PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 461/2013
ze dne 21. května 2013,
kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo na dovoz některých polyetylentereftalátů (PET) pocházejících z Indie po přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení (ES) č. 597/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 18 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 2603/2000 (2) uložila Rada konečné vyrovnávací clo z dovozu polyetylentereftalátů (dále jen „PET“) pocházejících mimo jiné z Indie. Nařízením (ES) č. 1645/2005 (3) změnila Rada míru platných vyrovnávacích opatření proti dovozu PET z Indie. Změny byly důsledkem zrychleného přezkumu zahájeného podle článku 20 základního nařízení. Po přezkumu před pozbytím platnosti uložila Rada nařízením (ES) č. 193/2007 (4) konečné vyrovnávací clo na dalších pět let. Vyrovnávací opatření byla po částečných prozatímních přezkumech následně změněna nařízením (ES) č. 1286/2008 (5) a prováděcím nařízením (EU) č. 906/2011 (6). Druhý částečný prozatímní přezkum byl ukončen beze změny platných opatření prováděcím nařízením (EU) č. 559/2012 (7). Rozhodnutím 2000/745/ES (8) přijala Komise závazky nabídnuté třemi vyvážejícími výrobci v Indii, které stanoví minimální dovozní cenu.
(2)
Vyrovnávací opatření mají podobu zvláštního cla. Celní sazba se pohybuje v rozmezí od 0 EUR do 106,5 EUR za tunu pro jednotlivě vyjmenované indické výrobce se zbytkovou sazbou 69,4 EUR za tunu uloženou na dovoz od všech ostatních výrobců.
2. Stávající antidumpingová opatření
(3)
Nařízením (ES) č. 2604/2000 (9) uložila Rada konečné antidumpingové clo z dovozu PET pocházejících mimo jiné z Indie. Po přezkumu před pozbytím platnosti uložila Rada nařízením (ES) č. 192/2007 (10) konečné antidumpingové clo na dalších pět let.
3. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(4)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím skončení platnosti (11) konečných vyrovnávacích opatření obdržela Komise dne 25. listopadu 2011 žádost o zahájení přezkumu podle článku 18 základního nařízení (dále jen „přezkum před pozbytím platnosti“). Tuto žádost podal výbor výrobců polyetylentereftalátů v Evropě (Committee of Polyethylene Terephthalate Manufacturers in Europe (CPME), dále jen „žadatel“) jménem výrobců, kteří představují téměř 95 % výroby polyetylentereftalátů v Unii.
(5)
Žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k přetrvávání nebo obnovení subvencování a újmy pro výrobní odvětví Unie.
(6)
Před zahájením přezkumu před pozbytím platnosti a v souladu s čl. 22 odst. 1 a čl. 10 odst. 7 základního nařízení oznámila Komise indické vládě, že obdržela řádně doloženou žádost o přezkum, a vyzvala ji ke konzultacím zaměřeným na vyjasnění situace, pokud jde o obsah žádosti o přezkum a dosažení vzájemně přijatelného řešení. Komise však na svou nabídku konzultace od indické vlády neobdržela žádnou odpověď.
4. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(7)
Po konzultaci s poradním výborem byl vyvozen závěr, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a Komise dne 24. února 2012 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (12) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s článkem 18 základního nařízení.
5. Souběžné šetření
(8)
Dne 24. února 2012 Komise rovněž zahájila přezkum podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009 týkající se platných antidumpingových opatření uložených na dovoz PET pocházejících z Indie, Indonésie, Malajsie, Tchaj-wanu a Thajska (13).
6. Šetření
6.1. Období přezkumného šetření a posuzované období
(9)
Šetření pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení subvencování se týkalo období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
6.2. Strany dotčené šetřením
(10)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážející výrobce v dotčené zemi, dovozce a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká, jakož i zástupce dotčené země.
(11)
Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu předložily písemně svá stanoviska a požádaly o slyšení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(12)
Vzhledem k zjevně velkému počtu indických vyvážejících výrobců a výrobců a dovozců v Unii se považovalo za vhodné prověřit, zda by měl být proveden výběr vzorku v souladu s článkem 27 základního nařízení. Aby Komise mohla rozhodnout, zda bude zapotřebí vybrat vzorek, a pokud ano, tento výběr provést, byli vyvážející výrobci a dovozci, kteří nejsou ve spojení, vyzváni, aby se přihlásili do patnácti dnů ode dne zahájení přezkumu a poskytli Komisi informace stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(13)
Sedm vyvážejících výrobců odpovědělo na dotazník ohledně výběru vzorku a projevili ochotu spolupracovat při přezkumném šetření. Na základě toho byl vybrán vzorek tří vyvážejících výrobců na základě objemu vývozu do Unie. Samotní výrobci zařazení do vzorku, výrobci nezařazení do vzorku ani příslušné indické orgány k tomuto vzorku nevznesli žádné námitky.
(14)
Třem vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku byly řádným způsobem zaslány dotazníky k vyplnění a všichni poskytli své odpovědi. Odpovědi na dotazník jednoho indického výrobce zařazeného do vzorku však odhalily, že během období přezkumného šetření vyvezl jen nevýznamné množství dotčeného výrobku, a proto pro výpočet sazby subvence pro uvedenou společnost nebyly relevantní. Byly dokončeny inspekce na místě u dvou zbývajících vyvážejících výrobců, kteří společně představovali 99 % celkového objemu dovozu z Indie do Unie v období přezkumného šetření.
(15)
Po zveřejnění zásadních skutečností a úvah (dále jen „zveřejnění informací“) požádal jeden indický spolupracující výrobce o výpočet rozpětí subvencí. V tomto ohledu bylo znovu potvrzeno, že vývoz této společnosti byl nevýznamný, a proto neměl v tomto přezkumu před pozbytím platnosti žádný dopad na určení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení subvencování. Tato žádost byla tedy odmítnuta.
(16)
Komise v oznámení o zahájení přezkumu uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestává ze čtyř společností z celkem třináct výrobců v Unii známých před zahájením šetření, které byly vybrány na základě největšího reprezentativního objemu výroby a prodeje, který může být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán. Vzorek představoval více než 50 % celkové odhadované výroby a celkového odhadovaného prodeje v Unii v období přezkumného šetření. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby nahlédly do spisu a aby se do 15 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu vyjádřily k vhodnosti tohoto výběru. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(17)
Některé zúčastněné strany vznesly připomínky k výběru vzorku výrobců v Unii. Tvrdily, že: i) Komise by neměla provádět výběr vzorku, zejména z toho důvodu, že v předchozím šetření také nebyl použit výběr vzorku; ii) byla napadnuta metoda použitá pro výběr vzorku z toho důvodu, že „směšuje tři různé kroky“, tj. ověření postavení, definici výrobního odvětví Unie a výběr vzorku; iii) prozatímní vzorek byl stanoven na základě nesprávných a neúplných informací; iv) vybraný prozatímní vzorek není reprezentativní, protože zahrnuje subjekty a nikoli skupiny; rovněž byl vznesen argument, že zahrnutí společností, které v jednom případě prošly nedávným odprodejem nebo v jiném případě mají přidružené prodeje, snižuje reprezentativnost vzorku.
(18)
Reakce na argumenty vznesené těmito stranami byly tyto:
-
O použití vzorku výrobců v Unii se rozhoduje nezávisle v případě každého šetření v závislosti na konkrétních okolnostech každého případu a čl. 22 odst. 6 základního nařízení se nevztahuje na použití takového vzorku pro zjištění újmy v souvislosti s přezkumem před pozbytím platnosti. Narozdíl od předchozích šetření, kdy šetření všech společností, jež se přihlásily a spolupracovaly, bylo proveditelné, Komise při tomto přezkumu dospěla k závěru, že v době, která je k dispozici, nelze vzhledem ke značnému počtu výrobců v Unii přiměřeně přezkoumat všechny, a že proto byly splněny podmínky článku 27.
-
Komise „nesmísila“ určení postavení, určení výrobního odvětví Unie a výběr prozatímního vzorku, jelikož tyto tři kroky byly provedeny nezávisle na sobě a bylo o nich rozhodnuto odděleně. Nebylo prokázáno, do jaké míry ovlivnilo použití údajů o výrobě a prodeji, které poskytly výrobci v Unii v souvislosti s ověřením postavení, reprezentativnost vzorku.
-
Vzorek byl určen na základě informací dostupných v době výběru v souladu s článkem 27 základního nařízení. Reprezentativnost vzorku byla přezkoumána v návaznosti na připomínky stran ohledně údajů o konkrétních společnostech. Žádná z těchto připomínek nebyla shledána odůvodněnou.
-
Jak požaduje článek 27 základního nařízení, byl vzorek určen tak, aby představoval největší reprezentativní objem výroby a prodeje, který může být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán. Subjekty, které patří k větším skupinám, u nichž bylo zjištěno, že fungují nezávisle na ostatních dceřiných společnostech téže skupiny, byly považovány za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie, a proto nebylo třeba zkoumat skupinu jako celek. Zároveň byly tyto společnosti zařazeny do vzorku jako hospodářské subjekty, čímž je zajištěno, že všechny příslušné údaje mohly být ověřeny. Kromě toho odprodeje a existence přidružených prodejů byly součástí charakteristiky tohoto odvětví v posuzovaném období, a proto se žádný z těchto prvků nepovažoval za prvek, který by snižoval reprezentativnost vzorku.
(19)
Po zveřejnění informací zopakovaly strany výše uvedené argumenty, které již byly zodpovězeny.
(20)
Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení, byl plánován již v oznámení o zahájení přezkumu. Při tomto šetření nespolupracoval ani jeden z 24 oslovených dovozců, kteří nejsou ve spojení.
(21)
Všech pět známých dodavatelů surovin bylo kontaktováno při zahájení přezkumu a obdrželi příslušný dotazník. Dva dodavatelé se přihlásili a dotazník vyplnili.
(22)
Při zahájení přezkumu byli osloveni všichni známí uživatelé a sdružení uživatelů. Odpovědi na dotazník poskytlo 17 uživatelů. Přihlásilo se 20 sdružení uživatelů z 16 členských států a předložilo odpovědi na dotazník.
7. Ověření obdržených informací
(23)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení subvencování a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily na půdě indické vlády v Dillí a u těchto zúčastněných stran:
a)
Vyvážející výrobci
-
Dhunseri Petrochem and Tea Limited, Kalkata, Indie,
-
Reliance Industries Limited, Navi Mumbai, Indie.
b)
Výrobci v Unii
-
Indorama Polymers Europe, UAB, Nizozemsko,
-
Equipolymers, Itálie, Německo,
-
Neo Group, UAB, Litva,
-
Novapet SA, Španělsko.
c)
Uživatelé v Unii
-
Coca-Cola Europe, Belgie,
-
Nestle Waters France, Francie.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(24)
Výrobek dotčený tímto přezkumem je tentýž jako dotčený výrobek v původním šetření, tj. PET s viskozitním číslem nejméně 78 ml/g podle normy ISO 1628-5 pocházející z Indie. V současnosti spadá do kódu KN 3907 60 20.
2. Obdobný výrobek
(25)
Stejně jako v původním šetření a v přezkumných šetřeních bylo zjištěno, že dotčený výrobek, tedy PET vyráběné a prodávané na domácím trhu v dotčené zemi, i PET vyráběné a prodávané výrobci v Unii mají stejné základní fyzikální i chemické vlastnosti a použití. Tyto výrobky se proto považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ SUBVENCOVÁNÍ
1. Úvod
(26)
Na základě informací obsažených v žádosti o přezkum a odpovědích na dotazník Komise byly prošetřovány následující režimy, které se údajně týkají poskytování subvencí.
Celostátní režimy
a)
režim „Duty Entitlement Passbook Scheme“ (dále jen „DEPBS“);
b)
režim navracení cla („Duty Drawback Scheme“, dále jen „DDS“);
c)
režim „Focus Market Scheme“ (dále jen „FMS“);
d)
režim „Focus Product Scheme“ (dále jen „FPS“);
e)
režim „Status Holder Incentive Scrip“ (dále jen „SHIS“);
f)
režim předběžného povolení („Advance Authorisation Scheme“, dále jen „AAS“);
g)
režim „Export Promotion Capital Goods Scheme“ (dále jen „EPCGS“);
h)
režim „Special Economic Zones/Export Oriented Units“ (zvláštní ekonomické zóny / jednotky orientované na vývoz, dále jen „SEZ/EOU“);
i)
režim vývozních úvěrů („Export Credit Scheme“, dále jen „ECS“);
j)
režim osvobození od daně z příjmu („Income Tax Exemption Scheme“, dále jen „ITES“).
Regionální režimy
k)
režim „West Bengal Incentive“ (dále jen „WBIS“);
l)
pobídkový režim vlády státu Gudžarát zaměřený na kapitálové investice;
m)
režim „Gujarat Sales Tax Incentive Scheme“ (dále jen „GSTIS“);
n)
režim „Gujarat Electricity Duty Exemption Scheme“ (dále jen „GEDES“);
o)
režim „Package Scheme of Incentives“ (dále jen „PSI“) vlády státu Maháráštra.
(27)
Režimy uvedené v 26. bodě odůvodnění písm. a) a c) až h) vycházejí ze zákona o rozvoji a regulaci zahraničního obchodu z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu indickou vládu opravňuje vydávat oznámení týkající se vývozní a dovozní politiky. Tato oznámení jsou shrnuta v dokumentech o politice zahraničního obchodu, které jsou každých pět let vydávány ministerstvem obchodu a pravidelně aktualizovány. Dokument o politice zahraničního obchodu, který se týká období přezkumného šetření v rámci tohoto šetření, je dokument „Foreign Trade Policy 2009-2014“ (dále jen „FTP 09-14“). Kromě toho indická vláda také stanoví postupy, jimiž se FTP 09-14 řídí, v publikaci „Příručka postupů, svazek I“ (dále jen „HOP I 09-14“). Příručka postupů je také pravidelně aktualizována.
(28)
Režim uvedený v 26. bodě odůvodnění písm. b) vychází z paragrafu 75 celního zákona z roku 1962, z paragrafu 37 zákona o spotřební dani z roku 1944, z paragrafů 93A a 94 finančního zákona z roku 1994 a z Pravidel pro výběr cel, spotřební daně a vracení daní za služby z roku 1995. Míry tohoto vracení jsou pravidelně zveřejňovány. Míry, které se vztahují na období přezkumného šetření, jsou ve výši všech uplatňovaných sazeb pro vracení cla za období 2011-2012, zveřejněné v oznámení č. 68 / 2011- Customs (N.T.) ze dne 22. září 2011. Režim navracení cla se v kapitole 4 dokumentu FTP 2009-2014 označuje rovněž jako režim promíjení cla.
(29)
Režim uvedený v 26. bodě odůvodnění písm. i) vychází z paragrafů 21 a 35A zákona o regulaci bankovnictví z roku 1949, který umožňuje Indické centrální bance dávat pokyny komerčním bankám v oblasti vývozních úvěrů.
(30)
Režim uvedený v 26. bodě odůvodnění písm. j) vychází ze zákona o dani z příjmu z roku 1961, který je každoročně novelizován finančním zákonem.
(31)
Režim uvedený v 26. bodě odůvodnění písm. k) je spravován vládou státu Západní Bengálsko a uveden v oznámení ministerstva obchodu a průmyslu vlády státu Západní Bengálsko č. 580-CI/H ze dne 22. června 1999, které bylo nahrazeno oznámením č. 134-CI/O/Incentive/17/03/I ze dne 24. března 2004.
(32)
Režim uvedený v 26. bodě odůvodnění písm. l) je spravován vládou státu Gudžarát a vychází z politiky státu Gudžarát týkající se průmyslových pobídek.
(33)
Režim uvedený v 26. bodě odůvodnění písm. m) je spravován vládou státu Gudžarát a vychází z jeho politiky týkající se průmyslových pobídek.
(34)
Režim uvedený v 26. bodě odůvodnění písm. n) vychází ze zákona o bombayské dani z elektřiny (Bombay Electricity Duty Act) z roku 1958.
(35)
Režim uvedený v 26. bodě odůvodnění písm. o) je spravován státem Maháráštra a vychází z rozhodnutí ministerstva průmyslu, energetiky a práce státu Maháráštra.
(36)
Šetřením bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření poskytovaly výhody, pokud jde o dotčený výrobek, vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku tyto režimy:
Celostátní režimy
a)
režim „Duty Entitlement Passbook Scheme“ („DEPBS“);
b)
režim navracení cla („DDS“);
c)
režim „Focus Market Scheme“ („FMS“);
d)
režim „Status Holder Incentive Scrip“ („SHIS“);
e)
režim předběžného povolení („AAS“).
Regionální režimy
f)
režim „West Bengal Incentive“ („WBIS“).
2. Režim „Duty Entitlement Passbook Scheme“ („DEPBS“)
a) Právní základ
(37)
Podrobný popis režimu DEPBS je uveden v kapitole 4.3 dokumentu FTP 09-14 a v kapitole 4 příručky HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(38)
Pro tento režim jsou způsobilí všichni výrobci-vývozci a obchodníci-vývozci.
c) Provádění v praxi
(39)
Vývozce může zažádat o úvěry v rámci režimu DEPBS, které jsou vypočteny jako procento hodnoty výrobků vyvezených v rámci tohoto režimu. Tyto sazby režimu DEPBS byly stanoveny indickými orgány pro většinu výrobků včetně dotčeného výrobku. Jsou stanoveny na základě standardních norem vstupů a výstupů a berou v úvahu předpokládaný dovozní podíl ve vyváženém výrobku a daňové zatížení předpokládaného dovozního podílu bez ohledu na to, zda bylo dovozní clo skutečně zaplaceno, či nikoli. Sazba DEPBS pro dotčený výrobek během období přezkumného šetření v rámci stávajícího šetření činila 8 % s maximální hodnotou 58 INR/kg.
(40)
Aby mohla společnost využívat výhod tohoto režimu, musí vyvážet. V době uskutečnění vývozní transakce musí vývozce předložit indickým orgánům prohlášení, v němž uvede, že se vývoz uskutečňuje v rámci režimu DEPBS. Aby mohlo být zboží vyvezeno, vydají indické celní úřady během odeslání vývozní přepravní doklad. Ten obsahuje mimo jiné výši úvěru v rámci režimu DEPBS, který má být poskytnut pro danou vývozní transakci. V tomto okamžiku zná vývozce výši výhody, kterou obdrží. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad, je indická vláda povinna poskytnout úvěr DEPBS. Příslušná sazba režimu DEPBS pro výpočet výše výhody je sazba, která je použita v okamžiku podání vývozního prohlášení.
(41)
Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy mohou být úvěry DEPBS při splnění vývozní povinnosti zaúčtovány do komerčních účtů na základě časového rozlišení jako příjem. Tyto úvěry mohou být použity k zaplacení cla z následného dovozu jakéhokoliv zboží s výjimkou kapitálového zboží a zboží, pro něž existují dovozní omezení. Zboží dovezené na základě takových úvěrů může být prodáno na domácím trhu (přičemž podléhá dani z prodeje), nebo použito jinak. Úvěry v rámci režimu DEPBS jsou volně přenositelné a jsou platné po dobu 24 měsíců ode dne vydání.
(42)
Žádost o úvěry v rámci režimu DEPBS se vyplňují elektronicky a mohou se vztahovat na neomezený počet vývozních transakcí. Lhůta pro podání žádostí činí tři měsíce po vývozu, avšak, jak je jasně stanoveno v odstavci 9.3 příručky HOP I 09-14, žádosti obdržené po uplynutí lhůt pro podávání lze vždy přijmout a přitom uložit drobnou pokutu (tj. 10 % z nároku).
(43)
Bylo zjištěno, že obě společnosti zařazené do vzorku tohoto režimu využívaly v prvních třech čtvrtinách období přezkumného šetření.
d) Závěr k režimu DEPBS
(44)
Režim DEPBS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení. Úvěr v rámci režimu DEPBS je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit ke kompenzaci dovozního cla, a sníží tak příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto úvěr v rámci režimu DEPBS poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu.
(45)
Režim DEPBS je kromě toho právně závislý na vývozní výkonnosti, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(46)
Tento režim nelze považovat za povolený systém navracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitým vstupům. Navíc neexistuje systém nebo zavedený postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. V neposlední řadě má vývozce nárok čerpat výhody režimu DEPBS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupy doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály na místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupy, mají tedy nárok na čerpání výhod v rámci režimu DEPBS.
e) Zrušení režimu DEPBS a přechod k DDS
(47)
Veřejným oznámením č. 54 (RE-2010)/2009-2014 ze dne 17. června 2011 byl režim DEPBS naposledy prodloužen o tři měsíce, čímž se jeho použitelnost prodloužila do 30. září 2011. Vzhledem k tomu, že následně nebylo zveřejněno žádné další jeho prodloužení, režim DEPBS počínaje dnem 30. září 2011 účinně skončil. Proto bylo nutné ověřit, zda by mohla být uložena opatření s ohledem na čl. 15 odst. 1 základního nařízení.
(48)
Indická vláda vysvětlila Komisi, že při ukončení režimu DEPBS si mohly společnosti vybrat jiné režimy navrácení nebo prominutí cla uvedené v kapitole 4 dokumentu FTP 09-14, tj. režim „Advance Authorisation Scheme (AAS)“ nebo režim navracení cla (DDS).
(49)
Šetřením bylo zjištěno, že obě společnosti zařazené do vzorku začaly ihned po ukončení režimu DEPBS využívat režim DDS. Je třeba uvést, že režim DDS byl zaveden v roce 1995 a fungoval zároveň s režimem DEPBS během prvních tří čtvrtin období přezkumného šetření a řadu let před obdobím přezkumného šetření. Vývozci však nemohli využít DDS a DEPBS současně pro týž vývoz. Během prvních tří čtvrtin období přezkumného šetření činila sazba DDS 2,2 % s maximální hodnotou 1,5 INR/kg, což znamenalo, že režim DDS byl méně velkorysý, a tedy méně atraktivní než DEPBS. Je třeba uvést, že indická vláda zajistila plynulý přechod z režimu DEPBS na režim DDS, jak je uvedeno v oběžníku č. - 42 /2011-Cla ze dne 22. září 2011. V tomto oběžníku je vysvětleno, že „plán navracení [cla] pro tento rok zahrnuje položky, které dosud patřily do režimu DEPBS“. V tomtéž oběžníku je uvedeno, že odvětvím, která fungují v rámci režimu DEPBS, „bylo rozhodnuto poskytnout hladký přechod pro položky v těchto odvětvích a začlenit je do plánu navracení. Jako přechodné opatření budou u těchto položek mírně sníženy jejich sazby DEPBS, a sice v rozmezí od 1 % do 3 % u většiny položek.“ Jinými slovy tento oběžník uvádí, že míry vracení cla platné od 1. října 2011 byly určeny tak, aby poskytovaly podobnou výhodu jako ukončený režim DEPBS.
(50)
Míry DDS použitelné na dotčený výrobek se od 1. října 2011 zvýšily z 2,2 % na 5,5 % hodnoty FOB a související maximální hodnota se zvýšila z 1,5 INR/kg na 5,5 INR/kg. U této nové míry bylo zjištěno, že poskytuje podobné míry subvencování, jako poskytoval DEPBS do 30. září 2011 s 8 % mírou a maximální hodnotou 58 INR/kg. Pokud jde o ceny PET převládající během období přezkumného šetření, byla obecně použitelná maximální hodnota DEPBS a jejím výsledkem byla teoretická výhoda ve výši 4,64 INR/kg neboli 5,8 %. V případě DDS nebyla maximální hodnota použitelná, a teoretická výhoda tedy činila 5,5 %.
(51)
Šetřením byly potvrzeny úvahy předchozího bodu odůvodnění. Průměrná roční subvenční rozpětí společností zařazených do vzorku činila 5,5 % pro DEPBS a 6 % pro DDS.
(52)
Srovnání obou režimů rovněž ukazuje, že mají společné mnohé charakteristiky uplatňování.
(53)
Ve 47. až 51. bodě odůvodnění je prokázáno, že i přes ukončení režimu DEPBS byly zásadní výhody nadále a bez přerušení poskytovány na téměř totožné úrovni tím, že byl zajištěn hladký přechod k režimu navracení cla. Z tohoto důvodu se dospělo k závěru, že subvence nebyly zrušeny ve smyslu čl. 15 odst. 1 a že režim DEPBS je napadnutelný.
(54)
Po zveřejnění zásadních skutečností a úvah tvrdil jeden vyvážející výrobce, že režim DEPBS byl ukončen, a proto by neměl být vyrovnán. Jako odpověď na toto tvrzení je třeba uvést, že režim DEPBS byl ukončen dne 30. září 2011, jak je popsáno rovněž ve 47. bodě odůvodnění. Subvencování však pokračovalo a vývozci měli možnost místo DEPBS požádat o výhody například v rámci DDS nebo AAS a tyto výhody získat. Toto tvrzení bylo tedy odmítnuto.
f) Výpočet výše subvence
(55)
V souladu s čl. 3 odst. 2 a článkem 5 základního nařízení byla výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody u příjemce, která byla zjištěna za období přezkumného šetření. V tomto ohledu se mělo zato, že výhodu příjemce získá v okamžiku, kdy dojde k vývozní transakci uskutečněné v rámci tohoto režimu. V uvedeném okamžiku se musí indická vláda vzdát cla, které představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad uvádějící mimo jiné výši úvěru v rámci režimu DEPBS, který má být poskytnut pro danou vývozní transakci, nemůže indická vláda rozhodnutí o udělení či neudělení subvence nikterak ovlivnit. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se považuje za odpovídající stanovit výši výhody vyplývající z režimu DEPBS jako součet úvěrů získaných za vývozní transakce uskutečněné v rámci tohoto režimu v období přezkumného šetření.
(56)
V případě, že byly předloženy oprávněné argumenty, byly podle čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení poplatky nezbytně vynaložené na získání subvence odečteny z takto zjištěných úvěrů a výsledná částka byla použita jako čitatel pro výpočet výše subvence. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na celkový vývozní obrat dotčeného výrobku během období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(57)
Na základě výše uvedených skutečností činí sazby subvence pro společnosti zařazené do vzorku zjištěné v souvislosti s tímto režimem 3,78 % a 4,42 %.
3. Režim navracení cla („Duty Drawback Scheme“, „DDS“)
a) Právní základ
(58)
Podrobný popis režimu DDS je obsažen v Pravidlech pro výběr cel a spotřební daně a vracení daní z roku 1995 ve znění následných oznámení.
b) Způsobilost
(59)
Pro tento režim jsou způsobilí všichni výrobci-vývozci a obchodníci-vývozci.
c) Provádění v praxi
(60)
Způsobilý vývozce může zažádat o navrácení částky, která je vypočtena jako procento hodnoty FOB výrobků vyvezených v rámci tohoto režimu. Tyto sazby navracení byly stanoveny indickou vládou pro řadu výrobků včetně dotčeného výrobku. Určují se na základě průměrného množství nebo průměrné hodnoty materiálů použitých jako vstupy při výrobě výrobku a na základě průměrné výše cla zaplaceného za vstupy. Jsou použitelné bez ohledu na to, zda bylo dovozní clo skutečně zaplaceno, či nikoli. Sazba DDS pro dotčený výrobek během období přezkumného šetření činila 5,5 % hodnoty FOB s maximální hodnotou 5,5 INR/kg.
(61)
Aby mohla společnost využívat výhod tohoto režimu, musí vyvážet. Jakmile jsou údaje o zásilce zaneseny na celní server (ICEGATE), je zde uvedeno, že vývoz probíhá v rámci režimu DDS a je neodvolatelně stanovena částka DDS. Předloží-li přepravní společnost obecné prohlášení o vývozu a celní úřad tento dokument srovná s údaji na přepravním dokladu s uspokojivým výsledkem, jsou splněny všechny podmínky pro povolení výplaty navráceného cla buď přímou platbou na bankovní účet vývozce, nebo příkazem k výplatě.
(62)
Vývozce musí rovněž prokázat, že k uskutečnění vývozu dochází prostřednictvím potvrzení banky o uskutečnění vývozu. Tento dokument může být poskytnut po vyplacení částky navráceného cla, ale indická vláda vyplacenou částku vymáhá zpět, pokud vývozce potvrzení banky o uskutečnění vývozu nepředloží ve stanovené lhůtě.
(63)
Částka navráceného cla může být použita pro jakékoli účely.
(64)
Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy může být částka navráceného cla při splnění vývozní povinnosti zaúčtována do komerčních účtů na základě časového rozlišení jako příjem.
(65)
Bylo zjištěno, že společnosti zařazené do vzorku využívaly režim DDS během poslední čtvrtiny období přezkumného šetření.
d) Závěr k režimu DDS
(66)
Režim DDS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení. Částka navráceného cla je finančním příspěvkem indické vlády. Kromě toho částka navráceného cla poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu.
(67)
Režim DDS je kromě toho právně závislý na vývozní výkonnosti, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(68)
Tento režim nelze považovat za povolený systém navracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení.
(69)
Neexistuje žádný zavedený režim nebo postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. V neposlední řadě má vývozce nárok čerpat výhody režimu DDS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupy doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály na místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupy, mají tedy nárok na čerpání výhod v rámci režimu DDS.
(70)
To potvrzuje i oběžník indické vlády č. 24/2001, který jasně uvádí, že „[sazby navráceného cla] nijak nesouvisejí se skutečnou spotřebou vstupů a se skutečným dopadem na vstupy konkrétního vývozce nebo jednotlivých zásilek […]“ a regionálním orgánům ukládá, aby „se netrvalo na důkazech o skutečných clech u dovezených nebo domácích vstupů […] kromě [žádosti o navrácení cla] podané vývozci.“
(71)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se dospělo k závěru, že režim DDS je napadnutelný.
e) Výpočet výše subvence
(72)
V souladu s čl. 3 odst. 2 a článkem 5 základního nařízení byla výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody u příjemce, která byla zjištěna za období přezkumného šetření. V tomto ohledu se mělo zato, že výhodu příjemce získá v okamžiku, kdy dojde k vývozní transakci uskutečněné v rámci tohoto režimu. V tomto okamžiku musí indická vláda zaplatit částku navráceného cla, která představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad uvádějící mimo jiné částku navráceného cla, která má být poskytnuta pro danou vývozní transakci, nemůže indická vláda rozhodnutí o udělení či neudělení subvence nikterak ovlivnit. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se považuje za odpovídající stanovit výši výhody vyplývající z režimu DDS jako součet částek navráceného cla získaných za vývozní transakce uskutečněné v rámci tohoto režimu v období přezkumného šetření.
(73)
V případě, že byly předloženy oprávněné argumenty, byly podle čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení poplatky nezbytně vynaložené na získání subvence odečteny z takto zjištěných úvěrů a výsledná částka byla použita jako čitatel pro výpočet výše subvence. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byly tyto výše subvence přepočteny na celkový vývozní obrat dotčeného výrobku v průběhu období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(74)
Na základě výše uvedených skutečností činí sazby subvence pro dotčené společnosti zařazené do vzorku zjištěné v souvislosti s tímto režimem 1,65 % a 1,32 %.
4. Režim „Focus Market Scheme“ („FMS“)
a) Právní základ
(75)
Podrobný popis režimu FMS je uveden v odstavci 3.14 dokumentu FTP 09-14 a v odstavci 3.8 příručky HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(76)
Pro tento režim jsou způsobilí všichni výrobci-vývozci a obchodníci-vývozci.
c) Provádění v praxi
(77)
Vývoz všech výrobků v rámci tohoto režimu do zemí uvedených v tabulkách 1 a 2 dodatku 37(C) příručky HOP I 09-14 má nárok na úvěry na clo rovnající se 3 % hodnoty FOB. Od 1. dubna 2011 má vývoz všech výrobků do zemí uvedených v tabulce 3 dodatku 37(C) („Special Focus Markets“) nárok na úvěry na clo rovnající se 4 % hodnoty FOB. Na určité typy vývozních činností, například na vývoz dováženého či překládaného zboží, domnělý vývoz, vývoz služeb a vývozní obrat jednotek působících v rámci zvláštních ekonomických zón / jednotek orientovaných na vývoz, se tento režim nevztahuje. Nevztahuje se ani na určité typy výrobků, například na diamanty, vzácné kovy, rudy, obilí, cukr a ropné produkty.
(78)
Úvěry na clo v rámci FMS jsou volně přenositelné a platné po dobu 24 měsíců ode dne vydání příslušného osvědčení o nároku na úvěr. Mohou být použity k zaplacení cla u následného dovozu jakéhokoliv vstupního materiálu nebo zboží včetně kapitálového zboží.
(79)
Osvědčení o nároku na úvěr se vydává v přístavu, ze kterého se vývoz uskutečňuje, po uskutečnění vývozu nebo po odeslání zboží. Pokud žadatel předloží orgánům kopie všech příslušných vývozních dokumentů (například příkazu k vývozu, faktur, přepravních dokladů, potvrzení banky o uskutečnění vývozu), nemůže indická vláda poskytnutí úvěrů na clo nikterak ovlivnit.
(80)
Bylo zjištěno, že společnosti zařazené do vzorku tohoto režimu v období přezkumného šetření využívaly.
d) Závěr k režimu FMS
(81)
Režim FMS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení. Úvěr na clo v rámci FMS je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit ke kompenzaci dovozního cla, a bude tak snižovat výnosy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto úvěr na clo v rámci FMS poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu.
(82)
Kromě toho FMS právně závisí na vývozní výkonnosti, a je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(83)
Tento režim nelze považovat za povolený režim navracení cla nebo režim navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitým vstupům. Neexistuje režim nebo zavedený postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. Vývozce je způsobilý obdržet výhody FMS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupní materiály doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupní materiál, mají tedy přesto nárok na výhodu z FMS. Kromě toho může vývozce využít úvěry na clo v rámci FMS k dovozu kapitálového zboží, ačkoliv kapitálové zboží nespadá do působnosti povolených režimů navracení cla, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože není spotřebováno při výrobě vyvážených výrobků.
e) Výpočet výše subvence
(84)
Výše napadnutelných subvencí byla vypočtena na základě výhody, kterou získal příjemce a u které bylo zjištěno, že v období přezkumného šetření byla zaúčtována spolupracujícím vyvážejícím výrobcem na základě časového rozlišení jako příjem ve stadiu vývozní transakce. V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence (čitatel) přepočtena na vývozní obrat v období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(85)
Sazba subvence zjištěná pro tento režim v období přezkumného šetření pro společnosti zařazené do vzorku činí 0,19 % a 0,87 %.
5. Režim „Status Holder Incentive Scrip“ („SHIS“)
a) Právní základ
(86)
Podrobný popis režimu SHIS je uveden v kapitole 3.16 dokumentu FTP 09-14 a v odstavci 3.10 příručky HOP I 09-14. Podrobný popis kategorií statusu tohoto režimu je uveden v odstavcích 3.10.1 až 3.10.4 dokumentu FTP 09-14 a v odstavcích 3.1 až 3.5 příručky HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(87)
Pro tento režim jsou způsobilí výrobci-vývozci a obchodníci-vývozci, kteří jsou uznaní jako tzv. „držitelé statusu“.
c) Provádění v praxi
(88)
Pro status jsou způsobilí obchodníci-vývozci i výrobci-vývozci. V závislosti na jejich vývozní výkonnosti během stávajícího roku a během několika předcházejících let je žadatelům udělen jeden z těchto statusů: Export House, Star Export House, Trading House, Star Trading House, Premier Trading House.
(89)
V rámci režimu SHIS mají držitelé statusu nárok na úvěr na clo ve výši 1 % hodnoty FOB vývozu v odvětvích uvedených v odstavci 3.16.4 dokumentu FTP 09-14, tj. kožedělné (kromě hotových usní) a textilní odvětví a odvětví juty, řemesla, strojní odvětví (vyjma některá pododvětví) a odvětví plastů a základních chemických látek (vyjma farmaceutické přípravky). Jelikož je dotčený výrobek druh plastu, tento režim se na něj vztahuje.
(90)
Úvěry na clo v rámci režimu SHIS nejsou přenositelné a musí být využity k zaplacení cla z dovozu kapitálového zboží použitého k výrobě výrobků, které spadají do jednoho z příslušných odvětví.
(91)
Pokud žadatel využil v průběhu roku nulovou sazbu v rámci EPCG, není způsobilý pro SHIS na vývoz uskutečněný v uvedeném roce.
(92)
Tento režim byl zaveden v roce 2009 pro vývoz uskutečněný v letech 2009-2010 a 2010-2011 a od té doby je každoročně prodlužován. Naposledy (viz oznámení č. 07/2012 - Cla ze dne 9. března 2012) byla platnost tohoto režimu prodloužena do 31. března 2013.
(93)
Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy může být úvěr na clo SHIS při splnění vývozní povinnosti zaúčtován do komerčních účtů na základě časového rozlišení jako příjem.
(94)
Šetřením bylo zjištěno, že jedna společnost zařazená do vzorku využívala tento režim během období přezkumného šetření a druhá nebyla způsobilá v důsledku ustanovení popsaného v 90. bodě odůvodnění.
d) Závěr k režimu SHIS
(95)
Režim SHIS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení. Úvěr na clo v rámci SHIS je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit ke kompenzaci dovozního cla, a bude tak snižovat výnosy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto úvěr na clo v rámci SHIS poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu.
(96)
Kromě toho SHIS právně závisí na vývozní výkonnosti, a je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(97)
Tento režim nelze považovat za povolený režim navracení cla nebo režim navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Úvěr na clo bude nakonec použit k zaplacení cla z dovozu kapitálového zboží, které nespadá do působnosti povolených režimů navracení cla, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože není spotřebováno při výrobě vyvážených výrobků.
e) Výpočet výše subvence
(98)
Výše napadnutelných subvencí byla vypočtena na základě výhody, kterou získal příjemce a u které bylo zjištěno, že v období přezkumného šetření byla zaúčtována spolupracujícím vyvážejícím výrobcem na základě časového rozlišení jako příjem ve stadiu vývozní transakce. V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence (čitatel) přepočtena na vývozní obrat v období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(99)
Sazba subvence zjištěná pro tento režim v období přezkumného šetření pro jedinou společnost zařazenou do vzorku, která tento režim využívá, činí 1 %.
6. Režim Export Promotion Capital Goods („EPCGS“)
a) Právní základ
(100)
Podrobný popis režimu EPCGS je uveden v kapitole 5 dokumentu FTP 09-14 a v kapitole 5 příručky HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(101)
Pro tento režim jsou způsobilí výrobci-vývozci a obchodníci-vývozci „vázaní“ na podpůrné výrobce a poskytovatele služeb.
c) Provádění v praxi
(102)
Pod podmínkou vývozní povinnosti je společnosti dovoleno dovážet kapitálové zboží (nové i použité kapitálové zboží až deset let staré) za sníženou celní sazbu. Za tímto účelem indická vláda vydá na požádání a po zaplacení poplatku licenci EPCGS. Tento režim zajišťuje sníženou sazbu dovozního cla ve výši 3 % použitelnou na veškeré kapitálové zboží dovezené v rámci tohoto režimu. Aby byla splněna vývozní povinnost, musí být dovezené kapitálové zboží v průběhu určitého období využito k výrobě určitého množství zboží na vývoz. Podle FTP 09-14 může být kapitálové zboží dováženo v rámci EPCGS při sazbě v nulové výši, avšak v takovém případě je lhůta pro splnění vývozní povinnosti kratší.
(103)
Držitel licence EPCGS může také pořídit kapitálové zboží z domácích zdrojů. V takovém případě může domácí výrobce kapitálového zboží využít výhody bezcelního dovozu dílů nutných pro výrobu tohoto kapitálového zboží. Alternativně může domácí výrobce požadovat výhodu domnělého vývozu pro dodávky kapitálového zboží držiteli licence EPCGS.
d) Závěr k režimu EPCGS
(104)
Režim EPCGS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení. Snížení cla představuje finanční příspěvek indické vlády, neboť tato úleva snižuje příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto snížení cla poskytuje vývozci výhodu, protože ušetřením cla při dovozu se zvyšuje likvidita společnosti.
(105)
Navíc EPCGS právně závisí na vývozní výkonnosti, protože takové licence nelze získat bez závazku vyvážet. Je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(106)
Režim EPCGS nelze považovat za povolený režim navracení cla nebo režim navracení cla u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Kapitálové zboží není zahrnuto do působnosti takových povolených režimů, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože není spotřebováno při výrobě výrobků určených na vývoz.
e) Výpočet výše subvence
(107)
Výše subvence byla vypočtena v souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení rozložením nezaplaceného cla z dováženého kapitálového zboží na dobu odpovídající běžné době amortizace takového kapitálového zboží v dotčeném výrobním odvětví. Takto vypočtená částka, která připadá na období přezkumného šetření, byla upravena připočtením úroku v průběhu tohoto období, aby se zohlednila úplná hodnota výhody v čase. Za vhodnou pro tento účel byla považována komerční úroková sazba v Indii v průběhu období šetření. V případě, že byly předloženy oprávněné argumenty, byly v souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení od této částky odečteny poplatky, které byly nezbytně vynaloženy za účelem získání subvence.
(108)
V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na příslušný vývozní obrat v průběhu období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(109)
Sazba subvence zjištěná pro tento režim v období přezkumného šetření pro společnosti zařazené do vzorku činí 0,55 % a 0,56 %.
7. Režim předběžného povolení („AAS“)
(110)
Bylo zjištěno, že pouze jedna ze společností zařazených do vzorku tento režim během období přezkumného šetření využívala. Šetřením se však zjistilo, že výhody, které společnost získala, nebyly významné, a proto režim AAS není dále rozebírán.
8. Režim West Bengal Incentive 1999 („WBIS 1999“)
a) Právní základ
(111)
Podrobný popis tohoto režimu, jak je použit vládou státu Západní Bengálsko, je uveden v oznámení č. 580-CI/H ze dne 22. června 1999 ministerstva obchodu a průmyslu vlády státu Západní Bengálsko.
b) Způsobilost
(112)
Způsobilé pro využívání výhod v rámci tohoto režimu jsou společnosti zřizující nový průmyslový závod nebo provádějící rozsáhlé rozšíření již existujícího průmyslového závodu v zaostalých oblastech. Existují však kompletní seznamy nezpůsobilých výrobních odvětví (negativní seznam výrobních odvětví), které společnostem působícím v určitých hospodářských oblastech brání těchto pobídek využít.
c) Provádění v praxi
(113)
Stát Západní Bengálsko poskytuje způsobilým průmyslovým podnikům pobídky ve formě výhod, včetně osvobození od centrální daně z prodeje a prominutí centrální DPH uložené na prodej hotových výrobků, aby podpořil rozvoj průmyslu v hospodářsky zaostalých oblastech tohoto státu.
(114)
V rámci tohoto režimu musí společnosti investovat v zaostalých oblastech. Tyto oblasti, které reprezentují určité územní celky státu Západní Bengálsko, jsou rozděleny podle svého hospodářského rozvoje do různých kategorií, současně však existují rozvinuté oblasti, které jsou z využívání pobídkových režimů vyloučeny. Hlavními kritérii pro zjištění výše pobídek jsou velikost investice a oblast, ve které se podnik nachází nebo bude nacházet.
(115)
Bylo zjištěno, že jedna ze společností zařazených do vzorku tento režim během období přezkumného šetření využívala.
d) Závěr
(116)
Tento režim poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení. Tvoří finanční příspěvek vlády státu Západní Bengálsko, neboť poskytnuté pobídky, v tomto případě osvobození od centrální daně z prodeje a prominutí centrální DPH uložené na prodej hotových výrobků, snižují výnosy z daní, které by jinak byly splatné. Kromě toho tyto pobídky poskytují společnosti výhody, protože vylepšují její finanční situaci, neboť daň, která by jinak byla splatná, se neplatí.
(117)
Tento režim je dále regionálně specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) a odst. 3 základního nařízení, protože je dostupný pouze jistým společnostem, které investovaly v určitých vymezených územních oblastech v působnosti dotčeného státu. Není dostupný společnostem majícím sídlo mimo tyto oblasti a kromě toho se míra výhody liší podle příslušné oblasti.
(118)
Režim WBIS 1999 je proto napadnutelný.
e) Výpočet výše subvence
(119)
Výše subvence byla vypočtena na základě částky daně z prodeje a centrální DPH uložené na prodej hotových výrobků běžně splatné v období přezkumného šetření, která však podle tohoto režimu zůstala nezaplacena. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence (čitatel) přepočtena na celkový prodej v období přezkumného šetření (jmenovatel), neboť tato subvence není závislá na vývozu a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. Získaná sazba subvence činila 1,36 %.
9. Výše napadnutelných subvencí
(120)
Výše napadnutelných subvencí v souladu s ustanoveními základního nařízení, vyjádřená podle hodnoty výrobku, činí u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku 7,53 % a 8,17 %.
REŽIM
DEPB
DDS
FMS
SHIS
EPCGS
WBIS
Celkem
SPOLEČNOST
%
%
%
%
%
%
%
Dhunseri Petrochem & Tea Limited
3,78
1,65
0,19
nula
0,55
1,36
7,53
Reliance Industries Limited
4,42
1,32
0,87
1,0
0,56
nula
8,17
10. Závěry ohledně pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení subvencování
(121)
V souladu s čl. 18 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že subvencování bude přetrvávat nebo se obnoví, pokud stávající opatření pozbudou platnosti.
(122)
Jak je uvedeno v 26. až 118. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření indičtí vývozci dotčeného výrobku nadále získávali výhody z napadnutelného subvencování od indických úřadů.
(123)
Režimy subvencí poskytují opakované výhody a neexistuje žádný náznak, že by tyto výhody měly být v blízké budoucnosti ukončeny. Každý vývozce je kromě toho způsobilý k využívání několika subvenčních režimů.
(124)
Rovněž se zkoumalo, zda by se v případě zrušení opatření uskutečňoval vývoz do Unie ve významném objemu.
(125)
Indie je významným výrobcem dotčeného výrobku. Na základě údajů shromážděných během šetření měla Indie během období přezkumného šetření výrobní kapacitu ve výši asi 700 000-900 000 tun a plánovala její rozšíření, jehož důsledkem by bylo dosažení celkové kapacity země ve výši 1 600 000-1 800 000 tun do roku 2014. Odhaduje se, že v důsledku toho by kapacita v roce 2014 přesáhla domácí poptávku o asi 600 000-700 000 tun, což by představovalo 21-25 % celkové spotřeby v Unii během období přezkumného šetření.
(126)
Za těchto okolností jsou indičtí výrobci dotčeného výrobku velmi závislí na prodeji na vývoz a existuje pravděpodobnost, že objem vývozu do Unie, který byl významný již během období přezkumného šetření, by v případě zrušení opatření ještě vzrostl.
(127)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že se přebytečná kapacita po roce 2014 sníží, a proto situace týkající se přebytečné kapacity bude jen dočasná. Je třeba uvést, že bylo zjištěno, že údajný pokles přebytečné kapacity po roce 2014 je v souladu s výhledem vyplývajícím ze zprávy s informacemi o trhu. Proto se dospělo k závěru, že toto tvrzení nebylo takové povahy, aby změnilo analýzu, pokud jde o vývoj přebytečné kapacity.
(128)
Po zveřejnění informací tvrdil jeden vyvážející výrobce, že významné dočasné přebytečné kapacity byly nezbytné, jelikož nárůstu výrobní kapacity obecně může být dosaženo pouze velkými přírůstky, protože moderní výrobní závody pro PET mají určitou minimální velikost. Jako odpověď na toto tvrzení je třeba uvést, že během období přezkumného šetření a následujícího roku došlo k rozšíření výrobní kapacity v rozsahu nejméně 150 000-200 000 tun. Z toho vyplývá, že pouze uvedenými argumenty nelze odůvodnit přebytečnou kapacitu dostupnou pro vývoz uvedenou ve 125. bodě odůvodnění. V každém případě není v této souvislosti příčina přebytečné kapacity dostupné pro vývoz relevantní. Toto tvrzení bylo tedy odmítnuto.
(129)
Některé strany tvrdily, že přebytečná kapacita dostupná pro vývoz, která se vytváří v Indii, by mohla být absorbována i jinými třetími zeměmi, a že tedy tato přebytečná kapacita dostupná pro vývoz podle výpočtu Komise nebyla řádně posouzena. V žádném případě se nepředpokládalo, že celá přebytečná kapacita dostupná pro vývoz by byla směrována do Unie. Toto tvrzení bylo tedy odmítnuto.
(130)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem lze dospět k závěru, že přetrvávání subvencování je pravděpodobné.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(131)
Obdobný výrobek vyrábí třináct známých výrobců v Unii. Představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 9 odst. 1 základního nařízení, a proto se na ně dále odkazuje jako na „výrobní odvětví Unie“.
(132)
Dvanáct známých výrobců v Unii, které v tomto případě zastupuje žadatel, spolupracovalo při šetření a poskytovalo podporu. Další jeden známý výrobce v Unii při tomto přezkumu nespolupracoval.
(133)
K určení celkové výroby v Unii za období přezkumného šetření byly použity veškeré dostupné informace o výrobním odvětví Unie, jako odpovědi na dotazníky, údaje z Eurostatu a žádost o přezkum.
(134)
Trh s PET v Evropské unii je charakterizován poměrně vysokým počtem výrobců, kteří obvykle patří do větších skupin se sídly mimo Unii. V letech 2000-2012 prošlo výrobní odvětví PET v Unii několika přechody. Trh prochází konsolidací s řadou nedávných případů akvizic a rušení podniků. Neustále se vyvíjejí nové výrobky, jako recyklované PET a bio PET, spolu s poměrně nedávným rozvojem odvětví recyklace.
(135)
Po zveřejnění informací některé strany tvrdily, že popis situace výrobního odvětví Unie nebyl přesný, jelikož pět výrobců ve skutečnosti patří do jedné velké nadnárodní skupiny a další tři výrobci jsou ve spojení se společnostmi vyrábějícími obaly z PET. Žádná z těchto skutečností není v rozporu s popisem poskytnutým ve 134. bodě odůvodnění, kde se výslovně uvádí, že výrobci v Unii obvykle patří do větších skupin, jak bylo zveřejněno. Dopad této koncentrace je rozebrán ve 207. bodě odůvodnění. Posouzení dopadu závislého trhu je analyzováno ve 202., 203. a 204. bodě odůvodnění.
(136)
Jak bylo uvedeno výše, byl vzhledem k poměrně vysokému počtu spolupracujících výrobců v Unii vybrán vzorek čtyř výrobců v Unii, kteří představují více než 50 % výroby a prodeje celkové výroby obdobného výrobku v Unii během období přezkumného šetření.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba v Unii
(137)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, údajů o objemu dovozu získaných od Eurostatu, a pokud jde o nespolupracujícího výrobce v Unii, na základě odhadů založených na žádosti o přezkum.
(138)
Po počátečním nárůstu v letech 2009 a 2010 vykazovala spotřeba v období přezkumného šetření ve srovnání s rokem 2008 mírný pokles ve výši 2 %, celkem 2,802 milionu tun v období přezkumného šetření.
Tabulka 1
Spotřeba
2008
2009
2010
Období přezkumného šetření
Objem (v tunách)
Spotřeba
2 868 775
2 934 283
2 919 404
2 802 066
Index (2008 = 100)
100
102
102
98
Zdroj:
odpovědi na dotazník, Eurostat a žádost o přezkum.
2. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z Indie
(139)
I přes zavedená opatření se dovoz z Indie během posuzovaného období více než zdvojnásobil a z 46 313 tun v roce 2008 ze zvýšil na 96 678 v období přezkumného šetření.
(140)
Indický podíl na trhu se odpovídajícím způsobem zvýšil, a sice z 1,6 % v roce 2008 na 3,5 % v období přezkumného šetření, a dosáhl úrovně významně převyšující podíl na trhu, který byl zjištěn během posledního přezkumu před pozbytím platnosti (0,3 %).
(141)
Průměrná cena během období přezkumného šetření činila 1 285 EUR/tunu. To odráží 22 % nárůst ceny v posuzovaném období, ke kterému došlo v období přezkumného šetření po počátečním 21 % poklesu v roce 2009.
Tabulka 2
Dovoz z Indie
2008
2009
2010
Období přezkumného šetření
Objem dovozu (v tunách)
46 313
44 482
83 691
96 678
Index (2008 = 100)
100
96
181
209
Průměrná cena
1 054
834
1 031
1 285
Index (2008 = 100)
100
79
98
122
Podíl dovozu na trhu (v %)
1,6
1,5
2,9
3,5
Zdroj:
Eurostat
3. Dovoz z jiných třetích zemí
a) Dovoz z Thajska, Tchaj-wanu, Malajsie a Indonésie
(142)
Jak bylo uvedeno výše, byl zároveň s tímto šetřením proveden přezkum před pozbytím platnosti antidumpingových opatření, který se týkal dovozu z Indie, Indonésie, Malajsie, Tchaj-wanu a Thajska.
(143)
Dovoz z Indonésie, Malajsie, Tchaj-wanu a Thajska vzrostl během posuzovaného období o 56 %, i přes 59 % pokles do roku 2010. Celkový objem dovozu však zůstal pod zanedbatelnou úrovní.
(144)
Příslušný podíl na trhu se odpovídajícím způsobem zvýšil, a sice z 0,7 % v roce 2008 na 1,1 % v období přezkumného šetření.
(145)
Průměrná cena dosáhla 1 310 EUR/tunu v období přezkumného šetření, což je o 1,5 % pod průměrnou jednotkovou cenou výrobního odvětví Unie. To odráží 27 % nárůst ceny v posuzovaném období, ke kterému došlo v období přezkumného šetření po počátečním 18 % poklesu v roce 2009.
Tabulka 3
Dovoz z Indonésie, Malajsie, Tchaj-wanu a Thajska
2008
2009
2010
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z Indonésie, Malajsie, Tchaj-wanu a Thajska (v tunách)
19 078
12 127
7 762
29 836
Index (2008 = 100)
100
64
41
156
Podíl dovozu z Indonésie, Malajsie, Tchaj-wanu a Thajska na trhu (v %)
0,7
0,4
0,3
1,1
Index (2008 = 100)
100
62
40
160
Cena dovozu (EUR/tunu)
1 030
843
1 055
1 310
Index (2008 = 100)
100
82
102
127
Zdroj:
Eurostat
b) Dovoz z Číny, Spojených arabských emirátů, Íránu a Pákistánu
(146)
Dovoz z jiných třetích zemí, pro něž byla zavedena antidumpingová opatření, se v posuzovaném období snížil o 69 % po 49 % nárůstu v roce 2009. Pouze dovoz z Číny zůstal na stejné úrovni.
(147)
Podíl na trhu v případě dotčených zemí se snížil z 8,2 % v roce 2008 na 2,6 % v období přezkumného šetření, zejména včetně Spojených arabských emirátů (1,7 % v období přezkumného šetření) a Číny (0,6 % v období přezkumného šetření).
(148)
Průměrná cena dosáhla v období přezkumného šetření 1 258 EUR/tunu, což je 5,5 % pod průměrnou jednotkovou cenou výrobního odvětví Unie. To odráží 24 % nárůst v posuzovaném období, ke kterému došlo v období přezkumného šetření po počátečním 22 % poklesu v roce 2009.
Tabulka 4
Dovoz z Číny, Spojených arabských emirátů, Íránu a Pákistánu
2008
2009
2010
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z Číny, Spojených arabských emirátů, Íránu a Pákistánu (v tunách)
235 913
351 798
188 776
72 054
Index (2008 = 100)
100
149
80
31
Podíl dovozu z Číny, Spojených arabských emirátů, Íránu a Pákistánu na trhu (v %)
8,2
12,0
6,5
2,6
Index (2008 = 100)
100
146
79
31
Cena dovozu (EUR/tunu)
1 016
789
949
1 258
Index (2008 = 100)
100
78
93
124
Zdroj:
Eurostat
c) Dovoz z jiných třetích zemí, pro něž nebyla zavedena žádná opatření
(149)
Objem dovozu z jiných třetích zemí, pro něž nebyla zavedena žádná opatření, včetně Ománu, Jižní Korey, Ruska, Mexika a Saúdské Arábie, vzrostl během posuzovaného období o 59 % po 71 % nárůstu v roce 2009. Mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření se stal Omán nejvýznamnější zemí vyvážející do Unie.
(150)
Podíl na trhu v případě dotčených zemí se zvýšil z 9,7 % v roce 2008 na 15,8 % v období přezkumného šetření, zejména v důsledku nárůstu dovozu z Ománu ve výši 4,3 %. Podíl Jižní Korey na trhu činil v období přezkumného šetření 4 %, tj. 5 % pod jeho nejvyšší úrovní dosaženou v roce 2009.
(151)
Průměrná cena dosáhla 1 273 EUR/tunu, tj. 4,3 % pod průměrnou jednotkovou cenou výrobního odvětví Unie. To odráží 10 % nárůst v posuzovaném období, ke kterému došlo v roce 2010 a v období přezkumného šetření po počátečním 24 % poklesu v roce 2009. Průměrná cena dovozu z Ománu činila v období přezkumného šetření 1 310 EUR/tunu, tj. 1,5 % pod průměrnou jednotkovou cenou výrobního odvětví Unie. Průměrná cena dovozu z Jižní Korey činila 1 294 EUR/tunu, tj. 2,7 % pod průměrnou jednotkovou cenou výrobního odvětví Unie.
Tabulka 5
Dovoz z jiných třetích zemí
2008
2009
2010
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z jiných třetích zemí (v tunách)
279 188
478 570
469 753
442 692
Index (2008 = 100)
100
171
168
159
Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu (v %)
9,7
16,3
16,1
15,8
Index (2008 = 100)
100
168
165
162
Cena dovozu (EUR/tunu)
1 156
879
997
1 273
Index (2008 = 100)
100
76
86
110
Hlavní vývozci (v tunách)
Omán
0
52 632
95 646
120 286
Jižní Korea
177 341
254 451
183 801
114 346
Rusko
546
546
3
50 427
Mexiko
2 650
1 879
29 039
29 409
Saúdská Arábie
230
20 454
50 108
24 756
Ostatní
98 422
148 609
111 156
103 468
Zdroj:
Eurostat
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(152)
Podle čl. 8 odst. 4 základního nařízení byly posuzovány všechny hospodářské faktory a ukazatele, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.
(153)
Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:
-
makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, rozsah rozpětí subvencí, překonání účinků dřívějšího subvencování) byly posuzovány na úrovni celkové výroby v Unii pro všechny výrobce v Unii, a sice na základě informací získaných z výrobního odvětví Unie, žádosti o přezkum a veřejně dostupných statistik,
-
mikroekonomické ukazatele (zásoby, průměrné jednotkové ceny, mzdy, ziskovost, návratnost investic, peněžní tok, schopnost navýšit kapitál a investice) byly posuzovány u výrobců v Unii zařazených do vzorku na základě jimi dodaných informací.
(154)
Jeden výrobce v Unii zařazený do vzorku prodal v červnu 2010 svá výrobní zařízení. Tato zařízení získal jiný výrobce v Unii. Jelikož je analýza makroekonomických ukazatelů založena na údajích získaných ode všech výrobců v Unii, neměl tento prodej žádný dopad na rozsah nebo jednotlivé ukazatele analýzy újmy.
(155)
V úvodu této analýzy by mělo být vysvětleno, že určité celosvětové ekonomické události, ke kterým došlo na konci roku 2010 a na začátku roku 2011, měly dopad na situaci na trhu Unie, zejména na ceny a objem prodeje obdobného výrobku. V tomto období měl pokles nabídky bavlny na asijském trhu za následek zvýšení poptávky po polyesterovém vlákně. PET a polyesterové vlákno jsou na navazujícím trhu do značné míry závislé na téže surovině, tj. na přečištěné kyselině tereftalové (PTA). Zvýšená poptávka po polyesterovém vlákně způsobila nedostatečnou nabídku PTA, čímž se zvýšily ceny PET. Jelikož výrobci PET na Blízkém východě jsou rovněž závislí na PTA z Asie, došlo k náhlému snížení dovozu PET do Unie. Zároveň hlavní dodavatelé PTA v Unii prohlásili, že vyšší moc způsobila další omezení domácí výroby PET.
4.1 Připomínky zúčastněných stran
(156)
Některé strany zpochybnily platnost analýzy újmy z toho důvodu, že byla založena na neúplných informacích, což také mělo dopad na práva zúčastněných stran na obhajobu. Byly vzneseny zejména níže uvedené argumenty.
(157)
Některé strany tvrdily, že informace získané od výrobců v Unii nejsou v souladu s pokyny pro vyplnění dotazníku, který požadoval, aby údaje od různých společností nebyly sčítány. Proto byl vznesen argument, že shromážděné informace nebyly přesné ani úplné vzhledem k tomu, že vykázaná čísla byla sečtena pro každý subjekt zařazený do vzorku. Je třeba uvést, že informace byly shromážděny řádným způsobem a byly ověřeny na místě. Bylo shledáno, že shromážděné informace poskytují dostatečně přesný obrázek o výrobním odvětví Unie, a proto bylo nutné výše uvedené tvrzení odmítnout. Po zveřejnění informací strany své tvrzení zopakovaly. Nebyly předloženy žádné nové argumenty ani důkazy. Některé strany zopakovaly své tvrzení, že údaje poskytnuté jednou společností zařazenou do vzorku nebyly úplné, jelikož se netýkaly celé skupiny, ale jen vybraného subjektu v rámci skupiny. Tato připomínka byla rozebrána ve fázi výběru vzorku, jak je vysvětleno v 18. bodě odůvodnění.
(158)
Tytéž strany tvrdily, že se Komise pokoušela opravit údajné nedostatky ve shromážděných informacích tím, že zaslala dodatečné dotazníky. V tomto ohledu je třeba objasnit, že Komise skutečně zaslala dodatečné dotazníky, které však byly určeny pouze výrobcům v Unii nezařazeným do vzorku, aby shromáždila informace o makroekonomických ukazatelích, jež mají význam pro posouzení újmy, a tedy za účelem doplnění informací poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku. Po zveřejnění informací některé strany toto tvrzení zopakovaly, aniž by předložily jakékoli nové argumenty nebo nové důkazy. Toto tvrzení uvedených stran tedy bylo nutné zamítnout.
(159)
Kromě toho tytéž strany tvrdily, že informace poskytnuté výrobci zařazenými do vzorku byly v rozporu s povinnostmi, jež ukládá článek 29 základního nařízení, protože informace, které nebyly důvěrné povahy, byly poskytnuty jako důvěrné informace, a proto byly vyřazeny z dostupné dokumentace. V tomto ohledu je třeba uvést, že tyto informace byly klasifikovány jako „vyhrazené“ v souladu s žádostí strany, která je předložila. Na žádost uvedených stran byl status důvěrnosti předložených informací přehodnocen a ve vhodných případech byly informace po schválení dotčenými společnostmi překlasifikovány jako „dostupné k nahlédnutí zúčastněným stranám“. I toto tvrzení tedy bylo zamítnuto.
4.2 Makroekonomické ukazatele
a) Výroba
(160)
V souvislosti se ztrátou podílu výrobního odvětví Unie na trhu (jak je uvedeno ve 164. bodě odůvodnění) se mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření snížila o 11 % i výroba v Unii. Pokles výroby v Unii byl přerušen pouze v roce 2010, kdy se výroba ve srovnání s rokem 2009 zvýšila, ale přesto zůstala na úrovni o 4 % pod úrovní z roku 2008. V období přezkumného šetření pak dále klesala.
Tabulka 6
Celková výroba v Unii
2008
2009
2010
Období přezkumného šetření
Výroba (v tunách)
2 327 169
2 107 792
2 239 313
2 068 717
Index (2008 = 100)
100
91
96
89
Zdroj:
odpovědi na dotazník, žádost o přezkum
b) Výrobní kapacita a využití kapacity
(161)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření snížila o 23 %. Tento trend souvisí s uzavřením několika výrobních závodů, jež bylo částečně kompenzováno otevřením nových továren.
(162)
Využití kapacity se zvýšilo ze 75 % v roce 2008 na 86 % v období přezkumného šetření. Na toto zvýšené využití kapacity je třeba pohlížet v souvislosti s restrukturalizačním úsilím výrobního odvětví Unie, jak bylo vysvětleno ve 134. bodě odůvodnění.
Tabulka 7
Výrobní kapacita a využití kapacity
2008
2009
2010
Období přezkumného šetření
Výrobní kapacita (v tunách)
3 118 060
2 720 326
2 625 244
2 393 516
Index (2008 = 100)
100
87
84
77
Využití kapacity (v %)
75
77
85
86
Index (2008 = 100)
100
104
114
116
Zdroj:
odpovědi na dotazník, žádost o přezkum
c) Objem prodeje
(163)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie vykazoval tentýž vývoj jako výroba a během posuzovaného období se snížil o 6 %.
Tabulka 8
Celkový prodej výrobního odvětví Unie v Unii
2008
2009
2010
Období přezkumného šetření
Prodej (v tunách)
2 288 283
2 047 305
2 169 423
2 160 807
Index (2008 = 100)
100
89
95
94
Zdroj:
odpovědi na dotazník, žádost o přezkum.
d) Podíl na trhu
(164)
Po počátečním 13 % poklesu v roce 2009 získalo výrobní odvětví Unie zpět část svého podílu na trhu, o který přišly Spojené arabské emiráty, Jižní Korea, Írán a Pákistán, a to i přes zvyšující se objem dovozu z Indie, Ománu a jiných třetích zemí (Rusko, Mexiko a Saúdská Arábie) v témže období. Celkově se podíl výrobního odvětví Unie na trhu během posuzovaného období snížil o 3 %.
Tabulka 9
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
2008
2009
2010
Období přezkumného šetření
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu (v %)
80
70
74
77
Index (2008 = 100)
100
87
93
97
Zdroj:
odpovědi na dotazník, žádost o přezkum a Eurostat.
e) Růst
(165)
Během posuzovaného období trh stagnoval. Výrobní odvětví Unie netěžilo z žádného růstu, naopak i přes restrukturalizační úsilí přišlo o další podíl na trhu v důsledku rostoucího dovozu, zejména ze zemí, pro něž nebyla zavedena žádná opatření. Na mírný pokles spotřeby v období přezkumného šetření je třeba pohlížet v souvislosti s dočasným nedostatkem suroviny (PTA) v Unii i na celosvětovém trhu.
f) Zaměstnanost a produktivita
(166)
Míra zaměstnanosti výrobního odvětví Unie vykázala mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření pokles o 41 %. Tento pokles byl konstantní během posuzovaného období, včetně roku 2010, kdy vzrostla výroba (viz 160. bod odůvodnění). Vzhledem ke zvýšené produktivitě je tento pokles odrazem restrukturalizačního úsilí řady výrobců v Unii.
(167)
Produktivita práce výrobního odvětví Unie, měřená jako objem výroby (v tunách) na zaměstnance a rok, vzrostla v posuzovaném období o 50 %. Promítá se v tom skutečnost, že výroba klesala pomalejším tempem než míra zaměstnanosti, a svědčí o zvýšené účinnosti výrobního odvětví Unie. To je obzvlášť patrné v roce 2010, kdy výroba vzrostla, míra zaměstnanosti poklesla a produktivita byla o 37 % vyšší než v roce 2008.
Tabulka 10
Zaměstnanost a produktivita
2008
2009
2010
Období přezkumného šetření
Počet zaměstnanců
2 060
1 629
1 449
1 218
Index (2008 = 100)
100
79
70
59
Produktivita (tuny/zaměstnanec)
1 130
1 294
1 545
1 698
Index (2008 = 100)
100
115
137
150
Zdroj:
odpovědi na dotazník, žádost o přezkum.
g) Rozsah skutečného rozpětí subvencí
(168)
Dopad skutečného rozpětí subvencí u dovozu z Indie na výrobní odvětví Unie nelze, s ohledem na cenovou citlivost trhu s tímto výrobkem, považovat za zanedbatelný. Je potřeba uvést, že tento ukazatel má větší význam v souvislosti s analýzou pravděpodobnosti obnovení újmy. Kdyby opatření pozbyla platnosti, je pravděpodobné, že by subvencovaný dovoz byl obnoven v takovém objemu a za takové ceny, že by dopad rozpětí subvencí byl značný.
h) Překonání účinků dřívějšího subvencování
(169)
Přestože ukazatele posuzované výše svědčí o tom, že po uložení konečných vyrovnávacích opatření v roce 2001 došlo k určitému zlepšení některých ekonomických ukazatelů výrobního odvětví Unie, dokazují rovněž, že výrobní odvětví Unie je stále citlivé.
4.3 Mikroekonomické ukazatele
a) Stav zásob
(170)
Úroveň zásob byla během období přezkumného šetření o 24 % vyšší ve srovnání s jejich úrovní v roce 2008. Ve srovnání s výkonem však zásoby zůstaly na dříve zjištěných úrovních, tj. mezi 5 a 6 %.
Tabulka 11
Stav zásob
2008
2009
2010
Období přezkumného šetření
Konečné zásoby
51 495
54 808
54 314
64 069
Index (2008 = 100)
100
106
105
124
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
b) Vývoj cen
(171)
Pokud jde o vývoj cen, po počátečním poklesu v roce 2009 (- 16 %), který byl způsoben zejména hospodářskou krizí, se ceny v roce 2010 přiblížily k úrovni z roku 2008. Následovalo prudké zvýšení průměrné jednotkové ceny v období přezkumného šetření, které vedlo ke zvýšení o 25 % během posuzovaného období.
(172)
Na tento prudký nárůst cen v období přezkumného šetření je třeba pohlížet v souvislosti s neočekávaným vývojem na trhu s bavlnou na konci roku 2010 a v prvním čtvrtletí roku 2011. Jak je uvedeno ve 155. bodě odůvodnění, rekordní ceny bavlny způsobily přechod na polyesterové vlákno, které využívá stejnou surovinu jako PET. Zvýšená poptávka po této surovině, tj. po PTA, zvýšila ceny PET v Asii a na Blízkém východě, což mělo vedlejší účinek na ceny PET v Unii. Ke zvýšení cen v Unii v té době přispěl i krátkodobý nedostatek PTA v Unii v důsledku „vyšší moci“ deklarované jedním z výrobců PTA v Unii.
Tabulka 12
Jednotková prodejní cena v Unii
2008
2009
2010
Období přezkumného šetření
Jednotková prodejní cena v Unii (EUR/tunu)
1 066
891
1 045
1 330
Index (2008 = 100)
100
84
98
125
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
c) Faktory ovlivňující prodejní ceny
(173)
Prodejní ceny PET obvykle sledují cenové tendence u jejich hlavních surovin (zejména PTA a monoethylenglykolu - MEG), jelikož ty tvoří až 90 % celkových nákladů PET. PTA je ropný derivát, jehož cena kolísá v závislosti na ceně ropy. To způsobuje velké kolísání cen PET.
(174)
Kromě toho PET využívá stejnou surovinu jako polyesterové vlákno, jehož výroba závisí na dostupnosti PTA ve stejné míře jako u PET. Jelikož je polyesterové vlákno pro textilní odvětví alternativou bavlny, je cena PET citlivá rovněž na vývoj na trhu s bavlnou.
d) Mzdy
(175)
Průměrná mzda se v posuzovaném období snížila o 7 %. K tomuto snížení došlo v období přezkumného šetření a přispělo ke zvýšení produktivity popsanému výše (viz 167. bod odůvodnění).
Tabulka 13
Mzdy
2008
2009
2010
Období přezkumného šetření
Mzdy (průměr na osobu)
54 512
56 014
54 876
50 784
Index (2008 = 100)
100
103
101
93
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
e) Ziskovost a návratnost investic
(176)
Ziskovost a návratnost investic se mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření významně zlepšily. Zisk z prodeje na trhu Unie vzrostl z - 7,9 % v roce 2008 na 5,3 % v období přezkumného šetření a návratnost investic se zlepšila z - 9,6 % na 10,6 %. V roce 2008 byla výkonnost jednoho výrobce v Unii obzvlášť slabá. Zlepšení finanční situace výrobního odvětví Unie v letech 2009 a 2010, kdy ceny byly pod úrovní z roku 2008, však dokládá, že vztah mezi cenami a ziskovostí je jen volný. Naopak v případě zlepšení ziskovosti se zdá, že úzce souvisí se zlepšením využití kapacity a se zvýšením produktivity popsaným výše.
(177)
Díky vývoji na celosvětovém trhu na přelomu let 2010-2011 spolu s restrukturalizačním úsilím a zlepšením účinnosti popsaným výše bylo výrobní odvětví Unie schopné zlepšit v roce 2010 svou ziskovost a v období přezkumného šetření dosáhnout úrovně 5,3 %.
(178)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že tento vývoj byl neočekávaný a mimořádný a nelze jej považovat za reprezentativní pro celkovou situaci výrobního odvětví Unie.
(179)
V tomto ohledu je třeba uvést, že výrobní odvětví Unie mohlo využít nárůstu cen PET na konci roku 2011 a na začátku roku 2012, jelikož ustálilo cenu PTA ještě předtím, než došlo k popsaným událostem na trhu. Na základě statistických zdrojů týkajících se vývoje po období přezkumného šetření, které předložily zúčastněné strany, se ziskové rozpětí výrobců PET v roce 2012 podstatně snížilo. Tím se potvrzuje, že ziskovost v roce 2011 (období přezkumného šetření) byla opravdu do značné míry ovlivněna neočekávanými a dočasnými celosvětovými ekonomickými událostmi (155. bod odůvodnění), ke kterým pravděpodobně již znovu nedojde a nelze je považovat za trvalé a reprezentativní pro situaci výrobního odvětví Unie.
Tabulka 14
Ziskovost a návratnost investic
2008
2009
2010
Období přezkumného šetření
Ziskovost prodeje Unie (v %)
-7,9
1,6
4,8
5,3
Index (2008 = 100)
100
221
261
267
Návratnost investic (v %)
-9,6
2,3
8,9
10,6
Index (2008 = 100)
100
224
292
310
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
f) Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(180)
Peněžní tok se v posuzovaném období významně zlepšil a odrážel nedávné zlepšení ziskovosti výrobního odvětví Unie.
Tabulka 15
Peněžní tok
2008
2009
2010
Období přezkumného šetření
Peněžní tok (v EUR)
-59 419 394
40 940 883
96 614 649
103 761 169
Index (2008 = 100)
100
269
363
375
V % obratu
-5,9
4,5
8,3
7,5
Index (2008 = 100)
100
176
242
229
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
(181)
Neexistovaly žádné konkrétní náznaky toho, že by se výrobní odvětví Unie potýkalo s potížemi při získávání kapitálu, zejména proto, že výrobci v Unii jsou organizováni ve větších skupinách.
g) Investice
(182)
Úroveň investic se v posuzovaném období celkově snížila o 35 %. Původní investice provedené v roce 2008 byly v roce 2009 prudce omezeny a od té doby ještě nebyly plně obnoveny.
Tabulka 16
Investice
2008
2009
2010
Období přezkumného šetření
Investice (v tis. EUR)
72 341 598
5 404 705
15 994 659
47 217 003
Index (2008 = 100)
100
7
22
65
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
5. Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(183)
Z analýzy makroekonomických údajů vyplynulo, že výrobní odvětví Unie během posuzovaného období snížilo objem výroby a prodeje. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se po počátečním poklesu v roce 2009 ještě plně neobnovil a v posuzovaném období vykazoval celkový pokles o 3 procentní body (na 77 % v období přezkumného šetření). Pokles zaměstnanosti a kapacity je výsledkem probíhající restrukturalizace a je třeba na něj pohlížet v souvislosti se zvyšujícím se využitím kapacity a zvyšující se produktivitou.
(184)
Zároveň vykazovala většina příslušných mikroekonomických ukazatelů známky zlepšení. Ziskovost, návratnost investic a peněžní tok výrazně vzrostly, zejména v roce 2010 a v období přezkumného šetření. Naopak investice v roce 2009 prudce poklesly a od té doby se ještě neobnovily.
(185)
Celkově se hospodářská situace výrobního odvětví zlepšila. K tomuto zlepšení však došlo poměrně nedávno a je do určité míry založeno na neočekávaném a dočasném vývoji na trhu na přelomu let 2010-2011 (viz 155. bod odůvodnění). Zdá se, že tento závěr podporují také dostupné informace o vývoji rozpětí výrobního odvětví Unie v roce 2012 (viz 179. bod odůvodnění), které ve srovnání s obdobím přezkumného šetření vykazuje pokles.
(186)
Podle výše uvedené analýzy se situace výrobního odvětví Unie zlepšila a zdá se, že nedochází k žádné podstatné újmě. Situace výrobního odvětví Unie je však (navzdory zjevným pozitivním trendům a významnému restrukturalizačnímu úsilí) stále ještě nestabilní.
(187)
Po zveřejnění informací některé strany zpochybnily závěr, že výrobní odvětví Unie je stále ještě nestabilní, a tvrdily, že výrobní odvětví Unie je v dobrém stavu a od roku 1999 se významně transformovalo. Je třeba uvést, že, jak je vysvětleno ve 184. bodě odůvodnění, i přes celkové zlepšení a konsolidaci se ne všechny ekonomické ukazatele v posuzovaném období vyvíjely pozitivně. Například objem výroby a prodeje a rovněž podíl na trhu se snížily. Kromě toho došlo ke zlepšení poměrně nedávno a zdá se, že v důsledku propadu ziskovosti v roce 2012 mělo jen krátké trvání. Na tomto základě se dospělo k závěru, že v období přezkumného šetření sice nebyla prokázána žádná podstatná újma, ale výrobní odvětví Unie bylo stále v nestabilní situaci. Tento argument byl proto zamítnut.
(188)
Po zveřejnění informací některé strany zpochybnily použití údajů vztahujících se k době po období přezkumného šetření pro účely analýzy hospodářské situace výrobního odvětví Unie. Jako reakce na toto tvrzení se potvrzuje, že situace výrobního odvětví Unie se posuzovala za posuzované období a na tomto základě nebyla zjištěna žádná podstatná újma. Vývoj ziskovosti výrobního odvětví Unie po období přezkumného šetření je však v tomto případě relevantní, zejména v souvislosti s mimořádným vývojem na celosvětovém trhu na přelomu let 2010 a 2011. Ilustruje také kolísavost, která je pro toto odvětví typická. Tento argument se proto zamítá.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv na ceny v případě zrušení opatření
(189)
Šetřením se ukázalo, že dovoz z Indie je nadále subvencován a že neexistují žádné náznaky toho, že subvencování by se v budoucnu omezilo nebo zrušilo.
(190)
Výhledová analýza pravděpodobného objemu dovozu do Unie z Indie odhalila, že kdyby byla opatření zrušena, dovoz z Indie by se vzhledem k přebytečné kapacitě dostupné pro vývoz (viz 125. bod odůvodnění), cenám v Unii a atraktivitě trhu Unie pravděpodobně zvýšil na úroveň vyšší, než byly úrovně dosažené v období přezkumného šetření. Odhaduje se, že v důsledku plánovaného rozšíření kapacity by přebytečná kapacita dostupná pro vývoz v blízké budoucnosti dosáhla asi 600 000-700 000 tun, což by představovalo 21-25 % celkové spotřeby v Unii v období přezkumného šetření.
(191)
Vzhledem k přetrvávání subvencování se očekává, že by se ceny dovozu z Indie dále snižovaly, kdyby byla opatření proti ní zrušena. Jelikož vývozci budou muset také soutěžit s levným dovozem z jiných zemí, pravděpodobně budou své ceny dále snižovat, aby zvýšili svůj podíl na trhu Unie.
(192)
Na základě toho bude výrobní odvětví Unie pravděpodobně vystaveno významnému objemu dovozu z Indie za subvencované ceny nižší, než jsou průměrné ceny výrobního odvětví Unie, což by poškodilo jeho hospodářskou situaci, která se nedávno zlepšila. V důsledku toho by se pravděpodobně obnovila podstatná újma, kdyby opatření proti Indii byla zrušena.
2. Výrobní kapacita a přebytečná kapacita dostupná pro vývoz
(193)
Jak bylo uvedeno ve 125. bodě odůvodnění, jsou vyvážející výrobci v Indii schopni zvýšit svůj objem vývozu na trh Unie. Indie zaznamenala v posuzovaném období významný nárůst své výrobní kapacity (viz 125. bod odůvodnění). Podle dostupných informací se očekává, že svou kapacitu bude dále zvyšovat, čímž by v blízké budoucnosti vznikl rozdíl mezi domácí spotřebou a výrobní kapacitou dostupnou pro vývoz o velikosti 600 000-700 000 tun. Tuto přebytečnou kapacitu dostupnou pro vývoz je třeba považovat za významnou, jelikož představuje asi 21-25 % stávající spotřeby Unie v období přezkumného šetření.
(194)
I když byl tedy dovoz do Unie poměrně omezený, v posuzovaném období se více než zdvojnásobil a hrozí riziko, že by do Unie mohl být přesměrován významný objem vývozu z Indie.
3. Ztráta vývozních trhů
(195)
Opatření na ochranu obchodu zaměřená proti dovozu z Indie jsou v současnosti zavedena v Turecku a v Jižní Africe. Následná možná ztráta těchto vývozních trhů pro Indii je dalším ukazatelem toho, že kdyby opatření pozbyla platnosti, cílem by se pravděpodobně stal trh Unie.
(196)
Po zveřejnění informací některé strany zpochybnily závěry ohledně ztráty vývozních trhů pro Indii. Tvrdily, že oba trhy jsou jen okrajovými vývozními trhy, a že tedy z těchto trhů nelze přesměrovat žádný významný objem dovozu do Unie, kdyby opatření byla zrušena. Je třeba uvést, že pouhá existence opatření na ochranu obchodu na některých trzích vylučuje smysluplné srovnání relativního významu trhů s opatřeními a trhů bez opatření pro danou zemi. Kromě toho se v rozporu s uvedeným tvrzením nedospělo k závěru, že by objem vývozu z Indie určený pro tyto trhy byl přesměrován na trh Unie. Místo toho se dospělo k závěru, že existence opatření na ochranu obchodu na trzích jiných třetích zemí omezuje absorpční kapacitu trhů třetích zemí, pokud jde o předpokládaný nárůst přebytečné kapacity dostupné pro vývoz v Indii. Tento argument byl proto zamítnut.
(197)
Existence opatření na ochranu obchodu ve třetích zemích je také ukazatelem toho, že počínání při tvorbě cen indického vývozu se pravděpodobně bude opakovat na trhu Unie.
4. Atraktivita trhu Unie
(198)
Trh Unie s PET je atraktivní svou velikostí a cenami, jelikož se jedná o třetí největší trh na světě a má strukturální potřebu dovozu a vyšší ceny než ostatní trhy. V případě Indie bývají dovozní ceny pro Unii vyšší než ceny pro jiné třetí země, což svědčí o atraktivitě trhu Unie pro indický vývoz. To dobře dokládá skutečnost, že dovoz z Indie se v posuzovaném období zdvojnásobil, a to i přes zavedená opatření.
(199)
Atraktivitu trhu Unie pro dovozce potvrzuje i skutečnost, že výrobní odvětví Unie nadále ztrácelo podíl na trhu ve prospěch vzrůstajícího dovozu ze zemí, pro něž nebyla zavedena žádná opatření. Platí to zejména v případě Jižní Korey, která významně zvýšila svůj vývoz na trh Unie v roce 2012 poté, co opatření proti této zemi pozbyla platnosti.
5. Další faktory
(200)
Dopad dovozu z jiných třetích zemí, pro něž byla zavedena opatření, na situaci výrobního odvětví Unie se nepovažoval za významný, jelikož objem příslušného dovozu byl nízký a jejich podíl na trhu v období přezkumného šetření se významně snížil.
(201)
Objem dovozu z jiných třetích zemí, pro něž nebyla zavedena žádná opatření, se během posuzovaného období zvýšil, avšak průměrná dovozní cena zůstala na podobné úrovni jako průměrná cena výrobního odvětví Unie. Dopad dovozu z těchto zemí na situaci výrobního odvětví Unie se proto považuje pouze za omezený.
6. Závislý trh
(202)
Po zveřejnění informací některé strany tvrdily, že v důsledku vertikální integrace mezi výrobci a zpracovateli PET se významná část PET prodávala pro závislé využití, které není konkurencí pro dovoz. Rovněž tvrdily, že podíl závislého trhu byl významný a že ovlivnil výsledky analýzy.
(203)
Na základě informací shromážděných na úrovni výrobců v Unii zařazených do vzorku bylo zjištěno, že podíl závislého prodeje nebyl významný (méně než 10 %). Je třeba zdůraznit, že dané strany vyjádřily přítomnost výrobců PET v odvětví výroby obalů jako instalovanou výrobní kapacitu PET, a nikoli jako jejich podíl na trhu v odvětví výroby obalů. Bylo tedy zjištěno, že tvrzení o významném podílu závislého využití je neopodstatněné. Pokud jde o ceny, bylo zjištěno, že se ceny závislého a nesouvisejícího prodeje pohybovaly na stejných úrovních.
(204)
Na základě toho se dospělo k závěru, že rozlišovací analýza dopadu závislého prodeje není nutná, a tato tvrzení stran byla odmítnuta.
7. Připomínky zúčastněných stran
(205)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že během období přezkumného šetření nedocházelo k újmě způsobené dovozem z Indie, což potvrzuje relativní hospodářská životaschopnost a zisk výrobního odvětví Unie. Je třeba uvést, že v tomto případě opravdu nebylo zjištěno žádné přetrvávání újmy, a tvrzení těchto stran tedy odpovídá zjištěním šetření.
(206)
Některé strany tvrdily, že dopad na situaci výrobního odvětví Unie mohly mít jiné faktory, jako jsou strukturální nedostatky výrobního odvětví Unie a nedostatečné investice a rovněž sezónní a konjunkturální faktory (například špatné počasí a hospodářské krize). Pokud jde o první uvedený bod, je třeba uvést, že restrukturalizace výrobního odvětví Unie již probíhá a dosažené zlepšení účinnosti naznačuje, že toto tvrzení stran je nepodložené. Pokud jde o konjunkturální faktory, zdá se, že přestože hospodářské krize měly dopad na situaci výrobního odvětví Unie v roce 2009, jak je uvedeno ve 171. bodě odůvodnění, tyto účinky již v současnosti nejsou přítomné. Pokud jde o účinek špatného počasí, tím lze částečně vysvětlit klesající spotřebu v období přezkumného šetření, avšak jeho údajný dopad na situaci výrobního odvětví Unie jednak nebyl doložen a také se zdá, že mírný pokles v roce 2011 souvisel spíše s dočasným nedostatkem surovin v důsledku vývoje na celosvětovém trhu v roce 2011. Proto není žádné z těchto tvrzení vzhledem k zjištění šetření opodstatněné.
(207)
Kromě toho některé strany tvrdily, že kdyby opatření pozbyla platnosti, není obnovení újmy v tomto případě pravděpodobné, jelikož výrobní odvětví Unie je díky své struktuře (koncentrace a vertikální integrace) chráněno před účinky dovozu. Kromě toho byl vznesen argument, že přechod na dovážené PET není v blízké budoucnosti žádoucí ani možný, zejména proto, že smlouvy a strategie týkající se odběru a rovněž proces homologace velkých vlastníků značek (následných uživatelů) činí změny dodavatelů PET problematickými. Je třeba uvést, že na základě zjištění tohoto šetření ztrácelo výrobní odvětví Unie nadále svůj podíl na trhu ve prospěch dovozu během posuzovaného období. To dokládá, že výrobní odvětví Unie jednak není chráněno před účinky dovozu a také že přechod na dovoz není hypotetický, ale již k němu skutečně dochází. Tyto argumenty proto musely být zamítnuty.
(208)
Po zveřejnění informací zopakovaly některé strany tvrzení, že výrobní odvětví Unie je díky své struktuře chráněno před potenciální konkurencí dovozu. Zaprvé, pokud jde o tvrzení o dominantním postavení jedné z výrobních skupin na trhu Unie, která kontroluje pět výrobců, je třeba uvést, že trh Unie je otevřený trh s dalšími osmi výrobci, kteří působí mimo tuto skupinu, na němž narůstá konkurence dovozu ze třetích zemí, ať už se zavedenými opatřeními, nebo bez nich. Zadruhé, koncentrace je typická pro tento druh obchodu, který je založen na komoditě a jehož konkurenceschopnost závisí na úsporách z rozsahu. Zatřetí nebylo zjištěno, že by na trhu Unie existoval nějaký subjekt určující ceny. Kromě toho strany znovu zopakovaly, že nebyl analyzován dopad dovozu z dotčených tří zemí v souvislosti s vertikální integrací některých výrobců v Unii s odvětvím vyrábějícím obaly nebo s výrobci PTA. Jak bylo uvedeno ve 205. bodě odůvodnění, tyto aspekty byly analyzovány a byly shledány neopodstatněnými. Kromě toho ověření společností dotčených vertikální integrací s výrobci surovin potvrdilo, že neexistovala žádná komparativní výhoda, jelikož převody se uskutečňovaly za tržní cenu. Na základě výše uvedených skutečností bylo tvrzení, že výrobní odvětví Unie je chráněno před konkurencí, odmítnuto.
(209)
Kromě toho některé strany tvrdily, že žádné prvky nepodporují závěr, že indická vývozní kapacita se může zaměřit na trh Unie za „nízké ceny“, jelikož i) domácí poptávka v Indii roste a očekává se, že bude růst i nadále; ii) vzhledem k domácí spotřebě sice existuje přebytek PET, ale soutěž na vývozních trzích nezpůsobila abnormálně levný vývoz; iii) nárůst výrobní kapacity v Asii odpovídá očekávanému celosvětovému nárůstu poptávky. Je třeba uvést, že zjištění tohoto šetření prokazují, že předpokládaný růst kapacity ukazuje na vzrůstající přebytek výrobní kapacity nad domácí poptávkou. Kromě toho byly indické ceny na třetích trzích nižší než indické dovozní ceny pro Unii. Na základě zjištění popsaných ve 189. až 199. bodě odůvodnění je pravděpodobné, že pokud vyrovnávací opatření pozbudou platnosti, subvencovaný indický dovoz se zaměří na trh Unie ve významném objemu a za ceny nižší, než je průměrná cena výrobního odvětví Unie. Z těchto důvodů se tyto argumenty stran zamítají.
8. Závěr k obnovení újmy
(210)
Na základě výše uvedených skutečností se dospělo k závěru, že pokud vyrovnávací opatření budou zrušena, je pravděpodobné, že podstatný objem subvencovaného dovozu z Indie bude přesměrován do Unie. Díky pokračujícímu subvencování by ceny dovozu pravděpodobně představovaly cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie. Kdyby se indičtí vyvážející výrobci pokoušeli zvýšit svůj podíl na trhu, ceny tohoto dovozu by se pravděpodobně snížily ještě více. Se vší pravděpodobností by to vedlo k dalšímu zesílení tlaku na snížení cen výrobního odvětví Unie, které by podle předpokladů nepříznivě ovlivnilo jeho situaci.
(211)
Během posuzovaného období se situace výrobního odvětví Unie zlepšila, zejména pokud jde o produktivitu a využití kapacity a také ziskové rozpětí, které v období přezkumného šetření dosáhlo úrovně, jež se blíží cílovému zisku určenému v původním šetření. Proto lze dospět k závěru, že výrobní odvětví Unie, třebaže je jeho situace stále nestabilní, během období přezkumného šetření neutrpělo podstatnou újmu. Vzhledem k pravděpodobnému podstatnému nárůstu subvencovaného dovozu z Indie, který pravděpodobně bude představovat cenové podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie, se však dospělo k závěru, že kdyby opatření pozbyla platnosti, situace by se velmi pravděpodobně zhoršila a podstatná újma by se obnovila.
G. ZÁJEM UNIE
(212)
V souladu s článkem 31 základního nařízení se ověřovalo, zda by zachování stávajících vyrovnávacích opatření bylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých dotčených zájmů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 31 odst. 2 základního nařízení.
(213)
Je třeba připomenout, že ani v původním šetření, ani v posledním přezkumu před pozbytím platnosti se nedospělo k závěru, že přijetí opatření by bylo v rozporu se zájmem Unie. Kromě toho byla analýza při posledním přezkumu před pozbytím platnosti provedena v situaci, kdy opatření byla již zavedena, a při posouzení se proto přihlíželo k jakémukoli nežádoucímu nepříznivému dopadu na strany dotčené danými opatřeními.
(214)
Na tomto základě se posuzovalo, zda i přes závěry o přetrvávání subvencování a pravděpodobnosti obnovení újmy neexistují přesvědčivé důkazy, které by vedly k závěru, že zachování opatření není v tomto konkrétním případě v zájmu Unie.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(215)
Zachování vyrovnávacích opatření uložených na dovoz z Indie by pomohlo výrobnímu odvětví Unie pokračovat s probíhající restrukturalizací a dále zlepšovat svou hospodářskou situaci, která se zlepšila teprve nedávno, jelikož by se tím zabránilo tomu, aby výrobní odvětví Unie bylo vystaveno významnému objemu subvencovaného dovozu z Indie, jemuž by nemohlo odolávat. Výrobní odvětví Unie by proto nadále mělo užitek ze zachování stávajících vyrovnávacích opatření.
(216)
Proto se dospělo k závěru, že zachování vyrovnávacích opatření proti Indii by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
2. Zájem dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení
(217)
Žádný z dovozců, kteří nejsou ve spojení, při tomto přezkumu nespolupracoval. I přes platná opatření dovoz z Indie pokračoval a v posuzovaném období se téměř zdvojnásobil.
(218)
Docházelo rovněž k dovozu z jiných třetích zemí, pro něž nebyla zavedena žádná opatření, a tento dovoz dosáhl v období přezkumného šetření významného podílu na trhu (viz 149. bod odůvodnění). I přes zavedená opatření tedy měli dovozci přístup k alternativním zdrojům dodávek.
(219)
Vzhledem k tomu, že nebylo prokázáno, že by platná opatření dovozce značně postihla, má se za to, že zachování opatření nebude v rozporu se zájmy dovozců v Unii.
3. Zájem dodavatelů surovin v Unii
(220)
Surovinou pro výrobu dotčeného výrobku je PTA/MEG. Dva z pěti známých dodavatelů surovin (jeden dodavatel PTA a jeden dodavatel MEG) spolupracovali při šetření tím, že poskytli své odpovědi na dotazník. Oba dodavatelé surovin vyjádřili svou podporu pro zachování opatření.
(221)
Šetřením se ukázalo, že spolupracující výrobce PTA představoval během období přezkumného šetření mezi výrobci v Unii zařazenými do vzorku podstatnou část nákupů PTA. Vzhledem k tomu, že PTA nemá v Unii žádné jiné využití, než je výroba PET, je rozumné předpokládat, že výrobci PTA jsou do značné míry závislí na výrobním odvětví PET.
(222)
Pokud jde o spolupracujícího dodavatele MEG, MEG představoval v období přezkumného šetření jen poměrně malou část jeho celkového obratu. Pokud jde o MEG, nepředstavují PET jeho jediné ani nejdůležitější možné uplatnění a výrobci MEG jsou méně závislí na situaci výrobního odvětví PET. Proto se dospělo k závěru, že zachování opatření proti subvencovanému dovozu PET z Indie by mělo pozitivní, i když pravděpodobně omezený, dopad na dodavatele MEG.
(223)
Bylo vzneseno tvrzení, že dodavatelé surovin nejsou závislí na výrobcích PET v Unii. Zejména se tvrdilo, že dva ze čtyř výrobců v Unii zařazených do vzorku ve skutečnosti dováželi suroviny.
(224)
Pokud jde o toto tvrzení, šetřením se ukázalo, že dovezeným materiálem byl převážně MEG, jenž může být použit i pro jiné účely než pro PET. Nebyly zjištěny žádné náznaky, které by svědčily o více než zanedbatelném dovozu PTA do Unie. Proto tímto tvrzením nejsou dotčeny závěry přijaté v souvislosti se závislostí výrobců PTA na výrobě PET v Unii.
(225)
Proto se dospělo k závěru, že ze zachování opatření proti subvencovanému dovozu PET z Indie by měli prospěch výrobci PTA a rovněž, i když v menší míře, i dodavatelé MEG. Proto by zachování opatření proti dovozu z Indie nebylo v rozporu se zájmy dodavatelů surovin.
(226)
Po zveřejnění informací některé strany tvrdily, že docházelo k vývozu PTA, a proto výrobci PTA údajně nebyli závislí na výrobním odvětví Unie. Na podporu tohoto tvrzení nebyly předloženy žádné důkazy. Proto byl tento argument stran odmítnut jako neodůvodněný.
(227)
Kromě toho tytéž strany tvrdily, že zrušení opatření nebude mít žádný dopad na výrobce PTA, jelikož spolupracující uživatelé údajně nepřejdou na dovoz a budou nadále odebírat PET od výrobního odvětví Unie. Úroveň spotřeby PTA v Unii tedy zůstane tatáž. Na základě zjištění tohoto šetření ztrácelo výrobní odvětví Unie během posuzovaného období nadále svůj podíl na trhu ve prospěch dovozu. To ukazuje, že přechod na dovoz není hypotetický (viz 164. bod odůvodnění). Tento argument uvedených stran byl tedy zamítnut.
4. Zájem odvětví recyklace PET
(228)
Výrobní odvětví Unie tvrdilo, že situace odvětví recyklace závisí na udržitelné ceně prvotních PET (nerecyklovaných PET) na trhu Unie. Toto tvrzení bylo podloženo tiskovou zprávou sdružení podniků recyklujících plasty v Evropě, podle níž by potenciální zrušení opatření u prvotních PET mohlo ještě více zhoršit situaci odvětví recyklace.
(229)
Některé zúčastněné strany zpochybňovaly, že by situace odvětví recyklace závisela na udržitelné ceně prvotních PET na trhu Unie, a tvrdily, že ceny prvotních PET a recyklovaných PET spolu nesouvisejí. Tvrdily, že recyklované PET se převážně používají k výrobě polyesterového vlákna, a proto je nelze spojovat s vývojem cen prvotních PET. Kromě toho bylo uvedeno, že recyklované PET zcela podporují plnírny, a proto toto odvětví není závislé na výrobcích PET. Kromě toho bylo rovněž uvedeno, že odvětví recyklace se nepřihlásilo jako zúčastněná strana v tomto šetření.
(230)
Jelikož se odvětví recyklace v tomto šetření nepřihlásilo, nebylo možné žádné z výše uvedených tvrzení ověřit srovnáním se skutečnými čísly. Proto se dospělo k závěru, že obecně by platná opatření nebyla v rozporu se zájmem odvětví recyklace v Unii.
5. Zájem uživatelů
(231)
Dotčený výrobek se používá převážně k výrobě lahví na vodu a jiné nealkoholické nápoje. Jeho použití pro výrobu jiných obalů (pro potraviny, fólie atd.) zůstává poměrně omezené. Lahve z PET se vyrábějí ve dvou fázích: i) nejprve se vyrobí předtvarovaný polotovar vstřikem PET do šablony a ii) předtvarovaný polotovar se zahřeje a vyfoukne do tvaru lahve. Výroba lahví může být integrovaným procesem (tj. stejná společnost nakupuje PET, vyrábí předtvarované polotovary a foukáním je tvaruje na láhve), nebo omezena na druhou fázi (vyfukování předtvarovaných polotovarů do tvaru láhve). Předtvarované polotovary mohou být poměrně snadno přepravovány, neboť jsou malé a kompaktní, zatímco prázdné lahve jsou nestabilní a kvůli jejich velikosti je jejich přeprava finančně velmi náročná.
(232)
Na tomto základě byly určeny dvě hlavní skupiny následných uživatelů pro zjištění dopadu platných opatření: i) zpracovatelé nebo výrobci lahví, kteří transformují PET granule na předtvarované polotovary (nebo lahve) a prodávají je k následnému zpracování; a ii) stáčírny, které plní (a vyfukují) předtvarované polotovary do lahví; tato skupina zastupuje zejména výrobce minerálních vod a nealkoholických nápojů. Stáčírny se často účastní podnikání s PET buď pomocí integrovaných operací výroby lahví, nebo prostřednictvím dohod o zpracování s najatými zpracovateli nebo výrobci lahví, pro které vyjednávají cenu PET s výrobcem (měkké poplatky (soft tolling)), nebo dokonce kupují PET pro své vlastní lahve (tvrdé poplatky (hard tolling)).
(233)
Při šetření spolupracovalo a informace požadované v dotazníku poskytlo 17 uživatelů (pět zpracovatelů a dvanáct stáčíren). Spolupracující zpracovatelé představovali 22,7 % a stáčírny 13 % celkové spotřeby PET v Unii. Odpovědi od stáčíren pocházejí z různých poboček nadnárodních společností (známých jako vlastníci značek).
(234)
Bylo zjištěno, že spolupracující uživatelé získávali PET zejména od výrobců v Unii a pouze malá část byla získána z dovozu. Dovoz z Indie představoval asi polovinu tohoto dovozu, a tedy jen minimální podíl použitých PET. Docházelo však rovněž k dovozu z jiných třetích zemí, pro něž nebyla zavedena žádná opatření, a tento dovoz dosáhl v období přezkumného šetření významného podílu na trhu (viz 149. bod odůvodnění). I přes zavedená opatření tedy měli uživatelé přístup k alternativním zdrojům dodávek.
6. Připomínky uživatelského odvětví
(235)
Uživatelé tvrdili, že je významným způsobem ovlivnil podstatný nárůst ceny PET v posledních letech, který nemůže být za současné hospodářské situace přenesen na maloobchodníky a spotřebitele. Tvrdili, že tento nárůst cen způsobila akumulace mnohaletého používání opatření na ochranu obchodu, která chránila výrobce v Unii před konkurencí dovozu v době, kdy se výrobní odvětví PET v Unii stalo koncentrovanějším a integrovanějším. V důsledku toho uživatelé tvrdili, že jsou zavedená opatření kvůli jejich údajnému dopadu na cenu PET odpovědná za zhoršení zaměstnanosti v následných odvětvích, výzkumu a vývoje a konkurenceschopnosti na vývozních trzích, přičemž tento dopad je ještě citelnější pro malé a střední podniky. Rovněž se tvrdilo, že ztráta pracovních míst v důsledku zavedených opatření přesáhla počet osob, které jsou v současnosti zaměstnávány výrobním odvětvím PET v Unii.
6.1 Cenová citlivost a nákladová struktura uživatelů
(236)
Pokud jde o cenovou citlivost PET u zpracovatelů, bylo zjištěno, že PET představuje asi 80 % celkových nákladů. Proto se PET považuje při tomto typu činnosti za nejdůležitější složku nákladů. Kromě toho bylo zjištěno, že zpracovatelské odvětví je spíše fragmentované a má poměrně slabou vyjednávací pozici vůči velkým stáčírnám a potýká se s podstatnými strukturálními problémy, jež jsou typické pro odvětví založené na komoditách. V důsledku toho vykazovalo toto odvětví vzrůstající tendenci k vertikální integraci se stáčírnami a k používání dohod o zpracování, na jejichž základě jsou zaručeny poplatky za zpracování a cena PET je dojednána a zaplacena stáčírnami. Odhaduje se, že podstatnou část nákupů PET na trhu Unie kontrolují přímo velké stáčírny. Jelikož smlouvy na předtvarované polotovary často zahrnují mechanismus, který odráží kolísání cen PET, jsou zpracovatelé čím dál neutrálnější vůči vývoji cen PET.
(237)
Po zveřejnění informací zpochybnili někteří uživatelé závěr o nárůstu používání dohod o zpracování a cenových vzorců. Informace v dokumentaci existenci tohoto trendu potvrdily. Toto tvrzení bylo tedy odmítnuto.
(238)
Tvrdilo se, že zavedená opatření by zpracovatelům nezpůsobila žádnou škodu, kdyby se podobná opatření uplatnila i na dovoz předtvarovaných polotovarů do Unie. Tvrdilo se, že v oblastech blízko hranic Unie se třetími zeměmi, v nichž nejsou zavedena žádná opatření proti dovozu PET z Indie, existují podněty k přemístění výroby předtvarovaných polotovarů a k jejich dovozu bez vyrovnávacích opatření na PET do Unie. Uznává se, že do určité míry existuje ekonomické opodstatnění tohoto procesu. Avšak vzhledem k nákladům na dopravu k takovému přemístění pravděpodobně dojde jen na omezenou vzdálenost. Celkově se proto údajný negativní dopad daných opatření na některé zpracovatele považuje pouze za okrajový.
(239)
Pokud jde o dopad cen PET na stáčírny, podle vykázaných čísel se odhaduje, že PET představují na základě váženého průměru 9 % celkových nákladů u balených nealkoholických nápojů a 12 % celkových nákladů u balené minerální vody. To dokládá, že PET nejsou hlavní nákladovou složkou pro odvětví balíren.
(240)
Kromě toho šetření zjistilo, že PET byly pro stáčírny upřednostňovaným, ale nikoli jediným balicím materiálem. Výrobky z PET představovaly 75 % obratu stáčíren vod a 50 % obratu výrobců nealkoholických nápojů. Kromě toho se šetřením ukázalo, že smlouvy mezi mnoha velkými stáčírnami (vlastníky značek) a výrobci PET byly založeny na vzorci, kdy cena byla upravena tak, aby odrážela kolísání cen surovin pro PET. Tím se potvrzuje existence vyjednávací pozice velkých, a tedy nejreprezentativnějších stáčíren nad rozpětím konverze výrobců PET.
(241)
Po zveřejnění informací zopakovali někteří uživatelé svůj argument, že PET jsou základní složkou nákladů pro zpracovatele a odvětví nealkoholických nápojů a vody v lahvích a že zjištění v tomto ohledu byla nepřesná a nebyla založena na poskytnutých údajích. Je třeba uvést, že situace zpracovatelů se analyzovala odděleně a tato připomínka je v jejich případě neopodstatněná (viz 236. bod odůvodnění). Pokud jde o posouzení situace stáčíren, potvrzuje se, že poměr nákladů zjištěný během šetření je založen na číslech, která poskytly spolupracující stáčírny podle metodologie dostupné všem stranám. Zjištěný poměr nákladů byl v souladu se zjištěními předchozích šetření týkajících se téhož dotčeného výrobku (14). Tato tvrzení stran se proto považují za neodůvodněná.
(242)
Po zveřejnění informací někteří uživatelé tvrdili, že podstata údajů týkajících se jednotlivých společností a informace, které poskytli, nebyly při analýze zájmu Unie zohledněny. Potvrzuje se, že údaje byly použity v podobě, v jaké byly poskytnuty uživateli v jejich odpovědích na dotazník. Metodologie výpočtu byla zpřístupněna všem dotčeným stranám. Z tohoto důvodu bylo toto tvrzení odmítnuto.
(243)
Šetřením bylo rovněž zjištěno, že na základě očekávaného nebo žádoucího snížení cen PET by podle odhadu samotných ověřených stáčíren bylo výsledkem opatření jen zanedbatelné snížení nákladů pro stáčírny. Na základě těchto odhadů snížení cen PET a zjištěných poměrů nákladů bylo vypočteno, že odpovídající snížení nákladů je v rozmezí 0,3-0,7 % celkových nákladů stáčíren na jejich činnosti související s PET.
(244)
Po zveřejnění informací zpochybnili někteří uživatelé tento závěr a tvrdili, že jakékoli úspory nákladů by byly významné. Někteří uživatelé předložili ve svých podáních nové odhady, aniž však poskytli nějaké nové důkazy. Zdůrazňuje se, že výhledové úspory jsou hypotetické, jak připustili rovněž samotní uživatelé. Pokud jde o zpracovatele, nebyla pro toto odvětví předložena žádná kvantifikace výhledových úspor. Pokud jde o stáčírny, dospělo se k závěru, že kdyby opravdu došlo k údajnému snížení ceny PET, nelze vzhledem k nákladové struktuře stáčíren považovat úspory ve výši 0,3-0,7 % celkových nákladů za „významné“. Jelikož nebyly poskytnuty žádné nové důkazy, bylo toto tvrzení odmítnuto jakožto neopodstatněné.
(245)
Tvrdilo se, že někteří výrobci balené vody jsou významně zranitelní v důsledku právních požadavků uložených na zdroje vody, která má být balena u zdroje, a omezeného objemu čerpání. V tomto odvětví působí převážně malé a střední podniky, což má dopad na nákladovou strukturu daných společností. Byly rovněž pozorovány odchylky v cenách konečných výrobků v různých členských státech v závislosti na kupní síle místního obyvatelstva. Na základě toho se dospělo k závěru, že dopad případného snížení cen PET v případě zrušení opatření by byl výraznější u této části odvětví balíren.
6.2. Údajné prémiové ceny a zisk výrobního odvětví Unie
(246)
Některé strany tvrdily, že výrobci PET v Unii uplatňují prémiové ceny a prémiová rozpětí, které údajně způsobily nárůst cen v roce 2011. Toto tvrzení bylo také podpořeno srovnáním cen PET a rozložení surovin v Unii se situací na asijském trhu a v USA. Tvrdilo se, že tato situace je důsledkem akumulace nápravných opatření v oblasti obchodu.
(247)
Je třeba uvést, že nárůst cen PET v roce 2011 i jeho pokles v roce 2009 byly celosvětovým fenoménem, k němuž došlo v důsledku vývoje nákladů na suroviny (viz 155. bod odůvodnění). Údaje předložené stranami systematicky ukazovaly na těsnou souvislost mezi vývojem cen PET v Evropě, Asii a v USA. Existují však opravdu rozdíly v cenách PET ve světě, které souvisejí s různými důvody, zejména se specifickou nákladovou strukturou v každém regionu. Pokud jde o argument týkající se prémiových rozpětí v Unii, je třeba uvést, že i za výjimečných okolností na konci roku 2010 a na začátku roku 2011 výrobní odvětví Unie téměř dosáhlo ziskovosti, která se pro tento typ odvětví považuje za přiměřenou. Nebyly zjištěny žádné důkazy existence prémiových zisků. Proto bylo nutné argument o existenci „prémiových“ cen a „prémiových“ rozpětí u PET v Unii, k nimž došlo v důsledku existence daných opatření, odmítnout.
(248)
Po zveřejnění informací zopakovaly některé strany svůj argument, že ceny v Unii byly neodůvodněně vysoké a odrážely dopad akumulace antidumpingových opatření zavedených na trhu, kde existuje koncentrace mezi výrobci v Unii, vertikální integrace a omezená výroba, která nemůže uspokojit spotřebu. Tvrdily rovněž, že údaje o cenách také prokazují, že vyšší ceny v Unii neodrážejí vyšší náklady na suroviny. Je třeba uvést, že argumenty o koncentraci, vertikální integraci a výrobní kapacitě výrobního odvětví Unie byly projednány ve 207. a 259. bodě odůvodnění. Pokud jde o údajný dopad těchto faktorů na cenu PET v Unii, je třeba uvést, že vývoj ceny PET se řídí cenou surovin, která představuje až 90 % nákladů na PET (viz 173. bod odůvodnění). Nárůst cen PET v letech 2010-2011 byl také celosvětovým fenoménem (viz 172. bod odůvodnění). Tato tvrzení stran proto byla neodůvodněná.
(249)
Pokud jde o argument týkající se rozdílu mezi cenou PET v Unii a cenami v Asii a USA, bylo kromě zjištění uvedených ve 244. bodě odůvodnění zjištěno, že rozdíl v cenách na trhu USA a na trhu Unie byl kolísavý, ale mírný. Ceny v Unii nebyly systematicky vyšší, jak se tvrdí. Bylo zjištěno, že trh Unie a asijský trh jsou velmi rozdílné, pokud jde o nákladovou strukturu, zejména v souvislosti s velikostí trhu a s úsporami z rozsahu, s přístupem k surovinám a kapacitou. Srovnání průměrných cen mezi těmito dvěma trhy tedy nemělo smysl. Tento argument stran se tedy považuje za neopodstatněný.
(250)
Některé strany rovněž tvrdily, že ceny v Unii odrážejí ve srovnání s USA nebo Asií větší rozložení nákladů na suroviny. Srovnání rozložení se provádí podle stejné logiky jako srovnání cen na různých regionálních trzích s tím rozdílem, že se zohledňuje kolísání cen surovin mezi různými regionálními trhy. Avšak stávající strukturální rozdíly mezi trhy mohou odůvodnit rozdíly v poplatcích za zpracování. Mimořádný zisk, kterého dosáhlo výrobní odvětví Unie na přelomu let 2010 a 2011, byl vysvětlen ve 179. bodě odůvodnění. Bylo zjištěno, že v žádné z těchto situací nehrála opatření žádnou roli. Proto byl tento argument stran odmítnut.
(251)
Tytéž strany rovněž tvrdily, že největší výrobce v Unii si účtoval vyšší ceny v Unii než na jiných trzích a zaznamenal v roce 2010 v Unii vyšší příjmy než jinde. V této souvislosti se dospělo k závěru, že je z ekonomického hlediska odůvodnitelné, že nadnárodní společnost může mít rozdílnou nákladovou strukturu, a tedy rozdílné ceny na různých regionálních trzích. Výjimečné úrovně ziskovosti na přelomu let 2010 a 2011 byly vysvětleny ve 179. bodě odůvodnění. Z tohoto důvodu byl tento argument odmítnut.
6.3 Hospodářská situace uživatelů a údajný dopad opatření
(252)
Další tvrzení byla vznesena v souvislosti se zhoršující se hospodářskou situací uživatelského odvětví, jako je uzavírání zařízení a snižování zaměstnanosti. Tvrdilo se, že k tomu došlo v důsledku zvýšení cen PET. Kromě toho se tvrdilo, že konkurenceschopnost evropských předních značek byla oslabena, jelikož jejich vývoz do třetích zemí přímo konkuroval baleným výrobkům, jež využívají PET za mezinárodní ceny.
(253)
Je třeba uvést, že na základě informací poskytnutých spolupracujícími uživateli nebylo zjištěno, že by uživatelské odvětví bylo ztrátové, i když v období přezkumného šetření došlo k poklesu celkové úrovně ziskovosti. Podle metodologie, která byla zpřístupněna všem stranám, bylo zjištěno, že ziskové rozpětí uživatelského odvětví zjištěné na základě odpovědí na dotazník bylo na podobné úrovni jako ziskovost zjištěná u výrobního odvětví Unie v období přezkumného šetření. Dvě ověřené společnosti (stáčírny) oznámily v posuzovaném období další rozšíření objemu výroby a zvýšenou ziskovost. Bylo zjištěno, že někteří zpracovatelé pracují s velmi nízkým rozpětím a v některých případech se potýkají se strukturálními a finančními problémy. Nebylo však možné v tomto ohledu zjistit přímou souvislost se zavedenými opatřeními. Podobně souviselo určité zhoršení hospodářské situace stáčíren se stlačením způsobeným v roce 2011 náhlým nárůstem ceny PET, který nemohl být za stávajícího hospodářského útlumu přenesen na maloobchodníky. Bylo sice zjištěno, že situace uživatelského odvětví se v roce 2011 do určité míry zhoršila, avšak souvislost mezi poklesem a existencí opatření nebyla doložena, zejména vzhledem k tomu, že opatření byla zavedena od roku 2000.
(254)
Po zveřejnění informací nesouhlasily některé strany se závěrem, že uživatelské odvětví nebylo ztrátové. Tyto strany rovněž tvrdily, že zisková rozpětí uživatelů byla nižší než zisková rozpětí výrobního odvětví Unie. Pokud jde o posouzení ziskovosti uživatelského odvětví, informace získané od spolupracujících uživatelů tomuto tvrzení odporují. Metodologie byla zpřístupněna všem stranám. I když někteří spolupracující uživatelé mohli utrpět ztráty, bylo zjištěno, že uživatelské odvětví obecně bylo ziskové. V každém případě, i kdyby bylo zjištěno, že nárůst cen PET byl prvkem ovlivňujícím ziskovost uživatelů, nebyla prokázána žádná souvislost mezi opatřeními a ziskovostí daných společností. Pokud jde o srovnání ziskových rozpětí uživatelů a výrobního odvětví Unie, nebylo toto tvrzení opodstatněné. V důsledku kolísání ziskovosti výrobního odvětví Unie (viz 176. až 179. bod odůvodnění) se srovnání mezi těmito dvěma segmenty nepovažuje za přesvědčivé. V každém případě oba tyto segmenty vykazovaly v období přezkumného šetření podobné úrovně ziskovosti (viz 253. bod odůvodnění). Vzhledem k tomu byly tyto připomínky stran odmítnuty jako neopodstatněné.
(255)
Pokud jde o údajné oslabení konkurenceschopnosti vývozu výrobců balené minerální vody nebo nealkoholických nápojů v Unii, nebylo toto tvrzení doloženo ani nebyla prokázána souvislost s existencí zavedených opatření.
(256)
Po zveřejnění informací strany zopakovaly, že zvýšení cen PET mělo negativní dopad na konkurenceschopnost vývozu vody v lahvích. Uznává se, že nárůst cen PET mimo jiné může mít negativní dopad na konkurenceschopnost vývozu vody v lahvích. Jelikož však nebyla zjištěna žádná souvislost mezi nárůstem cen PET a danými opatřeními, jelikož se ceny PET odvozují především z cen surovin, údajný dopad opatření na slabší konkurenceschopnost byl odmítnut.
(257)
Kromě toho, pokud jde o údajný účinek těchto opatření na zaměstnanost, šetření prokázalo, že ověřená ztráta pracovních míst v uživatelském odvětví souvisela převážně se zlepšením produktivity a účinnosti a částečně s omezením počtu dočasných zaměstnanců.
(258)
Po zveřejnění informací některé strany zpochybnily toto zjištění z toho důvodu, že nebyla zohledněna situace celého odvětví. Kromě zjištění popsaných ve 254. bodě odůvodnění je třeba uvést, že se celkový počet pracovních míst podle údajů zpracovatelů významně zvýšil a žádný z nich neinformoval o ztrátách pracovních míst. Stáčírny tvrdily, že ztráta pracovních míst byla důsledkem zvýšení ceny PET. Jelikož však zvýšení ceny PET bylo celosvětovým fenoménem, nebyla zjištěna žádná souvislost mezi ztrátou pracovních míst a opatřeními. Kromě toho se podle údajů z odpovědí uživatelů na dotazník koncentrovalo 90 % ztrát pracovních míst u tří společností. Jedna z nich, ověřený uživatel, který představuje zásadní podíl hlášených ztracených pracovních míst, v posuzovaném období významně zvýšila svůj objem, a proto jsou tyto ztráty spojovány se zvýšením produktivity. Pokud jde o zbývající dvě společnosti, bylo zjištěno, že jejich rozpětí ziskovosti byla mezi nejvyššími u spolupracujících stran v jejich segmentu a nacházela se v tomto případě nad cílovým ziskem výrobního odvětví Unie. Tato tvrzení byla tedy odmítnuta.
6.4 Jiné argumenty
(259)
Po zveřejnění informací některé strany tvrdily, že výrobci v Unii neměli dostatečnou kapacitu pro uspokojení stávající poptávky. Je třeba uvést, že výrobní odvětví Unie pracovalo v období přezkumného šetření na 86 % své výrobní kapacity a mělo dostatečnou volnou kapacitu, aby pokrylo celou domácí spotřebu PET. Kromě toho nadále existoval dovoz z jiných zemí, pro něž byla zavedena opatření i pro něž nebyla zavedena žádná opatření, a projevoval vzrůstající tendenci. Kromě toho v případě Jižní Korey stávající opatření pozbyla platnosti a byla zrušena v případě dovozu dotčeného výrobku z Malajsie a Indonésie. Kromě toho může další zdroj PET pro pokrytí poptávky po PET v Unii představovat odvětví recyklace PET. Z těchto důvodů se problémy, se kterými se údajně potýkali uživatelé v důsledku údajně nedostatečné výroby v Unii, nepovažují za podložené.
(260)
Po zveřejnění informací tvrdili někteří uživatelé, že analýza se nezabývala údajným nepříznivým dopadem akumulace opatření uložených na dotčený výrobek v rámci tohoto přezkumu. Jako odpověď na tento argument je třeba uvést, že vyrovnávací opatření pouze odstraňují škodlivý účinek zjištěného subvencování. Existence údajného „akumulovaného“ účinku nebyla prokázána. Naopak, i přes zavedená opatření dovoz ze zemí, pro něž byla zavedena opatření, pokračuje a jeho objem se v posuzovaném období dokonce zvýšil. Také je k dispozici dovoz ze zemí, pro něž nebyla zavedena žádná opatření, a to se vzrůstající tendencí a ve významném objemu. Tento argument stran byl proto odmítnut.
7. Závěr ohledně zájmu Unie
(261)
Závěrem je třeba uvést, že se očekává, že rozšíření vyrovnávacích opatření na dovoz z Indie by poskytlo výrobnímu odvětví Unie příležitost zlepšit a stabilizovat svou hospodářskou situaci díky investicím a konsolidaci, jež byly provedeny v posledních letech.
(262)
Rovněž se dospělo k závěru, že lepší hospodářská situace výrobního odvětví Unie může být i v zájmu výrobců PTA a, v omezenější míře, výrobců MEG v Unii.
(263)
Hospodářská situace některých uživatelů se od posledního přezkumu zhoršila a bylo zjištěno, že zejména menší výrobci balené vody byli, zdá se, negativně ovlivněni mimo jiné nedávným nárůstem ceny PET, jelikož nebyli schopni přenést jej za stávající hospodářské situace na maloobchodníky. Bylo však zjištěno, že výjimečný vývoj cen a rozpětí výrobního odvětví Unie v roce 2011 byl celosvětovým fenoménem, k němuž došlo převážně v důsledku nárůstu cen surovin. Proto bylo shledáno, že tvrzení o existenci „prémiových“ cen a „prémiových“ rozpětí spojovaných s existencí daných opatření jsou neodůvodněná. Kromě toho je trh Unie nadále otevřeným trhem, na němž jsou k dispozici alternativní zdroje dodávek z jiných třetích zemí, pro něž nebyla zavedena žádná opatření.
(264)
V této souvislosti nebyla prokázána žádná souvislost mezi nárůstem ceny PET a stávajícími opatřeními. Bylo zjištěno, že hospodářská situace zpracovatelů je stabilní i přes platná opatření. Bylo zjištěno, že význam PET pro celkové náklady stáčíren je omezený. Kromě toho nebyla prokázána žádná souvislost mezi kolísáním ceny PET a opatřeními. Na základě toho bylo zjištěno, že opatření nemají na uživatele neúměrný účinek.
(265)
S přihlédnutím ke všem výše uvedeným faktorům nelze jasně vyvodit závěr, že není v zájmu Unie zachovat stávající vyrovnávací opatření.
H. VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ
(266)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto doporučit, aby byla současná opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(267)
Na základě výše uvedených analýz by měla být vyrovnávací opatření použitelná na dovoz PET pocházejících z Indie zachována v souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení. Jedná se o opatření spočívající ve zvláštních clech.
(268)
Sazby vyrovnávacího cla stanovené v tomto nařízení pro jednotlivé společnosti jsou použitelné výhradně na dovoz dotčeného výrobku vyráběného těmito společnostmi, a tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v čl. 1 odst. 2 tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tento dovoz podléhá celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(269)
Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb vyrovnávacích cel pro jednotlivé společnosti (například po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího a vývozního prodeje a které souvisejí například s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. V případě potřeby bude poté nařízení příslušným způsobem změněno a bude aktualizován seznam společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(270)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání vyrovnávacího cla, platí zbytková celní sazba nejen pro nespolupracující vývozce, ale rovněž pro společnosti, které v období přezkumného šetření neuskutečnily žádný vývoz. Pokud však posledně jmenované společnosti splní požadavky stanovené v článku 20 základního nařízení, mohou podle tohoto článku předložit žádost o přezkum, aby byla jejich situace posouzena zvlášť,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné vyrovnávací clo na dovoz polyetylentereftalátů s viskozitou 78 ml/g nebo vyšší, podle normy ISO 1628-5, v současnosti kódu KN 3907 60 20 pocházejících z Indie.
2. Sazba konečného vyrovnávacího cla použitelná na výrobek popsaný v odstavci 1 a vyráběný níže uvedenými společnostmi se stanoví takto:
Země
Společnost
Vyrovnávací clo
(EUR/tunu)
Doplňkový kód TARIC
Indie
Reliance Industries Ltd
90,4
A181
Indie
Pearl Engineering Polymers Ltd
74,6
A182
Indie
Senpet Ltd
22,0
A183
Indie
Futura Polyesters Ltd
0
A184
Indie
Dhunseri Petrochem & Tea Limited
106,5
A585
Indie
Všechny ostatní společnosti
69,4
A999
3. V případech, kdy zboží bylo poškozeno před vstupem do volného oběhu a kdy je z tohoto důvodu skutečně zaplacená nebo splatná cena poměrně upravena za účelem určení celní hodnoty podle článku 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (15), se výše vyrovnávacího cla vypočtená na základě výše uvedených částek snižuje o procentní podíl odpovídající poměrné úpravě skutečně zaplacené nebo splatné ceny.
4. Aniž jsou dotčeny odstavce 1 a 2, nepoužije se konečné vyrovnávací clo na dovoz zboží propuštěného do volného oběhu v souladu s článkem 2.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Dovoz je osvobozen od vyrovnávacího cla uloženého podle článku 1, pokud bylo dané zboží společnostmi, jejichž jména jsou uvedena v rozhodnutí 2000/745/ES ve znění pozdějších předpisů, vyrobeno a přímo vyvezeno (tj. fakturováno a zasláno) společnosti, která působí jako dovozce v Unii, je deklarován pod příslušným doplňkovým kódem TARIC a jsou splněny podmínky stanovené v odstavci 2.
2. Při podání žádosti o propuštění do volného oběhu je osvobození od cla podmíněno předložením platné „závazkové faktury“ vydané vyvážejícími společnostmi, jejichž závazky byly přijaty, a obsahující podstatné prvky uvedené v příloze celním orgánům dotčeného členského státu. Osvobození od cla je dále podmíněno prohlášením a předložením zboží přesně odpovídajícího popisu v „závazkové faktuře“ celním orgánům.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 21. května 2013.
TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 461/2013
2013 m. gegužės 21 d.
kuriuo, pagal Reglamento (EB) Nr. 597/2009 18 straipsnį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, tam tikram importuojamam Indijos kilmės polietileno tereftalatui (PET) nustatomas galutinis kompensacinis muitas
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. birželio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 597/2009 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 18 straipsnį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
A. PROCEDŪRA
1. Galiojančios priemonės
(1)
Taryba Reglamentu (EB) Nr. 2603/2000 (2) nustatė galutinį kompensacinį muitą importuojamam, inter alia, Indijos kilmės polietileno tereftalatui (toliau - PET). Reglamentu (EB) Nr. 1645/2005 (3) Taryba iš dalies pakeitė iš Indijos importuojamam PET galiojančių kompensacinių priemonių dydį. Daliniai pakeitimai buvo padaryti po pagreitintos peržiūros, inicijuotos pagal pagrindinio reglamento 20 straipsnį. Pasibaigus priemonių galiojimo termino peržiūrai Taryba Reglamentu (EB) Nr. 193/2007 (4) galutinį kompensacinį muitą nustatė dar penkeriems metams. Pasibaigus dalinėms tarpinėms peržiūroms kompensacinės priemonės vėliau buvo iš dalies pakeistos Reglamentu (EB) Nr. 1286/2008 (5) ir Reglamentu (ES) Nr. 906/2011 (6). Vėlesnė dalinė tarpinė peržiūra buvo baigta Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 559/2012 (7), nekeičiant galiojančių priemonių. Komisija Sprendimu 2000/745/EB (8) priėmė trijų eksportuojančių Indijos gamintojų įsipareigojimus, kuriuose nustatyta minimali importo kaina.
(2)
Šios kompensacinės priemonės - specialus muitas. Muito norma konkrečiai nurodytiems Indijos gamintojams buvo 0-106,5 EUR/t, o visų kitų gamintojų importuojamiems produktams nustatyta 69,4 EUR/t muito norma.
2. Galiojančios antidempingo priemonės
(3)
Taryba Reglamentu (EB) Nr. 2604/2000 (9) nustatė galutinį antidempingo muitą importuojamam, inter alia, Indijos kilmės PET. Atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą Taryba Reglamentu (EB) Nr. 192/2007 (10) galutinį antidempingo muitą nustatė dar penkeriems metams.
3. Prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą
(4)
Paskelbusi pranešimą apie artėjantį galutinių kompensacinių priemonių galiojimo terminą (11), 2011 m. lapkričio 25 d. Komisija gavo prašymą inicijuoti peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį (toliau - priemonių galiojimo termino peržiūra). Prašymą Sąjungos gamintojų, kurie pagamina beveik 95 proc. tam tikro polietileno tereftalato Sąjungoje, vardu pateikė Europos polietileno tereftalato gamintojų komitetas (toliau - pareiškėjas).
(5)
Prašymas grįstas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui subsidijavimas ir jo daroma žala Sąjungos pramonei veikiausiai tęsis arba pasikartos.
(6)
Komisija, prieš inicijuodama priemonių galiojimo termino peržiūrą, pagal pagrindinio reglamento 22 straipsnio 1 dalį ir 10 straipsnio 7 dalį Indijos vyriausybei pranešė gavusi tinkamai pagrįstą prašymą atlikti peržiūrą ir pakvietė Indijos vyriausybę dalyvauti konsultacijose, siekiant išsiaiškinti su prašymo atlikti peržiūrą turiniu susijusią padėtį ir priimti abiem šalims priimtiną sprendimą. Tačiau Komisija iš Indijos vyriausybės negavo atsakymo dėl pasiūlymo dalyvauti konsultacijose.
4. Priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimas
(7)
Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad esama pakankamai įrodymų, pagrindžiančių priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą, Komisija 2012 m. vasario 24 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (12) paskelbė inicijuojanti priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį (toliau - pranešimas apie inicijavimą).
5. Lygiagretus tyrimas
(8)
Be to, 2012 m. vasario 24 d. Komisija pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį pradėjo importuojamam Indijos, Indonezijos, Malaizijos, Taivano ir Tailando kilmės PET taikomų galiojančių antidempingo priemonių peržiūrą (13).
6. Tyrimas
6.1. Peržiūros tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis
(9)
Atliekant subsidijavimo tęsimo arba pasikartojimo tikimybės tyrimą nagrinėtas 2011 m. sausio 1 d. - 2011 m. gruodžio 31 d. laikotarpis (peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Analizuojant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2008 m. sausio 1 d. iki PTL pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
6.2. Su tyrimu susijusios šalys
(10)
Komisija apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą oficialiai pranešė pareiškėjui, eksportuojantiems nagrinėjamosios šalies gamintojams, importuotojams, žinomiems susijusiems naudotojams ir nagrinėjamosios šalies atstovams.
(11)
Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti iki pranešime apie inicijavimą nustatyto termino. Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą jas išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.
(12)
Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį eksportuojančių Indijos gamintojų, Sąjungos gamintojų ir importuotojų skaičių, laikyta tikslinga remiantis pagrindinio reglamento 27 straipsniu nagrinėti, ar reikėtų atlikti atranką. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves) eksportuojančių gamintojų ir nesusijusių importuotojų prašyta per 15 dienų nuo peržiūros inicijavimo pranešti apie save ir Komisijai pateikti pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją.
(13)
Apie save pranešė septyni eksportuojantys gamintojai, kurie nurodė norintys bendradarbiauti peržiūros tyrime. Tuo remiantis, atsižvelgiant į eksporto į Sąjungą apimtį, atrinkti trys eksportuojantys gamintojai. Pastabų dėl atrinktų bendrovių nepateikė nei patys atrinkti gamintojai, nei neatrinkti gamintojai, nei susijusios Indijos valdžios institucijos.
(14)
Trims atrinktiems eksportuojantiems gamintojams nusiųsti klausimynai, į kuriuos jie visi atsakė. Tačiau iš vieno atrinkto Indijos gamintojo klausimyno atsakymų paaiškėjo, kad jis per PTL eksportavo tik labai nežymų nagrinėjamojo produkto kiekį, todėl šiai bendrovei nereikėjo skaičiuoti subsidijų normos. Galiausiai tikrinamieji vizitai surengti dviejų likusių eksportuojančių gamintojų, kurių bendra produkcija sudarė 99 proc. visos importo iš Indijos į Sąjungą per PTL apimties, patalpose.
(15)
Po esminių faktų ir aplinkybių atskleidimo (toliau - atskleidimas) vienas bendradarbiaujantis Indijos gamintojas paprašė apskaičiuoti subsidijos skirtumą. Dėl to dar kartą patvirtinama, kad šios bendrovės eksportuotas kiekis buvo nežymus, todėl jis neturėjo jokio poveikio per šią priemonių galiojimo termino peržiūrą nustatant subsidijavimo tęsimosi ar pasikartojimo tikimybę. Todėl šis prašymas buvo atmestas.
(16)
Pranešime apie inicijavimą Komisija paskelbė preliminariai atlikusi Sąjungos gamintojų atranką. Remiantis didžiausia tipine gamybos ir pardavimo apimtimi, kurią būtų galima pagrįstai išnagrinėti per turimą laikotarpį, iš trylikos iki tyrimo inicijavimo žinomų Sąjungos gamintojų atrinktos keturios bendrovės. Atrinktoms bendrovėms teko daugiau nei 50 proc. bendros apskaičiuotos Sąjungos gamybos ir pardavimo apimties per PTL. Suinteresuotųjų šalių paprašyta susipažinti su dokumentu ir per 15 dienų nuo pranešimo apie inicijavimą paskelbimo dienos pateikti pastabų dėl šio pasirinkimo tinkamumo. Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą jas išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.
(17)
Kai kurios suinteresuotosios šalys pateikė pastabų dėl atrinktų Sąjungos gamintojų. Jos teigė, kad: i) Komisija neturėjo vykdyti atrankos, ypač dėl to, kad per ankstesnį tyrimą atranka nevykdyta; ii) naudotam atrankos metodui prieštarauta remiantis tuo, kad pagal tą metodą „sumaišomi trys skirtingi etapai“, tiksliau, padėties analizė, Sąjungos pramonės apibrėžtis ir atranka; iii) bendrovės buvo preliminariai atrinktos remiantis neteisinga ir neišsamia informacija; iv) preliminariai atrinktos bendrovės nėra tipiškos, nes atrinkti subjektai, o ne grupės; be to, tvirtinta, kad atrinkus bendroves, kurių viena mažino kapitalinius įdėjimus, o kita vykdė susijusį pardavimą, sumažėjo atrinktų bendrovių tipiškumas.
(18)
Toliau pateikti atsakymai į šalių pateiktus argumentus.
-
Sprendimas vykdyti Sąjungos gamintojų atranką kiekvieno tyrimo atveju priimamas atskirai, atsižvelgiant į konkrečias kiekvieno atvejo aplinkybes, o pagrindinio reglamento 22 straipsnio 6 dalis nereglamentuoja taip atrinktų bendrovių naudojimo žalai nustatyti per priemonių galiojimo termino peržiūrą. Priešingai nei per ankstesnius tyrimus, kai manyta, kad galima ištirti visas bendroves, kurios apie save pranešė ir bendradarbiavo, Komisija šios peržiūros atveju mano, kad atsižvelgiant į didelį Sąjungos gamintojų skaičių per turimą laikotarpį neįmanoma jų visų pagrįstai ištirti, taigi 27 straipsnio sąlygos buvo įvykdytos.
-
Komisija „nesumaišė“ padėties analizės, Sąjungos pramonės apibrėžties ir preliminarios bendrovių atrankos, nes šie etapai nepriklauso vienas nuo kito ir dėl kiekvieno iš jų buvo sprendžiama atskirai. Neįrodyta, kokį poveikį atrinktų bendrovių tipiškumui turėjo Sąjungos gamintojų per padėties analizę pateiktų gamybos ir pardavimo duomenų naudojimas.
-
Bendrovės pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnį atrinktos remiantis atrankos metu turėta informacija. Atrinktų bendrovių tipiškumas peržiūrėtas gavus šalių pastabų dėl su konkrečiomis bendrovėmis susijusių duomenų. Nustatyta, kad nė viena pastaba nebuvo pagrįsta.
-
Kaip reikalaujama pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnį, atrinktos tokios bendrovės, kurių gamybos ir pardavimo apimtis, kurią galima pagrįstai išnagrinėti per turimą laikotarpį, yra didžiausia tipiška apimtis. Didesnėms grupėms priklausantys subjektai, kurie, kaip nustatyta, veikė nepriklausomai nuo kitų tos pačios grupės patronuojamųjų bendrovių, laikytos tipiškomis Sąjungos pramonės įmonėmis, todėl visos grupės tirti bendrai nereikėjo. Tuo pačiu metu bendrovės atrinktos kaip ekonominiai subjektai užtikrinant, kad visus susijusius duomenis būtų galima patikrinti. Be to, kapitalinių įdėjimų mažinimas ir susijęs pardavimas nagrinėjamuoju laikotarpiu yra sektoriui būdinga savybė, todėl nemanyta, kad kuris nors iš šių veiksnių mažintų atrinktų bendrovių tipiškumą.
(19)
Po atskleidimo šalys pakartojo minėtus argumentus, į kuriuos jau buvo atsakyta.
(20)
Pranešime apie inicijavimą numatyta nesusijusių importuotojų atranka. Šiame tyrime nebendradarbiavo nė vienas iš dvidešimt keturių nesusijusių importuotojų, su kuriais susisiekta.
(21)
Inicijuojant peržiūrą susisiekta su visais penkiais žinomais žaliavos tiekėjais, jiems pateiktas susijęs klausimynas. Apie save pranešė ir klausimyno atsakymus pateikė du tiekėjai.
(22)
Inicijuojant peržiūrą susisiekta su visais žinomais naudotojais ir naudotojų asociacijomis. Klausimyno atsakymus pateikė septyniolika naudotojų. Apie save pranešė ir pastabų pateikė 16 valstybių narių dvidešimt naudotojų asociacijų.
7. Gautos informacijos tikrinimas
(23)
Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos nuomone, būtina subsidijavimo ir jo daromos žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybei ir Sąjungos interesams nustatyti. Tikrinamieji vizitai surengti Indijos vyriausybės patalpose Delyje ir toliau išvardytų suinteresuotųjų šalių patalpose.
a)
Eksportuojantys gamintojai:
-
Dhunseri Petrochem and Tea Limited, Kolkata, Indija;
-
Reliance Industries Limited, Navi Mumbai, Indija.
b)
Sąjungos gamintojai:
-
Indorama Polymers Europe, UAB, Nyderlandai;
-
Equipolymers, Italija, Vokietija;
-
UAB Neo Group, Lietuva;
-
Novapet SA, Ispanija.
c)
Sąjungos naudotojai:
-
Coca-Cola Europe, Belgija;
-
Nestle Waters France, Prancūzija.
B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
1. Nagrinėjamasis produktas
(24)
Šios peržiūros nagrinėjamasis produktas yra tas pats, kuris buvo nagrinėtas pirminiame tyrime, t. y. Indijos kilmės PET, kurio klampos skaičius pagal ISO standartą 1628-5 yra 78 ml/g ar didesnis. Jo KN kodas šiuo metu yra 3907 60 20.
2. Panašus produktas
(25)
Kaip ir per pirminį bei peržiūros tyrimus buvo nustatyta, kad nagrinėjamasis produktas, t. y. nagrinėjamojoje šalyje gaminamas bei vidaus rinkoje parduodamas PET ir Sąjungos gamintojų gaminamas bei parduodamas PET, pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis bei cheminėmis savybėmis ir naudojamas tiems patiems tikslams. Todėl pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio c punktą jie laikomi panašiais produktais.
C. SUBSIDIJAVIMO TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ
1. Įvadas
(26)
Remiantis prašyme atlikti peržiūrą ir Komisijos klausimyno atsakymuose nurodyta informacija buvo tiriamos šios schemos, kurios yra tariamai susijusios su subsidijų skyrimu:
Nacionalinės schemos
a)
Muito sumažinimo leidimo schema (MSLS)
b)
Sąlyginio apmokestinimo muitu schema (SAMS)
c)
Tikslinių rinkų schema (TRS)
d)
Tikslinių produktų schema (TPS)
e)
Statuso turėtojo skatinamoji pažyma (STSP)
f)
Išankstinių leidimų schema (ILS)
g)
Gamybos priemonių eksportui skatinti schema (GPESS)
h)
Specialiosios ekonominės zonos ir (arba) į eksportą orientuotos bendrovės (SEZ / EOB)
i)
Eksporto kreditų schema (EKS)
j)
Atleidimo nuo pajamų mokesčio schema (APMS)
Regioninės schemos
k)
Vakarų Bengalijos paskatų schema (VBPS)
l)
Gudžarato vyriausybės kapitalo investicijų lengvatos schema
m)
Gudžarato pardavimo mokesčio lengvatos schema (GPMLS)
n)
Gudžarato taikoma atleidimo nuo elektros mokesčio schema (GAEMS)
o)
Maharaštros vyriausybės lengvatų paketo schema (LPS).
(27)
a ir c-h punktuose nurodytos schemos yra pagrįstos 1992 m. Užsienio prekybos (Plėtra ir reguliavimas) įstatymu (1992 m. Nr. 22), kuris įsigaliojo 1992 m. rugpjūčio 7 d. (toliau - Užsienio prekybos įstatymas). Pagal Užsienio prekybos įstatymą Indijos vyriausybė įgaliojama skelbti su eksporto ir importo politika susijusius pranešimus. Jie apibendrinami užsienio prekybos politikos dokumentuose, kuriuos kas penkerius metus leidžia ir reguliariai atnaujina Prekybos ministerija. Su šio tyrimo PTL susijęs Užsienio prekybos politikos dokumentas - 2009-2014 m. Užsienio prekybos politika (2009-2014 UPP). Be to, 2009-2014 UPP reglamentuojančias procedūras Indijos vyriausybė nustato Procedūrų vadovo I tome (toliau - PV I 2009-2014 m.). Procedūrų vadovas taip pat reguliariai atnaujinamas.
(28)
b punkte nurodyta schema yra pagrįsta 1962 m. Muitinės įstatymo 75 skirsniu, 1944 m. Centrinio akcizų įstatymo 37 skirsniu, 1994 m. Finansų įstatymo 93A ir 94 skirsniais ir 1995 m. Muitų, centrinio akcizų muito ir paslaugų mokesčio sąlyginio apmokestinimo taisyklėmis. Sąlyginio apmokestinimo normos skelbiamos reguliariai; PTL taikytinos normos - 2011-2012 m. sąlyginio apmokestinimo muitu visos pramonės normos (VPN), paskelbtos 2011 m. rugsėjo 22 d. pranešimu Nr. 68 / 2011- Customs (N.T.). 2009-2014 UPP 4 skyriuje Sąlyginio apmokestinimo muitu schema taip pat vadinama atsisakymo išieškoti muitus schema.
(29)
i punkte nurodyta schema yra pagrįsta 1949 m. Bankininkystės reguliavimo įstatymo 21 ir 35A skirsniais, pagal kuriuos Indijos rezervų bankas (toliau - IRB) vadovauja komercinių bankų veiklai eksporto kreditų srityje.
(30)
j punkte nurodyta schema yra pagrįsta 1961 m. Pajamų mokesčio įstatymu, kuris kiekvienais metais yra iš dalies keičiamas Finansų įstatymu.
(31)
k punkte nurodytą schemą administruoja Vakarų Bengalijos vyriausybė; ji sukurta 1999 m. birželio 22 d. Vakarų Bengalijos vyriausybės prekybos ir pramonės departamento pranešimu Nr. 580-CI/H, kuris vėliau buvo pakeistas 2004 m. kovo 24 d. pranešimu Nr. 134-CI/O/Incentive/17/03/I.
(32)
l punkte nurodytą schemą, grindžiamą Gudžarato pramonės lengvatų politika, administruoja Gudžarato vyriausybė.
(33)
m punkte nurodytą schemą, grindžiamą Gudžarato pramonės lengvatų politika, administruoja Gudžarato vyriausybė.
(34)
n punkte nurodyta schema yra pagrįsta 1958 m. Bombėjaus elektros mokesčio įstatymu.
(35)
o punkte nurodytą schemą administruoja Maharaštros valstija, ji yra pagrįsta Maharaštros vyriausybės pramonės, energijos ir darbo departamento nutarimais.
(36)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad per PTL atrinkti eksportuojantys gamintojai nagrinėjamojo produkto atžvilgiu pasinaudojo toliau nurodytomis schemomis:
Nacionalinės schemos
a)
Muito sumažinimo leidimo schema (MSLS)
b)
Sąlyginio apmokestinimo muitu schema (SAMS)
c)
Tikslinių rinkų schema (TRS)
d)
Statuso turėtojo skatinamoji pažyma (STSP)
e)
Išankstinių leidimų schema (ILS)
Regioninės schemos
f)
Vakarų Bengalijos paskatų schema (VBPS).
2. Muito sumažinimo leidimo schema (MSLS)
a) Teisinis pagrindas
(37)
Išsamus MSLS aprašymas pateiktas 2009-2014 UPP 4.3 skyriuje ir PV I 2009-2014 m. 4 skyriuje.
b) Teisė pasinaudoti
(38)
Teisę naudotis šia schema turi visi gamintojai eksportuotojai arba prekiautojai eksportuotojai.
c) Praktinis įgyvendinimas
(39)
Eksportuotojas gali kreiptis dėl MSLS kreditų, kurie skaičiuojami procentais nuo produktų, eksportuojamų pagal šią schemą, vertės. Tokias MSLS normas Indijos valdžios institucijos nustatė beveik visiems produktams, įskaitant nagrinėjamąjį produktą. Jos nustatomos pagal standartines išeigos normas (toliau - SIN), atsižvelgiant į tariamą importuotų žaliavų kiekį eksportuojamame produkte ir tokiam tariamam importui taikomus muito mokesčius, neatsižvelgiant į tai, ar toks importo muitas buvo faktiškai sumokėtas, ar ne. Nagrinėjamojo produkto MSLS norma per dabartinio tyrimo PTL buvo 8 proc., taikant 58 INR/kg viršutinę vertės ribą.
(40)
Norėdama pasinaudoti šia schema, bendrovė turi eksportuoti. Eksporto sandorio metu eksportuotojas Indijos valdžios institucijoms privalo pateikti deklaraciją, kurioje turi būti nurodyta, kad eksportuojama pagal MSLS. Tam, kad prekes būtų galima eksportuoti, Indijos muitinė per prekių išsiuntimo procedūrą išduoda eksporto važtaraštį. Šiame dokumente, inter alia, nurodoma MSLS kredito suma, kurią ketinama skirti tai eksporto operacijai. Tada eksportuotojas sužino, kokio dydžio lengvata jam bus suteikta. Muitinės įstaigoms išdavus eksporto važtaraštį, Indijos vyriausybė nebegali keisti savo sprendimo dėl MSLS kredito suteikimo. Lengvatos dydis apskaičiuojamas pagal atitinkamą MSLS normą, kuri taikoma eksporto deklaracijos sudarymo metu.
(41)
Nustatyta, kad pagal Indijos apskaitos standartus MSLS kreditai komercinėse sąskaitose gali būti kaupiamuoju principu traukiami į apskaitą kaip pajamos, kai įvykdomas eksporto įsipareigojimas. Tokie kreditai gali būti naudojami mokėti muitams už paskesnes importuojamas prekes, išskyrus gamybos priemones ir prekes, kurioms taikomi importo apribojimai. Produktus, importuotus naudojant tokius kreditus, galima parduoti vidaus rinkoje (sumokėjus pardavimo mokestį) arba naudoti kitais tikslais. MSLS kreditai gali būti laisvai perleidžiami ir galioja 24 mėnesius nuo išdavimo.
(42)
Paraiškos dėl MSLS kreditų yra pildomos elektroniniu būdu ir gali būti pateiktos dėl neriboto eksporto sandorių skaičiaus. Paraiškų teikimo terminas yra trys mėnesiai po eksportavimo, bet, kaip aiškiai numatyta PV I 2009-2014 m. 9.3 dalyje, paraiškos, gautos pasibaigus paraiškų teikimo terminui, gali būti visada priimamos sumokėjus nedidelį baudos mokestį (t. y. 10 proc. lengvatos sumos).
(43)
Nustatyta, kad abi atrinktos bendrovės per pirmuosius tris PTL ketvirčius šia schema naudojosi.
d) Išvada dėl MSLS
(44)
MSLS yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. MSLS kreditas yra Indijos vyriausybės finansinė parama, nes jis galiausiai naudojamas importo muitams kompensuoti, taip sumažinant Indijos vyriausybės muitų pajamas, kurias kitu atveju ji turėtų gauti. MSLS kreditas taip pat yra naudingas eksportuotojui, nes padidina jo likvidumą.
(45)
Be to, pagal teisės aktus MSLS priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas, todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą ji laikoma individualia ir kompensuotina.
(46)
Šios schemos negalima laikyti leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo muitais sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Ji neatitinka griežtų taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede (sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos apibrėžtis ir taisyklės) ir III priede (pakaitinės sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos apibrėžtis ir taisyklės). Eksportuotojas gamybos proceso metu neprivalo faktiškai sunaudoti be muito importuotų produktų, o kredito suma skaičiuojama neatsižvelgiant į faktines panaudotas žaliavas. Be to, nėra jokios sistemos arba tvarkos, kurias taikant būtų patvirtinta, kokios žaliavos naudojamos gaminant eksportuojamą produktą, arba nustatyta, ar nebuvo sumokėti per dideli importo muitai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II ir III prieduose. Galiausiai eksportuotojas turi teisę naudotis MSLS lengvatomis ir tuo atveju, kai iš viso neimportuoja žaliavų. Norinčiam gauti lengvatą eksportuotojui pakanka paprasčiausiai eksportuoti produktus neįrodant, kad buvo importuotos kokios nors žaliavos. Tai reiškia, kad net tie eksportuotojai, kurie visas žaliavas įsigyja vietoje ir neimportuoja jokių produktų, kurie gali būti naudojami kaip žaliavos, taip pat turi teisę naudotis MSLS.
e) MSLS panaikinimas ir perėjimas prie SAMS
(47)
2011 m. liepos 17 d. Valstybės pranešimu Nr. 54 (RE-2010)/2009-2014 MSLS paskutinį kartą pratęsta trims mėnesiams ir jos galiojimas pratęstas iki 2011 m. rugsėjo 30 d. Kadangi apie papildomą pratęsimą paskelbta nebuvo, MSLS buvo faktiškai panaikinta nuo 2011 m. rugsėjo 30 d. Todėl reikėjo patikrinti, ar atsižvelgiant į pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalį galima nustatyti priemones.
(48)
Indijos vyriausybė Komisijai paaiškino, kad panaikinus MSLS bendrovės galėjo rinktis kitas atleidimo nuo muito / atsisakymo išieškoti muitus schemas, apibrėžtas 2009-2014 UPP 4 skyriuje, t. y. Išankstinių leidimų schemą (ILS) arba Sąlyginio apmokestinimo muitu schemą (SAMS).
(49)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad abi atrinktos bendrovės SAMS pradėjo naudotis netrukus, kai tik buvo panaikinta MSLS. Reikia pabrėžti, kad SAMS pradėta taikyti 1995 m., ji taikyta kartu su MSLS per pirmuosius tris PTL ketvirčius ir ne vienerius metus iki PTL. Tačiau eksportutojai negalėjo naudoti SAMS kartu su MSLS tam pačiam eksportui. Per pirmus tris PTL ketvirčius SAMS norma buvo 2,2 proc., taikant 1,5 INR/kg viršutinę ribą, dėl to pagal SAMS teikiama lengvata buvo mažesnė ir schema buvo mažiau patraukli nei MSLS. Reikia pažymėti, kad Indijos vyriausybė ėmėsi priemonių sklandžiam MSLS pakeitimui į SAMS organizuoti, kaip įrodo 2011 m. rugsėjo 22 d. aplinkraštis Nr. - 42 /2011-Customs. Šiame aplinkraštyje aiškinama, kad „sąlyginio apmokestinimo muitu schemai šiais metais priskiriamos prekės, kurioms taikyta MSLS“. Tame pačiame aplinkraštyje teigiama, kad pagal MSLS veikiantiems sektoriams „nuspręsta suorganizuoti sklandų nuostatų šiems sektoriams pakeitimą jas įtraukiant į Sąlyginio apmokestinimo muitu schemą. Pagal pereinamojo laikotarpio susitarimą šioms prekėms bus šiek tiek sumažinta MSLS norma, t. y. 1-3 proc. daugumai prekių“. Kitaip tariant aplinkraštyje nurodyta, kad sąlyginio apmokestinimo muitu normos, kurios įsigaliojo nuo 2011 m. spalio 1 d., nustatytos taip, kad pagal jas būtų teikiamos tokios pačios lengvatos, kaip pagal panaikintą MSLS.
(50)
Nuo 2011 m. spalio 1 d. SAMS norma, taikoma nagrinėjamajam produktui, buvo padidinta nuo 2,2 iki 5,5 proc. FOB vertės, o susijusi viršutinė riba buvo padidinta nuo 1,5 iki 5,5 INR/kg. Nustatyta, kad pagal šią naują normą buvo teikiamas toks pat subsidijavimo lygis kaip pagal MSLS iki 2011 m. rugsėjo 30 d., kai norma buvo 8 proc., o viršutinė riba 58 INR/kg. Dėl PET kainų, kurios vyravo per PTL, apskritai buvo taikoma MSLS vištinė riba, o teorinis lengvatos dydis buvo 4,64 INR/kg arba 5,8 proc. SAMS atveju viršutinė riba nebuvo taikoma, tad teorinė lengvata buvo 5,5 proc.
(51)
Atlikus tyrimą pasitvirtino pirmesnėje konstatuojamojoje dalyje pateiktas teorinis vertinimas. Vidutiniai metiniai atrinktų bendrovių subsidijų skirtumai pagal MSLS buvo 5,5 proc., o pagal SAMS - 6 proc.
(52)
Iš abiejų schemų palyginimo taip pat matyti, kad daug įgyvendinimo savybių yra tokios pačios.
(53)
47-51 konstatuojamosiose dalyse įrodyta, kad net panaikinus MSLS lengvatos toliau buvo teikiamos nepertraukiamai, jos praktiškai buvo tokio paties dydžio, todėl perėjimas prie sąlyginio apmokestinimo muitu schemos buvo nejuntamas. Dėl to daroma išvada, kad subsidijos nebuvo panaikintos, kaip apibrėžta 15 straipsnio 1 dalyje, ir MSLS yra kompensuotina subsidija.
(54)
Po esminių faktų ir aplinkybių atskleidimo vienas eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad MSLS panaikinta, dėl to neturėtų būti kompensuotina. Dėl to pažymima, kad, kaip paaiškinta 47 konstatuojamojoje dalyje, MSLS nustojo galioti 2012 m. rugsėjo 30 d. Tačiau subsidijavimas tęsėsi ir eksportuotojai galėjo kreiptis, pvz., dėl SAMS ar ILS taikymo ir gauti lengvatas, kaip alternatyva MSLS. Taigi, argumentas buvo atmestas.
f) Subsidijos sumos skaičiavimas
(55)
Vadovaujantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalimi ir 5 straipsniu, kompensuotinų subsidijų suma buvo skaičiuojama atsižvelgiant į gavėjui suteiktą lengvatą, nustatytą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Todėl buvo nuspręsta, kad gavėjas gauna lengvatą tuo metu, kai pagal šią schemą sudaromas eksporto sandoris. Tuo metu Indijos vyriausybė privalo atsisakyti muitų, taip suteikdama finansinę paramą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Muitinei išdavus eksporto važtaraštį, kuriame, inter alia, nurodoma konkrečiam eksporto sandoriui suteiktina MSLS kredito suma, Indijos vyriausybė nebeturi teisės priimti sprendimo suteikti subsidiją ar jos nesuteikti. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, laikoma, kad pagal MSLS gauta subsidija yra lygi kreditų, gautų už eksporto operacijas, atliktas pagal šią schemą per PTL, sumoms.
(56)
Pateikus pagrįstus prašymus, siekiant apskaičiuoti subsidijos sumą, kaip skaitiklį, iš tokiu būdu nustatytų kreditų pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktą buvo išskaičiuoti mokesčiai, kuriuos būtina sumokėti, norint gauti subsidiją. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, šios subsidijų sumos buvo paskirstytos visai nagrinėjamojo produkto eksporto apyvartai per PTL kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo to, ar vykdomas eksportas ir ją skiriant nebuvo atsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį.
(57)
Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, atrinktoms bendrovėms pagal šią schemą nustatytos atitinkamai 3,78 ir 4,42 proc. subsidijų normos.
3. Sąlyginio apmokestinimo muitu schema (SAMS)
a) Teisinis pagrindas
(58)
Išsamus SAMS aprašymas pateiktas 1995 m. Muitų ir centrinio akcizo sąlyginio apmokestinimo muitu taisyklėse su pakeitimais, padarytais vėliau paskelbtais pranešimais.
b) Teisė pasinaudoti
(59)
Teisę naudotis šia schema turi visi gamintojai eksportuotojai arba prekiautojai eksportuotojai.
c) Praktinis įgyvendinimas
(60)
Teisę naudotis šia schema turintis eksportuotojas gali kreiptis dėl sąlyginio apmokestinimo muitu sumos, kuri skaičiuojama procentais nuo produktų, eksportuojamų pagal šią schemą, FOB vertės. Sąlyginio apmokestinimo muitu normas Indijos vyriausybė nustatė beveik visiems produktams, įskaitant nagrinėjamąjį produktą. Jos nustatytos remiantis produkto gamybai kaip žaliavos naudojamų medžiagų vidutiniu kiekiu ar verte ir vidutine už žaliavas sumokėtų muitų suma. Šios normos taikomos neatsižvelgiant į faktinį importo muitų sumokėjimą. Nagrinėjamojo produkto SAMS norma per PTL buvo 5,5 proc. FOB vertės, taikant 5,5 INR/kg viršutinę ribą.
(61)
Norėdama pasinaudoti šia schema, bendrovė turi eksportuoti. Į muitinės serverį (ICEGATE) įvedant krovinio duomenis nurodoma, kad eksportas vykdomas pagal SAMS, ir SAMS suma nustatoma neatšaukiamai. Po to, kai vežėjas pateikia bendrąją eksporto deklaraciją, muitinė ją palygina su važtaraščio duomenimis ir įvertina patenkinamai, laikoma, kad visos sąlygos yra įvykdytos ir sąlyginio apmokestinimo muitu suma turi būti sumokėta tiesioginiu mokėjimu į eksportuotojo banko sąskaitą arba išduodant banko vekselį.
(62)
Be to, eksportuotojas turi pateikti eksporto pajamų panaudojimo įrodymą pateikdamas banko pažymą apie eksporto pajamų panaudojimą (BRC). Šį dokumentą galima pateikti po to, kai sumokama sąlyginio apmokestinimo muitu suma, tačiau Indijos vyriausybė atsiima sumokėtą sumą, jei eksportuotojas per nustatytą terminą nepateikia BRC.
(63)
Sąlyginio apmokestinimo muitu sumą galima naudoti bet kokiais tikslais.
(64)
Nustatyta, kad pagal Indijos apskaitos standartus sąlyginio apmokestinimo muitu suma komercinėse sąskaitose gali būti kaupiamuoju principu traukiama į apskaitą kaip pajamos, kai įvykdomas eksporto įsipareigojimas.
(65)
Nustatyta, kad atrinktos bendrovės per PTL paskutinį ketvirtį naudojosi SAMS.
d) Išvada dėl SAMS
(66)
SAMS yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. Sąlyginio apmokestinimo muitu suma yra finansinė Indijos vyriausybės parama. Sąlyginio apmokestinimo muitu suma taip pat yra naudinga eksportuotojui, nes padidina jo likvidumą.
(67)
Be to, pagal teisės aktus SAMS priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas, todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą ji laikoma konkrečia ir kompensuotina.
(68)
Šios schemos negalima laikyti leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo muitais sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Ji neatitinka griežtų taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede (sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos apibrėžtis ir taisyklės) ir III priede (pakaitinės sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos apibrėžtis ir taisyklės).
(69)
Nėra jokios sistemos arba tvarkos, kurias taikant būtų patvirtinta, kokios žaliavos naudojamos gaminant eksportuojamą produktą, arba nustatyta, ar nebuvo sumokėti per dideli importo muitai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II ir III prieduose. Galiausiai eksportuotojas turi teisę naudotis SAMS lengvatomis ir tuo atveju, kai iš viso neimportuoja žaliavų. Norinčiam gauti lengvatą eksportuotojui pakanka paprasčiausiai eksportuoti produktus neįrodant, kad buvo importuotos kokios nors žaliavos. Tai reiškia, kad net tie eksportuotojai, kurie visas žaliavas įsigyja vietoje ir neimportuoja jokių produktų, kurie gali būti naudojami kaip žaliavos, taip pat turi teisę naudotis SAMS.
(70)
Tai patvirtinta Indijos vyriausybės aplinkraštyje Nr. 24/2001, kuriame aiškiai teigiama, kad „sąlyginio apmokestinimo muitu normos nėra susijusios su faktiniu žaliavų naudojimu ir faktiniu konkretaus eksportuotojo ar atskiros siuntos žaliavų apmokestinimu“, ir regioninėms valdžios institucijoms nurodoma, kad „per patikrinimus vietoje neturi būti reikalaujama pateikti įrodymų apie faktinius muitus, sumokėtus už importuotas ar vietines žaliavas, ar eksportuotojų pateiktų sąlyginio apmokestinimo muitu prašymų“.
(71)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma išvada, kad SAMS yra kompensuotina subsidija.
e) Subsidijos sumos skaičiavimas
(72)
Vadovaujantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalimi ir 5 straipsniu, kompensuotinų subsidijų suma buvo skaičiuojama atsižvelgiant į gavėjui suteiktą lengvatą, nustatytą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Todėl buvo nuspręsta, kad gavėjas gauna lengvatą tuo metu, kai pagal šią schemą sudaromas eksporto sandoris. Šiuo momentu Indijos vyriausybė privalo sumokėti sąlyginio apmokestinimo muitu sumą, o tai yra finansinė parama, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Muitinei išdavus eksporto važtaraštį, kuriame, inter alia, nurodoma konkrečiam eksporto sandoriui suteiktina sąlyginio apmokestinimo muitu suma, Indijos vyriausybė nebeturi teisės priimti sprendimo suteikti subsidiją ar jos nesuteikti. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, laikoma, kad pagal SAMS gauta subsidija yra lygi sąlyginio apmokestinimo muitu sumų, gautų už eksporto operacijas, atliktas pagal šią schemą per PTL, sumoms.
(73)
Pateikus pagrįstus prašymus, siekiant apskaičiuoti subsidijos sumą, kaip skaitiklį, iš tokiu būdu nustatytų kreditų pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktą buvo išskaičiuoti mokesčiai, kuriuos būtina sumokėti, norint gauti subsidiją. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, šios subsidijų sumos buvo paskirstytos visai eksporto apyvartai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo to, ar vykdomas eksportas, ir ją suteikiant nebuvo atsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį.
(74)
Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, susijusioms atrinktoms bendrovėms pagal šią schemą nustatytos atitinkamai 1,65 ir 1,32 proc. subsidijų normos.
4. Tikslinių rinkų schema (TRS)
a) Teisinis pagrindas
(75)
Išsamus TRS aprašymas pateiktas 2009-2014 UPP 3.14 dalyje ir PV I 2009-2014 m. 3.8 dalyje.
b) Teisė pasinaudoti
(76)
Teisę naudotis šia schema turi visi gamintojai eksportuotojai arba prekiautojai eksportuotojai.
c) Praktinis įgyvendinimas
(77)
Pagal šią schemą visiems produktams, eksportuojamiems į PV I 2009-2014 m. 37(C) priedėlio 1 ir 2 lentelėje nurodytas šalis, suteikiamas 3 proc. FOB vertės muito kreditas. Nuo 2011 m. balandžio 1 d. visiems produktams, eksportuojamiems į 37(C) priedėlio 3 lentelėje nurodytas šalis (tikslinės rinkos), suteikiamas 4 proc. FOB vertės muito kreditas. Ši schema netaikoma tam tikrų rūšių eksporto veiklai, pvz., importuotų ar persiunčiamų produktų eksportui, tariamam eksportui, paslaugų eksportui ir bendrovių, veikiančių specialiosiose ekonominėse zonose, arba eksportuojančių bendrovių eksporto apyvartai. Ši schema taip pat netaikoma tam tikrų rūšių produktams, pvz., deimantams, tauriesiems metalams, rūdoms, grūdams, cukrui ir naftos produktams.
(78)
TRS kreditai gali būti laisvai perleidžiami ir galioja 24 mėnesius nuo atitinkamo sertifikato, kuriuo suteikiama teisė naudotis kreditu, išdavimo. Jie gali būti naudojami muitams mokėti už vėliau importuojamas bet kokias žaliavas ar produktus, įskaitant gamybos priemones.
(79)
Sertifikatas, kuriuo suteikiama teisė naudotis kreditu, išduodamas eksportavus arba išsiuntus produktus uoste, iš kurio buvo eksportuota. Tol, kol pareiškėjas teikia valdžios institucijoms visų atitinkamų eksporto dokumentų (pvz., eksporto užsakymo, sąskaitų, važtaraščių, bankų pažymų apie eksporto pajamų panaudojimą) kopijas, Indijos vyriausybė neturi teisės priimti sprendimo suteikti muito kreditus.
(80)
Nustatyta, kad atrinktos bendrovės per PTL šia schema naudojosi.
d) Išvada dėl TRS
(81)
TRS yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. TRS muito kreditas yra Indijos Vyriausybės finansinė parama, nes jis galiausiai naudojamas kompensuoti importo muitus, taip sumažinant Indijos Vyriausybės pajamas iš muitų, kurias kitu atveju ji turėtų gauti. TRS muito kreditas taip pat yra naudingas eksportuotojui, nes pagerina jo likvidumą.
(82)
Be to, pagal teisės aktus TRS priklauso nuo to, ar vykdomas eksportas, todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą ji laikoma individualia ir kompensuotina.
(83)
Šios schemos negalima laikyti leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo muitais sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Ji neatitinka griežtų taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede (sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos apibrėžtis ir taisyklės) ir III priede (pakaitinės sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos apibrėžtis ir taisyklės). Eksportuotojas gamybos proceso metu neprivalo faktiškai sunaudoti be muito importuotų produktų, o kredito suma skaičiuojama neatsižvelgiant į faktines panaudotas žaliavas. Nėra jokios sistemos arba tvarkos, kurias taikant būtų patvirtinta, kokios žaliavos naudojamos gaminant eksportuojamą produktą, arba nustatyta, ar nebuvo sumokėti per dideli importo muitai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II ir III prieduose. Eksportuotojas turi teisę naudotis TRS net ir tuo atveju, kai iš viso neimportuoja žaliavų. Norinčiam gauti lengvatą eksportuotojui pakanka paprasčiausiai eksportuoti produktus neįrodant, kad buvo importuotos kokios nors žaliavos. Tai reiškia, kad net tie eksportuotojai, kurie visas žaliavas įsigyja vietoje ir neimportuoja jokių produktų, kurie gali būti naudojami kaip žaliavos, taip pat turi teisę naudotis TRS. Be to, eksportuotojas gali naudoti TRS muito kreditus gamybos priemonėms importuoti, nors gamybos priemonėms netaikomos leistinos sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos, kaip nustatyta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, nes šios nėra sunaudojamos gaminant eksportuojamus produktus.
e) Subsidijos sumos skaičiavimas
(84)
Kompensuotinų subsidijų suma apskaičiuota remiantis gavėjui suteikta lengvata, kuri, kaip nustatyta, buvo teikta per PTL ir bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo eksporto sandorio metu kaupiamuoju pagrindu įtraukta kaip pajamos. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 ir 3 dalimis, subsidijos suma (skaitiklis) buvo paskirstyta eksporto apyvartai per PTL kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo to, ar vykdomas eksportas, ir ją suteikiant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį.
(85)
Atrinktoms susijusioms bendrovėms pagal šią schemą per PTL nustatytos atitinkamai 0,19 ir 0,87 proc. subsidijų normos.
5. Statuso turėtojo skatinamoji pažyma (STSP)
a) Teisinis pagrindas
(86)
Išsamus STSP aprašymas pateiktas 2009-2014 UPP 3.16 skyriuje ir PV I 2009-2014 m. 3.10 dalyje. Išsamus statuso kategorijų aprašymas pateiktas 2009-2014 UPP 3.10.1-3.10.4 dalyse ir PV I 2009-2014 m. 3.1-3.5 dalyse.
b) Teisė pasinaudoti
(87)
Šia schema gali naudotis gamintojai eksportuotojai arba prekiautojai eksportuotojai, pripažinti vadinamaisiais statuso turėtojais.
c) Praktinis įgyvendinimas
(88)
Tiek prekiautojas, tiek gamintojai eksportuotojai turi teisę gauti statusą. Pareiškėjams, priklausomai nuo jų einamųjų metų ir kelių ankstesnių metų eksporto rodiklių, suteikiamas vienas iš šių statusų: Export House, Star Export House, Trading House, Star Trading House, Premier Trading House.
(89)
Pagal STSP statuso turėtojai turi teisę gauti muito kreditą, kurio dydis yra 1 proc. eksporto FOB vertės 2009-2014 UPP 3.16.4 dalyje nurodytuose sektoriuose, t. y. odos (išskyrus išdirbtą odą), tekstilės ir džiuto sektoriuje, rankdarbių, inžinerijos sektoriuje (išskyrus kai kuriuos pasektorius), plastikų ir pagrindinių cheminių medžiagų (išskyrus farmacijos produktus) sektoriuose. Nagrinėjamasis produktas yra plastikų rūšies produktas, todėl jam taikoma ši schema.
(90)
STSP muito kreditai neperleidžiami, jie turi būti naudojami vieno iš minėtų sektorių produktų gamybai naudojamų gamybos priemonių importo muitui sumokėti.
(91)
Jei pareiškėjas einamaisiais metais pasinaudoja Nulinio muito GPESS, jis neturi teisės tais metais eksportui naudotis STSP.
(92)
Schema pradėta taikyti 2009 m. eksportui 2009-2010 ir 2010-2011 metais ir nuo to laiko kasmet pratęsiama. Paskutiniu pratęsimu (žr. 2012 m. kovo 9 d. pranešimą Nr. 07/2012 - Customs) schemos galiojimas pratęstas iki 2013 m. kovo 31 d.
(93)
Nustatyta, kad pagal Indijos apskaitos standartus STSP muito kreditai komercinėse sąskaitose gali būti kaupiamuoju principu traukiami į apskaitą kaip pajamos, kai įvykdomas eksporto įsipareigojimas.
(94)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad šia schema per PTL naudojosi viena atrinkta bendrovė, o kita bendrovė neturėjo teisės ja naudotis dėl 90 konstatuojamojoje dalyje aprašytos nuostatos.
d) Išvada dėl SHIS
(95)
STSP yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. STSP muito kreditas yra Indijos Vyriausybės finansinė parama, nes jis galiausiai naudojamas kompensuoti importo muitus, taip sumažinant Indijos Vyriausybės pajamas iš muitų, kurias kitu atveju ji turėtų gauti. STSP muito kreditas taip pat yra naudingas eksportuotojui, nes pagerina jo likvidumą.
(96)
Be to, pagal teisės aktus STSP priklauso nuo to, ar vykdomas eksportas, todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą ji laikoma individualia ir kompensuotina.
(97)
Šios schemos negalima laikyti leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo muitais sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Ji neatitinka griežtų taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede (sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos apibrėžtis ir taisyklės) ir III priede (pakaitinės sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos apibrėžtis ir taisyklės). Muito kreditas bus galiausiai panaudotas sumokėti muitus už importuojamas gamybos priemones, kurioms netaikomos leistinos sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos, kaip nustatyta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, nes šios nėra sunaudojamos gaminant eksportuojamus produktus.
e) Subsidijos sumos skaičiavimas
(98)
Kompensuotinų subsidijų suma apskaičiuota remiantis gavėjui suteikta lengvata, kuri, kaip nustatyta, buvo teikta per PTL ir bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo eksporto sandorio metu kaupiamuoju pagrindu įtraukta kaip pajamos. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 ir 3 dalimis, subsidijos suma (skaitiklis) buvo paskirstyta eksporto apyvartai per PTL kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo to, ar vykdomas eksportas, ir ją suteikiant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį.
(99)
Vienintelei ta schema pasinaudojusiai atrinktai bendrovei pagal šią schemą per PTL nustatyta 1 proc. subsidijų norma.
6. Gamybos priemonių eksportui skatinti schema (toliau - GPESS)
a) Teisinis pagrindas
(100)
Išsamus GPESS aprašymas pateiktas 2009-2014 UPP 5 skyriuje ir PV I 2009-2014 m. 5 skyriuje.
b) Teisė pasinaudoti
(101)
Teisę naudotis šia schema turi eksportuojantys gamintojai, taip pat su gamintojais susiję eksportuojantys prekiautojai ir paslaugų teikėjai.
c) Praktinis įgyvendinimas
(102)
Laikydamasi įsipareigojimo eksportuoti sąlygos, bendrovė gali importuoti gamybos priemones (naujas gamybos priemones ir naudotas iki 10 metų senumo gamybos priemones), mokėdama už jas sumažintą muitą. Todėl pateikus prašymą ir sumokėjus mokestį, Indijos vyriausybė išduoda GPESS licenciją. Pagal šią schemą numatyta taikyti sumažintą 3 proc. importo muito normą visoms pagal šią schemą importuojamoms gamybos priemonėms. Vykdant eksporto įsipareigojimą importuotos gamybos priemonės turi būti panaudotos tam tikram eksportuojamų produktų kiekiui pagaminti per tam tikrą laikotarpį. Pagal 2009-2014 UPP gamybos priemones pagal GPESS galima importuoti mokant 0 proc. normos muitą, tačiau tokiu atveju eksporto įsipareigojimui įvykdyti skiriamas trumpesnis laikotarpis.
(103)
GPESS licencijos turėtojas gamybos priemones gali įsigyti ir iš vietos šaltinių. Tokiu atveju vietos gamybos priemonių gamintojas gali pasinaudoti be muito importuojamų komponentų, reikalingų tokioms gamybos priemonėms pagaminti, importo lengvatomis. Arba toks vietos gamintojas gali prašyti, kad už gamybos priemonių tiekimą GPESS licencijos turėtojui jam būtų taikomos tariamo eksporto lengvatos.
d) Išvada dėl EPCGS
(104)
GPESS yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. Muito sumažinimas laikomas Indijos vyriausybės finansine parama, nes taikant šią nuolaidą sumažinamos Indijos vyriausybės muitų pajamos, kurias kitu atveju ji turėtų gauti. Muito sumažinimas taip pat naudingas eksportuotojui, nes importuojant sutaupyti muitai padidina bendrovės likvidumą.
(105)
Be to, GPESS pagal teisės aktus priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas, nes neįsipareigojus eksportuoti negalima gauti šių licencijų. Todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą ji laikoma individualia ir kompensuotina.
(106)
GPESS negalima laikyti leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo muitais sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Tokios leistinos sistemos, kaip nustatyta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, netaikomos gamybos priemonėms, nes šios nėra sunaudojamos gaminant eksportuojamus produktus.
e) Subsidijos sumos skaičiavimas
(107)
Subsidijos suma apskaičiuota pagrindinio reglamento 7 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka remiantis muitu, nesumokėtu už importuotas gamybos priemones, paskirstytu per laikotarpį, kuris atitinka tokių gamybos priemonių įprastinį nusidėvėjimo laikotarpį susijusiame pramonės sektoriuje. Tokiu būdu apskaičiuota suma, priskiriama PTL, buvo koreguojama, pridedant šio laikotarpio palūkanas, kad būtų atspindėta visa gautos lengvatos vertė per tam tikrą laikotarpį. Buvo nustatyta, kad šiam tikslui tinka tiriamuoju laikotarpiu Indijoje galiojusi komercinių palūkanų norma. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktu, iš subsidijos sumos išskaičiuoti mokesčiai, kuriuos reikėjo būtinai sumokėti, norint gauti subsidiją, jeigu tokie prašymai buvo pagrįsti.
(108)
Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 ir 3 dalimis, ši subsidijos suma buvo paskirstyta tam tikrai eksporto apyvartai per PTL kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo to, ar vykdomas eksportas, ir ją skiriant nebuvo atsižvelgta į pagamintą, perdirbtą, eksportuotą arba vežtą kiekį.
(109)
Atrinktoms susijusioms bendrovėms pagal šią schemą per PTL nustatytos atitinkamai 0,55 ir 0,56 proc. subsidijų normos.
7. Išankstinių leidimų schema (ILS)
(110)
Nustatyta, kad per PTL šia schema naudojosi tik viena atrinkta bendrovė. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad bendrovei suteikta lengvata buvo nežymi, todėl ILS toliau neanalizuota.
8. 1999 m. Vakarų Bengalijos paskatų schema (VBPS 1999)
a) Teisinis pagrindas
(111)
Išsamus šios Vakarų Bengalijos vyriausybės taikomos schemos aprašymas pateiktas 1999 m. birželio 22 d. Vakarų Bengalijos vyriausybės prekybos ir pramonės departamento pranešime Nr. 580-CI/H.
b) Teisė pasinaudoti
(112)
Šios schemos teikiamomis lengvatomis gali naudotis bendrovės, kurios steigia naują pramonės įmonę arba vykdo jau veikiančios pramonės įmonės plataus masto plėtrą ekonomiškai mažiau išsivysčiusiose srityse. Nepaisant to, yra sudaryti išsamūs tokios teisės neturinčių pramonės sektorių sąrašai (neigiamas pramonės sektorių sąrašas), kuriuose nurodytoms bendrovėms, atliekančioms tam tikrų sričių veiklą, draudžiama naudotis tokiomis lengvatomis.
c) Praktinis įgyvendinimas
(113)
Vakarų Bengalijos valstijoje pramonės įmonėms, turinčioms teisę naudotis šia schema, taikomos lengvatos įvairia forma, įskaitant atleidimą nuo centrinio pardavimo mokesčio ir centrinio pridėtinės vertės mokesčio už parduotas pagamintas prekes, skatinant ekonomiškai mažiau išsivysčiusių sričių pramonės plėtrą šioje valstijoje.
(114)
Pagal šią schemą bendrovės privalo investuoti į mažiau išsivysčiusias sritis. Šios sritys, tai yra Vakarų Bengalijos valstijoje esantys tam tikri teritoriniai vienetai, kurie pagal jų ekonominį išsivystymą skirstomi į įvairias kategorijas, tačiau yra išsivysčiusių sričių, kurioms tokios paskatų schemos netaikomos. Pagrindiniai paskatų sumos nustatymo kriterijai yra investicijų dydis ir geografinė sritis, kurioje veikia arba bus įsteigta įmonė.
(115)
Nustatyta, kad per PTL šia schema naudojosi viena atrinkta bendrovė.
d) Išvada
(116)
Ši schema yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. Ji laikoma atitinkama Vakarų Bengalijos vyriausybės finansine parama, nes šiuo atveju paskatos buvo suteiktos atleidimo nuo centrinio pardavimo mokesčio ir centrinio pridėtinės vertės mokesčio už parduotas pagamintas prekes forma, ir dėl jų sumažėjo mokesčių pajamos, kurios kitu atveju ji būtų gavusi. Šios paskatos taip pat naudingos bendrovei - pagerina jos finansinę padėtį, nes ji nemoka mokesčių, kuriuos reikia mokėti, kai tokia schema netaikoma.
(117)
Be to, tai konkrečiam regionui taikoma schema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte ir 4 straipsnio 3 dalyje, nes ja gali naudotis tik tam tikros bendrovės, investavusios savo kapitalą į tam tikras nurodytas geografines sritis, priklausančias aptariamos valstijos jurisdikcijai. Ja negali naudotis bendrovės, įsikūrusios ne šiose srityse, o lengvatos dydis skiriasi pagal atitinkamą sritį.
(118)
Todėl VBPS 1999 yra kompensuotina subsidija.
e) Subsidijos sumos skaičiavimas
(119)
Subsidijos suma apskaičiuota remiantis paprastai mokamų centrinio pardavimo mokesčio ir centrinio pridėtinės vertės mokesčio už parduotas pagamintas prekes peržiūros tiriamuoju laikotarpiu suma, kuri liko nesumokėta pagal šią schemą. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi ši subsidijos suma (skaitiklis) po to buvo paskirstyta visam peržiūros tiriamojo laikotarpio pardavimui kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija nepriklauso nuo to, ar vykdomas eksportas, ir ją skiriant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį. Gauta 1,36 proc. subsidijos norma.
9. Kompensuotinų subsidijų suma
(120)
Pagal pagrindinio reglamento nuostatas atrinktiems eksportuojantiems gamintojams apskaičiuota atitinkamai 7,53 proc. ir 8,17 proc. kompensuotinų subsidijų suma, išreikšta ad valorem.
SCHEMA
MSLS
SAMS
TRS
STSP
GPESS
VBPS
Iš viso
BENDROVĖ
%
%
%
%
%
%
%
Dhunseri Petrochem & Tea Limited
3,78
1,65
0,19
nulis
0,55
1,36
7,53
Reliance Industries Limited
4,42
1,32
0,87
1,0
0,56
nulis
8,17
10. Išvados dėl subsidijavimo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės
(121)
Vadovaujantis pagrindinio reglamento 18 straipsnio 2 dalimi nagrinėta, ar pasibaigus priemonių galiojimo terminui, subsidijavimas tęstųsi arba pasikartotų.
(122)
Kaip nurodyta 26-118 konstatuojamosiose dalyse, buvo nustatyta, kad per PTL nagrinėjamojo produkto eksportuotojai Indijoje ir toliau naudojosi Indijos valdžios institucijų teikiamomis kompensuotinomis subsidijomis.
(123)
Pagal subsidijų schemas teikiamos lengvatos toliau taikomos ir nėra jokių požymių, kad artimiausioje ateityje šios lengvatos būtų panaikintos. Be to, kiekvienas eksportuotojas turi teisę naudotis keliomis subsidijų schemomis.
(124)
Taip pat nagrinėta, ar panaikinus priemones eksporto į Sąjungą apimtis būtų labai didelė.
(125)
Indija yra didelis nagrinėjamojo produkto gamintojas. Remiantis per tyrimą surinktais duomenimis Indijos gamybos pajėgumai yra apie 700 000-900 000 t per PTL, o atsižvelgiant į plėtros planus iki 2014 m. bendri šalies pajėgumai sudarys 1 600 000-1 800 000 t. Dėl to apskaičiuota, kad 2014 m. bus 600 000-700 000 perteklinių pajėgumų, palyginti su vidaus paklausa, o tai sudaro 21-25 proc. viso Sąjungos suvartojimo per PTL.
(126)
Tokiomis aplinkybėmis nagrinėjamojo produkto Indijos gamintojai labai priklauso nuo pardavimo eksportui, todėl yra tikimybė, kad panaikinus priemones eksporto į Sąjungą apimtis, kuri per PTL jau buvo didelė, dar padidės.
(127)
Eksportuojantis gamintojas teigė, kad perteklinių pajėgumų po 2014 m. sumažės, todėl susiklosčiusi perteklinių pajėgumų padėtis yra laikina. Pažymėtina, kad nustatyta, jog tariamas perteklinių pajėgumų sumažėjimas po 2014 m. atitiko rinkos tyrimų ataskaitoje pateiktas prognozes. Todėl padaryta išvada, kad dėl šio tvirtinimo nepasikeičia perteklinių pajėgumų raidos analizės pobūdis.
(128)
Po atskleidimo eksportuojantis gamintojas teigė, kad dideli laikini pertekliniai pajėgumai buvo neišvengiami dėl to, kad apskritai gamybos pajėgumai gali padidėti tik labai augant gamybai dėl mažo modernių PET gamyklų dydžio. Atsakant reikėtų pažymėti, kad per PTL ir sekančius metus gamybos pajėgumai padidinti bent 150 000-200 000 t. Vadinasi vien pateiktu paaiškinimu negalima pagrįsti 125 konstatuojamojoje dalyje nurodytų eksportui tinkamų perteklinių pajėgumų. Bet kuriuo atveju šiomis aplinkybėmis eksportui tinkamų perteklinių pajėgumų priežastis yra nesusijusi. Todėl tvirtinimas buvo atmestas.
(129)
Kai kurios šalys teigė, kad Indijoje didėjančius eksportui tinkamus perteklinius pajėgumus galėtų sunaudoti ir kitos trečiosios šalys ir kad todėl Komisijos apskaičiuoti eksportui tinkami pertekliniai pajėgumai nebuvo tinkamai įvertinti. Bet kokiu atveju nebuvo manoma, kad visi eksportui tinkami pertekliniai pajėgumai būtų nukreipti į Sąjungą. Todėl tvirtinimas buvo atmestas.
(130)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, galima daryti išvadą, kad yra subsidijavimo tęsimosi tikimybė.
D. SĄJUNGOS PRAMONĖS APIBRĖŽTIS
(131)
Panašų produktą Sąjungoje gamina 13 žinomų gamintojų. Jie sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalyje, ir toliau bus vadinami Sąjungos pramone.
(132)
Tyrime bendradarbiavo ir jam pritarė dvylika žinomų Sąjungos gamintojų, kuriems šiuo atveju atstovavo skundo pateikėjas. Vienas žinomas Sąjungos gamintojas šiame tyrime nebendradarbiavo.
(133)
Norint apskaičiuoti bendrą Sąjungos gamybos apimtį per PTL naudotasi visa turima su Sąjungos pramone susijusia informacija, kaip antai klausimyno atsakymais, Eurostato duomenimis ir prašymu atlikti peržiūrą.
(134)
Sąjungos PET rinkoje yra pakankamai daug gamintojų, paprastai priklausančių didesnėms grupėms, kurių pagrindinė buveinė yra ne Sąjungoje. 2000-2012 m. Sąjungos PET pramonėje vyko tam tikrų pokyčių. Rinkoje vyksta konsolidacijos procesas - neseniai būta susiliejimų ir uždarymų. Toliau kuriami nauji produktai, kaip antai perdirbtas PET ir bio PET, panaudojant pakankamai naują perdirbimo pramonės šalutinį produktą.
(135)
Po atskleidimo kai kurios šalys tvirtino, kad Sąjungos pramonės padėtis netiksliai apibūdinta, nes iš tiesų penki gamintojai priklauso didelei tarpvalstybinei grupei, o kiti trys gamintojai buvo susiję su PET pakavimo bendrovėmis. Nė vienas šių faktų neprieštarauja 134 konstatuojamojoje dalyje pateiktam apibūdinimui, kuris buvo atskleistas ir kuriame aiškiai nurodoma, kad Sąjungos gamintojai paprastai priklauso didesnėms grupėms. Šios koncentracijos poveikis nagrinėjamas 207 konstatuojamojoje dalyje. Uždarosios rinkos poveikio vertinimas analizuojamas 202-204 konstatuojamosiose dalyse.
(136)
Kaip nurodyta pirmiau, atsižvelgiant į pakankamai didelį bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų skaičių, atrinkti keturi Sąjungos gamintojai, kuriems tenka daugiau nei 50 proc. visos panašaus produkto Sąjungos gamybos ir pardavimo apimties per PTL.
E. PADĖTIS SĄJUNGOS RINKOJE
1. Sąjungos suvartojimas
(137)
Sąjungos suvartojimas nustatytas remiantis Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje apimtimi, iš Eurostato gautais importo apimties duomenimis ir, nebendradarbiaujančio Sąjungos gamintojo atveju, prašymu atlikti peržiūrą pagrįstais skaičiavimais.
(138)
2009 ir 2010 m. suvartojimas didėjo, tačiau per PTL sumažėjo 2 proc., palyginti su 2008 m., ir per PTL iš viso sudarė 2 802 mln. tonų.
1 lentelė
Suvartojimas
2008
2009
2010
PTL
Apimtis (tonomis)
Suvartojimas
2 868 775
2 934 283
2 919 404
2 802 066
Indeksas (2008 m. = 100)
100
102
102
98
Šaltinis:
klausimyno atsakymai, Eurostatas ir prašymas atlikti peržiūrą
2. Importo iš Indijos apimtis, rinkos dalis ir kainos
(139)
Nepaisant galiojančių priemonių, importo iš Indijos apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo daugiau nei dvigubai - nuo 46 313 t 2008 m. iki 96 678 t per PTL.
(140)
Indijos rinkos dalis atitinkamai padidėjo nuo 1,6 proc. 2008 m. iki 3,5 proc. per PTL ir buvo gerokai didesnė už rinkos dalį, kuri buvo nustatyta per paskutinę priemonių galiojimo termino peržiūrą (0,3 proc.).
(141)
Vidutinė kaina per PTL buvo 1 285 EUR/t. Matyti, kad kaina per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 22 proc., tai buvo PTL padidėjimas po pirminio 21 proc. padidėjimo 2009 m.
2 lentelė
Importas iš Indijos
2008
2009
2010
PTL
Importo apimtis (tonomis)
46 313
44 482
83 691
96 678
Indeksas (2008 m. = 100)
100
96
181
209
Vidutinė kaina
1 054
834
1 031
1 285
Indeksas (2008 m. = 100)
100
79
98
122
Importo rinkos dalis (%)
1,6
1,5
2,9
3,5
Šaltinis:
Eurostatas
3. Importas iš kitų trečiųjų šalių
a) Importas iš Tailando, Taivano, Malaizijos ir Indonezijos
(142)
Kaip minėta pirmiau, kartu su šiuo tyrimu atlikta antidempingo priemonių galiojimo termino peržiūra, susijusi su importu iš Indijos, Indonezijos, Malaizijos, Taivano ir Tailando.
(143)
Nepaisant to, kad importo iš Indonezijos, Malaizijos, Taivano ir Tailando apimtis iki 2010 m. sumažėjo 59 proc., per nagrinėjamąjį laikotarpį ji padidėjo 56 proc. Vis dėlto, bendra importo apimtis buvo mažesnė nei de minimis.
(144)
Susijusi rinkos dalis atitinkamai padidėjo nuo 0,7 proc. 2008 m. iki 1,1 proc. per PTL.
(145)
Vidutinė kaina per PTL buvo 1 310 EUR/t, t. y. 1,5 proc. mažesnė už vidutinę Sąjungos pramonės vieneto kainą. Matyti, kad kaina per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 27 proc., tai buvo PTL padidėjimas po pirminio 18 proc. sumažėjimo 2009 m.
3 lentelė
Importas iš Indonezijos, Malaizijos, Taivano ir Tailando
2008
2009
2010
PTL
Importo iš Indonezijos, Malaizijos, Taivano ir Tailando apimtis (tonomis)
19 078
12 127
7 762
29 836
Indeksas (2008 m. = 100)
100
64
41
156
Importo iš Indonezijos, Malaizijos, Taivano ir Tailando rinkos dalis (%)
0,7
0,4
0,3
1,1
Indeksas (2008 m. = 100)
100
62
40
160
Importo kaina (EUR/t)
1 030
843
1 055
1 310
Indeksas (2008 m. = 100)
100
82
102
127
Šaltinis:
Eurostatas
b) Importas iš Kinijos, Jungtinių Arabų Emyratų (JAE), Irano ir Pakistano
(146)
Po 49 proc. padidėjimo 2009 m., importo iš kitų trečiųjų šalių, kurioms taikomos antidempingo priemonės, apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 69 proc. Tik importo iš Kinijos apimtis nesikeitė.
(147)
Aptariamų šalių rinkos dalis sumažėjo nuo 8,2 proc. 2008 m. iki 2,6 proc. per PTL, įskaitant daugiausia JAE (1,7 proc. per PTL) ir Kiniją (0,6 proc. per PTL).
(148)
Vidutinė kaina per PTL buvo 1 258 EUR/t, t. y. 5,5 proc. mažesnė už vidutinę Sąjungos pramonės vieneto kainą. Matyti, kad kaina per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 24 proc., tai buvo PTL padidėjimas po pirminio 22 proc. sumažėjimo 2009 m.
4 lentelė
Importas iš Kinijos, JAE, Irano ir Pakistano
2008
2009
2010
PTL
Importo iš Kinijos, JAE, Irano ir Pakistano apimtis (tonomis)
235 913
351 798
188 776
72 054
Indeksas (2008 m. = 100)
100
149
80
31
Importo iš Kinijos, JAE, Irano ir Pakistano rinkos dalis (%)
8,2
12,0
6,5
2,6
Indeksas (2008 m. = 100)
100
146
79
31
Importo kaina (EUR/t)
1 016
789
949
1 258
Indeksas (2008 m. = 100)
100
78
93
124
Šaltinis:
Eurostatas
c) Importas iš kitų trečiųjų šalių, kurioms netaikomos jokios priemonės
(149)
Po padidėjimo 71 proc. 2009 m., importo iš kitų trečiųjų šalių, kurioms netaikomos jokios priemonės, įskaitant Omaną, Pietų Korėją, Rusiją, Meksiką ir Saudo Arabiją, apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 59 proc. Nuo 2009 m. iki PTL Omanas tapo didžiausia į Sąjungą eksportuojančia šalimi.
(150)
Aptariamų šalių rinkos dalis padidėjo nuo 9,7 proc. 2008 m. iki 15,8 proc. per PTL, daugiausia dėl to, kad 4,3 proc. padidėjo importo iš Omano apimtis. Pietų Korėjos rinkos dalis per PTL buvo 4 proc., t. y. 5 proc. mažesnė nei 2009 m. didžiausias pasiektas lygis.
(151)
Vidutinė kaina buvo 1 273 EUR/t, t. y. 4,3 proc. mažesnė už vidutinę Sąjungos pramonės vieneto kainą. Matyti, kad kaina per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 10 proc., tai buvo 2010 m. ir PTL padidėjimas po pirminio 24 proc. sumažėjimo 2009 m. Vidutinė importo iš Omano kaina per PTL buvo 1 310 EUR/t - 1,5 proc. mažesnė už vidutinę Sąjungos pramonės vieneto kainą. Vidutinė importo iš Pietų Korėjos kaina buvo 1 294 EUR/t - 2,7 proc. mažesnė už vidutinę Sąjungos pramonės vieneto kainą.
5 lentelė
Importas iš kitų trečiųjų šalių
2008
2009
2010
PTL
Importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis (tonomis)
279 188
478 570
469 753
442 692
Indeksas (2008 m. = 100)
100
171
168
159
Importo iš kitų trečiųjų šalių rinkos dalis (%)
9,7
16,3
16,1
15,8
Indeksas (2008 m. = 100)
100
168
165
162
Importo kaina (EUR/t)
1 156
879
997
1 273
Indeksas (2008 m. = 100)
100
76
86
110
Pagrindiniai eksportuotojai (tonomis)
Omanas
0
52 632
95 646
120 286
Pietų Korėja
177 341
254 451
183 801
114 346
Rusija
546
546
3
50 427
Meksika
2 650
1 879
29 039
29 409
Saudo Arabija
230
20 454
50 108
24 756
Kita
98 422
148 609
111 156
103 468
Šaltinis:
Eurostatas
4. Sąjungos pramonės ekonominė padėtis
(152)
Pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 4 dalį nagrinėti visi ekonominiai veiksniai ir rodikliai, kurie nagrinėjamuoju laikotarpiu turėjo įtakos Sąjungos pramonės būklei.
(153)
Žalai analizuoti žalos rodikliai nustatyti šiais dviem lygmenimis:
-
visų Sąjungos gamintojų makroekonominiai rodikliai (gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas, subsidijų skirtumų dydis ir atsigavimas nuo buvusio subsidijavimo poveikio) įvertinti visos Sąjungos gamybos lygiu, remiantis iš Sąjungos pramonės gauta informacija, prašymu atlikti peržiūrą ir viešais statistiniais duomenimis;
-
atrinktų Sąjungos gamintojų mikroekonominiai rodikliai (atsargos, vidutinės vieneto kainos, darbo užmokestis, pelningumas, investicijų grąža, grynųjų pinigų srautas, pajėgumas padidinti kapitalą ir investicijos) įvertinti remiantis tų gamintojų pateikta informacija.
(154)
Vienas atrinktas Sąjungos gamintojas 2010 m. birželio mėn. atsisakė vienos gamybos įmonės. Ją įsigijo kitas Sąjungos gamintojas. Kadangi makroekonominių rodiklių analizė pagrįsta iš visų Sąjungos gamintojų gautais duomenimis, gamybos įmonės atsisakymas neturėjo poveikio žalos analizės apimčiai ar atskiriems rodikliams.
(155)
Preliminari pastaba dėl analizės: reikėtų paaiškinti, kad tam tikri 2010 m. pabaigos ir 2011 m. pradžios pasauliniai įvykiai ekonomikos srityje turėjo poveikio padėčiai Sąjungos rinkoje, ypač panašaus produkto kainoms ir pardavimo apimčiai. Šiuo laikotarpiu medvilnės pasiūla sumažėjo, dėl to Azijos rinkoje padidėjo poliesterių pluošto paklausa. PET ir poliesterių pluoštas yra labai glaudžiai susiję su ta pačia žaliava, t. y. gryninta tereftalato rūgštimi (PTA). Padidėjus poliesterių pluošto paklausai pritrūko PTA, dėl to padidėjo PET kainos. Artimųjų Rytų PET gamintojai taip pat priklauso nuo PTA iš Azijos, todėl staiga sumažėjo PET importas į Sąjungą. Tuo pačiu metu pagrindiniai PTA tiekėjai Sąjungoje paskelbė apie force majeure aplinkybes, taip sudarydami papildomų šalies vidaus PET gamybos apribojimų.
4.1. Šalių pastabos
(156)
Kai kurios šalys nesutiko su žalos analizės pagrįstumu teigdamos, kad ji buvo paremta nepakankama informacija, o tai savo ruožtu turėjo poveikio suinteresuotųjų šalių teisėms į gynybą. Tiksliau pateikti toliau aptarti argumentai.
(157)
Kai kurios šalys teigė, kad iš Sąjungos gamintojų gauta informacija neatitiko klausimyno pildymo reikalavimų, pagal kuriuos nereikia bendrai vertinti skirtingų bendrovių duomenų. Todėl teigta, kad surinkta informacija buvo netiksli ir neišsami, nes nurodyti skaičiai buvo apibendrinti kiekvienai atrinktai bendrovei. Pažymima, kad informacija surinkta tinkamai ir patikrinta vietoje. Nustatyta, kad iš surinktos informacijos galima susidaryti pakankamai tikslų Sąjungos pramonės vaizdą, todėl pirmiau minėtą teiginį teko atmesti. Po atskleidimo šalys pakartojo savo tvirtinimą. Naujų argumentų ar įrodymų nebuvo pateikta. Tos pačios šalys pakartojo tvirtinimą, kad vienos atrinktos bendrovės pateikti duomenys buvo neišsamūs, nes jie buvo susiję ne su visa grupe, o su pasirinktu grupės subjektu. Į šią pastabą atsakyta vykdant atranką, kaip paaiškinta 18 konstatuojamojoje dalyje.
(158)
Tos pačios šalys tvirtino, kad Komisija bandė ištaisyti nurodytus surinktos informacijos trūkumus, siųsdama papildomus klausimynus. Dėl to reikėtų paaiškinti, kad Komisija iš tiesų siuntė papildomus klausimynus, tačiau jie buvo skirti tik neatrinktiems Sąjungos gamintojams, norint surinkti informacijos apie žalos vertinimui svarbius makroekonominius rodiklius, todėl klausimynai siųsti norint papildyti atrinktų Sąjungos gamintojų pateiktą informaciją. Po atskleidimo kai kurios šalys pakartojo tvirtinimą, tačiau nepateikė jokių naujų argumentų ar įrodymų. Todėl šalių teiginį teko atmesti.
(159)
Be to, tos pačios šalys teigė, kad atrinktų gamintojų pateikta informacija neatitiko pagrindinio reglamento 29 straipsnio reikalavimų, nes nekonfidencialaus pobūdžio informacija buvo pateikta kaip konfidenciali informacija, dėl to su ja nebuvo galima susipažinti suinteresuotosioms šalims susipažinti skirtoje byloje. Dėl to reikia pažymėti, kad informaciją teikiančios šalies prašymu informacija laikyta riboto naudojimo. Šalių prašymu pateiktos informacijos konfidencialumo statusas peržiūrėtas ir prireikus informacija, gavus susijusių bendrovių patvirtinimą, pripažinta nekonfidencialia suinteresuotosioms šalims susipažinti. Todėl šis teiginys taip pat buvo atmestas.
4.2. Makroekonominiai rodikliai
a) Gamyba
(160)
Sąjungos pramonei praradus rinkos dalį (aptariama 164 konstatuojamojoje dalyje) Sąjungos gamybos apimtis nuo 2008 m. iki PTL sumažėjo 11 proc. Sąjungos gamybos apimtis nemažėjo 2010 m. - tada ji padidėjo, palyginti su 2009 m., tačiau vis dėlto buvo 4 proc. mažesnė nei 2008 m. Per PTL ji toliau mažėjo.
6 lentelė
Bendra Sąjungos gamyba
2008
2009
2010
PTL
Gamyba (tonomis)
2 327 169
2 107 792
2 239 313
2 068 717
Indeksas (2008 m. = 100)
100
91
96
89
Šaltinis:
klausimyno atsakymai ir prašymas atlikti peržiūrą
b) Gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
(161)
Sąjungos pramonės gamybos pajėgumai nuo 2008 m. iki PTL sumažėjo 23 proc. Ši tendencija susijusi su kelių gamybos įmonių uždarymu, kurį iš dalies kompensavo naujų gamyklų atidarymas.
(162)
Pajėgumų naudojimas padidėjo nuo 75 proc. 2008 m. iki 86 proc. per PTL. Pajėgumų naudojimo didėjimą reikia vertinti atsižvelgiant į Sąjungos pramonės restruktūrizaciją, apie kurią paaiškinta 134 konstatuojamojoje dalyje.
7 lentelė
Gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
2008
2009
2010
PTL
Gamybos pajėgumai (tonomis)
3 118 060
2 720 326
2 625 244
2 393 516
Indeksas
100
87
84
77
Pajėgumų naudojimas (%)
75
77
85
86
Indeksas (2008 m. = 100)
100
104
114
116
Šaltinis:
klausimyno atsakymai ir prašymas atlikti peržiūrą
c) Pardavimo apimtis
(163)
Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje apimtis keitėsi kaip ir gamybos apimtis - per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 6 proc.
8 lentelė
Bendra Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungoje apimtis
2008
2009
2010
PTL
Pardavimas (tonomis)
2 288 283
2 047 305
2 169 423
2 160 807
Indeksas (2008 m. = 100)
100
89
95
94
Šaltinis:
klausimyno atsakymai ir prašymas atlikti peržiūrą
d) Rinkos dalis
(164)
Po 13 proc. sumažėjimo 2009 m. Sąjungos pramonės rinkos dalis padidėjo, nes sumažėjo JAE, Pietų Korėjos, Irano ir Pakistano rinkos dalys, nors importo iš Indijos, Omano ir kitų trečiųjų šalių (Rusija, Meksika ir Saudo Arabija) apimtis tuo pačiu laikotarpiu didėjo. Apskritai Sąjungos pramonės rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 3 proc.
9 lentelė
Sąjungos pramonės rinkos dalis
2008
2009
2010
PTL
Sąjungos pramonės rinkos dalis (%)
80
70
74
77
Indeksas (2008 m. = 100)
100
87
93
97
Šaltinis:
klausimyno atsakymai, prašymas atlikti peržiūrą ir Eurostatas
e) Augimas
(165)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu rinka buvo apmirusi. Nebuvo augimo, kuriuo Sąjungos pramonė galėtų pasinaudoti, priešingai - nepaisant restruktūrizacijos Sąjungos pramonė rinkos dalį prarado dėl didėjančios importo, ypač iš šalių, kurioms netaikomos jokios priemonės, apimties. Nedidelį suvartojimo sumažėjimą per PTL reikėtų vertinti atsižvelgiant į laikiną žaliavų (PTA) Sąjungoje ir pasaulinėje rinkoje trūkumą.
f) Užimtumas ir našumas
(166)
Sąjungos pramonės užimtumo lygis nuo 2008 m. iki PTL sumažėjo 41 proc. Užimtumas mažėjo nuosekliai per visą nagrinėjamąjį laikotarpį, įskaitant 2010 m., kai padidėjo gamybos apimtis (žr. 160 konstatuojamąją dalį). Užimtumo lygio mažėjimas didėjant našumui rodo, kad kai kurie Sąjungos gamintojai ėmėsi restruktūrizacijos.
(167)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės darbo jėgos našumas, vertinamas pagal darbuotojo išdirbį (tonomis) per metus, padidėjo 50 proc. Iš to matyti, kad gamybos apimtis mažėjo lėčiau nei užimtumo lygis ir kad Sąjungos pramonės veiksmingumas padidėjo. Tai ypač akivaizdu 2010 m., kai gamybos apimtis didėjo, nors užimtumo lygis mažėjo, o našumas buvo 37 proc. didesnis nei 2008 m.
10 lentelė
Užimtumas ir našumas
2008
2009
2010
PTL
Darbuotojų skaičius
2 060
1 629
1 449
1 218
Indeksas
100
79
70
59
Našumas (t/darbuotojui)
1 130
1 294
1 545
1 698
Indeksas (2008 m. = 100)
100
115
137
150
Šaltinis:
klausimyno atsakymai ir prašymas atlikti peržiūrą
g) Faktinio subsidijų skirtumo dydis
(168)
Importo iš Indijos faktinio subsidijų skirtumo dydžio poveikio Sąjungos pramonei, atsižvelgiant į šio produkto rinkos jautrumą kainoms, negalima laikyti nereikšmingu. Reikėtų pažymėti, kad šis rodiklis yra svarbesnis atliekant žalos pasikartojimo tikimybės analizę. Jei priemonės nustotų galioti, tikėtina, kad subsidijuotas importas vėl būtų tęsiamas tokia apimtimi ir kainomis, dėl kurių subsidijos skirtumo dydžio poveikis taptų reikšmingu.
h) Atsigavimas nuo buvusio subsidijavimo poveikio
(169)
Iš pirmiau nagrinėtų rodiklių matyti, kad 2001 m. nustačius galutines kompensacines priemones tam tikri Sąjungos pramonės ekonominiai rodikliai pagerėjo, tačiau matyti ir tai, kad Sąjungos pramonė yra dar pažeidžiama.
4.3. Mikroekonominiai rodikliai
a) Atsargos
(170)
Atsargų lygis per PTL buvo 24 proc. didesnis nei 2008 m. Tačiau atsargų lygis, palyginti su produkcijos kiekiu, buvo toks, kaip nustatyta anksčiau, t. y. 5-6 proc.
11 lentelė
Atsargos
2008
2009
2010
PTL
Ataskaitinio laikotarpio pabaigos atsargos
51 495
54 808
54 314
64 069
Indeksas (2008 m. = 100)
100
106
105
124
Šaltinis:
klausimyno atsakymai
b) Kainų kaita
(171)
Dėl kainų kaitos, kainos 2009 m. daugiausia dėl ekonomikos krizės pirmiausia sumažėjo (- 16 proc.), o 2010 m. praktiškai pasiekė 2008 m. lygį. Tada per PTL vidutinė vieneto kaina labai padidėjo, tad per visą nagrinėjamąjį laikotarpį kaina padidėjo 25 proc.
(172)
Staigų kainos padidėjimą per PTL reikėtų vertinti atsižvelgiant į netikėtus medvilnės rinkos pokyčius 2010 m. pabaigoje ir per pirmą 2011 m. ketvirtį. Kaip minėta 155 konstatuojamojoje dalyje, rekordiškai padidėjus medvilnės kainoms pereita prie poliesterių pluošto, kuriam reikia tų pačių žaliavų, kaip ir PET. Padidėjus žaliavų, ypač PTA, paklausai, Azijoje ir Artimuosiuose Rytuose padidėjo PET kainos, o šie pokyčiai padarė poveikį PET kainoms Sąjungoje. Kainos padidėjimui Sąjungoje tuo metu dar didesnį poveikį padarė trumpalaikis PTA trūkumas Sąjungoje dėl vieno iš Sąjungos PTA gamintojų paskelbtų force majeure aplinkybių.
12 lentelė
Vieneto pardavimo kaina Sąjungoje
2008
2009
2010
PTL
Vieneto pardavimo kaina Sąjungoje (EUR/t)
1 066
891
1 045
1 330
Indeksas (2008 m. = 100)
100
84
98
125
Šaltinis:
klausimyno atsakymai
c) Pardavimo kainoms poveikio turintys veiksniai
(173)
PET pardavimo kainos paprastai susijusios su pagrindinės žaliavos (daugiausia PTA ir monoetileno glikolio (MEG)) kainų tendencijomis, nes šios žaliavos sudaro iki 90 proc. visų PET sąnaudų. PTA yra naftos produktas, kurio kaina svyruoja priklausomai nuo žalios naftos kainos. Dėl to PET kainos yra labai nepastovios.
(174)
Be to, PET dėl tos pačios žaliavos konkuruoja su poliesterių pluoštu, kurio gamyba priklauso nuo PTA tiek pat, kiek PET gamyba. Kadangi poliesterių pluoštas tekstilės pramonėje yra medvilnės alternatyva, PET kaina taip pat labai priklauso nuo medvilnės rinkos pokyčių.
d) Darbo užmokestis
(175)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį vidutinis darbo užmokestis sumažėjo 7 proc. Dėl per PTL sumažėjusio darbo užmokesčio padidėjo našumas, kaip pastebėta pirmiau (žr. 167 konstatuojamąją dalį).
13 lentelė
Darbo užmokestis
2008
2009
2010
PTL
Darbo užmokestis (vidutiniškai vienam darbuotojui)
54 512
56 014
54 876
50 784
Indeksas (2008 m. = 100)
100
103
101
93
Šaltinis:
klausimyno atsakymai
e) Pelningumas ir investicijų grąža
(176)
Nuo 2008 m. iki PTL gerokai padidėjo pelningumas ir investicijų grąža. Pardavimo Sąjungos rinkoje pelningumas padidėjo nuo - 7,9 proc. 2008 m. iki 5,3 proc. per PTL, o investicijų grąža nuo - 9,6 proc. iki 10,6 proc. 2008 m. duomenims poveikio turėjo ypač blogi vieno Sąjungos gamintojo veiklos rezultatai. Vis dėlto Sąjungos pramonės finansinės padėties pagerėjimas 2009 ir 2010 m., kai kainos buvo mažesnės nei 2008 m., rodo, kad kainos ir pelningumas yra pakankamai nesusiję. Priešingai, pelningumo pagerėjimas atrodo glaudžiai susijęs su pajėgumų naudojimo didėjimu ir pirmiau aprašytu našumo pagerėjimu.
(177)
Dėl pasaulinės rinkos pokyčių 2010 m. pabaigoje ir 2011 m. pradžioje ir dėl pirmiau aprašytos restruktūrizacijos bei našumo padidėjimo Sąjungos pramonė 2010 m. pagerino pelningumą, kuris per PTL buvo 5,3 proc.
(178)
Viena suinteresuotoji šalis tvirtino, kad ši raida buvo netikėta ir išskirtinė, todėl jos nereikėtų vertinti kaip tipinės visos Sąjungos pramonės padėties.
(179)
Dėl to reikėtų pažymėti, kad Sąjungos pramonė sugebėjo pasinaudoti PET kainos padidėjimu 2011 m. pabaigoje ir 2012 m. pradžioje, nes PTA kainą ji nustatė prieš minėtus rinkos įvykius. Remiantis šalių pateiktais statistiniais duomenimis apie pokyčius po PTL, PET gamintojų pelno dydis 2012 m. gerokai sumažėjo. Taip patvirtinama, kad pelningumui 2011 m. (PTL) iš tiesų didelio poveikio turėjo netikėti ir laikini pasauliniai ekonominiai įvykiai (155 konstatuojamoji dalis), kurie veikiausiai nepasikartos ir kurių negalima laikyti pastoviais ir tipiniais Sąjungos pramonės padėties veiksniais.
14 lentelė
Pelningumas ir investicijų grąža
2008
2009
2010
PTL
Sąjungos pardavimo pelningumas (%)
-7,9
1,6
4,8
5,3
Indeksas
100
221
261
267
Investicijų grąža (%)
-9,6
2,3
8,9
10,6
Indeksas (2008 m. = 100)
100
224
292
310
Šaltinis:
klausimyno atsakymai
f) Grynųjų pinigų srautas ir pajėgumas padidinti kapitalą
(180)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį gerokai padidėjo grynųjų pinigų srautai, o tai rodo, kad pastaruoju metu didėjo Sąjungos pramonės pelningumas.
15 lentelė
Grynųjų pinigų srautas
2008
2009
2010
PTL
Grynųjų pinigų srautas (EUR)
-59 419 394
40 940 883
96 614 649
103 761 169
Indeksas (2008 m. = 100)
100
269
363
375
Apyvartos proc.
-5,9
4,5
8,3
7,5
Indeksas (2008 m. = 100)
100
176
242
229
Šaltinis:
klausimyno atsakymai
(181)
Nepastebėta, kad Sąjungos pramonei būtų kilę sunkumų padidinti kapitalą, ypač dėl to, kad Sąjungos gamintojai yra susibūrę į didesnes grupes.
g) Investicijos
(182)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį investicijų apskritai sumažėjo 35 proc. 2008 m. pradėtos investicijos 2009 m. buvo sustabdytos ir vėliau nebuvo visiškai atnaujintos.
16 lentelė
Investicijos
2008
2009
2010
PTL
Investicijos (tūkst. EUR)
72 341 598
5 404 705
15 994 659
47 217 003
Indeksas (2008 m. = 100)
100
7
22
65
Šaltinis:
klausimyno atsakymai
5. Išvada dėl Sąjungos pramonės padėties
(183)
Iš makroekonominių duomenų analizės matyti, kad Sąjungos pramonės gamybos ir pardavimo apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo. Sąjungos pramonė visos rinkos dalies, kurią prarado 2009 m., taip ir neatgavo, rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį iš viso sumažėjo 3 procentiniais punktais (iki 77 proc. per PTL). Užimtumas ir pajėgumai sumažėjo dėl tęsiamos restruktūrizacijos, šį sumažėjimą reikia vertinti atsižvelgiant į didėjantį pajėgumų naudojimą ir našumą.
(184)
Tuo pačiu metu dauguma susijusių mikroekonominių rodiklių gerėjo. Pelningumas, investicijų grąža ir grynųjų pinigų srautas gerokai padidėjo, ypač 2010 m. ir per PTL. Kita vertus investicijos 2009 m. staiga sumažėjo ir nuo to laiko nepasiekė buvusio lygio.
(185)
Apskritai pramonės ekonominė padėtis pagerėjo. Tačiau padėtis pagerėjo visai neseniai ir iš dalies dėl nenumatytų ir laikinų rinkos pokyčių 2010 m. pabaigoje ir 2011 m. pradžioje (žr. 155 konstatuojamąją dalį). Šie nustatytieji faktai grindžiami turima informacija apie Sąjungos pramonės pelno dydžio pokyčius 2012 m. (žr. 179 konstatuojamąją dalį), iš kurių matyti, kad pelnas, palyginti su PTL, sumažėjo.
(186)
Atsižvelgiant į atliktą analizę, Sąjungos pramonės padėtis pagerėjo ir panašu, kad materialinė žala nedaroma. Vis dėlto, nepaisant akivaizdžių teigiamų tendencijų ir didelių restruktūrizacijos pastangų, Sąjungos pramonės padėtis vis dar nestabili.
(187)
Po atskleidimo kai kurios šalys nesutiko su išvada, kad Sąjungos pramonė vis dar nestabili, ir teigė, kad Sąjungos pramonė nuo 1999 m. buvo normalios būklės ir iš esmės persitvarkė. Pažymima, kad kaip paaiškinta pirmiau (184 konstatuojamoji dalis), nepaisant bendro pagerėjimo ir padėties sutvirtėjimo, ne visi ekonominiai rodikliai per nagrinėjamąjį laikotarpį gerėjo. Pavyzdžiui, gamybos ir pardavimo apimtis bei rinkos dalis mažėjo. Be to, padėtis pagerėjo palyginti neseniai, o 2012 m. sumažėjus pelningumui šis pagerėjimas buvo trumpalaikis. Tuo remiantis manoma, kad neįrodyta, kad per PTL buvo daryta materialinė žala, tačiau Sąjungos pramonė vis dar buvo nestabili. Todėl šis argumentas atmestas.
(188)
Po atskleidimo kai kurios šalys nesutiko su tuo, kad Sąjungos pramonės ekonominei padėčiai analizuoti naudoti duomenys, susiję su laikotarpiu po PTL. Dėl to patvirtinama, kad įvertinta Sąjungos pramonės padėtis nagrinėjamuoju laikotarpiu ir nenustatyta, kad jai būtų daryta materialinė žala. Tačiau Sąjungos pramonės pelningumo raida po PTL šiuo atveju yra aktuali tik tiek, kiek ji susijusi tik su neįprastais pasaulinės rinkos pokyčiais 2010 m. pabaigoje ir 2011 m. pradžioje. Be to, tokia raida parodoma, kad šiam sektoriui būdingas nestabilumas. Todėl pateiktas argumentas atmestas.
F. ŽALOS PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ
1. Numatomos importo apimties ir kainų poveikis panaikinus priemones
(189)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad importas iš Indijos toliau subsidijuojamas ir nėra požymių, kad ateityje subsidijavimas sumažėtų ar jo visai nebeliktų.
(190)
Išanalizavus galimą importo į Sąjungą iš Indijos apimties perspektyvą nustatyta, kad atsižvelgiant į turimus eksportui tinkamus perteklinius pajėgumus (žr. 125 konstatuojamąją dalį), Sąjungos kainų lygį ir Sąjungos rinkos patrauklumą, panaikinus priemones importo iš Indijos apimtis veikiausiai padidės ir viršys PTL apimtį. Apskaičiuota, kad netolimoje ateityje padidinus pajėgumus eksportui tinkami pertekliniai pajėgumai sudarys apie 600 000-700 000 t, o tai yra apie 21-25 proc. viso Sąjungos suvartojimo per PTL.
(191)
Kadangi toliau subsidijuojama, manoma, kad panaikinus priemones Indijai importo iš Indijos kainos toliau mažės. Be to, eksportuotojai turės konkuruoti su importu mažomis kainomis iš kitų šalių, todėl jie veikiausiai kainas dar labiau mažins, kad padidintų Sąjungos rinkoje jiems tenkančią rinkos dalį.
(192)
Tuo remiantis Sąjungos pramonė veikiausiai susidurs su didele importo iš Indijos subsidijuojamomis kainomis, kurios yra gerokai mažesnės nei Sąjungos pramonės vidutinės kainos, apimtimi, dėl to neseniai pagerėjusi Sąjungos pramonės ekonominė padėtis vėl pablogės. Taigi, jei Indijai taikomos priemonės būtų panaikintos, materialinė žala veikiausiai pasikartotų.
2. Gamybos pajėgumai ir eksportui tinkami pertekliniai pajėgumai
(193)
Kaip nurodyta 125 konstatuojamojoje dalyje, eksportuojantys Indijos gamintojai gali padidinti eksporto į Sąjungos rinką apimtį. Indijos gamybos pajėgumai per nagrinėjamąjį laikotarpį gerokai padidėjo (žr. 125 konstatuojamąją dalį). Remiantis turima informacija manoma, kad pajėgumai bus toliau didinami ir netolimoje ateityje vidaus rinkoje bus pagaminama 600 000-700 000 t eksportui tinkamo produkto daugiau, nei suvartojama. Laikoma, kad tai labai dideli eksportui tinkami pertekliniai pajėgumai, nes jie atitinka apie 21-25 proc. dabartinio Sąjungos suvartojimo per PTL.
(194)
Taigi, nors importo į Sąjungą apimtis buvo palyginti nedidelė, per nagrinėjamąjį laikotarpį ji padidėjo daugiau nei dvigubai, todėl kyla pavojus, kad didelė eksporto iš Indijos dalis bus nukreipta į Sąjungą.
3. Prarastos eksporto rinkos
(195)
Šiuo metu Turkijoje ir Pietų Afrikoje taikomos prekybos apsaugos priemonės importui iš Indijos. Dėl to Indija gali prarasti šias eksporto rinkas, ir, jei nustotų galioti priemonės, Sąjungos rinka veikiausiai taptų tiksline rinka.
(196)
Po atskleidimo kai kurios šalys nesutiko su išvadomis dėl Indijos prarastų eksporto rinkų. Tvirtinta, kad abi rinkos buvo nedidelės eksporto rinkos, todėl panaikinus priemones iš šių rinkų į Sąjungos rinką nebūtų nukreiptas didelis eksportui skirtas produkto kiekis. Pažymima, kad vien dėl taikomų prekybos apsaugos priemonių kai kuriose rinkose negalima prasmingai palyginti rinkų su priemonėmis ir be priemonių susijusios svarbos tam tikrai šaliai. Be to, priešingai nei teigta, nemanyta, kad šioms rinkoms tiekiamas Indijos eksportuojamas produktas būtų nukreiptas į Sąjungos rinką. Priešingai, manyta, kad prekybos apsaugos priemonės kitų trečiųjų šalių rinkose apriboja trečiųjų rinkų galimybes sunaudoti su numatytu Indijos eksportui tinkamų perteklinių pajėgumų padidėjimu susijusį produkto kiekį. Todėl teiginys buvo atmestas.
(197)
Trečiųjų šalių taikomos prekybos apsaugos priemonės - taip pat rodiklis, kad Indijos eksporto kainodaros politika veikiausiai bus kartojama Sąjungos rinkoje.
4. Sąjungos rinkos patrauklumas
(198)
Sąjungos PET rinka yra patraukli dėl dydžio ir kainų, tai trečia pagal dydį rinka pasaulyje, jai būdingas struktūrinis importo poreikis ir didesnės kainos, palyginti su kitomis rinkomis. Indijos atveju importo į Sąjungą kainos yra didesnės nei kainos į kitas trečiąsias šalis, o tai rodo, kad Sąjungos rinka yra patraukli Indijos eksportui. Kaip įrodymas - importas iš Indijos per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo dvigubai, nors priemonės ir buvo taikomos.
(199)
Sąjungos rinkos patrauklumą eksportuotojams rodo ir tai, kad Sąjungos rinka prarado rinkos dalį dėl didėjančios importo iš šalių, kurioms netaikomos priemonės, apimties. Tai ypač pasakytina apie Pietų Korėją, kuri gerokai padidino eksporto į Sąjungos rinką apimtį 2012 m., kai nustojo galioti šiai šaliai taikytos priemonės.
5. Kiti veiksniai
(200)
Importo iš kitų trečiųjų šalių, kurioms taikomos priemonės, poveikis Sąjungos pramonės padėčiai laikytas nereikšmingu, nes importo apimtis buvo palyginti nedidelė, o atitinkama jų rinkos dalis per PTL gerokai sumažėjo.
(201)
Importo iš kitų trečiųjų šalių, kurioms netaikomos priemonės, apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo, tačiau atitinkama vidutinė importo kaina buvo panaši į Sąjungos pramonės vidutinę kainą. Todėl laikoma, kad importo iš šių šalių poveikis Sąjungos pramonės padėčiai yra nedidelis.
6. Uždaroji rinka
(202)
Po atskleidimo kai kurios šalys tvirtino, kad dėl vertikalios PET gamintojų ir perdirbėjų integracijos didelė dalis PET buvo parduodama uždarajam naudojimui ir nekonkuravo su importuojamu produktu. Taip pat teigta, kad uždarosios rinkos dalis yra didelė ir ji turi poveikio analizės rezultatams.
(203)
Remiantis atrinktų Sąjungos gamintojų lygmeniu surinkta informacija nustatyta, kad uždarasis pardavimas buvo nežymus (mažiau 10 proc.). Pabrėžiama, kad aptariamos šalys apie PET gamintojų dalyvavimą pakavimo versle kalbėjo įrengtų PET gamybos pajėgumų prasme, o ne jų pakavimo rinkos dalies prasme. Todėl laikyta, kad tvirtinimas apie didelę uždarojo naudojimo dalį buvo nepagrįstas. Dėl kainų lygio - nustatyta, kad susijusio ir nesusijusio pardavimo kainos buvo panašios.
(204)
Tuo remiantis padaryta išvada, kad nereikia atskirai analizuoti uždarojo pardavimo poveikio, ir šalių tvirtinimai buvo atmesti.
7. Šalių pastabos
(205)
Kai kurios šalys tvirtino, kad, kaip matyti iš susijusios Sąjungos pramonės ekonominės būklės ir pelno, per PTL žalos dėl importo iš Indijos nebuvo. Reikia pažymėti, kad iš tiesų šiuo atveju nustatyta, kad žala nebuvo toliau daroma, todėl šalių tvirtinimas atitinka tyrimo išvadas.
(206)
Kai kurios šalys teigė, kad Sąjungos pramonės padėčiai poveikio galėjo turėti kiti veiksniai, kaip antai struktūrinis Sąjungos pramonės neveiksmingumas ir investicijų stoka, taip pat sezoniniai ir supuolę veiksniai (pvz., blogas oras, ekonomikos krizės). Dėl pirmo punkto pažymėtina, kad Sąjungos pramonė jau restruktūrizuojama, ir iš padidėjusio veiksmingumo matyti, kad šalių tvirtinimas yra nepagrįstas. Dėl supuolusių veiksnių, nors, kaip minėta pirmiau (171 konstatuojamoji dalis), ekonomikos krizės iš tiesų turėjo poveikio Sąjungos pramonės padėčiai 2009 m., panašu, kad šio poveikio dabar nebėra. Dėl blogo oro poveikio, šiuo veiksniu būtų galima iš dalies paaiškinti sumažėjusį suvartojimą per PTL, tačiau, viena vertus, šis tariamas poveikis Sąjungos pramonės padėčiai nebuvo pagrįstas, kita vertus, nedidelis sumažėjimas 2011 m. gali būti greičiau susijęs su laikinu žaliavų trūkumu dėl pasaulinių rinkos pokyčių 2011 m. Taigi, atsižvelgiant į tyrimo išvadas, nė vienas iš minėtų tvirtinimų nėra pagrįstas.
(207)
Be to, kai kurios šalys tvirtino, kad nustojus galioti priemonėms žala nepasikartos, nes dėl Sąjungos pramonės struktūros (koncentracija ir vertikali integracija) ji yra apsaugota nuo importo poveikio. Taip pat tvirtinta, kad netolimoje ateityje nei pageidaujama, nei įmanoma pereiti prie importuojamo PET, ypač dėl to, kad keisti PET tiekėjus yra sudėtinga dėl pirkimo sutarčių ir politikos, taip pat didelių prekių ženklų savininkų (tolesni naudotojai) pripažinimo proceso. Pažymėtina, kad remiantis tyrimo išvadomis Sąjungos pramonė dėl importo per nagrinėjamąjį laikotarpį dar prarado rinkos dalį. Viena vertus, tai rodo, kad Sąjungos pramonė nėra apsaugota nuo importo poveikio, kita vertus, perėjimas prie importuoto produkto nėra hipotetinis - jis jau vyksta. Todėl šie argumentai turėjo būti atmesti.
(208)
Po atskleidimo kai kurios šalys pakartojo tvirtinimą, kad Sąjungos pramonė buvo apsaugota nuo galimos konkurencijos su importu dėl savo struktūros. Pirma, dėl tvirtinimo apie dominuojančią vienos gamintojų grupės, kuri kontroliuoja penkis gamintojus, padėtį Sąjungos rinkoje pažymima, kad Sąjungos rinka yra atvira, joje veikia kiti aštuoni gamintojai, kurie šiai grupei nepriklauso, šioje rinkoje taip pat didėja konkurencija su importu iš trečiųjų šalių - šalių, kurioms taikomos priemonės ir kurioms nėra nustatyta priemonių. Antra, koncentracija yra būdingas šio tipo verslo bruožas, nes šis verslas pagrįstas plataus vartojimo produktu, kuris dėl konkurencijos priklauso nuo masto ekonomijos. Trečia, nenustatyta, kad Sąjungos rinkoje būtų vadinamoji kaina lyderė. Pagaliau šalys pakartojo, kad neanalizuotas importo iš trijų nagrinėjamųjų šalių poveikis atsižvelgiant į vertikalią kai kurių Sąjungos gamintojų integraciją su pakavimo pramone ar PTA gamintojais. Kaip nustatyta 205 konstatuojamojoje dalyje, šie aspektai iš tiesų analizuoti ir nustatyta, kad jie nėra pagrįsti. Be to, patikrinus bendroves, kurios yra vertikaliai integruotos su žaliavų gamintojais, patvirtinta, kad jos neturi lyginamojo pranašumo, nes perleidimai atlikti rinkos kaina. Remiantis tuo, kas išdėstyta, tvirtinimas, kad Sąjungos pramonė yra apsaugota nuo konkurencijos, atmetamas.
(209)
Pagaliau kai kurios šalys tvirtino, kad išvada, jog Indijos eksporto pajėgumai gali būti nukreipti į Sąjungos rinką mažomis kainomis, yra nepagrįsta, nes i) Indijos vidaus rinkos paklausa didėja ir tikimasi, kad ji toliau didės; ii) PET yra daugiau, nei suvartojama vidaus rinkoje, tačiau dėl konkurencijos eksporto rinkose eksporto kainos nebuvo sumažintos iki neįprastai žemo lygio; iii) gamybos pajėgumai Azijoje didėja dėl to, kad tikimasi paklausos visame pasaulyje padidėjimo. Pažymėtina, kad iš šio tyrimo išvadų matyti, kad planuojamas pajėgumų augimas rodo, kad gamybos pajėgumai viršys vidaus rinkos paklausą. Be to, Indijos kainos trečiosiose rinkose buvo mažesnės nei importo iš Indijos į Sąjungą kainos. Remiantis 189-199 konstatuojamosiose dalyse aprašytais nustatytaisiais faktais, tikėtina, kad baigus galioti kompensacinėms priemonėms subsidijuojamas importas iš Indijos dideliais kiekiais ir mažesnėmis nei vidutinės Sąjungos pramonės kainomis bus nukreiptas į Sąjungos rinką. Tuo remiantis šalių argumentai atmetami.
8. Išvada apie žalos pasikartojimo tikimybę
(210)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, daroma išvada, kad panaikinus kompensacines priemones subsidijuojamas importas iš Indijos dideliais kiekiais veikiausiai bus nukreiptas į Sąjungą. Kadangi toliau subsidijuojama, dėl importo kainų veikiausiai bus priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos. Be to, šio importo kainos veikiausiai dar daugiau sumažės, jei eksportuojantys Indijos gamintojai bandys padidinti užimamą rinkos dalį. Tikėtina, kad tai sustiprins spaudimą Sąjungos pramonės kainoms ir turės galimo neigiamo poveikio Sąjungos pramonei.
(211)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos pramonės padėtis pagerėjo, ypač našumas ir pajėgumų naudojimas, taip pat pelno dydis, kuris per PTL buvo beveik tokio lygio, koks buvo nustatytas kaip tikslins pelnas per pirminį tyrimą. Todėl galima daryti išvadą, kad Sąjungos pramonė, nors vis dar nestabilios padėties, materialinės žalos per PTL nepatyrė. Tačiau, atsižvelgiant į galimą didelį subsidijuojamo importo iš Indijos apimties padidėjimą, dėl kurio veikiausiai bus priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės pardavimo kainos, daroma išvada, kad panaikinus priemones padėtis veikiausiai pablogės ir materialinė žala pasikartos.
G. SĄJUNGOS INTERESAI
(212)
Pagal pagrindinio reglamento 31 straipsnį nagrinėta, ar toliau taikant galiojančias kompensacines priemones nebūtų prieštaraujama visos Sąjungos interesams. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję interesai. Visoms suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę pagal pagrindinio reglamento 31 straipsnio 2 dalį.
(213)
Primintina, kad tiek per pirminį tyrimą, tiek per paskutinę priemonių galiojimo termino peržiūrą laikyta, jog nustačius priemones nebūtų prieštaraujama Sąjungos interesams. Be to, per paskutiniąją priemonių galiojimo termino peržiūrą analizė atlikta priemonėms jau galiojant, taigi atliekant vertinimą atsižvelgta į bet kokį pernelyg didelį neigiamą poveikį peržiūros šalims, susijusioms su aptariamomis priemonėmis.
(214)
Atsižvelgiant į tai buvo nagrinėjama, ar, nepaisant išvadų dėl subsidijavimo tęsimosi ir tikimybės, kad žala pasikartos, yra įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju toliau taikant priemones būtų prieštaraujama Sąjungos interesams.
1. Sąjungos pramonės interesai
(215)
Importui iš Indijos toliau taikant kompensacines priemones Sąjungos pramonė galėtų toliau vykdyti restruktūrizaciją ir stiprinti tik neseniai pagerėjusią ekonominę padėtį, nes šios priemonės padėtų Sąjungos pramonei išvengti didelės apimties subsidijuojamo importo iš Indijos poveikio, kuriam Sąjungos pramonė negalėtų pasipriešinti. Todėl Sąjungos pramonei būtų naudinga, jei ir toliau būtų taikomos dabartinės kompensacinės priemonės.
(216)
Atitinkamai daroma išvada, kad Indijai toliau taikant kompensacines priemones nebūtų prieštaraujama Sąjungos pramonės interesams.
2. Nesusijusių Sąjungos importuotojų interesai
(217)
Per šią peržiūrą nebendradarbiavo nė vienas nesusijęs importuotojas. Nepaisant to, kad priemonės importui iš Indijos buvo toliau taikomos, importo apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį beveik padvigubėjo.
(218)
Importuota ir iš kitų trečiųjų šalių, kurioms priemonės netaikomos, šio importo rinkos dalis per PTL gerokai padidėjo (žr. 149 konstatuojamąją dalį). Todėl net taikant priemones importuotojai galėjo pasinaudoti alternatyviais tiekimo šaltiniais.
(219)
Turint omenyje, kad nėra įrodymų, patvirtinančių, jog galiojančios priemonės turėjo didelio poveikio importuotojams, daroma išvada, kad toliau taikant priemones nebus prieštaraujama Sąjungos importuotojų interesams.
3. Žaliavų tiekėjų Sąjungoje interesai
(220)
PTA / MEG yra nagrinėjamojo produkto gamybai naudojama žaliava. Tyrime bendradarbiavo ir klausimyno atsakymus pateikė du iš penkių žinomų žaliavų tiekėjų (vienas PTA tiekėjas ir vienas MEG tiekėjas). Abu žaliavų tiekėjai pritarė priemonių taikymo pratęsimui.
(221)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad atrinkti Sąjungos gamintojai per PTL didžiąją dalį PTA pirko iš bendradarbiaujančio PTA gamintojo. Kadangi PTA Sąjungoje naudojamas tik PET gamybai, pagrįstai manoma, kad PTA gamintojai labai priklauso nuo PET pramonės.
(222)
Kalbant apie bendradarbiaujantį MEG tiekėją, MEG sudarė palyginti nedidelę visos jo apyvartos per PTL dalį. MEG nėra vien tik ar daugiausia naudojamas PET gamybai, tad MEG gamintojai mažiau priklauso nuo padėties PET pramonėje. Todėl manoma, kad subsidijuojamam PET importui iš Indijos toliau taikant priemones MEG tiekėjams būtų padarytas teigiamas, tačiau veikiausiai nedidelis poveikis.
(223)
Teigta, kad žaliavų tiekėjai nepriklauso nuo Sąjungos PET gamintojų; tiksliau tvirtinta, kad iš tiesų du iš keturių atrinktų Sąjungos gamintojų žaliavas importavo.
(224)
Dėl šio tvirtinimo atlikus tyrimą nustatyta, kad daugiausia importuota MEG, kurį galima naudoti ne vien PET gaminti. Nebuvo požymių, kad PTA importas į Sąjungą buvo didesnis nei nežymus. Todėl šis tvirtinimas neturi poveikio išvadoms dėl PTA gamintojų priklausomybės nuo PET gamybos Sąjungoje.
(225)
Taigi manoma, kad tolesnis priemonių subsidijuojamam PET importui iš Indijos taikymas būtų naudingas PTA gamintojams ir šiek tiek mažiau MEG gamintojams. Vadinasi importui iš Indijos toliau taikant priemones nebūtų prieštaraujama žaliavų tiekėjų interesams.
(226)
Po atskleidimo kai kurios šalys tvirtino, kad PTA buvo eksportuojamas, ir dėl to teigė, kad PTA gamintojai nepriklauso nuo Sąjungos pramonės. Šiam tvirtinimui pagrįsti įrodymų nepateikta. Todėl šalių argumentas atmestas kaip nepagrįstas.
(227)
Be to, tos pačios šalys teigė, kad panaikinus priemones PTA gamintojams joks poveikis nebus padarytas, nes bendradarbiaujantys naudotojai tariamai nepradės importuoti ir toliau pirks PET iš Sąjungos pramonės. Todėl PTA suvartojimo lygis Sąjungoje nepasikeis. Remiantis tyrimo išvadomis Sąjungos pramonė dėl importo per nagrinėjamąjį laikotarpį dar prarado rinkos dalį. Tai rodo, kad perėjimas prie importuoto produkto nėra hipotetinis (žr. 164 konstatuojamąją dalį). Todėl šalių argumentas buvo atmestas.
4. PET perdirbimo pramonės interesai
(228)
Sąjungos pramonė tvirtino, kad perdirbimo pramonės padėtis priklauso nuo gryno PET (neperdirbto PET) stabilios kainos Sąjungos rinkoje. Šis tvirtinimas buvo pagrįstas Europos plastikų perdirbėjų asociacijos pranešimu spaudai, kuriame teigiama, kad grynam PET galimai panaikinus priemones perdirbimo pramonės padėtis dar labiau pablogėtų.
(229)
Kai kurios suinteresuotosios šalys nesutiko su tuo, kad perdirbimo pramonės padėtis priklauso nuo stabilios gryno PET kainos Sąjungos rinkoje, teigdamos, kad gryno PET kainos ir perdirbto PET kainos yra nesusijusios. Teigta, kad perdirbtas PET daugiausia naudojamas poliesterių pluoštui gaminti, todėl jo negalima sieti su gryno PET kainų pokyčiais. Be to, pažymėta, kad perdirbtą PET daugiausia naudoja pilstyklos, todėl ši pramonės šaka nepriklauso nuo PET gamintojų. Pagaliau taip pat pažymėta, kad perdirbimo pramonė šiame tyrime apie save kaip suinteresuotąją šalį nepranešė.
(230)
Kadangi šiame tyrime perdirbimo pramonė apie save nepranešė, nė vieno pirmiau nurodyto teiginio nebuvo galima patikrinti remiantis tiksliais skaičiais. Todėl manoma, kad apskritai galiojančios priemonės nepažeistų perdirbimo pramonės Sąjungoje interesų.
5. Naudotojų interesai
(231)
Nagrinėjamasis produktas daugiausia naudojamas vandeniui ir kitiems nealkoholiniams gėrimams skirtiems buteliams gaminti. Kitų pakuočių (maisto produktų, lakštų ir pan.) gamybai jis palyginti nedaug naudojamas. Buteliai iš PET gaminami dviem etapais: i) pirmiausia į formą įpurškiant PET padaromi ruošiniai ir ii) vėliau ruošinys kaitinamas ir iš jo pučiamas butelis. Butelių gamyba gali būti integruotas procesas (t. y. ta pati bendrovė perka PET, gamina ruošinį ir iš jo pučia butelį) arba gali būti atliekamas tik antrasis etapas (butelio pūtimas iš ruošinio). Ruošinius palyginti lengva gabenti, nes jie yra nedideli ir jų galima daug sudėti, tuo tarpu tušti buteliai yra nestabilūs ir dėl dydžio juos labai brangu gabenti.
(232)
Tuo remiantis, galiojančių priemonių poveikiui nagrinėti nustatytos dvi tolesnių naudotojų grupės: i) perdirbėjai ir (arba) butelių gamintojai, kurie PET granules paverčia ruošiniais (arba buteliais) ir juos parduoda tolesniam perdirbimui, ir ii) išpilstymo į butelius bendrovės, kurios užpildo pagal ruošinius pagamintus butelius (ir juos pučia); šiai grupei daugiausia priklauso mineralinio vandens ir nealkoholinių gėrimų gamintojai. Išpilstymo į butelius bendrovės dažnai su PET verslu susijusios per integruotas butelių gaminimo operacijas arba žaliavų perdirbimo susitarimus su subrangovais perdirbėjais ir (arba) butelių gamintojais, kurių vardu jos derasi dėl PET kainų su gamintoju (lengvasis žaliavų perdirbimas) arba netgi perka PET saviems buteliams (sunkusis žaliavų perdirbimas).
(233)
Atliekant tyrimą bendradarbiavo ir klausimyno atsakymus pateikė septyniolika naudotojų (penki perdirbėjai ir dvylika išpilstymo į butelius bendrovių). Bendradarbiaujantys perdirbėjai sudarė 22,7 proc., o išpilstymo į butelius bendrovės - 13 proc. viso PET suvartojimo Sąjungoje. Klausimyno atsakymus pateikė įvairių tarptautinių išpilstymo į butelius bendrovių (žinomų kaip prekių ženklo savininkai) skyriai.
(234)
Nustatyta, kad bendradarbiaujantys naudotojai PET daugiausia pirko iš Sąjungos gamintojų ir tik dalį importavo. Apytikriai pusę jų importo sudarė importas iš Indijos, taigi tai buvo tik nedidelė perkamo PET dalis. Vis dėlto importuota ir iš kitų trečiųjų šalių, kurioms netaikomos priemonės, ir šiam importui per PTL teko palyginti didelė rinkos dalis (žr. 149 konstatuojamąją dalį). Todėl net taikant priemones naudotojai galėjo pasinaudoti alternatyviais tiekimo šaltiniais.
6. Naudotojų pramonės argumentai
(235)
Naudotojai teigė, kad pastaraisiais metais gerokai padidėjusi PET kaina jiems turėjo didelio poveikio, nes padidėjusios kainos dalies dabartinėmis ekonominėmis sąlygomis jie negalėjo perkelti mažmenininkams ir vartotojams. Tvirtinta, kad kaina padidėjo dėl to, kad daugelį metų taikytos prekybos apsaugos priemonės, kuriomis tuo metu, kai Sąjungos PET pramonė ėmė labiau koncentruotis ir integruotis, Sąjungos gamintojai buvo apsaugoti nuo konkurencijos su importuojamu produktu. Taigi naudotojai teigė, kad dėl taikomų priemonių ir jų tariamo poveikio PET kainoms sumažėjo vartotojų grandies pramonės užimtumas, MTTP ir konkurencingumas eksporto rinkose, o dar didesnis poveikis padarytas MVĮ. Taip pat teigta, kad dėl taikomų priemonių darbo vietų prarasta daugiau, nei šiuo metu Sąjungos PET pramonėje dirba darbuotojų.
6.1. Jautrumas kainoms ir naudotojų sąnaudų struktūra
(236)
Dėl perdirbėjų priklausomybės nuo PET kainų nustatyta, kad PET sudaro apie 80 proc. visų jų sąnaudų. Todėl PET laikomas didžiausia šio tipo verslo sąnaudų dedamąja. Be to, nustatyta, kad perdirbėjų pramonė buvo palyginti susiskaidžiusi, jos derybinės pozicijos buvo menkos, palyginti su didelėmis išpilstymo į butelius bendrovėmis, ir ji turėjo struktūrinių problemų, būdingų prekinės gamybos pramonei. Dėl to šis sektorius vis labiau vertikaliai integravosi su išpilstymo į butelius bendrovėmis ir naudojosi žaliavų perdirbimo susitarimais, pagal kuriuos užtikrinami perdirbimo mokesčiai, o dėl PET kainos galiausiai derasi ir ją moka išpilstymo į butelius bendrovės. Apskaičiuota, kad didžiąją PET pirkimų dalį Sąjungos rinkoje tiesiogiai kontroliuoja didžiosios išpilstymo į butelius bendrovės. Kadangi į sutartis dėl ruošinių dažnai įtraukiamas mechanizmas PET kainų svyravimams atspindėti, perdirbėjai vis mažiau priklauso nuo PET kainų pokyčių.
(237)
Po atskleidimo kai kurie naudotojai nesutiko su išvada dėl didesnio naudojimosi žaliavų perdirbimo susitarimais ir kainų formulėmis. Byloje surinkta informacija patvirtinama, kad tokia tendencija yra. Todėl šis teiginys buvo atmestas.
(238)
Teigta, kad taikomos priemonės perdirbėjams nebūtų žalingos, jei tokios pačios priemonės būtų taikomos ruošinių importui į Sąjungą. Tvirtinta, kad vietovėse prie Sąjungos pasienio su trečiosiomis šalimis, kuriose PET importui iš Indijos priemonės netaikomos, skatinama perkelti ruošinių gamybos vietą ir importuoti juos į Sąjungą nemokant PET taikomų kompensacinių priemonių. Pripažįstama, kad iš dalies šiam procesui vykti yra ekonominio pagrindo. Tačiau atsižvelgiant į gabenimo sąnaudas, gamybos vietos keitimas veikiausiai įmanomas tik nedideliais atstumais. Apskritai, tariamas neigiamas aptariamų priemonių poveikis kai kuriems perdirbėjams yra laikomas nežymiu.
(239)
Dėl PET kainos poveikio išpilstymo į butelius bendrovėms, remiantis pateiktais duomenimis apskaičiuota, kad PET sudaro 9 proc. (svertinis vidurkis) visų į butelius išpilstytų nealkoholinių gėrimų sąnaudų ir 12 proc. į butelius išpilstyto mineralinio vandens sąnaudų. Tai rodo, kad PET nėra pagrindinė išpilstymo į butelius pramonės sąnaudų dedamoji.
(240)
Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad išpilstymo į butelius bendrovės dažniau rinkdavosi PET, tačiau tai nebuvo vienintelė jų naudojama pakavimo medžiaga. PET produktai sudarė 75 proc. vandens išpilstymo į butelius bendrovių apyvartos ir 50 proc. nealkoholinių gėrimų gamintojų apyvartos. Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad daugelio didelių išpilstymo į butelius bendrovių (prekių ženklų savininkų) ir PET gamintojų sutarčių buvo pagrįstos formule, pagal kurią kaina buvo koreguojama norint parodyti PET žaliavų kainų svyravimus. Tai patvirtina didžiųjų ir kartu tipiškiausių išpilstymo į butelius bendrovių derybines galias dėl PET gamintojų perdirbimo apimties.
(241)
Po atskleidimo kai kurie naudotojai pakartojo argumentą, kad PET yra pagrindinė perdirbėjų, nealkoholinių gėrimų ir į butelius išpilstyto vandens pramonės sąnaudų dedamoji, o dėl to padarytos išvados buvo netikslios ir nepagrįstos pateiktais duomenimis. Pažymima, kad perdirbėjų padėtis analizuota atskirai ir ši pastaba jų atveju yra nepagrįsta (žr. 236 konstatuojamąją dalį). Dėl išpilstymo į butelius bendrovių padėties vertinimo patvirtinama, kad per tyrimą nustatyti sąnaudų santykiai yra pagrįsti bendradarbiaujančių išpilstymo į butelius bendrovių pateiktais duomenimis pagal visoms šalims prieinamą metodiką. Nustatyti sąnaudų santykiai atitinka ankstesnių tyrimų dėl to paties nagrinėjamojo produkto (14) išvadas. Todėl šalių teiginiai laikyti nepagrįstais.
(242)
Po atskleidimo kai kurie naudotojai teigė, kad iš Sąjungos interesų analizės nebuvo matyti jų pateiktų duomenų apie konkrečias bendroves ir informacijos esmės. Patvirtinama, kad naudoti naudotojų klausimyno atsakymuose pateikti duomenys. Visos susijusios šalys galėjo susipažinti su skaičiavimo metodika. Tuo remiantis šis argumentas buvo atmestas.
(243)
Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad remiantis numatomu ir (arba) pageidaujamu PET kainų sumažėjimu, kurį numatė pačios patikrintos išpilstymo į butelius bendrovės, panaikinus priemones sąnaudos išpilstymo į butelius bendrovėms sumažėtų nežymiai. Remiantis šiais PET kainos skaičiavimais ir nustatytais sąnaudų santykiais apskaičiuota, kad išpilstymo į butelius bendrovių sąnaudos, susijusios su jų PET veikla, atitinkamai sumažėtų 0,3-0,7 proc.
(244)
Po atskleidimo kai kurie naudotojai nesutiko su šia išvada ir teigė, kad bet koks sąnaudų sutaupymas būtų reikšmingas. Kai kurie naudotojai su pastabomis pateikė naujų skaičiavimų, tačiau nepateikė naujų įrodymų. Pabrėžiama, kad būsimas taupymas yra hipotetinis, kaip tą pripažino patys kai kurie naudotojai. Dėl perdirbėjų šiame segmente nenumatyta jokio kiekybiškai įvertintino būsimo taupymo. Dėl išpilstymo į butelius bendrovių manyta, kad jei tariamas PET kainų sumažėjimas tikrai įvyktų, atsižvelgiant į išpilstymo į butelius bendrovių sąnaudų struktūrą 0,3-0,7 proc. sąnaudų sutaupymas, palyginti su visomis sąnaudomis, negalėtų būti laikomas reikšmingu. Kadangi nepateikta naujų įrodymų, tvirtinimas atmestas kai nepagrįstas.
(245)
Teigta, kad kai kuriems į butelius pilstomo vandens gamintojams būdingas pažeidžiamumas dėl teisinių reikalavimų, nustatytų šaltinių vandeniui, kuris turi būti pilstomas į butelius prie šaltinių, ir dėl ribojamos vandens išgavimo apimties. Šiame sektoriuje daugiausia MVĮ, o tai turi poveikio aptariamų bendrovių sąnaudų struktūrai. Be to, pastebėta, kad įvairiose valstybėse narėse galutinių produktų kainos skiriasi nelygu vietos gyventojų perkamoji galia. Tuo remiantis manoma, kad PET kainų sumažėjimas panaikinus priemones būtų labiau pastebimas šiam išpilstymo į butelius pramonės sektoriui.
6.2. Tariamai didesnės kainos ir Sąjungos pramonės pelnas
(246)
Kai kurios šalys teigė, kad Sąjungos PET gamintojai taiko didesnes kainas ir gauna didesnį pelną, dėl to 2011 m. padidėjo kainos. Šis teiginys paremtas PET kainų ir jų taikymo žaliavoms Sąjungoje palyginimu su padėtimi Azijos rinkoje ir JAV. Tvirtinta, kad taip atsitiko dėl to, kad taikoma daug prekybos taisomųjų priemonių.
(247)
Pažymėtina, kad PET kainos 2011 m. padidėjo, o 2009 m. buvo sumažėjusios visame pasaulyje, nes keitėsi su žaliavomis susijusios sąnaudos (žr. 155 konstatuojamąją dalį). Iš šalių pateiktų duomenų sistemiškai matyti, kad PET kainų raida Europoje, Azijoje ir JAV buvo labai panaši. Vis dėlto yra ir PET kainų skirtumų pasaulyje, kurie yra susiję su įvairiomis priežastimis, visų pirma su specifine kiekvieno regiono sąnaudų struktūra. Dėl tvirtinimo, kad pelno lygis Sąjungoje yra didesnis, pažymėtina, kad net išskirtinėmis aplinkybėmis 2010 m. pabaigoje ir 2011 m. pradžioje Sąjungos pramonė vos pasiekė pelningumo lygį, kuris laikytas pagrįstu šio tipo pramonės sektoriui. Negauta įrodymų dėl didesnio pelno. Todėl tvirtinimą, kad PET kainos ir pelnas Sąjungoje yra didesni dėl galiojančių aptariamų priemonių, teko atmesti.
(248)
Po atskleidimo kai kurios šalys pakartojo argumentą, kad Sąjungos kainos buvo nepagrįstai didelės, o tai rodo susikaupusių antidempingo priemonių poveikį rinkoje, kurioje yra Sąjungos gamintojų koncentracija, vertikali integracija ir ribotas produkcijos kiekis, kuriuo negalima patenkinti suvartojimo poreikių. Taip pat teigta, kad kainų duomenys taip pat rodo, kad iš didesnių kainų Sąjungoje nematyti didesnių žaliavų sąnaudų. Pažymima, kad į argumentus dėl Sąjungos pramonės koncentracijos, vertikalios integracijos ir gamybos pajėgumų atsakyta atitinkamai 207 ir 259 konstatuojamosiose dalyse. Dėl tariamo šių veiksnių poveikio PET kainai Sąjungoje primenama, kad PET kainų raida priklauso nuo žaliavų, kurios sudaro iki 90 proc. PET sąnaudų, kainos (žr. 173 konstatuojamąją dalį). Be to, PET kainų padidėjimas 2010-2011 m. buvo pasaulinis reiškinys (žr. 172 konstatuojamąją dalį). Todėl šalių teiginiai buvo nepagrįsti.
(249)
Dėl argumento, susijusio su Sąjungos PET kainų ir Azijos ir JAV kainų skirtumu, be išvadų, kurios jau nurodytos 244 konstatuojamojoje dalyje, nustatyta, kad JAV ir Sąjungos rinkų kainų skirtumas buvo nepastovus, tačiau vidutinis. Sąjungos kainos nebuvo nuolatos didesnės, kaip teigta. Nustatyta, kad Sąjungos ir Azijos rinkos yra labai skirtingos dėl sąnaudų struktūrų, kurios visų pirma susijusios su rinkos dydžiu ir masto ekonomija, taip pat galimybėmis gauti žaliavas ir pajėgumais. Todėl lyginti šių dviejų rinkų vidutines kainas nebuvo prasminga. Todėl nustatyta, kad šalių argumentas buvo nepagrįstas.
(250)
Be to, kai kurios šalys teigė, kad iš Sąjungos kainų matyti didesnis žaliavų sąnaudų pasiskirstymas, palyginti su JAV ar Azija. Pasiskirstymai lyginami taip pat kaip kainos įvairiose regiono rinkose, skiriasi tik tai, kad atsižvelgiama į žaliavų kainų svyravimus įvairiose regiono rinkose. Vis dėlto esamais rinkų struktūriniais skirtumais galima paaiškinti perdirbimo mokesčių skirtumą. Išskirtinis Sąjungos pramonės pelnas 2010 m. pabaigoje ir 2011 m. pradžioje paaiškintas 179 konstatuojamojoje dalyje. Nė vienu atveju nenustatyta, kad priemonės būtų turėję tam įtakos. Todėl šalių argumentas atmestas.
(251)
Tos pačios šalys taip pat teigė, kad didžiausi Sąjungos gamintojai Sąjungoje taikė didesnes kainas nei kitose rinkose ir 2010 m. Sąjungoje gavo didesnį pelną nei kitur. Dėl to manoma, kad ekonomiškai pagrįsta, jog tarptautinės bendrovės sąnaudų struktūra yra kitokia, todėl skirtingose regiono rinkose taikomos skirtingos kainos. Išskirtinis pelno lygis 2010 m. pabaigoje ir 2011 m. pradžioje paaiškintas 179 konstatuojamojoje dalyje Todėl šis argumentas buvo atmestas.
6.3. Ekonominė naudotojų padėtis ir tariamas priemonių poveikis
(252)
Taip pat pateikta argumentų dėl blogėjančios naudotojų pramonės ekonominės padėties, kaip antai gamyklų uždarymo ir užimtumo mažinimo. Teigta, kad taip atsitiko dėl padidėjusios PET kainos. Be to, teigta, kad Europos pagrindinių prekių ženklų konkurencija sumažėjo, nes jų eksportas į trečiąsias šalis tiesiogiai konkuravo su į butelius išpilstytais produktais, kurie gaminti naudojant PET už tarptautines kainas.
(253)
Reikėtų pažymėti, kad remiantis bendradarbiaujančių naudotojų pateikta informacija, naudotojų segmentas nebuvo nuostolingas, net jei bendras pelningumo lygis per PTL ir sumažėjo. Nustatyta, kad naudotojų pramonės pelno dydis, kuris buvo apskaičiuotas remiantis klausimyno atsakymais ir taikant metodiką, su kuria visos šalys galėjo susipažinti, buvo toks pat, kaip Sąjungos pramonei per PTL nustatytas pelningumo dydis. Dvi patikrintos bendrovės (išpilstymo į butelius bendrovės) nurodė per nagrinėjamąjį laikotarpį toliau didinusios gamybos apimtį ir pelningumą. Nustatyta, kad kai kurių perdirbėjų pelnas buvo ribinis, o kai kuriais atvejais susidurta su struktūriniais ir finansiniais sunkumais. Tačiau šiuo atžvilgiu nebuvo įmanoma nustatyti jokio tiesioginio ryšio su taikomomis priemonėmis. Panašiai šiek tiek pablogėjusi išpilstymo į butelius bendrovių ekonominė padėtis buvo susijusi su sunkumais, kurie iškilo 2011 m. staiga padidėjus PET kainai ir dėl ekonomikos nuosmukio to padidėjimo nepavykus perkelti mažmenininkams. Nustatyta, kad 2011 m. iš dalies pablogėjo naudotojų pramonės padėtis, tačiau neįrodytas pablogėjimo ir taikomų priemonių ryšys, ypač atsižvelgiant į tai, kad priemonės taikytos nuo 2000 m.
(254)
Po atskleidimo kai kurios šalys nesutiko su išvada, kad naudotojų pramonė dirbo nenuostolingai. Be to, šalys teigė, kad naudotojų pelno dydis buvo mažesnis nei Sąjungos pramonės. Dėl naudotojų pramonės pelningumo vertinimo - iš bendradarbiaujančių naudotojų gauta informacija šio teiginio neatitinka. Šalims buvo atskleista metodika. Kai kurie naudotojai galėjo patirti nuostolių, tačiau apskritai nustatyta, kad naudotojų pramonė veikė pelningai. Bet kokiu atveju, nustačius, jog padidėjusios PET kainos yra naudotojų pelningumui įtakos turintis veiksnys, nebuvo įrodyta, kad priemonės ir aptariamų bendrovių pelningumas būtų susiję. Tvirtinimas dėl naudotojų ir Sąjungos pramonės pelno dydžių palyginimo buvo nepagrįstas. Dėl Sąjungos pramonės pelningumo nepastovumo (žr. 176-179 konstatuojamąsias dalis) šių dviejų segmentų palyginimas nebuvo laikytas įtikinamu. Bet kuriuo atveju abiejų segmentų pelningumo lygis per PTL buvo panašus (žr. 253 konstatuojamąją dalį). Todėl šalių pastabos atmestos kaip nepagrįstos.
(255)
Dėl tariamo poveikio Sąjungos mineralinio vandens ar nealkoholinių gėrimų buteliuose gamintojų eksporto konkurencijai, šis teiginys nebuvo pagrįstas, taip pat neįrodytas šio poveikio ryšys su galiojančiomis priemonėmis.
(256)
Po atskleidimo šalys pakartotojo, kad didėjančios PET kainos turi neigiamo poveikio į butelius išpilstyto vandens eksporto konkurencijai. Pripažįstama, kad PET kainų padidėjimas, be kitų veiksnių, gali turėti neigiamo poveikio į butelius išpilstyto vandens eksporto konkurencingumui. Vis dėlto, kadangi nenustatyta PET kainų padidėjimo ir aptariamų priemonių ryšio, nes PET kainos visų pirma priklauso nuo žaliavų kainų, atmesta, kad priemonės turėtų poveikio blogėjančiai konkurencijai.
(257)
Pagaliau dėl tariamo priemonių poveikio užimtumui per tyrimą nustatyta, kad naudotojų pramonės prarastos darbo vietos, kaip patikrinta, buvo daugiausia susijusios su našumo ir efektyvumo didinimu, o dalis jų - su laikinųjų darbuotojų skaičiaus mažinimu.
(258)
Po atskleidimo kai kurios šalys nesutiko su šia išvada dėl to, kad joje neatsispindi viso sektoriaus padėtis. Be 254 konstatuojamojoje dalyje aprašytų išvadų pažymima, kad perdirbėjų nurodytas darbo vietų skaičius gerokai padidėjo, nė vienas perdirbėjas nenurodė, kad būtų sumažėję darbo vietų. Išpilstymo į butelius bendrovės nurodė, kad darbo vietų prarado dėl padidėjusios PET kainos. Tačiau PET kaina padidėjo visame pasaulyje, todėl nenustatyta sąsajos tarp prarastų darbo vietų ir priemonių. Be to, 90 proc. prarastų darbo vietų, nurodytų naudotojų klausimyno atsakymuose, buvo susiję su trimis bendrovėmis. Viena jų, patikrintas naudotojas, kuriam tenka didelė dalis nurodytų prarastų darbo vietų, per nagrinėjamąjį laikotarpį gerokai padidino gamybos apimtį, todėl tos prarastos darbo vietos yra susijusios su padidėjusiu našumu. Dėl kitų dviejų bendrovių nustatyta, kad jų pelningumo dydis buvo vienas didžiausių tarp bendradarbiaujančių jų segmento šalių ir viršijo tikslinį Sąjungos pramonės pelną šiuo atveju. Todėl tvirtinimai buvo atmesti.
6.4. Kiti argumentai
(259)
Po atskleidimo kai kurios šalys tvirtino, kad Sąjungos gamintojai neturi pakankamai pajėgumų esamai paklausai patenkinti. Pažymima, kad Sąjungos pramonė per PTL išnaudojo 86 proc. savo gamybos pajėgumų ir turi pakankamai nepanaudotų pajėgumų visam PET vidaus suvartojimui patenkinti. Be to, ir toliau importuojama iš kitų šalių, kurioms nustatytos priemonės, ir šalių, kurioms netaikomos priemonės, ir ši tendencija didėja. Taip pat baigė galioti Pietų Korėjai taikomos priemonės, panaikinamos ir iš Malaizijos ir Indonezijos importuojamam nagrinėjamajam produktui taikomos priemonės. Be to, PET perdirbimo pramonė gali būti kitas PET šaltinis PET paklausai Sąjungoje patenkinti. Dėl šių priežasčių laikyta, kad tariamos naudotojų problemos dėl tariamos nepakankamos Sąjungos gamybos apimties, yra nepagrįstos.
(260)
Po atskleidimo kai kurie naudotojai teigė, kad analizuojant neatsižvelgta į nurodytą neigiamą susikaupusių priemonių šios peržiūros nagrinėjamajam produktui poveikį. Dėl to pažymima, kad kompensacinėmis priemonėmis paprasčiausiai ištaisomas žalingas nustatyto subsidijavimo poveikis. Teigtas susikaupęs poveikis nebuvo įrodytas. Priešingai, nepaisant galiojančių priemonių iš šalių, kurioms priemonės nustatytos, buvo toliau importuojama, o tokio importo apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį net padidėjo. Be to, galima importuoti iš šalių, kurioms priemonės nenustatytos, ši tendencija vis stiprėja, o tokio importo apimtis yra didelė. Todėl šalių argumentas buvo atmestas.
7. Išvada dėl Sąjungos interesų
(261)
Baigiant tikimasi, kad importui iš Indijos pratęsus kompensacinių priemonių taikymą Sąjungos pramonei būtų sudaryta galimybė gerinti ir stabilizuoti ekonominę padėtį ir pasinaudoti pastaraisiais metais vykdytomis investicijomis ir konsolidacija.
(262)
Taip pat manoma, kad pagerėjusi Sąjungos ekonominė padėtis gali būti naudinga PTA gamintojams ir šiek tiek mažiau - MEG gamintojams Sąjungoje.
(263)
Kai kurių naudotojų ekonominė padėtis nuo paskutinės peržiūros pablogėjo, nustatyta, kad didžiausias neigiamas poveikis, veikiausiai ypač dėl pastarojo meto PET kainos padidėjimo, padarytas būtent mažiesiems vandens buteliuose gamintojams, nes esamomis ekonominėmis aplinkybėmis jie negalėjo padidėjusios kainos dalies perkelti mažmenininkams. Tačiau nustatyta, kad 2011 m. Sąjungos pramonės išskirtiniai kainos ir pelno dydžio pokyčiai yra pasaulinis reiškinys, pirmiausia dėl žaliavų kainų padidėjimo. Todėl nustatyta, kad teiginiai dėl didesnių kainų ir pelno dydžių sąsajų su aptariamomis priemonėmis yra nepagrįsti. Tuo pačiu metu Sąjungos rinka lieka atvira rinka, kurioje yra alternatyvių tiekimo iš kitų trečiųjų šalių, kurioms priemonės netaikomos, šaltinių.
(264)
Tokiomis aplinkybėmis neįrodytas PET kainų padidėjimo ir galiojančių priemonių ryšys. Nustatyta, kad nepaisant galiojančių priemonių perdirbėjų ekonominė padėtis yra stabili. Nustatyta, kad išpilstymo į butelius bendrovių PET sąnaudų dalis, palyginti su visomis sąnaudomis, yra nedidelė. Be to, neįrodyta, kad būtų PET kainos svyravimų ir priemonių ryšys. Tuo remiantis nustatyta, kad priemonės neturi neproporcingo poveikio naudotojams.
(265)
Atsižvelgiant į visus nurodytus veiksnius, negalima daryti aiškios išvados, kad tolesnis dabartinių kompensacinių priemonių taikymas prieštarautų Sąjungos interesams.
H. KOMPENSACINĖS PRIEMONĖS
(266)
Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama rekomenduoti toliau taikyti galiojančias priemones. Be to, nustatytas laikotarpis, per kurį po šios informacijos atskleidimo šalys galėjo pareikšti prieštaravimų. Į pateiktą pagrįstą informaciją ir pastabas buvo deramai atsižvelgta.
(267)
Remiantis pirmiau atlikta analize, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalį importuojamam Indijos kilmės PET reikėtų toliau taikyti galiojančias kompensacines priemones. Primenama, kad šios priemonės yra specifiniai muitai.
(268)
Šiame reglamente konkrečioms bendrovėms nurodytos kompensacinio muito normos taikomos tik šių bendrovių, t. y. konkrečiai paminėtų juridinių asmenų pagamintam importuojamam nagrinėjamajam produktui. Importuojamajam nagrinėjamajam produktui, pagamintam bet kurios kitos bendrovės, kurios pavadinimas ir adresas konkrečiai nenurodytas šio reglamento 1 straipsnio 2 dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai minėtomis bendrovėmis, negali būti taikomos šios normos - jiems taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.
(269)
Visus prašymus taikyti šias individualias kompensacinio muito normas (pvz., pasikeitus įmonės pavadinimui arba įsteigus naujas gamybos ar pardavimo įmones) iš karto reikėtų siųsti Komisijai kartu su visa svarbia informacija, ypač apie bendrovės veiklos pasikeitimus, susijusius su gamyba, vidaus ir eksporto pardavimu, kurie, pavyzdžiui, yra susiję su tokiu pavadinimo arba gamybos ir pardavimo įmonių pasikeitimu. Prireikus reglamentas turi būti iš dalies pakeistas atnaujinant bendrovių, kurioms taikomos individualios muito normos, sąrašą.
(270)
Siekiant užtikrinti tinkamą kompensacinio muito įgyvendinimą, kitiems eksportuotojams nustatyto dydžio muitas turėtų būti taikomas ne vien tik nebendradarbiaujantiems eksportuotojams, bet ir toms bendrovėms, kurios per PTL nevykdė jokio eksporto. Tačiau pastarosios bendrovės, joms įvykdžius pagrindinio reglamento 20 straipsnyje nustatytus reikalavimus, raginamos pagal tą straipsnį pateikti prašymą atlikti peržiūrą, kad jų padėtis būtų išnagrinėta individualiai,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Importuojamam Indijos kilmės polietileno tereftalatui, kurio klampos skaičius pagal ISO standartą 1628-5 yra 78 ml/g arba didesnis ir kurio KN kodas šiuo metu yra 3907 60 20, nustatomas galutinis kompensacinis muitas.
2. Galutinio kompensacinio muito norma, taikoma 1 dalyje aprašytam ir toliau išvardytų bendrovių pagamintam produktui, yra ši:
Šalis
Bendrovė
Kompensacinis muitas
(EUR/t)
Papildomas TARIC kodas
Indija
Reliance Industries Ltd
90,4
A181
Indija
Pearl Engineering Polymers Ltd
74,6
A182
Indija
Senpet Ltd
22,0
A183
Indija
Futura Polyesters Ltd
0
A184
Indija
Dhunseri Petrochem & Tea Limited
106,5
A585
Indija
Visoms kitoms bendrovėms
69,4
A999
3. Jeigu prieš išleidžiant prekes į laisvą apyvartą jos sugadinamos ir dėl to faktiškai sumokėta arba mokėtina kaina proporcingai paskirstoma siekiant nustatyti muitinę vertę pagal 1993 m. liepos 2 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93, išdėstančio Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, įgyvendinimo nuostatas (15) 145 straipsnį, kompensacinio muito dydis, apskaičiuotas remiantis pirmiau nurodytais dydžiais, yra sumažinamas tokia procentine dalimi, kuri atitinka proporcingai paskirstytą faktiškai sumokėtą arba mokėtiną kainą.
4. Neatsižvelgiant į 1 ir 2 dalis, galutinis kompensacinis muitas netaikomas importuojamam produktui, išleistam į laisvą apyvartą pagal 2 straipsnį.
5. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
2 straipsnis
1. Importuojamas produktas atleidžiamas nuo 1 straipsniu nustatytų kompensacinių muitų, jei Sprendime 2000/745/EB, su pakeitimais kas tam tikrą laikotarpį, išvardytos bendrovės jį gamina ir tiesiogiai eksportuoja (t. y. išrašoma sąskaita faktūra ir produktas išsiunčiamas) bendrovei, kuri veikia kaip Sąjungos importuotojas, produktą deklaruodamos pagal atitinkamą papildomą TARIC kodą, ir jei laikomasi 2 dalyje nustatytų sąlygų.
2. Pateikus prašymą išleisti į laisvą apyvartą, nuo muitų atleidžiama atitinkamos valstybės narės muitinei pateikus galiojančią eksportuojančių bendrovių, kurių įsipareigojimai yra priimti, išduotą įsipareigojimo sąskaitą faktūrą, kurioje nurodyti pagrindiniai priede išvardyti duomenys. Nuo muito atleidžiama, jeigu produktus deklaravus ir pateikus muitinei, jie tiksliai atitinka įsipareigojimo sąskaitoje faktūroje nurodytą aprašymą.
3 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2013 m. gegužės 21 d.