PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 795/2012
ze dne 28. srpna 2012
o změně prováděcího nařízení (EU) č. 585/2012, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Ukrajiny, na základě částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 3, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 954/2006 (2) Rada v návaznosti na šetření (dále jen „původní šetření“) uložila konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny. Opatření měla podobu valorického antidumpingového cla v rozmezí od 12,3 % do 25,7 % uloženého na dovoz, od jednotlivě vyjmenovaných vyvážejících výrobců z Ukrajiny, se zbytkovou celní sazbou 25,7 % na dovoz od všech ostatních společností z Ukrajiny. Konečné antidumpingové clo pro vývozce, na kterého se vztahuje stávající přezkumné šetření, CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube a OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, nyní pod názvem LLC Interpipe Niko Tube a OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (dále též „žadatel“ či „společnost Interpipe“), bylo uloženo v sazbě 25,1 %.
(2)
V návaznosti na žalobní návrh na zrušení nařízení (ES) č. 954/2006 podaný společností Interpipe zrušil dne 10. března 2009 Soud prvního stupně Evropských společenství článek 1 uvedeného nařízení v rozsahu, v němž antidumpingové clo stanovené pro společnost Interpipe přesahovalo clo, které by bylo použito, kdyby nebyla provedena úprava vývozní ceny z důvodu provize, když prodeje byly uskutečněny prostřednictvím obchodníka ve spojení, Sepco SA (3). Soudní dvůr Evropské unie potvrdil dne 16. února 2012 rozsudek Soudu prvního stupně (4).
(3)
V důsledku těchto rozsudků Rada změnila nařízení (ES) č. 954/2006 prováděcím nařízením (EU) č. 540/2012 (5) za účelem opravy antidumpingového cla uloženého společnosti Interpole v rozsahu, v němž bylo chybně stanoveno. V souladu s tím je v současnosti platná sazba antidumpingového cla pro společnost Interpipe stanovena na 17,7 %.
(4)
Prováděcím nařízením (EU) č. 585/2012 (6) Rada na základě přezkumu před pozbytím platnosti zachovala opatření uložená nařízením (ES) č. 954/2006 na dovoz bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Ukrajiny (dále jen „šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti“).
(5)
V souladu s tím jsou nyní platnými opatřeními ta, jež byla stanovena prováděcím nařízením (EU) č. 585/2012, tj. sazba v rozpětí 24,1 % až 35,8 % na dovoz z Ruska a v rozpětí 12,3 % až 25,7 % na dovoz z Ukrajiny, přičemž na společnost Interpipe se vztahuje sazba antidumpingového cla ve výši 17,7 %.
1.2 Žádost o částečný prozatímní přezkum
(6)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) (7) Komise dne 29. července 2011 informovala o zahájení částečného prozatímního přezkumu antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Ukrajiny podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
(7)
Přezkum, jehož rozsah je omezen na posouzení dumpingu, byl zahájen na základě odůvodněné žádosti podané společností Interpipe. V žádosti poskytl žadatel důkazy prima facie o tom, že k vyrovnání účinků dumpingu působícího újmu není nutno nadále zachovávat současnou úroveň opatření.
1.3 Šetření
(8)
Šetření úrovně dumpingu se týkalo období od 1. dubna 2010 do 31. března 2011 („období přezkumného šetření“).
(9)
Komise o zahájení částečného prozatímního přezkumu oficiálně informovala žadatele, orgány země vývozu a výrobní odvětví v Unii. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(10)
Aby Komise získala informace potřebné pro své šetření, zaslala dotazník žadateli, který odpověděl v dané lhůtě.
(11)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro zjištění úrovně dumpingu. V prostorách žadatele a jeho obchodních společností ve spojení LLC Interpipe Ukraine a Interpipe Europe SA byly provedeny inspekce.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(12)
Dotčený výrobek je stejný jako výrobek vymezený v prováděcím nařízení (EU) č. 585/2012, jímž byla uložena v současnosti platná opatření, tj. bezešvé trubky a duté profily ze železa nebo oceli („bezešvé trubky a duté profily“), kruhového průřezu, s vnějším průměrem nejvýše 406,4 mm, s hodnotou uhlíkového ekvivalentu (CEV) nejvýše 0,86 podle vzorce a chemického rozboru Světového svářečského institutu (IIW) (8), pocházející z Ukrajiny, v současnosti kódů KN ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 a ex 7304 59 93 (dále jen „dotčený výrobek“).
2.2 Obdobný výrobek
(13)
Shodně s tím, co bylo zjištěno během původního šetření, jakož i během šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti, potvrdilo stávající šetření, že výrobek vyráběný na Ukrajině a vyvážený do Unie, výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu Ukrajiny a výrobek, který v Unii vyrábějí a prodávají výrobci z Unie, má stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejná konečná použití. Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
3.1 Předběžné poznámky
(14)
Společnost Interpipe zcela vlastní a ovládá dva vyvážející výrobce, společnost LLC Interpipe Niko Tube (Niko Tube) a OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP). V souladu s obvyklým postupem orgánů Unie bylo pro tyto dva vyvážející výrobce vypočteno jedno společné dumpingové rozpětí. Výše dumpingu byla před stanovením jednotné sazby váženého průměru dumpingu pro obě společnosti nejprve vypočtena pro každého z vyvážejících výrobců zvlášť.
(15)
Tato metodika se však lišila od metodiky použité v původním šetření, kde bylo společné dumpingové rozpětí vypočteno redukcí všech údajů týkajících se výroby, ziskovosti a prodejů v Unii u těchto dvou výrobních subjektů. Změna okolností, která odůvodňuje přijetí této změny v metodice, spočívá ve výrazné změně v podnikové struktuře skupiny, která umožňuje, pokud jde o prodej a výrobu, identifikaci dané výrobní společnosti v rámci skupiny, což nebylo v původním šetření možné.
(16)
Dále byla v rámci původního šetření provedena úprava podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení, jež se týkala nákladů společnosti Interpipe na energie, s cílem přiměřeně zohlednit náklady související s výrobou a prodejem elektrické energie a zemního plynu na Ukrajině. Tato úprava se považovala za nutnou, neboť ceny zemního plynu a elektrické energie na Ukrajině byly v daném období výrazně nižší než průměrné ceny placené v Unii a neodrážely ceny na mezinárodním trhu. Úprava vycházela z průměrných cen zjištěných v Rumunsku, na které se v uvedeném období šetření rovněž vztahovalo.
(17)
Oproti původnímu šetření však není pro účely stávajícího prozatímního přezkumu považováno za nutné provádět úpravu v důsledku cen energií. Šetření prokázalo, že průměrné ceny energií na Ukrajině od původního šetření trvale narůstají, a to rychlejším tempem než průměrné ceny v Evropské unii, čímž dochází k jejich postupnému vyrovnávání. Značný rozdíl v ceně nákladů za energie, jenž byl zjištěn v původním šetření a odůvodňoval úpravu, v současnosti neexistuje.
(18)
Vzhledem k výše uvedenému se v rámci tohoto prozatímního přezkumu nepovažuje za vhodné provádět úpravu s ohledem na ceny energií.
3.2 Dumping dovozu během období přezkumného šetření
3.2.1 Běžná hodnota
(19)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo nejdříve u každého vyvážejícího výrobce přezkoumáno, zda byl celkový objem jeho domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní ve srovnání s celkovým objemem jeho vývozu do Unie, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie. Šetření prokázalo, že domácí prodeje byly u obou vyvážejících výrobců reprezentativní.
(20)
Dále bylo posuzováno, zda byl prodej každého typu obdobného výrobku prodávaného vyvážejícím výrobcem na jeho domácím trhu dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej konkrétního typu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem tohoto typu výrobku prodaného žadatelem na domácím trhu nezávislým odběratelům v období přezkumného šetření představoval alespoň 5 % celkového objemu jeho prodeje srovnatelného typu výrobku na vývoz do Unie.
(21)
Podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení bylo následně zkoumáno, zda lze domácí prodej každého typu výrobku, jenž byl prodáván v reprezentativním množství, považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku. Za tímto účelem se u každého vyváženého typu výrobku určil podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu za období přezkumného šetření.
(22)
V případě těch typů výrobku, u nichž se více než 80 % objemu prodeje na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší než náklady a jejichž vážená průměrná prodejní cena byla rovna výrobním nákladům na jednotku nebo vyšší, byla běžná hodnota jednotlivých typů výrobku určena jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu bez ohledu na to, zda šlo o prodej ziskový, či nikoli.
(23)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku nepřesahoval 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážená průměrná cena výrobku nedosahovala výrobních nákladů na jednotku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla určena jako vážená průměrná cena pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku uskutečněného během období přezkumného šetření.
(24)
Běžná hodnota pro nereprezentativní typy (tj. ty, jejichž domácí prodej představoval méně než 5 % prodeje na vývoz do Unie, nebo ty, jež nebyly na domácím trhu prodávány vůbec) byla vypočtena na základě výrobních nákladů na typ výrobku, k nimž byla přičtena částka za prodejní, správní a režijní náklady a za zisky. V případě existence domácího prodeje byl pro dotčené typy výrobků použit zisk z běžných obchodních transakcí na domácím trhu pro daný typ výrobku. V případě, že se domácí prodej neuskutečnil, byl použit průměrný zisk. K této změně metodiky došlo v důsledku zprávy týkající se sporu „ES - Losos (Norsko)“ (9), kterou v období po původním šetření vydal panel WTO a následně přijal i orgán WTO pro řešení sporů, a v níž se stanoví, že u typů výrobků, pro něž musí být běžná hodnota početně zjištěna, je třeba přihlédnout ke skutečnosti ziskového rozpětí transakcí uskutečněných v běžném obchodním styku.
(25)
Po zveřejnění konečných závěrů namítli dva vyvážející výrobci, že do jejich celkových nákladů na výrobu dotčeného výrobku během přezkumného období šetření neměly být započítávány náklady spojené s omezením výroby, neboť to podle nich bylo v rozporu s čl. 2 odst. 5 základního nařízení a v rozporu s účetními zásadami stanovenými podle mezinárodních účetních standardů (IAS) a zejména IAS 2. S ohledem na čl. 2 odst. 5 základního nařízení je třeba připomenout, že se podle uvedeného článku náklady spojené s výrobou dotčeného výrobku upraví, má-li se za to, že nejsou přiměřeně odráženy v záznamech dotčené strany. Skutečnost, že společnost nevyužívala svou plnou kapacitu, vypovídá o tom, že náklady byly přesto vynaloženy. Tyto náklady byly ve výsledovce obou vyvážejících společností zaznamenány jako náklady a mohly být uvedeny do přímé souvislosti s obdobným výrobkem. Kromě toho se ukázalo, že odkaz na IAS 2 je irelevantní, neboť cílem IAS 2 je stanovit způsob účetního zobrazení zásob, a nikoli stanovit, co má být považováno za výrobní náklady. Toto tvrzení proto bylo zamítnuto.
(26)
Titíž vyvážející výrobci rovněž uvedli, že některé finanční výdaje plynoucí z půjček a zahrnuté mezi prodejní, správní a režijní náklady neměly být započítány. Uvedli, že tyto půjčky byly určeny na zajištěná likvidity a krátkodobého financování společnosti a nesouvisely s výrobou dotčeného výrobku. Při inspekci na místě se zjistilo, že úrokové výdaje souvisely převážně s financováním provozního kapitálu. Proto byly úrokové náklady rozděleny mezi všechny výrobky. Vyvážející výrobci nemohli prokázat, že úrokové výdaje byly specificky určeny k jiným účelům než k financování provozního kapitálu. Oba vyvážející výrobci nemohli předložit žádný další důkaz pro své tvrzení, a proto bylo jejich tvrzení zamítnuto.
3.2.2 Vývozní cena
(27)
Veškerý vývoz dotčeného výrobku zmíněnými vyvážejícími výrobci do Unie se uskutečňoval prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení se sídlem ve Švýcarsku a byl určen nezávislým odběratelům v Unii. Vývozní cena byla proto stanovena na základě skutečně zaplacených nebo splatných cen v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
3.2.3 Srovnání
(28)
Je nutné opětovně připomenout, že v rámci původního šetření byla podle čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení vývozní cena upravena, zprostředkoval-li prodej obchodník ve spojení. V rámci tohoto prozatímního přezkumu se však této úpravy nepoužilo, a to v souladu s rozsudkem Soudního dvora uvedeným v 2. bodě odůvodnění, ve kterém bylo rozhodnuto o její neoprávněnosti.
(29)
Běžná hodnota a vývozní cena u uvedených dvou vyvážejících výrobců byly srovnány na základě ceny ze závodu. V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly provedeny úpravy v případě nákladů na přepravu, slev a rabatů, provizí a nákladů na poskytnutí úvěru.
3.2.4 Dumpingové rozpětí
(30)
Podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byl srovnán vážený průměr běžné hodnoty a vážený průměr vývozní ceny podle typu výrobku na základě ceny ze závodu odděleně pro každého z obou vyvážejících výrobců. Jak bylo uvedeno ve 14. bodě odůvodnění, bylo pro společnost Interpipe následně stanoveno společné dumpingové rozpětí, které bylo vypočítáno coby jediný vážený průměr sazby dumpingu pro oba vyvážející výrobce v rámci společnosti Interpipe.
(31)
Na základě toho dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, činí 13,8 %.
4. TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ
(32)
Žadatel ve své žádosti o částečný prozatímní přezkum uváděl, že změny ve struktuře společnosti a v organizaci výroby, jakož i restrukturalizace organizace prodeje na domácím i vývozním trhu ovlivnily strukturu jeho nákladů, a tudíž stávající sazba antidumpingového cla již není nadále k vyrovnání újmy způsobené dumpingem nezbytná.
(33)
Vzhledem k tomu bylo posuzováno, zda je odůvodněné považovat změnu okolností, která vedla k zahájení tohoto prozatímního šetření, a její důsledky za změnu a důsledky trvalé povahy.
(34)
Šetřením se zjistilo, že hlavním faktorem nižšího dumpingového rozpětí zjištěného v tomto přezkumném šetření jsou změny ve struktuře společnosti, jež zahrnují sloučení dvou výrobních společností a restrukturalizaci organizace prodeje, jež byla zjednodušena. Tyto změny, jež ovlivnily strukturu nákladů žadatele, pokud jde o výrobu a prodej dotčeného výrobku, mají strukturální povahu, a tudíž není pravděpodobné, že by se v dohledné době změnily. Kromě toho nebyly zjištěny žádné indicie, které by svědčily o výraznějším kolísání cen žadatele.
(35)
Proto byl učiněn závěr, že tyto změny jsou trvalé povahy a že zachování stávajících opatření na jejich současné výši již není nutné,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Položka týkající se společnosti LLC Interpipe Niko Tube a OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP) v tabulce v čl. 1 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 585/2012 se nahrazuje tímto:
LLC Interpipe Niko Tube a OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)
13,8 %
A743
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 28. srpna 2012.
TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 795/2012
2012 m. rugpjūčio 28 d.
kuriuo, atlikus dalinę tarpinę peržiūrą pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 3 dalį, iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 585/2012, kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas tam tikriems importuojamiems Rusijos ir Ukrainos kilmės besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba plieno
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnio 4 dalį ir 11 straipsnio 3, 5 ir 6 dalis,
atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
1. PROCEDŪRA
1.1. Galiojančios priemonės
(1)
Po tyrimo (toliau - pradinis tyrimas) Reglamentu (EB) Nr. 954/2006 (2) Taryba nustatė galutinį antidempingo muitą tam tikriems importuojamiems Kroatijos, Rusijos ir Ukrainos kilmės besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba plieno. Nustatytos priemonės buvo ad valorem antidempingo muitas, kurio dydis individualiai nurodytų eksportuojančių Ukrainos gamintojų importuojamiems produktams buvo 12,3-25,7 %, o visų kitų Ukrainos bendrovių importuojamiems produktams buvo nustatytas 25,7 % muitas. Atliekant dabartinį peržiūros tyrimą nagrinėjamam eksportuotojui CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ir OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, kuris dabar vadinamas LLC Interpipe Niko Tube ir OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (toliau - pareiškėjas arba Interpipe), nustatytas 25,1 % galutinis antidempingo muitas.
(2)
Interpipe pateikus prašymą panaikinti Reglamentą (EB) Nr. 954/2006, 2009 m. kovo 10 d. Europos Bendrijų Pirmosios instancijos teismas panaikino to reglamento 1 straipsnį tiek, kiek Interpipe nustatytas antidempingo muitas viršijo antidempingo muitą, kuris būtų taikytas, jei eksporto kaina nebūtų buvusi koreguota atsižvelgiant į komisinius, kai pardavimas buvo vykdomas tarpininkaujant susijusiai prekybos bendrovei Sepco SA (3). 2012 m. vasario 16 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismas patvirtino Pirmosios instancijos teismo sprendimą (4).
(3)
Atsižvelgdama į šiuos sprendimus Taryba iš dalies pakeitė Reglamentą (EB) Nr. 954/2006 Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 540/2012 (5), siekdama pataisyti klaidingai Interpipe nustatytą antidempingo muitą. Todėl šiuo metu galiojantis Interpipe taikomas antidempingo muitas yra 17,7 %.
(4)
Po priemonių galiojimo termino peržiūros Taryba Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 585/2012 (6) toliau taikė Reglamentu (EB) Nr. 954/2006 importuojamiems Rusijos ir Ukrainos kilmės besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba plieno nustatytas priemones (toliau - priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimas).
(5)
Todėl šiuo metu galiojančios priemonės yra tos, kurios nustatytos Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 585/2012, t. y. 24,1-35,8 % iš Rusijos importuojamiems produktams ir 12,3-25,7 % iš Ukrainos importuojamiems produktams, o Interpipe taikomas 17,7 % antidempingo muitas.
1.2. Prašymas atlikti dalinę tarpinę peržiūrą
(6)
2011 m. liepos 29 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (toliau - pranešimas apie inicijavimą) (7) Komisija paskelbė apie antidempingo priemonių, taikomų tam tikriems importuojamiems Ukrainos kilmės besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba plieno, dalinės tarpinės peržiūros pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį inicijavimą.
(7)
Peržiūra, kurią atliekant tirtas tik dempingas, inicijuota gavus pagrįstą prašymą, kurį pateikė Interpipe. Prašyme Interpipe pateikė prima facie įrodymų, kad nėra būtina toliau taikyti dabartinio lygio priemones ir taip kompensuoti dempingo daromą žalą.
1.3. Tyrimas
(8)
Atliekant dempingo lygio tyrimą nagrinėtas 2010 m. balandžio 1 d.-2011 m. kovo 31 d. laikotarpis (toliau - peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL).
(9)
Komisija apie dalinės tarpinės peržiūros inicijavimą oficialiai pranešė pareiškėjui, eksportuojančios šalies valdžios institucijoms ir Sąjungos pramonei. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti.
(10)
Norėdama gauti tyrimui reikalingos informacijos Komisija nusiuntė klausimyną pareiškėjui, kuris klausimyno atsakymus pateikė iki nurodyto termino.
(11)
Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos nuomone, buvo reikalinga nustatant dempingo lygį. Pareiškėjo ir jo susijusių prekybos bendrovių LLC Interpipe Ukraine ir Interpipe Europe SA patalpose buvo surengti tikrinamieji vizitai.
2. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
2.1. Nagrinėjamasis produktas
(12)
Nagrinėjamasis produktas yra tas pats kaip ir apibrėžtasis Įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 585/2012, kuriuo nustatytos šiuo metu galiojančios priemonės - t. y. Ukrainos kilmės apskrito skerspjūvio besiūliai vamzdžiai ir vamzdeliai iš geležies arba plieno (toliau - BVV), kurių išorinis skersmuo yra ne didesnis kaip 406,4 mm, o anglies ekvivalentas, remiantis Tarptautinio suvirinimo instituto (TSI) formule ir chemine analize, yra ne didesnis kaip 0,86 (8), kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 ir ex 7304 59 93 (toliau - nagrinėjamasis produktas).
2.2. Panašus produktas
(13)
Kaip nustatyta pradiniame tyrime ir priemonių galiojimo termino peržiūros tyrime, atlikus dabartinį tyrimą patvirtinta, kad Ukrainoje gaminamas ir į Sąjungą eksportuojamas produktas, Ukrainoje gaminamas ir vidaus rinkoje parduodamas produktas ir Sąjungos gamintojų gaminamas ir Sąjungoje parduodamas produktas pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis bei techninėmis savybėmis ir turi tą pačią galutinio naudojimo paskirtį. Todėl šie produktai yra laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
3. DEMPINGAS
3.1. Įžanginės pastabos
(14)
Interpipe priklauso du eksportuojantys gamintojai, kuriuos ji visapusiškai valdo - LLC Interpipe Niko Tube (Niko Tube) ir OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP). Laikantis nusistovėjusios Sąjungos institucijų praktikos abiem eksportuojantiems gamintojams buvo apskaičiuotas vienas bendras dempingo skirtumas. Prieš nustatant bendrą abiejų bendrovių vidutinį svertinį dempingo dydį, apskaičiuotas dempingo dydis kiekvieno eksportuojančio gamintojo atveju.
(15)
Tačiau ši metodika skyrėsi nuo pradiniame tyrime taikytos metodikos, kai bendras dempingo skirtumas buvo apskaičiuotas išskaidant visus duomenis pagal dviejų gamybos subjektų gamybą, pelningumą ir pardavimą Sąjungoje. Aplinkybės, kuriomis remiantis buvo pakeista metodika, pasikeitė dėl itin pasikeitusios grupės organizacinės struktūros, pagal kurią galima nustatyti susijusią gamybos bendrovę pagal pardavimą ir gamybą, o atliekant pradinį tyrimą tai padaryti buvo neįmanoma.
(16)
Be to, atliekant pradinį tyrimą, Interpipe energijos sąnaudos buvo pakoreguotos, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalyje, siekiant pagrįstai atspindėti su elektros ir dujų gamyba bei pardavimu Ukrainoje susijusias sąnaudas. Šis koregavimas laikytas būtinu dėl to, kad tuo metu Ukrainos dujų ir elektros kainos buvo daug mažesnės nei vidutinės Sąjungos kainos ir neatspindėjo tarptautinių rinkų kainų. Koreguojant buvo remiamasi vidutinėmis kainomis Rumunijoje, kuri tuo metu dalyvavo atliekant tyrimą.
(17)
Tačiau, priešingai nei pradiniame tyrime, laikoma, kad atliekant šią tarpinę peržiūrą energijos sąnaudų koreguoti nereikia. Atlikus tyrimą nustatyta, kad po pradinio tyrimo vidutinės Ukrainos energijos kainos nuolat kilo daug sparčiau nei vidutinės Europos Sąjungos kainos ir taip palaipsniui sumažėjo tarp jų buvęs atotrūkis. Todėl šiuo metu nebėra didelio energijos sąnaudų kainų skirtumo, kuris buvo nustatytas atlikus pradinį tyrimą ir dėl kurio teko koreguoti sąnaudas.
(18)
Todėl manoma, kad atliekant šią tarpinę peržiūrą būtų netikslinga koreguoti energijos sąnaudas.
3.2. Importas dempingo kaina per PTL
3.2.1. Normalioji vertė
(19)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį pirmiausia nagrinėta, ar kiekvieno eksportuojančio gamintojo bendras panašaus produkto vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams parduotas kiekis buvo tipiškas palyginti su jo bendru eksportui į Sąjungą parduotu kiekiu, t. y. ar bendras parduotas kiekis sudarė bent 5 % bendro nagrinėjamojo produkto eksportui į Sąjungą parduoto kiekio. Per tyrimą nustatyta, kad abiejų eksportuojančių gamintojų atveju pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas.
(20)
Toliau nagrinėta, ar kiekvienos rūšies panašus produktas, kurį eksportuojantys gamintojai pardavė savo vidaus rinkoje, buvo pakankamai tipiškas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Konkrečios rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje laikytas pakankamai tipišku, jeigu visas tos rūšies produkto, per PTL pareiškėjo parduoto vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams, kiekis sudarė ne mažiau nei 5 % viso eksportui į Sąjungą parduoto palyginamos rūšies produkto kiekio.
(21)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį toliau nagrinėta, ar galima laikyti, kad kiekvienos rūšies produktas, kurio parduotas tipiškas kiekis, vidaus rinkoje buvo parduodamas įprastomis prekybos sąlygomis. Tai padaryta nustatant pelningo kiekvienos rūšies eksportuoto nagrinėjamojo produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams per PTL dalį.
(22)
Tų rūšių produkto, kurio kiekis, parduotas vidaus rinkoje didesnėmis už vieneto sąnaudas kainomis, buvo didesnis nei 80 % ir kurio vidutinė svertinė pardavimo kaina buvo ne mažesnė nei tos rūšies produkto vieneto gamybos sąnaudos, atveju normalioji vertė kiekvienai produkto rūšiai apskaičiuota pagal viso nagrinėjamosios rūšies produkto pardavimo faktinių vidaus rinkos kainų vidutinę svertinę kainą, neatsižvelgiant į tai, ar pardavimas buvo pelningas ar nepelningas.
(23)
Jeigu tam tikros rūšies produkto pelningai parduotas kiekis sudarė ne daugiau kaip 80 % viso tos rūšies produkto parduoto kiekio arba jeigu jo vidutinė svertinė kaina buvo mažesnė už vieneto gamybos sąnaudas, normalioji vertė buvo nustatoma pagal faktinę vidaus rinkos kainą, kuri buvo apskaičiuota pagal tos rūšies produkto tik pelningo pardavimo vidaus rinkoje per PTL vidutinę svertinę kainą.
(24)
Netipiškų rūšių produkto (t. y. tų, kurių pardavimas vidaus rinkoje sudarė mažiau kaip 5 % pardavimo eksportui į Sąjungą arba kurių vidaus rinkoje iš viso nebuvo parduota) normalioji vertė buvo apskaičiuota pagal kiekvienos rūšies produkto gamybos sąnaudas, pridėjus pardavimo, bendrąsias ir administracines sąnaudas bei pelną. Jeigu produkto vidaus rinkoje buvo parduota, pridėtas visų sandorių įprastomis prekybos sąlygomis vidaus rinkoje pelnas pagal nagrinėjamojo produkto rūšį. Jeigu produkto vidaus rinkoje neparduota, pridėtas vidutinis pelnas. Metodika pakeista dėl to, kad atlikus pradinį tyrimą PPO darbo grupė pateikė ir PPO Ginčų sprendimo institucija patvirtino ataskaitą dėl bylos „Europos Bendrijos - ūkyje auginamai lašišai iš Norvegijos taikoma antidempingo priemonė“ (9), kurioje nustatyta, kad negalima nepaisyti faktinio pelno skirtumo, nustatyto pagal įprastomis prekybos atitinkamų rūšių produktais, kurių normalioji vertė turi būti apskaičiuojama, sąlygomis atliktus sandorius.
(25)
Paskelbus galutines išvadas du eksportuojantys gamintojai teigė, kad nevykdant gamybos patirtos sąnaudos neturėjo būti įskaičiuotos į jų bendras nagrinėjamojo produkto gamybos per PTL sąnaudas ir tvirtino, kad tai padaryta pažeidžiant pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalį ir prieštaraujant Tarptautiniuose apskaitos standartuose (TAS), ypač TAS2, išdėstytiems apskaitos principams. Reikėtų paminėti, kad pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalyje nustatyta, kad jeigu laikoma, kad su nagrinėjamojo produkto gamyba susijusios sąnaudos nėra tinkamai atspindėtos suinteresuotosios šalies apskaitoje, jos turi būti koreguojamos. Tai, kad bendrovė neveikė visu pajėgumu, reiškė, kad sąnaudos vis dėlto buvo patirtos. Tokios sąnaudos dviejų eksportuojančių bendrovių pajamų ataskaitoje iš tiesų užfiksuotos kaip sąnaudos ir galėtų būti tiesiogiai susijusios su panašiu produktu. Be to, nustatyta, kad nuoroda į TAS2 neturi reikšmės, nes TAS2 siekiama nustatyti atsargų apskaitos tvarką, o ne apibrėžiama, kas turėtų būti laikoma gamybos sąnaudomis. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.
(26)
Tie patys eksportuojantys gamintojai taip pat tvirtino, kad tam tikros dėl paskolų patirtos finansinės sąnaudos, kurios buvo įtrauktos į pardavimo, bendrąsias ir administracines išlaidas, neturėjo būti įskaičiuotos. Jie teigė, kad šios paskolos buvo paimtos tam, kad būtų patenkinti bendrovės likvidumo ir trumpalaikio finansavimo poreikiai, ir jos nebuvo susijusios su nagrinėjamojo produkto gamyba. Atliekant tikrinamąjį vizitą iš tiesų nustatyta, kad palūkanų išlaidos buvo daugiausia susijusios su apyvartinio kapitalo finansavimu. Todėl palūkanų sąnaudos buvo priskirtos visiems produktams. Eksportuojantys gamintojai negalėjo įrodyti, kad palūkanų išlaidos buvo patirtos kitais tikslais nei apyvartiniam kapitalui finansuoti. Abu eksportuojantys gamintojai negalėjo pateikti jokių papildomų įrodymų, pagrindžiančių jų teiginį, todėl šis teiginys buvo atmestas.
3.2.2. Eksporto kaina
(27)
Abu eksportuojantys gamintojai visą nagrinėjamąjį produktą į Sąjungą eksportavo tiesiogiai nepriklausomiems Sąjungos pirkėjams per jų susijusią Šveicarijos prekybos bendrovę. Todėl eksporto kaina nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį, remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis eksporto kainomis.
3.2.3. Palyginimas
(28)
Primenama, kad atliekant pradinį tyrimą eksporto kaina tais atvejais, kai produktas parduotas per susijusias prekybos bendroves, buvo koreguota remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies i punktu. Tačiau remiantis 2 konstatuojamojoje dalyje minėtu Teisingumo Teismo sprendimu, kuriuo nustatyta, kad koregavimas nebuvo pagrįstas, atliekant šią tarpinę peržiūrą kaina nebuvo koreguota.
(29)
Dviejų eksportuojančių gamintojų normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos remiantis gamintojo kaina EXW sąlygomis. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui. Tuo remiantis koreguojant atsižvelgta į transporto sąnaudas, lengvatas ir nuolaidas, komisinius ir kredito išlaidas.
3.2.4. Dempingo skirtumas
(30)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalis kiekvieno iš abiejų eksportuojančių gamintojų vidutinė svertinė normalioji vertė atskirai lyginta su kiekvienos rūšies produkto vidutine svertine eksporto kaina remiantis gamintojo kaina EXW sąlygomis. Kaip minėta 14 konstatuojamojoje dalyje, apskaičiavus vieną abiejų eksportuojančių gamintojų, kurie sudaro Interpipe, vidutinį svertinį dempingo dydį, Interpipe nustatytas vienas bendras dempingo skirtumas.
(31)
Tuo remiantis dempingo skirtumas, išreikštas CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą procentine dalimi, yra 13,8 %.
4. ILGALAIKIS PASIKEITUSIŲ APLINKYBIŲ POBŪDIS
(32)
Prašyme atlikti dalinę tarpinę peržiūrą pareiškėjas teigė, kad bendrovės struktūros ir gamybos organizavimo pokyčiai bei restruktūrizuotas pardavimo tiek vidaus, tiek eksporto rinkose organizavimas tiesiogiai paveikė jo išlaidų struktūrą ir todėl dempingo daromai žalai kompensuoti nėra būtina toliau taikyti dabartinio lygio antidempingo muitą.
(33)
Atitinkamai ištirta, ar pasikeitusias aplinkybes, dėl kurių inicijuota tarpinė peržiūra, ir jų poveikį galima pagrįstai laikyti ilgalaikėmis.
(34)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad svarbiausi veiksniai, dėl kurių peržiūros tyrime nustatytas mažesnis dempingo skirtumas - tai susijungus dviem gamybos bendrovėms pasikeitusi bendrovės organizacija ir restruktūrizuotas (supaprastintas) pardavimo organizavimas. Šie pareiškėjo išlaidų struktūrą nagrinėjamojo produkto gamybos ir pardavimo atžvilgiu paveikę pokyčiai yra struktūrinio pobūdžio ir todėl artimiausiu metu neturėtų keistis. Be to, nebuvo jokių didelio pareiškėjo kainų svyravimo požymių.
(35)
Todėl daroma išvada, kad pasikeitimai yra ilgalaikiai ir kad tolesnis dabartinio lygio priemonių taikymas nėra būtinas,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 585/2012 1 straipsnio 2 dalies lentelėje esantis LLC Interpipe Niko Tube ir OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP) skirtas įrašas pakeičiamas taip:
LLC Interpipe Niko Tube ir OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)
13,8 %
A743
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2012 m. rugpjūčio 28 d.