PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2015/347
ze dne 2. března 2015,
kterým se konstatuje nesoulad některých cílů zahrnutých do vnitrostátních plánů či plánů funkčních bloků vzdušného prostoru předložených podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 s výkonnostními cíli celé Unie na druhé referenční období a stanoví doporučení pro přezkum těchto cílů
(oznámeno pod číslem C(2015) 1263)
(Pouze bulharské, české, francouzské, chorvatské, italské, maďarské, maltské, německé, nizozemské, portugalské, rumunské, řecké, slovenské, slovinské a španělské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (rámcové nařízení) (1), a zejména na čl. 11 odst. 3 písm. c) uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle nařízení (ES) č. 549/2004 mají členské státy přijmout vnitrostátní plány nebo plány pro funkční bloky vzdušného prostoru, včetně závazných cílů na vnitrostátní úrovni nebo úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru, zajišťujících soulad s výkonnostními cíli na úrovni Unie. Uvedené nařízení rovněž stanoví, že Komise má na základě hodnotících kritérií uvedených v jeho čl. 11 odst. 6 písm. d) vyhodnotit soulad uvedených cílů a že pokud Komise zjistí, že uvedená kritéria nebyla splněna, může vydat doporučení. Prováděcím nařízením Komise (EU) č. 390/2013 (2) byla v této souvislosti stanovena prováděcí pravidla.
(2)
Prováděcím rozhodnutím Komise 2014/132/EU (3) byly na úrovni Unie přijaty výkonnostní cíle na druhé referenční období (2015-2019) v klíčových oblastech výkonnosti, jimiž jsou bezpečnost, ochrana životního prostředí, kapacita a efektivita nákladů.
(3)
Členské státy předložily Komisi plány výkonnosti - všechny z nich na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru - do 1. července 2014. Tyto plány v řadě případů dosud neměly definitivní podobu. Řada plánů byla následně změněna prostřednictvím dodatků či oprav; poslední z nich pochází z 9. ledna 2015. Při svém hodnocení vycházela Komise z nejnovějších předložených informací.
(4)
Orgán pro kontrolu výkonnosti, jenž má být Komisi nápomocen při provádění systému sledování výkonnosti podle článku 3 prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013, předložil Komisi dne 7. října 2014 prvotní hodnotící zprávu a dne 15. prosince 2014 aktualizovanou verzi uvedené zprávy. Komise od orgánu pro kontrolu výkonnosti dále obdržela zprávy vycházející z informací vnitrostátních dozorových orgánů o sledování plánů výkonnosti a výkonnostních cílů předložených v souladu s čl. 18 odst. 4 prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013.
(5)
Pokud jde o klíčovou oblast výkonnosti týkající se kapacity, byl posouzen soulad cílů předložených členskými státy pro míru zpoždění na trati pro účely uspořádání toku letového provozu (ATFM) v souladu se zásadou stanovenou v bodě 4 přílohy IV prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013 s použitím příslušných referenčních hodnot pro kapacitu funkčních bloků vzdušného prostoru, jejichž uplatnění zajišťuje splnění výkonnostního cíle na úrovni Unie a jež byly vypočítány manažerem struktury vzdušného prostoru a uvedeny v operačním plánu sítě (2014-2018/2019) v jeho nejnovější verzi z června 2014 (dále jen „operační plán sítě“). Uvedené posouzení prokázalo, že cíle předložené Belgií, Francií, Lucemburskem, Německem a Nizozemskem, pokud jde o FABEC,Českou republikou, Chorvatskem, Maďarskem, Rakouskem, Slovenskem a Slovinskem, pokud jde o FABCE, Itálií, Maltou, Kyprem a Řeckem, pokud jde o Blue Med FAB, Bulharskem a Rumunskem, pokud jde o Danube FAB a Portugalskem a Španělskem, pokud jde o SW FAB, nejsou v souladu s příslušnými referenčními hodnotami, a proto nejsou v souladu s příslušným výkonnostním cílem pro celou Unii.
(6)
Pokud jde o klíčovou oblast výkonnosti týkající se efektivity nákladů, byly posouzeny cíle vyjádřené ve stanovených jednotkových nákladech na traťové navigační služby předložené členskými státy v souladu se zásadami stanovenými v bodě 5 ve spojení s bodem 1 přílohy IV prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013, se zohledněním trendu stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby během druhého referenčního období a během prvního i druhého referenčního období celkem (2012-2019), počtu výkonových jednotek (prognóza dopravy) a výše stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby ve srovnání s členskými státy s podobným provozním a ekonomickým prostředím. Uvedené posouzení prokázalo, že cíle předložené Rakouskem a Slovenskem, pokud jde o FABCE, Belgií, Francií, Lucemburskem, Německem a Nizozemskem, pokud jde FABEC a Itálií, pokud jde o Blue Med FAB, nejsou v souladu s příslušným výkonnostním cílem pro celou Unii, a to z následujících důvodů.
(7)
Pokud jde o Rakousko, jeho cíle jsou založeny na plánovaném snížení jeho stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby v průměru o 3,5 % ročně během druhého referenčního období. Tato hodnota sice mírně převyšuje cílové snížení průměrných stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby během druhého referenčního období v celé Unii (- 3,3 % za rok), avšak jeho plánované snížení během prvního i druhého referenčního období celkem za trendem celé Unie zaostává (- 1,1 % oproti - 1,7 % za rok). Kromě toho tyto cíle vycházejí ze stanovených nákladů na traťové navigační služby plánovaných na začátku druhého referenčního období, které jsou o 8 % vyšší, než byly skutečné náklady na traťové navigační služby v roce 2013. Zvýšení efektivity nákladů dosažené v prvním referenčním období tedy nebylo patřičně zohledněno při stanovení cílů pro druhé referenční období. Cíl pro rok 2019 navíc vychází z plánovaných stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby, které výrazně (+ 20 %) převyšují průměrné stanovené jednotkové náklady na traťové navigační služby u členských států s podobným provozním a ekonomickým prostředím, jaké má Rakousko, a které jsou přibližně o 19 % vyšší, než je výkonnostní cíl pro celou Unii v roce 2019.
(8)
Pokud jde o Slovensko, jeho cíle jsou založeny na plánovaném snížení jeho stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby v průměru o 2,6 % ročně během druhého referenčního období. To je méně, než cílové snížení průměrných stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby během druhého referenčního období v celé Unii (- 3,3 % za rok). Plánované snížení stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby během prvního i druhého referenčního období celkem sice mírně předstihuje trend celé Unie (- 2,1 % oproti - 1,7 % za rok), avšak cíl pro rok 2019 vychází z plánovaných stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby, které výrazně (+ 18,6 %) převyšují průměrné stanovené jednotkové náklady na traťové navigační služby u členských států s podobným provozním a ekonomickým prostředím, jaké má Slovensko.
(9)
Belgie a Lucembursko tvoří společnou oblast zpoplatnění. Jejich cíle jsou založeny na plánovaném snížení stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby v průměru pouze o 0,2 % ročně během druhého referenčního období. To je podstatně méně, než cílové snížení průměrných stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby během druhého referenčního období v celé Unii (- 3,3 % za rok). Ani po dobu prvního i druhého referenčního období celkem se plánované stanovené jednotkové náklady na traťové navigační služby nesnižují v souladu s trendem celé Unie (- 0,4 % oproti - 1,7 %). Cíl pro rok 2019 navíc vychází z plánovaných stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby, které převyšují (+ 3,7 %) průměrné stanovené jednotkové náklady na traťové navigační služby u členských států s podobným provozním a ekonomickým prostředím, jaké má Belgie a Lucembursko, a které jsou přibližně o 27 % vyšší, než je výkonnostní cíl pro celou Unii v roce 2019.
(10)
Pokud jde o Francii, její cíle jsou založeny na plánovaném snížení jejích stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby v průměru pouze o 0,7 % ročně během druhého referenčního období. To je podstatně méně, než cílové snížení průměrných stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby během druhého referenčního období v celé Unii (- 3,3 % za rok). Ani po dobu prvního i druhého referenčního období celkem se plánované stanovené jednotkové náklady na traťové navigační služby nesnižují v souladu s trendem celé Unie (- 0,2 % oproti - 1,7 %). Tyto cíle navíc vycházejí ze stanovených nákladů na traťové navigační služby plánovaných na začátku druhého referenčního období, které jsou o 6,2 % vyšší, než byly skutečné náklady na traťové navigační služby v roce 2013. Zvýšení efektivity nákladů dosažené v prvním referenčním období tedy nebylo patřičně zohledněno při stanovení cílů pro druhé referenční období. Cíl pro rok 2019 sice vychází z plánovaných stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby, které jsou mírně nižší (- 2,8 %), než průměrné stanovené jednotkové náklady na traťové navigační služby u členských států s podobným provozním a ekonomickým prostředím, jaké má Francie, jsou však přibližně o 23 % vyšší, než je výkonnostní cíl pro celou Unii v roce 2019.
(11)
Pokud jde o Německo, jeho cíle jsou založeny na plánovaném snížení jeho stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby v průměru o 1,1 % ročně během druhého referenčního období. To je podstatně méně, než cílové snížení průměrných stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby během druhého referenčního období v celé Unii (- 3,3 % za rok). Ani po dobu prvního i druhého referenčního období celkem se stanovené jednotkové náklady na traťové navigační služby nesnižují v souladu s trendem celé Unie - naopak se zvyšují (+ 0,7 % oproti - 1,7 %). Cíl pro rok 2019 navíc vychází z plánovaných stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby, které výrazně (+ 26,6 %) převyšují průměrné stanovené jednotkové náklady na traťové navigační služby u členských států s podobným provozním a ekonomickým prostředím, jaké má Německo, a které jsou přibližně o 52 % vyšší, než je výkonnostní cíl pro celou Unii v roce 2019.
(12)
Pokud jde o Nizozemsko, jeho cíle jsou založeny na plánovaném snížení jeho stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby v průměru pouze o 0,3 % ročně během druhého referenčního období. To je podstatně méně, než cílové snížení průměrných stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby během druhého referenčního období v celé Unii (- 3,3 % za rok). Ani po dobu prvního i druhého referenčního období celkem se plánované stanovené jednotkové náklady na traťové navigační služby nesnižují v souladu s trendem celé Unie (- 0,3 % oproti - 1,7 %). Cíl pro rok 2019 sice vychází z plánovaných stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby, které jsou mírně nižší, než průměrné stanovené jednotkové náklady na traťové navigační služby u členských států s podobným provozním a ekonomickým prostředím, jaké má Nizozemsko (- 3,7 %), jsou však přibližně o 18 % vyšší, než je výkonnostní cíl pro celou Unii v roce 2019.
(13)
Pokud jde o Itálii, její cíl je založen na plánovaném snížení jejích stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby v průměru o 2,8 % ročně během druhého referenčního období. To není v souladu s cílovým snížením průměrných stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby během druhého referenčního období v celé Unii (- 3,3 % za rok). Ani po dobu prvního i druhého referenčního období celkem se plánované stanovené jednotkové náklady Itálie na traťové navigační služby nesnižují v souladu s trendem celé Unie (- 1,4 % oproti - 1,7 %). Cíl pro rok 2019 navíc vychází z plánovaných stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby, které výrazně (+ 16,6 %) převyšují průměrné stanovené jednotkové náklady na traťové navigační služby u členských států s podobným provozním a ekonomickým prostředím, jaké má Itálie, a které jsou přibližně o 25 % vyšší, než je výkonnostní cíl pro celou Unii v roce 2019.
(14)
Je proto třeba, aby Komise vydala doporučení ohledně nezbytných opatření, která mají dotčené členské státy přijmout, aby zajistily, že jejich vnitrostátní dozorové orgány navrhnou revidované výkonnostní cíle, které budou řešit nedostatky popsané v tomto rozhodnutí. V souladu s nařízením (ES) č. 549/2004 a prováděcím nařízením (EU) č. 390/2013 mají následně dotčené členské státy revidované výkonnostní cíle přijmout a do čtyř měsíců ode dne oznámení tohoto rozhodnutí je oznámit Komisi.
(15)
Za účelem řešení nedostatků v klíčové oblasti výkonnosti týkající se kapacity by mělo být zajištěno, že revidované výkonnostní cíle budou přinejmenším v souladu s referenčními hodnotami pro kapacity daného funkčního bloku vzdušného prostoru uvedenými v operačním plánu sítě. Pokud operační plán sítě stanoví nápravná nebo zmírňující opatření, jejichž účelem je zajistit dodržení příslušných referenčních hodnot funkčního bloku vzdušného prostoru, měla by revize výkonnostních cílů prováděná dotčenými členskými státy uvedená opatření zohlednit.
(16)
Za účelem řešení nedostatků v klíčové oblasti výkonnosti týkající se efektivity nákladů, pokud jde o Belgii, Francii, Itálii, Německo, Lucembursko, Rakousko a Slovensko, by měly být výkonnostní cíle pro efektivitu nákladů vyjádřené stanovenými jednotkovými náklady na traťové navigační služby revidovány směrem dolů, aby byly v souladu se snížením průměrných stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby během druhého referenčního období v celé Unii během druhého referenčního období, jakož i během prvního i druhého referenčního období celkem.
(17)
Při revizi výkonnostních cílů pro efektivitu nákladů by mělo navíc rovněž dojít k revizi příslušných prognóz dopravy, z nichž uvedené cíle vycházejí. V případě Belgie, Francie, Lucemburska, Německa a Nizozemska by se měl s ohledem na nárůst dopravy zaznamenaný v roce 2014 zvýšit počet projektovaných výkonových jednotek během druhého referenčního období. Naopak Itálie by měla své projektované výkonové jednotky s ohledem na aktuální objemy dopravy snížit.
(18)
Komise konzultovala členské státy, kterých se týkají doporučení uvedená v tomto rozhodnutí, v souladu s čl. 14 odst. 3 prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013.
(19)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Cíle obsažené v plánech výkonnosti předložených podle nařízení (ES) č. 549/2004, které jsou uvedeny v příloze, nejsou v souladu s výkonnostními cíli pro celou Unii pro druhé referenční období stanovenými v prováděcím rozhodnutí 2014/132/EU.
Článek 2
Česká republika, Chorvatsko, Maďarsko, Rakousko, Slovensko a Slovinsko, pokud jde o FABCE, Belgie, Francie, Lucembursko, Německo a Nizozemsko, pokud jde o FABEC, Itálie, Kypr, Malta a Řecko, pokud jde o Blue Med FAB, Bulharsko a Rumunsko, pokud jde o Danube FAB a Portugalsko a Španělsko, pokud jde o SW FAB, by měly přijmout nezbytná opatření s cílem zajistit, aby jejich vnitrostátní dozorové orgány navrhly revidované výkonnostní cíle v souladu s články 3 a 4.
Článek 3
Výkonnostní cíle v klíčové oblasti výkonnosti týkající se kapacity, které předložily Česká republika, Chorvatsko, Maďarsko, Rakousko, Slovensko a Slovinsko, pokud jde o FABCE, Belgie, Francie, Lucembursko, Německo a Nizozemsko, pokud jde o FABEC, Itálie, Kypr, Malta a Řecko, pokud jde o Blue Med FAB, Bulharsko a Rumunsko, pokud jde o Danube FAB a Portugalsko a Španělsko, pokud jde o SW FAB, by měly být revidovány směrem dolů. Uvedené cíle by měly být přinejmenším v souladu s referenčními hodnotami daného funkčního bloku vzdušného prostoru uvedenými v operačním plánu sítě. Pokud operační plán sítě stanoví nápravná nebo zmírňující opatření, měla by revize výkonnostních cílů uvedená opatření zohlednit.
Článek 4
Výkonnostní cíle v klíčové oblasti výkonnosti týkající se efektivity nákladů vyjádřené stanovenými jednotkovými náklady na traťové navigační služby, které předložily Rakousko a Slovensko, pokud jde o FABCE, Belgie, Francie, Lucembursko, Německo a Nizozemsko, pokud jde o FABEC a Itálie, pokud jde o Blue Med FAB, by měly být revidovány směrem dolů na úroveň, která bude v souladu se snížením průměrných stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby v celé Unii během druhého referenčního období, a není-li tak tomu doposud, během prvního i druhého referenčního období celkem. Uvedená revize směrem dolů by měla zahrnovat snížení stanovených nákladů na traťové navigační služby během druhého referenčního období a v případě Belgie, Francie, Itálie, Lucemburska, Německa a Nizozemska revizi projektovaných objemů dopravy vyjádřených ve výkonových jednotkách.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno Belgickému království, Bulharské republice, České republice, Francouzské republice, Chorvatské republice, Italské republice, Kyperské republice, Lucemburskému velkovévodství, Maďarsku, Nizozemskému království, Portugalské republice, Rakouské republice, Republice Malta, Republice Slovinsko, Rumunsku, Řecké republice, Slovenské republice, Spolkové republice Německo a Španělskému království.
V Bruselu dne 2. března 2015.
KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2015/347
2015 m. kovo 2 d.
dėl kai kurių į nacionalinius arba funkcinių oro erdvės blokų planus, pateiktus pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 549/2004, įrašytų tikslinių rodiklių nesuderinamumo su visos Sąjungos antrojo ataskaitinio laikotarpio tiksliniais veiklos rodikliais ir dėl tų tikslinių rodiklių persvarstymo rekomendacijų
(pranešta dokumentu Nr. C(2015) 1263)
(Tekstas autentiškas tik bulgarų, čekų, graikų, ispanų, italų, kroatų, maltiečių, nyderlandų, portugalų, prancūzų, rumunų, slovakų, slovėnų, vengrų ir vokiečių kalbomis)
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2004 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 549/2004, nustatantį bendro Europos dangaus sukūrimo pagrindą (Pagrindų reglamentą) (1), ypač į jo 11 straipsnio 3 dalies c punktą,
kadangi:
(1)
pagal Reglamentą (EB) Nr. 549/2004 valstybės narės turi priimti nacionalinius ar funkcinių oro erdvės blokų planus, į kuriuos būtų įrašyti privalomieji nacionaliniai tiksliniai rodikliai ar funkcinių oro erdvės blokų lygmens tiksliniai rodikliai, suderinti su visos Sąjungos tiksliniais veiklos rodikliais. Reglamente taip pat numatyta, kad Komisija, remdamasi jo 11 straipsnio 6 dalies d punkte nurodytais vertinimo kriterijais, turi įvertinti tų tikslinių rodiklių suderinamumą ir gali nuspręsti pateikti rekomendacijas, jei nustatytų, kad kriterijų nesilaikoma. Su tuo susijusios išsamios taisyklės yra pateiktos Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 390/2013 (2);
(2)
antrojo ataskaitinio laikotarpio (2015-2019 m.) pagrindinių veiklos sričių - saugos, aplinkos apsaugos, pajėgumų ir ekonominio efektyvumo - visos Sąjungos tiksliniai veiklos rodikliai priimti Komisijos įgyvendinimo sprendimu 2014/132/ES (3);
(3)
valstybės narės veiklos rezultatų planus (visi planai - funkcinio oro erdvės bloko lygio) Komisijai pateikė iki 2014 m. liepos 1 d. Buvo atvejų, kai iš pradžių pateikti tik planų projektai. Be to, kai kurie planai buvo vėliau keičiami prie jų pridedant priedus arba darant klaidų ištaisymus, tokio naujausio dokumento data - 2015 m. sausio 9 d. Komisija vertino remdamasi pateikta naujausia informacija;
(4)
pagal Reglamento (ES) Nr. 390/2013 3 straipsnį Komisijai įgyvendinti veiklos rezultatų planą padedanti Veiklos rezultatų apžvalgos įstaiga 2014 m. spalio 7 d. pateikė Komisijai pradinę vertinimo ataskaitą, o 2014 m. gruodžio 15 d. - atnaujintą ataskaitos redakciją. Be to, iš Veiklos rezultatų apžvalgos įstaigos Komisija gavo ataskaitas, pagrįstas nacionalinių priežiūros institucijų pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 390/2013 18 straipsnio 4 dalį pateikta informacija apie veiklos rezultatų planų ir tikslinių rodiklių stebėseną;
(5)
dėl pajėgumų pagrindinės veiklos srities pasakytina, kad valstybių narių pateiktų oro eismo srautų valdymo maršrutinio užlaikymo tikslinių rodiklių suderinamumas įvertintas pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 390/2013 IV priedo 4 punkte nustatytą principą, naudojantis atitinkamomis tinklo valdytojo apskaičiuotomis ir į (2014-2018/2019 m.) tinklo veiklos plano naujausią 2014 m. birželio mėn. redakciją įrašytomis funkcinių oro erdvės blokų pajėgumų pamatinėmis vertėmis, kurias pritaikius Sąjungos lygiu užtikrinama, kad būtų pasiektas visos Sąjungos tikslinis veiklos rodiklis. Šio vertinimo duomenimis, funkcinių oro erdvės blokų tiksliniai rodikliai, kuriuos pateikė Belgija, Liuksemburgas, Prancūzija, Vokietija ir Nyderlandai (FABEC), Austrija, Kroatija, Čekijos Respublika, Vengrija, Slovakija ir Slovėnija (FABCE), Kipras, Graikija, Italija ir Malta (Blue Med FAB), Bulgarija ir Rumunija (Danube FAB), Portugalija ir Ispanija (SW FAB), yra nesuderinami su atitinkamomis pamatinėmis vertėmis, todėl yra nesuderinami su susijusiu visos Sąjungos tiksliniu veiklos rodikliu;
(6)
dėl ekonominio efektyvumo pagrindinės veiklos srities pasakytina, kad valstybių narių pateikti veiklos rodikliai, išreikšti nustatytomis maršruto vieneto sąnaudomis, įvertinti pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 390/2013 IV priedo 5 punkte, taip pat jo 1 punkte nustatytus principus, atsižvelgiant į maršruto nustatytų vieneto sąnaudų tendenciją per antrąjį ataskaitinį laikotarpį ir per visą (2012-2019 m. pirmąjį ir antrąjį ataskaitinį) laikotarpį, taip pat atsižvelgiant į paslaugų vienetus (eismo prognozę) ir į nustatytas maršruto vieneto sąnaudas, palyginti su valstybėmis narėmis, kuriose veiklos ir ūkinė aplinka yra panaši. Šio vertinimo duomenimis, funkcinių oro erdvės blokų tiksliniai rodikliai, kuriuos pateikė Austrija ir Slovakija (FABCE), Belgija, Liuksemburgas, Prancūzija, Vokietija ir Nyderlandai (FABEC) ir Italija (Blue Med FAB), neatitinka susijusio visos Sąjungos tikslinio veiklos rodiklio dėl toliau išvardytų priežasčių;
(7)
Austrijos tiksliniai rodikliai grindžiami planu nustatytas maršruto vieneto sąnaudas per antrąjį ataskaitinį laikotarpį mažinti vidutiniškai 3,5 % per metus. Toks sumažinimas yra šiek tiek didesnis už tai, kiek per antrąjį ataskaitinį laikotarpį planuojama sumažinti visos Sąjungos vidutines nustatytas maršruto vieneto sąnaudas (- 3,3 % per metus), tačiau Austrijos planuojamas sumažinimas per visą (pirmąjį ir antrąjį) ataskaitinį laikotarpį yra mažesnis už visos Sąjungos lygio tendenciją (- 1,1 % per metus, palyginti su - 1,7 % per metus). Be to, tiksliniai rodikliai grindžiami planuojamomis antrojo ataskaitinio laikotarpio pradžios nustatytomis maršruto sąnaudomis, kurios yra 8 % didesnės už tikrąsias maršruto sąnaudas, apie kurias pranešta 2013 m. Todėl nustatant antrojo ataskaitinio laikotarpio tikslinius rodiklius tinkamai neatsižvelgta į didesnį ekonominį efektyvumą, pasiektą per pirmąjį ataskaitinį laikotarpį. Be to, 2019 m. tikslinis rodiklis yra grindžiamas planuojamomis nustatytomis maršruto vieneto sąnaudomis, kurios yra gerokai (+ 20 %) didesnės už vidutines valstybių narių, kuriose veiklos ir ūkinė aplinka yra panaši į Austrijos, nustatytas maršruto vieneto sąnaudas, ir maždaug 19 % didesnės už 2019 m. visos Sąjungos tikslinį veiklos rodiklį;
(8)
Slovakijos tiksliniai rodikliai grindžiami planu nustatytas maršruto vieneto sąnaudas per antrąjį ataskaitinį laikotarpį mažinti vidutiniškai 2,6 % per metus. Toks sumažinimas yra mažesnis už tai, kiek per antrąjį ataskaitinį laikotarpį planuojama sumažinti visos Sąjungos vidutines nustatytas maršruto vieneto sąnaudas (- 3,3 % per metus). Planuojamas nustatytų maršruto vieneto sąnaudų sumažinimas per visą (pirmąjį ir antrąjį) ataskaitinį laikotarpį yra šiek tiek didesnis už visos Sąjungos lygio tendenciją (- 2,1 % per metus, palyginti su - 1,7 % per metus), tačiau 2019 m. tikslinis rodiklis yra grindžiamas planuojamomis nustatytomis maršruto vieneto sąnaudomis, kurios yra gerokai (+ 18,6 %) didesnės už vidutines valstybių narių, kuriose veiklos ir ūkinė aplinka yra panaši į Slovakijos, nustatytas maršruto vieneto sąnaudas;
(9)
Belgija ir Liuksemburgas turi bendrą mokesčių zoną. Jų tiksliniai rodikliai grindžiami planu nustatytas maršruto vieneto sąnaudas per antrąjį ataskaitinį laikotarpį mažinti vidutiniškai vos 0,2 % per metus. Toks sumažinimas yra gerokai mažesnis už tai, kiek per antrąjį ataskaitinį laikotarpį planuojama sumažinti visos Sąjungos vidutines nustatytas maršruto vieneto sąnaudas (- 3,3 % per metus). Be to, per visą (pirmąjį ir antrąjį) ataskaitinį laikotarpį planuojamos nustatytos maršruto vieneto sąnaudos mažėja ne pagal visos Sąjungos tendenciją (- 0,4 %, palyginti su - 1,7 %). 2019 m. tikslinis rodiklis taip pat yra grindžiamas planuojamomis nustatytomis maršruto vieneto sąnaudomis, kurios yra (+ 3,7 %) didesnės už vidutines valstybių narių, kuriose veiklos ir ūkinė aplinka yra panaši į Belgijos ir Liuksemburgo, nustatytas maršruto vieneto sąnaudas, ir maždaug 27 % didesnės už 2019 m. visos Sąjungos tikslinį veiklos rodiklį;
(10)
Prancūzijos tiksliniai rodikliai grindžiami planu nustatytas maršruto vieneto sąnaudas per antrąjį ataskaitinį laikotarpį mažinti vidutiniškai vos 0,7 % per metus. Toks sumažinimas yra gerokai mažesnis už tai, kiek per antrąjį ataskaitinį laikotarpį planuojama sumažinti visos Sąjungos vidutines nustatytas maršruto vieneto sąnaudas (- 3,3 % per metus). Be to, per visą (pirmąjį ir antrąjį) ataskaitinį laikotarpį planuojamos nustatytos maršruto vieneto sąnaudos mažėja ne pagal visos Sąjungos tendenciją (- 0,2 %, palyginti su - 1,7 %). Tiksliniai rodikliai yra taip pat grindžiami planuojamomis antrojo ataskaitinio laikotarpio pradžios nustatytomis maršruto sąnaudomis, kurios yra 6,2 % didesnės už tikrąsias maršruto sąnaudas, apie kurias pranešta 2013 m. Todėl nustatant antrojo ataskaitinio laikotarpio tikslinius rodiklius tinkamai neatsižvelgta į didesnį ekonominį efektyvumą, pasiektą per pirmąjį ataskaitinį laikotarpį. 2019 m. tikslinis rodiklis yra grindžiamas planuojamomis nustatytomis maršruto vieneto sąnaudomis, kurios yra šiek tiek (- 2,8 %) mažesnės už vidutines valstybių narių, kuriose veiklos ir ūkinė aplinka yra panaši į Prancūzijos, nustatytas maršruto vieneto sąnaudas, ir maždaug 23 % didesnės už 2019 m. visos Sąjungos tikslinį veiklos rodiklį;
(11)
Vokietijos tiksliniai rodikliai grindžiami planu nustatytas maršruto vieneto sąnaudas per antrąjį ataskaitinį laikotarpį mažinti vidutiniškai 1,1 % per metus. Toks sumažinimas yra gerokai mažesnis už tai, kiek per antrąjį ataskaitinį laikotarpį planuojama sumažinti visos Sąjungos vidutines nustatytas maršruto vieneto sąnaudas (- 3,3 % per metus). Be to, per visą (pirmąjį ir antrąjį) ataskaitinį laikotarpį nustatytos maršruto vieneto sąnaudos ne mažėja pagal visos Sąjungos tendenciją, o didėja (+ 0,7 %, palyginti su - 1,7 %). 2019 m. tikslinis rodiklis taip pat yra grindžiamas planuojamomis 2019 m. nustatytomis maršruto vieneto sąnaudomis, kurios yra gerokai (+ 26,6 %) didesnės už vidutines valstybių narių, kuriose veiklos ir ūkinė aplinka yra panaši į Vokietijos, nustatytas maršruto vieneto sąnaudas, ir maždaug 52 % didesnės už 2019 m. visos Sąjungos tikslinį veiklos rodiklį;
(12)
Nyderlandų tiksliniai rodikliai grindžiami planu nustatytas maršruto vieneto sąnaudas per antrąjį ataskaitinį laikotarpį mažinti vidutiniškai vos 0,3 % per metus. Toks sumažinimas yra gerokai mažesnis už tai, kiek per antrąjį ataskaitinį laikotarpį planuojama sumažinti visos Sąjungos vidutines nustatytas maršruto vieneto sąnaudas (- 3,3 % per metus). Be to, per visą (pirmąjį ir antrąjį) ataskaitinį laikotarpį planuojamos nustatytos maršruto vieneto sąnaudos mažėja ne pagal visos Sąjungos tendenciją (- 0,3 %, palyginti su - 1,7 %). 2019 m. tikslinis rodiklis yra grindžiamas planuojamomis nustatytomis maršruto vieneto sąnaudomis, kurios yra šiek tiek mažesnės (- 3,7 %) už vidutines valstybių narių, kuriose veiklos ir ūkinė aplinka yra panaši į Nyderlandų, nustatytas maršruto vieneto sąnaudas, ir maždaug 18 % didesnės už 2019 m. visos Sąjungos tikslinį veiklos rodiklį;
(13)
Italijos tikslinis veiklos rodiklis grindžiamas planu nustatytas maršruto vieneto sąnaudas per antrąjį ataskaitinį laikotarpį mažinti vidutiniškai 2,8 % per metus. Toks sumažinimas neatitinka to, kiek per antrąjį ataskaitinį laikotarpį planuojama sumažinti visos Sąjungos vidutines nustatytas maršruto vieneto sąnaudas (- 3,3 % per metus). Be to, per visą (pirmąjį ir antrąjį) ataskaitinį laikotarpį Italijos planuojamos nustatytos maršruto vieneto sąnaudos mažėja ne pagal visos Sąjungos tendenciją (- 1,4 %, palyginti su - 1,7 %). 2019 m. tikslinis rodiklis taip pat yra grindžiamas planuojamomis nustatytomis maršruto vieneto sąnaudomis, kurios yra gerokai (+ 16,6 %) didesnės už vidutines valstybių narių, kuriose veiklos ir ūkinė aplinka yra panaši į Italijos, nustatytas maršruto vieneto sąnaudas, ir maždaug 25 % didesnės už 2019 m. visos Sąjungos tikslinį veiklos rodiklį;
(14)
todėl dera, Komisija paskelbtų rekomendacijas, kokių šiame sprendime nurodytų nesuderinamumų šalinimo priemonių būtina imtis valstybėms narėms, siekiančioms užtikrinti, kad jų nacionalinės priežiūros institucijos pasiūlytų persvarstytus tikslinius veiklos rodiklius. Susijusios valstybės narės pagal Reglamentą (EB) Nr. 549/2004 ir Įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 390/2013 turi priimti persvarstytus tikslinius veiklos rodiklius ir juos pateikti Komisijai per keturis mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą;
(15)
kad būtų pašalinti pajėgumų pagrindinės veiklos srities nesuderinamumai, turėtų būti užtikrinta, kad persvarstyti tiksliniai veiklos rodikliai būtų bent jau suderinami su funkcinio oro bloko pajėgumų pamatinėmis vertėmis, įrašytomis į tinklo veiklos planą. Jei tinklo veiklos plane nurodytos ištaisymo arba poveikio mažinimo priemonės, parengtos siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi susijusių funkcinio oro erdvės bloko pamatinių verčių, tai susijusios valstybės narės turėtų tikslinius veiklos rodiklius persvarstyti atsižvelgdamos į tas priemones;
(16)
kad būtų pašalinti Austrijos, Slovakijos, Belgijos, Liuksemburgo, Prancūzijos, Vokietijos ir Italijos ekonominio efektyvumo pagrindinės veiklos srities nesuderinamumai, ekonominio efektyvumo tiksliniai veiklos rodikliai, išreikšti nustatytomis maršruto vieneto sąnaudomis, turėtų būti persvarstyti ir sumažinti, kad atitiktų visos Sąjungos vidutines nustatytas maršruto vieneto sąnaudas per antrąjį ataskaitinį laikotarpį ir per visą (pirmąjį ir antrąjį) ataskaitinį laikotarpį;
(17)
be to, kai bus persvarstomi ekonominio efektyvumo tiksliniai veiklos rodikliai, turėtų būti persvarstomos ir susijusios eismo prognozės, kuriomis grindžiami tie tiksliniai rodikliai. Atsižvelgiant į 2014 m. užregistruotą didesnį eismą, prognozuojami antrojo ataskaitinio laikotarpio Belgijos, Liuksemburgo, Prancūzijos, Vokietijos ir Nyderlandų paslaugų vienetai turėtų būti padidinti. Kita vertus, prognozuojami antrojo ataskaitinio laikotarpio Italijos paslaugų vienetai turėtų būti sumažinti, atsižvelgiant į faktinius eismo duomenis;
(18)
dėl šiame sprendime pateiktų rekomendacijų Komisija pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 390/2013 14 straipsnio 3 dalį konsultavosi su susijusiomis valstybėmis narėmis;
(19)
šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Bendro dangaus komiteto nuomonę,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Į veiklos rezultatų planus, pateiktus pagal Reglamentą (EB) Nr. 549/2004, įrašyti ir priede išvardyti tiksliniai rodikliai yra nesuderinami su antrojo ataskaitinio laikotarpio visos Sąjungos tiksliniais veiklos rodikliais, nustatytais Įgyvendinimo sprendimu 2014/132/ES.
2 straipsnis
Austrija, Čekijos Respublika, Kroatija, Vengrija, Slovėnija ir Slovakija funkcinio oro erdvės bloko FABCE atžvilgiu, Belgija, Liuksemburgas, Prancūzija, Vokietija ir Nyderlandai - FABEC atžvilgiu, Kipras, Italija, Graikija ir Malta - Blue Med FAB atžvilgiu, Bulgarija ir Rumunija - Danube FAB atžvilgiu, o Portugalija ir Ispanija - SW FAB atžvilgiu turėtų imtis būtinų priemonių siekdamos užtikrinti, kad pagal 3 ir 4 straipsnius jų nacionalinės priežiūros institucijos pasiūlytų persvarstytus tikslinius veiklos rodiklius.
3 straipsnis
Funkcinių oro erdvės blokų pajėgumų pagrindinės veiklos srities tiksliniai veiklos rodikliai, kuriuos pateikė Austrija, Kroatija, Čekijos Respublika, Vengrija, Slovakija ir Slovėnija (FABCE), Belgija, Liuksemburgas, Prancūzija, Vokietija ir Nyderlandai (FABEC), Kipras, Graikija, Italija ir Malta (Blue Med FAB), Bulgarija ir Rumunija (Danube FAB) ir Portugalija ir Ispanija (SW FAB), turėtų būti persvarstyti ir sumažinti. Tie tiksliniai veiklos rodikliai turėtų būti bent jau suderinti su atitinkamomis funkcinio oro bloko pamatinėmis vertėmis, įrašytomis į tinklo veiklos planą. Jei tinklo veiklos plane nurodytos ištaisymo arba poveikio mažinimo priemonės, persvarstant tikslinius veiklos rodiklius turėtų būti atsižvelgiama į tas priemones.
4 straipsnis
Funkcinių oro erdvės blokų ekonominio efektyvumo pagrindinės veiklos srities tiksliniai veiklos rodikliai, išreikšti nustatytomis maršruto vieneto sąnaudomis, kuriuos pateikė Austrija ir Slovakija (FABCE), Belgija, Liuksemburgas, Prancūzija, Vokietija ir Nyderlandai (FABEC) ir Italija (Blue Med FAB), turėtų būti persvarstyti ir sumažinti tiek, kad atitiktų visos Sąjungos vidutinių nustatytų maršruto vieneto sąnaudų sumažinimą per antrąjį ataskaitinį laikotarpį ir, jei taip dar nėra, per visą (pirmąjį ir antrąjį) ataskaitinį laikotarpį. Turėtų būti persvarstomos ir mažinamos antrojo ataskaitinio laikotarpio nustatytos maršruto vieneto sąnaudos, ir persvarstyta Belgijos, Liuksemburgo, Prancūzijos, Vokietijos, Nyderlandų ir Italijos eismo prognozė, išreikšta paslaugų vienetais.
5 straipsnis
Šis sprendimas yra skirtas Austrijos Respublikai, Belgijos Karalystei, Bulgarijos Respublikai, Čekijos Respublikai, Graikijos Respublikai, Ispanijos Karalystei, Italijos Respublikai, Kipro Respublikai, Kroatijos Respublikai, Liuksemburgo Didžiajai Hercogystei, Maltos Respublikai, Nyderlandų Karalystei, Portugalijos Respublikai, Prancūzijos Respublikai, Rumunijos Respublikai, Slovakijos Respublikai, Slovėnijos Respublikai, Vengrijos Respublikai ir Vokietijos Federacinei Respublikai.
Priimta Briuselyje 2015 m. kovo 2 d.