Indijos kilmės produktu. Todėl manyta, kad Kinijos eksportas negalėjo turėti didelio poveikio pagrindiniams Sąjungos pramonės Sąjungos rinkoje parduodamų tam tikrų rūšių produktams. Taigi, poveikis, kurį Sąjungos pramonės patirtai žalai galėjo daryti importas iš Kinijos, buvo minimalus.
(169)
Vis dėlto eksportuojantis gamintojas teigė, kad nerūdijančio plieno vielų importas iš Kinijos Liaudies Respublikos, Korėjos Respublikos ir Šveicarijos turėjo būti įtrauktas į šio tyrimo aprėptį.
(170)
Be faktų ir aplinkybių, kurie buvo aptarti pirmiau, pažymėtina, kad inicijavus tyrimą ir iki dabar nėra subsidijavimo, žalos ir (arba) priežastinio ryšio įrodymų, kuriais būtų galima pagrįsti antisubsidijų tyrimo dėl importo iš minėtų šalių inicijavimą. Be to, net jei būtų įrodymų tyrimui dėl kitos kilmės importo pagrįsti, skirtingas požiūris į antisubsidijų tyrimo dėl importo tik iš Indijos vykdymą nebūtų laikomas diskriminaciniu. Todėl teiginys, kad šios šalys turėjo būti įtrauktos į tyrimo aprėptį, yra nepagrįstas ir turi būti atmestas.
(171)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, daroma išvada, kad trečiųjų šalių eksportas neturėjo didelio poveikio Sąjungos pramonės patirtai žalai.
6.3.3. Sąjungos pramonės eksporto veiklos rezultatai
(172)
Sąjungos pramonės nagrinėjamojo produkto visas eksportas sudarė 8,5 proc. viso per TL pagaminto kiekio. Ši padėtis matyti iš atrinktų Sąjungos gamintojų eksporto nesusijusiems pirkėjams, kuris per TL sudarė 7 proc. pagaminto kiekio, o kainos buvo 36 proc. didesnės už kainas ES rinkoje per tą patį laikotarpį. Tuo remiantis galima daryti išvadą, kad Sąjungos pramonės eksportas negali būti galima materialinės žalos priežastis.
6.3.4. Ekonomikos krizė ir žaliavų kainos
(173)
Kaip minėta 120 konstatuojamojoje dalyje, 2009 m. suvartojimo lygis buvo labai žemas dėl išskirtinai didelės nikelio kainos ir ekonomikos krizės poveikio. Padėtį galima paaiškinti ir ypač bloga finansine Sąjungos pramonės padėtimi 2009 m. Tačiau pastebėtina, kad augant suvartojimui nuo 2010 m. ir subsidijuotas importas mažomis kainomis visiškai neatitinka Sąjungos pramonės veiklos.
(174)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad net bendrai atsigaunant ekonomikai Sąjungos pramonė negalėjo pasinaudoti augančiu suvartojimu ir prarado rinkos dalį per visą nagrinėjamąjį laikotarpį, kai Indijos subsidijuotas eksportas užėmė dar didesnę rinkos dalį.
(175)
Todėl, nors ekonomikos krizė ir didėjanti žaliavų kaina galėjo prisidėti prie prastų Sąjungos pramonės rodiklių, apskritai šis poveikis negali būti laikomas tokiu, kad būtų nutrauktas subsidijuoto importo ir Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos, ypač per TL, priežastinis ryšys.
6.4. Išvada dėl priežastinio ryšio
(176)
Nustatyta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu itin padidėjo Indijos kilmės subsidijuoto importo apimtis ir rinkos dalis (atitinkamai 110 ir 40 proc.). Be to, nustatyta, kad dėl šio importo Sąjungos rinkoje, ypač per TL, buvo nuolat priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos (vidutiniškai 12,5 proc.).
(177)
Šis subsidijuoto importo iš Indijos apimties ir rinkos dalies padidėjimas sutapo su lėta Sąjungos pramonės finansinės padėties raida, ypač nuo 2010 m. Taigi, nepaisant to, kad padidėjo suvartojimas, Sąjungos pramonė negalėjo padidėjusių sąnaudų patenkinamo dydžio perkelti savo pirkėjui, todėl tokie finansiniai rodikliai kaip pelningumas, grynųjų pinigų srautas ir investicijos buvo žemi.
(178)
Išnagrinėjus kitus žinomus veiksnius, kurie galėjo daryti žalą Sąjungos pramonei, paaiškėjo, kad tie veiksniai negalėjo nutraukti nustatyto priežastinio ryšio tarp subsidijuoto importo iš Indijos ir Sąjungos pramonei padarytos žalos.
(179)
Remiantis minėtu nagrinėjimu, kurį atlikus buvo nustatytas ir atskirtas visų žinomų veiksnių poveikis Sąjungos pramonės padėčiai nuo žalingo poveikio, kurį daro subsidijuotas eksportas, daroma preliminari išvada, kad subsidijuotas importas iš Indijos Sąjungos pramonei padarė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 8 straipsnio 5 dalyje.
7. SĄJUNGOS INTERESAI
7.1. Bendrosios aplinkybės
(180)
Remiantis pagrindinio reglamento 31 straipsniu, buvo nagrinėjama, ar, nepaisant preliminarių išvadų dėl žalingo subsidijavimo, esama įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju priemonių taikymas neatitiktų Sąjungos interesų. Analizuojant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję, t. y. Sąjungos pramonės, importuotojų ir naudotojų, interesai.
7.2. Sąjungos pramonės interesai
(181)
Sąjungos pramonę sudaro 27 žinomi gamintojai, kurie pagamina visą panašaus produkto Sąjungoje kiekį. Gamintojai įsikūrę skirtingose Sąjungos valstybėse narėse ir tiesiogiai įdarbinę 1 747 darbuotojus, kurių darbas per TL buvo susijęs su panašiu produktu.
(182)
Vienas Sąjungos gamintojas, kuris pagamina palyginti nedidelį produkto kiekį Sąjungoje ir kuris turi susijusią bendrovę Indijoje, prieštaravo tyrimo inicijavimui. Jis taip pat teigė, kaip minėta 22 konstatuojamojoje dalyje, kad labai techniški produktai neturėtų būti įtraukti į tyrimą ir kad priemonių nustatymas šios rūšies produktams neatitiktų Sąjungos interesų.
(183)
Kaip minėta 126 konstatuojamojoje dalyje, šis klausimas išspręstas klausimyne, kuriame išplėsti PKN, kad atliekant tyrimą būtų galima aiškiai nustatyti šių rūšių produktus. Tačiau šiuo etapu atliekant tyrimą nustatyta, kad labai techniški produktai patenka į tyrimo aprėptį ir kad eksportuojantys Indijos gamintojai eksportavo labai nedidelį šių rūšių produkto kiekį. Taigi, šio gamintojo tvirtinimai laikyti nepagrįstais ir todėl atmesti.
(184)
Nustatyta, kad Sąjungos pramonei dėl subsidijuoto importo iš Indijos padaryta materialinė žala. Primenama, kad Sąjungos pramonė negalėjo visapusiškai pasinaudoti didėjančiu suvartojimu ir kad Sąjungos pramonės finansinė padėtis liko nestabili.
(185)
Tikimasi, kad nustačius kompensacinius muitus bus atkurtos sąžiningos prekybos sąlygos Sąjungos rinkoje, kuriomis pasinaudojusi Sąjungos pramonė galės panašaus produkto kainas priderinti prie gamybos sąnaudų.
(186)
Be to, galima tikėtis, kad nustačius priemones Sąjungos pramonė galėtų atgauti bent dalį per nagrinėjamąjį laikotarpį prarastos rinkos dalies, o tai turėtų teigiamo poveikio jos pelningumui ir bendrai finansinei padėčiai. Nustačius priemones pramonė galėtų toliau stengtis išlikti ekonomiškai veiksminga.
(187)
Jei priemonės nebūtų nustatytos, Sąjungos pramonė veikiausiai prarastų daugiau rinkos ir mažėtų jos pelningumas.
(188)
Todėl daroma preliminari išvada, kad antisubsidijų priemonių nustatymas Indijos kilmės importui atitiktų Sąjungos pramonės interesus.
7.3. Naudotojų interesai
(189)
Devyniems Sąjungos naudotojams buvo išsiųsti klausimynai. Tik trys naudotojai atsakė į klausimyną, jie sunaudojo apie 6 proc. viso iš Indijos importuoto nagrinėjamojo produkto kiekio per TL. Šie naudotojai veikia sektoriuose, susijusiuose su maisto perdirbimu, įskaitant komercinės paskirties virtuves ir viešąjį maitinimą, buitinius prietaisus, automobilių pramonę.
(190)
Vidutiniškai apie 67 proc. nagrinėjamojo produkto jie pirko iš Indijos ir tik vienam naudotojui Indija buvo vienintelis tiekimo šaltinis. Per TL su nagrinėjamuoju produktu susijusi jų apyvarta sudarė vidutiniškai 54 proc. visos jų apyvartos.
(191)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad per TL vidutinis visų bendradarbiaujančių naudotojų pelningumas sektoriuose, kuriuose naudojamas nagrinėjamasis produktas, viršijo 9 proc. apyvartos.
(192)
Galimas siūlomų priemonių poveikis įvertintas remiantis iš naudotojų gautais klausimyno atsakymais ir bendra Sąjungos nagrinėjamojo produkto ir panašaus produkto rinka. Pasirinkus blogiausią scenarijų Sąjungos rinkai, t. y. jei kainos padidėjimo iš viso nebūtų galima perkelti į platinimo grandinę ir naudotojai toliau pirktų tokį patį produkto kiekį iš Indijos, dėl muito poveikio naudotojų pelningumas sumažėtų apytikriai 0,2 procentinio punkto.
(193)
Pažymėtina, kad vienas naudotojas dėl tyrimo laikėsi neutralios pozicijos manydamas, kad nustačius priemones nebūtų padarytas didelis poveikis rinkos kainoms, nes galimą kainų padidėjimą amortizuotų platintojai.
(194)
Kitas naudotojas pareiškė, kad jei priemonės būtų nustatytos, jos būtų taikomos ir tam tikrų rūšių produktams, kurie Sąjungoje nebegaminami. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad minėto naudotojo nurodytų rūšių produktai vis dar gaminami Sąjungoje ir kad šių rūšių nerūdijančio plieno markių produktų paklausa nėra didelė. Be to, pažymėtina, kad Sąjungos gamintojai per nagrinėjamąjį laikotarpį nenaudojo visų pajėgumų, todėl padidėjus paklausai būtų galima atitinkamai padidinti gamybą.
(195)
Pažymėtina, kad nagrinėjamasis produktas pagal sektorių ir panaudojimą yra standartizuotas produktas, todėl naudotojai gali lengvai keisti tiekimo šaltinius produkto kokybės ar kainos atžvilgiu. Nustačius priemones nebūtų kliudoma nagrinėjamojo produkto importuoti iš kitų šalių, net iš Indijos, jei pašalinamas dėl subsidijavimo atsirandantis prekybą iškraipantis poveikis.
(196)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, net jei kai kuriems naudotojams priemonės importui iš Indijos turėtų didesnio neigiamo poveikio nei kitiems naudotojams, laikoma, kad bendras poveikis naudotojams būtų nedidelis.
7.4. Importuotojų interesai
(197)
Nesusijusių importuotojų bendradarbiavimo lygis buvo žemas. Atrankai svarbios informacijos pateikė devyni importuotojai, tačiau bendradarbiavo tik vienas. Ši bendrovė importavo apie 7 proc. viso iš Indijos importuoto kiekio per TL. Bendrovė nesutinka su priemonių nustatymu, nes Indija yra svarbiausias jos importo šaltinis. Nors nustačius priemones šios bendrovės pelningumui būtų padarytas neigiamas poveikis dėl didesnių sąnaudų, kurias ji patirtų, importuojančiai bendrovei turėtų pavykti bent dalį padidėjusių sąnaudų perkelti savo pirkėjams.
(198)
Be to, importuotojai gali rinktis kitus šaltinius, taip pat ir Sąjungos pramonę ir kitas eksportuojančias šalis.
(199)
Tuo remiantis daroma preliminari išvada, kad nustačius kompensacines priemones importuotojų interesams didelio neigiamo poveikio nebus padaryta.
7.5. Išvada dėl Sąjungos interesų
(200)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad apskritai remiantis turima informacija apie Sąjungos interesus, nėra įtikinamų priežasčių, dėl kurių iš Indijos importuojamam nagrinėjamajam produktui nereikėtų nustatyti priemonių.
(201)
Be to, kalbant apie bendrą antisubsidijų priemonių poveikį Sąjungos rinkai, teigiamas poveikis, ypač Sąjungos pramonei, kompensuotų galimą neigiamą poveikį kitoms mažiau susijusioms suinteresuotosioms šalims.
8. PASIŪLYMAS DĖL LAIKINŲJŲ KOMPENSACINIŲ PRIEMONIŲ
(202)
Atsižvelgiant į išvadas dėl subsidijavimo, jo padarytos žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų, reikėtų nustatyti laikinąsias kompensacines priemones, kad būtų užkirstas kelias tolesnei žalai, kurią Sąjungos pramonei daro subsidijuojamas importas.
8.1. Žalos pašalinimo lygis
(203)
Nustatant šių priemonių dydį atsižvelgta į nustatytus subsidijų skirtumus ir muito dydį, kurio reikia Sąjungos pramonės patiriamai žalai pašalinti.
(204)
Apskaičiuojant muito dydį, kurio reikia žalingo subsidijavimo poveikiui pašalinti, laikyta, kad taikydama bet kurias priemones Sąjungos pramonė turėtų galėti padengti gamybos sąnaudas ir gauti tokį ikimokestinį pelną, kurį tokios rūšies pramonė pagrįstai galėtų uždirbti tokiame sektoriuje įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. kai nėra subsidijuoto importo, parduodant panašų produktą Sąjungoje.
(205)
Todėl žalos pašalinimo lygis apskaičiuotas remiantis vidutinės svertinės subsidijuoto importo kainos, 130 konstatuojamojoje dalyje nustatytos priverstiniam kainų mažinimui apskaičiuoti, ir nežalingos Sąjungos pramonės panašaus produkto kainos palyginimu. Nežalinga kaina nustatyta prie gamybos sąnaudų pridėjus pagrįstą pelno dydį. Preliminariai nustatytas 5 proc. tikslinis pelno dydis, kaip nurodyta 148 konstatuojamojoje dalyje.
(206)
Tada visi dėl šio palyginimo atsiradę skirtumai buvo išreikšti vidutinės visos CIF importo kainos procentine dalimi, žr. 208 konstatuojamąją dalį.
8.2. Laikinosios priemonės
(207)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, manoma, kad remiantis pagrindinio reglamento 12 straipsnio 1 dalimi importuojamiems Indijos kilmės produktams turėtų būti nustatytos laikinosios kompensacinės priemonės, kurių dydis prilygtų mažesniam iš subsidijų ir žalos skirtumų, vadovaujantis mažesniojo muito taisykle.
(208)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, kompensacinio muito normos apskaičiuotos žalos skirtumus lyginant su subsidijų skirtumais. Todėl siūlomos šios laikinojo kompensacinio muito normos:
Bendrovė
Subsidijų skirtumas
Žalos skirtumas
Laikinojo kompensacinio muito norma
Rajaraatna Metal Industries
4,3 %
17,2 %
4,3 %
Venus group
3,1 %
26,1 %
3,1 %
Viraj Profiles Vpl. Ltd.
1,5 %
32,1 %
0,0 %
Bendradarbiaujančios neatrinktos bendrovės
3,8 %
20,4 %
3,8 %
Visos kitos bendrovės
4,3 %
26,1 %
4,3 %
(209)
Dėl gretutinio antidempingo tyrimo, pagal pagrindinio reglamento 24 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą ir 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (8) 14 straipsnio 1 dalį jokiam produktui nėra taikomi kartu ir antidempingo, ir kompensaciniai muitai, skirti atstatyti tą pačią padėtį, susidariusią dėl dempingo ir eksporto subsidijavimo. Dėl subsidijų schemų, kurios nurodytos 29-112 konstatuojamosiose dalyse, visos jų susijusios su eksporto subsidijavimu. Atitinkamos susijusių bendradarbiaujančių gamintojų laikinojo antidempingo muito normos bus tinkamai pakoreguotos per gretutinį antidempingo tyrimą.
(210)
Šiame reglamente nurodytos atskiroms bendrovėms taikomos kompensacinio muito normos nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Todėl šios normos rodo atliekant šį tyrimą nustatytą tų bendrovių padėtį. Todėl šios muito normos (kitaip nei visos šalies mastu nustatyta muito norma, taikoma visoms kitoms bendrovėms) taikomos tik tam importuojamam Indijos kilmės nagrinėjamajam produktui, kurį pagamino bendrovės, t. y. konkretūs nurodyti juridiniai asmenys. Importuojamam nagrinėjamajam produktui, pagamintam bet kurios kitos bendrovės, kuri konkrečiai nepaminėta šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, negali būti taikomos šios normos - jiems taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.
(211)
Visi prašymai taikyti šias individualiai bendrovei nustatytas antidempingo muito normas (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įkūrus naują gamybos arba pardavimo subjektą) turėtų būti nedelsiant siunčiami Komisijai (9), nurodant visą svarbią informaciją, ypač informaciją apie bendrovės veiklos pasikeitimus, susijusius su gamyba ir pardavimu vidaus rinkoje bei eksportui, kuriuos lėmė, pavyzdžiui, minėtas pavadinimo pasikeitimas arba gamybos ir pardavimo subjekto pasikeitimas. Prireikus reglamentas bus atitinkamai iš dalies pakeistas, atnaujinant bendrovių, kurioms taikomos individualios muito normos, sąrašą.
(212)
Siekiant užtikrinti tinkamą antisubsidijų muito taikymą, kitoms bendrovėms nustatyto dydžio muitas turėtų būti taikomas ne tik nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams, bet ir tiems gamintojams, kurie per TL neeksportavo į Sąjungą.
9. BAIGIAMOJI NUOSTATA
(213)
Siekiant gero administravimo, reikėtų nustatyti laikotarpį, per kurį suinteresuotosios šalys, pranešusios apie save per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį, galėtų raštu pareikšti nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. Be to, reikėtų pažymėti, kad išvados dėl kompensacinių muitų nustatymo, padarytos šio reglamento tikslais, yra preliminarios ir jas gali reikėti persvarstyti, jeigu būtų nuspręsta padaryti galutines išvadas,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Laikinasis kompensacinis muitas nustatomas importuojamai Indijos kilmės nerūdijančio plieno vielai, kurios sudėtyje:
-
nikelis sudaro ne mažiau kaip 2,5 proc. masės, išskyrus vielą, kurios sudėtyje esantis nikelis sudaro ne mažiau kaip 28 proc., bet ne daugiau kaip 31 proc. masės ir kurios sudėtyje esantis chromas sudaro ne mažiau kaip 20 proc., bet ne daugiau kaip 22 proc. masės,
-
nikelis sudaro mažiau kaip 2,5 proc. masės, išskyrus vielą, kurios sudėtyje esantis chromas sudaro ne mažiau kaip 13 proc., bet ne daugiau kaip 25 proc. masės, ir kurios sudėtyje esantis aliuminis sudaro ne mažiau kaip 3,5 proc., bet ne daugiau kaip 6 proc. masės
ir kurios KN kodai yra 7223 00 19 ir 7223 00 99.
2. Laikinojo kompensacinio muito, taikomo 1 dalyje aprašyto produkto, kurį pagamino toliau išvardytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, normos yra tokios:
Bendrovė
Muitas (%)
Papildomas TARIC kodas
Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat
4,3
B775
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
3,1
B776
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra
3,1
B777
Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra
3,1
B778
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra
3,1
B779
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharashtra
0,0
B780
Priede išvardytos bendrovės
3,8
B781
Visos kitos bendrovės
4,3
B999
3. 1 dalyje nurodytas produktas į laisvą apyvartą Sąjungoje išleidžiamas tik tuo atveju, jeigu pateikiama laikinojo muito dydžio garantija.
4. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
2 straipsnis
1. Nepažeisdamos Tarybos reglamento (EB) Nr. 597/2009 30 straipsnio, suinteresuotosios šalys per mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo gali prašyti atskleisti esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo priimtas šis reglamentas, Komisijai raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą jas išklausyti.
2. Remdamosi Tarybos reglamento (EB) Nr. 597/2009 31 straipsnio 4 dalimi, susijusios šalys per mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos gali pateikti pastabas dėl jo taikymo.
3 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šio reglamento 1 straipsnis taikomas keturis mėnesius.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2013 m. gegužės 3 d.