NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 801/2013
ze dne 22. srpna 2013,
kterým se mění nařízení (ES) č. 1275/2008, pokud jde o požadavky na ekodesign z hlediska spotřeby elektrické energie elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře v pohotovostním režimu a ve vypnutém stavu, a kterým se mění nařízení (ES) č. 642/2009, pokud jde o požadavky na ekodesign televizních přijímačů
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES ze dne 21. října 2009 o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie (1), a zejména na čl. 15 odst. 1 uvedené směrnice,
po poradě s konzultačním fórem o ekodesignu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Ustanovení čl. 16 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/32/ES (2) stanoví prováděcí opatření, přičemž jedním z prioritních opatření je snížit ztráty v pohotovostním režimu u určité skupiny spotřebičů.
(2)
Spotřebou elektrické energie elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře připojených na síť v pohotovostním režimu se zabývala technická, environmentální a ekonomická studie zaměřená na ztráty v pohotovostním režimu a ve vypnutém stavu, která byla provedena v letech 2006 a 2007. Studie dospěla k závěru, že možnost připojení k síti se má stát běžnou vlastností zařízení určených pro domácnosti a kanceláře. Regulativní výbor pro ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie doporučil dne 21. června 2008 řešit otázku pohotovostního režimu při připojení na síť samostatně vzhledem k nedostatku údajů v uvedené době.
(3)
Pracovní plán pro ekodesign na období 2009-2011 označil pohotovostní režim při připojení na síť za jednu z priorit. V souladu s tím provedla Komise v letech 2010 a 2011 přípravnou studii za účelem analýzy technických, environmentálních a ekonomických aspektů pohotovostního režimu při připojení na síť. Výsledky studie, která byla vypracována ve spolupráci se zúčastněnými a zainteresovanými stranami z EU a třetích zemí, byly zveřejněny.
(4)
Ve studii byla spotřeba elektrické energie elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře prodaných ve Společenství vztahující se k podmínkám zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť v roce 2010 odhadnuta na 54 TWh, což odpovídá 23 Mt emisí CO2. Předpokládá se, že pokud nebudou přijata žádná zvláštní opatření, zvýší se spotřeba v roce 2020 na 90 TWh. Dospělo se k závěru, že spotřebu elektrické energie související s pohotovostním režimem při připojení na síť lze výrazně omezit. Toto nařízení by mělo zlepšit pronikání technologií přinášejících zlepšenou energetickou účinnost funkcí pohotovostního režimu při připojení na síť na trhy, což by podle odhadů ve srovnání se scénářem, kdy by nebyla přijata žádná opatření, vedlo v roce 2020 k úsporám elektrické energie ve výši 36 TWh a v roce 2025 ve výši 49 TWh.
(5)
Studie zejména zjistila, že pro dosažení těchto potenciálních úspor má zásadní význam funkce řízení spotřeby elektrické energie, která zařízení ve chvíli, kdy nezajišťuje hlavní funkci, přepne do stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť. Uznává se, že zařízení opětovně aktivované vnějším nebo vnitřním signálem může být po omezenou dobu v aktivním režimu nezávisle na své hlavní funkci či funkcích, například pro to, aby bylo možno provést údržbu nebo stažení softwaru. Řízení spotřeby elektrické energie by mělo zajistit, aby se produkt po dokončení těchto úkonů vrátil do stavu pohotovostního režimu při připojení na síť.
(6)
Přípravná studie dospěla k závěru, že u pohotovostního režimu při připojení na síť je třeba rozlišovat požadavky podle míry dostupnosti sítě. Pro tyto účely byl určen omezený počet zařízení HiNA, mezi kterými figuruje router, síťový switch, bezdrátový přístupový bod sítě, hub a modem, jejichž hlavní funkcí je zpracovávat provoz sítě. Jelikož u těchto zařízení se očekává, že budou reagovat na příchozí provoz okamžitě, stav pohotovostního režimu při připojení na síť se může rovnat klidovému stavu.
(7)
Vzhledem k tomu, že funkce v podmínkách pohotovostního režimu a pohotovostního režimu při připojení na síť jsou vzájemně propojeny a sortiment výrobků je stejný, konzultační fórum o ekodesignu dne 14. září 2011 podpořilo názor, že požadavky na ekodesign, pokud jde o pohotovostní režim při připojení na síť, by měly být stanoveny v aktu, kterým se změní stávající nařízení Komise (ES) č. 1275/2008 (3).
(8)
Požadavky na pohotovostní režim a vypnutý stav a na pohotovostní režim při připojení na síť by měly být přezkoumány společně. Vzhledem k tomu, že datum přezkumu stanovené v nařízení (ES) č. 1275/2008 předchází vstupu v platnost první etapy požadavků na pohotovostní režim při připojení na síť, datum přezkumu stanovené v nařízení by mělo být o jeden rok odloženo.
(9)
Vzhledem k tomu, že televizní přijímače, které jsou předmětem výrobkově specifického prováděcího opatření pro ekodesign, byly vyňaty z působnosti nařízení (ES) č. 1275/2008, jsou požadavky na ekodesign pohotovostního režimu při připojení na síť pro televizní přijímače uvedeny v nařízení Komise (ES) č. 642/2009 (4). V rámci technické, environmentální a ekonomické studie o pohotovostním režimu při připojení na síť byl učiněn odhad, že splnění požadavků na ekodesign pohotovostního režimu při připojení na síť pro televizní přijímače by do roku 2020 přineslo úspory přibližně 10 TWh.
(10)
U kávovarů konzultační fóra o ekodesignu (5) dne 16. prosince 2011 a dne 18. dubna 2012 podpořila názor, že by nemělo být přijato výrobkově specifické prováděcí opatření, ale že pro kávovary by měly být jednoznačněji stanoveny požadavky na pohotovostní režim v nařízení (ES) č. 1275/2008.
(11)
Toto nařízení zavádí specifikace pro uplatňování požadavků na řízení spotřeby elektrické energie kávovarů, pokud jde o implicitní dobu, po jejímž uplynutí se zařízení automaticky přepne do pohotovostního režimu / vypnutého stavu.
(12)
Z technické, environmentální a ekonomické studie o kávovarech pro domácnost, provedené v rámci směrnice o ekodesignu, lze dojít k závěru, že omezení implicitní doby, po jejímž uplynutí se kávovary automaticky přepnou do pohotovostního režimu / vypnutého stavu, povede do roku 2020 k dodatečným ročním úsporám více než 2 TWh. Tyto úspory nebyly vzaty v úvahu v rámci úspor předpokládaných v souvislosti s nařízením (ES) č. 1275/2008,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Změny nařízení (ES) č. 1275/2008
Nařízení (ES) č. 1275/2008 se mění takto:
1)
Název se nahrazuje tímto:
2)
Článek 1 se nahrazuje tímto:
„Článek 1
Předmět a oblast působnosti
Toto nařízení stanoví požadavky na ekodesign týkající se spotřeby elektrické energie v pohotovostním režimu, ve vypnutém stavu a v pohotovostním režimu při připojení na síť pro uvádění elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře na trh.
Toto nařízení se nevztahuje na elektrická a elektronická zařízení určená pro domácnosti a kanceláře, která jsou s ohledem na zamýšlené fungování uváděna na trh s nízkonapěťovým externím zdrojem napájení.“
3)
V článku 2 se doplňují tyto nové definice:
„10)
„Sítí“ se rozumí komunikační infrastruktura s topologií propojení, architekturou včetně fyzických součástí, organizačních zásad, komunikačních postupů a formátů (protokolů).
11)
„Pohotovostním režimem při připojení na síť“ se rozumí stav, v němž je zařízení schopno obnovit funkci prostřednictvím dálkového signálu ze síťového připojení.
12)
„Dálkovým signálem“ se rozumí signál, který přichází z oblasti mimo zařízení prostřednictvím sítě.
13)
„Síťovým portem“ se rozumí pevné nebo bezdrátové fyzické rozhraní pro připojení k síti, které se nachází na zařízení a pomocí kterého lze zařízení dálkově aktivovat.
14)
„Logickým síťovým portem“ se rozumí síťová technologie fungující na fyzickém síťovém portu.
15)
„Fyzickým síťovým portem“ se rozumí fyzické médium (hardware) síťového portu. Na fyzickém síťovém portu mohou fungovat dvě nebo více síťových technologií.
16)
„Dostupností sítě“ se rozumí schopnost zařízení obnovit funkce poté, co byl síťovým portem zjištěn dálkový signál.
17)
„Zařízením připojeným na síť“ se rozumí zařízení, které lze připojit k síti a které má jeden nebo více síťových portů.
18)
„Zařízením připojeným na síť s vysokou dostupností sítě“ (zařízení HiNA) se rozumí zařízení, které má jako hlavní funkci (hlavní funkce) výhradně jednu nebo více z těchto funkcí: router, síťový switch, bezdrátový přístupový bod sítě, hub, modem, telefon VoIP, videotelefon.
19)
„Zařízením připojeným na síť s funkcí vysoké dostupnosti sítě“ (zařízení s funkcí HiNA) se rozumí zařízení s funkcí routeru, síťového switche, bezdrátového přístupového bodu sítě nebo jejich kombinace, které ale není zařízením HiNA.
20)
„Routerem“ se rozumí síťové zařízení, jehož hlavní funkcí je určovat optimální trasu, po které by měl probíhat provoz sítě. Routery přeposílají pakety z jedné sítě do druhé na základě informací síťové vrstvy (L3).
21)
„Síťovým switchem“ se rozumí síťové zařízení, jehož hlavní funkcí je filtrovat, přeposílat a distribuovat rámce na základě adresy určení každého rámce. Všechny switche pracují minimálně ve spojové vrstvě (L2).
22)
„Bezdrátovým přístupovým bodem sítě“ se rozumí zařízení, jehož hlavní funkcí je poskytovat připojení IEEE 802.11 (Wi-Fi) většímu počtu klientů.
23)
„Hubem“ se rozumí síťové zařízení, které obsahuje větší počet portů a používá se k propojení segmentů místní sítě.
24)
„Modemem“ se rozumí zařízení, jehož hlavní funkcí je vysílání a příjem digitálně modulovaných analogových signálů v pevných sítích.
25)
„Tiskovým zařízením“ se rozumí zařízení, které na základě elektronických vstupních informací produkuje papírový výstup. Tiskové zařízení může mít další funkce a může být uváděno na trh jako multifunkční zařízení nebo multifunkční výrobek.
26)
„Velkoformátovou tiskárnou“ se rozumí tiskové zařízení určené pro tisk na média formátu A2 a větší, včetně zařízení určených pro nekonečná média o šířce nejméně 406 mm.
27)
„Dálkovým komunikačním systémem“ se rozumí specializovaný systém pro videokonference s vysokým rozlišením a pro spolupráci, který zahrnuje uživatelské rozhraní, kameru s vysokým rozlišením, displej, zvukový systém a schopnosti kódování a dekódování videa a audia.
28)
„Kávovarem pro domácnost“ se rozumí nekomerční spotřebič pro vaření kávy.
29)
„Překapávacím kávovarem pro domácnost s filtrem“ se rozumí kávovar pro domácnost, který využívá k vyluhování kávy prosakování.
30)
„Topným článkem“ se rozumí součást kávovaru, která přeměňuje elektrickou energii na teplo k ohřátí vody.
31)
„Předehřevem šálků“ se rozumí funkce pro ohřívání šálků, které jsou uloženy na kávovaru.
32)
„Cyklem vaření“ se rozumí proces, který musí být proveden pro přípravu kávy.
33)
„Samočisticím procesem“ se rozumí proces, který kávovar provádí za účelem vyčištění svého vnitřku. Tento proces může spočívat buď v prostém propláchnutí, nebo v mytí za použití zvláštních přísad.
34)
„Odstraňováním vodního kamene“ se rozumí proces, který kávovar provádí za účelem úplného nebo částečného odstranění případných usazenin vodního kamene ve svém vnitřku.
35)
„Stolním počítačem typu tenký klient“ se rozumí počítač, jehož primární funkčnost zajišťuje připojení ke vzdáleným výpočetním zařízením (např. k počítačovému serveru, ke vzdálené pracovní stanici) a ve kterém není zabudováno žádné rotační paměťové médium. Hlavní jednotka stolního počítače typu tenký klient musí být určena k použití na trvalém stanovišti (např. na stole) a není konstruována jako přenosná. Stolní počítače typu tenký klient mohou zobrazovat výstupní informace buď na externím monitoru, nebo na integrovaném displeji, pokud je takový displej součástí výrobku.
36)
„Pracovní stanicí“ se rozumí vysoce výkonný počítač pro jednoho uživatele, který se používá především pro grafické aplikace, programy pro projektování pomocí počítače (CAD), vývoj softwaru, finanční a vědecké aplikace a další výpočetně náročné úlohy a který má tyto charakteristiky:
a)
má střední dobu mezi poruchami (MTBF) alespoň 15 000 hodin;
b)
má kód opravy chyb (ECC) a/nebo vyrovnávací paměť;
c)
splňuje tři z pěti následujících charakteristik:
1)
má podporu přídavného napájení pro vysoce náročnou grafiku (tzn. šestipinové 12 V přídavné napájení PCI-E);
2)
jeho systém je kromě zásuvky (zásuvek) pro grafiku a/nebo podpory PCI-X vybaven na základní desce pevným připojením pro zásuvky vyššího typu než × 4 PCI-E;
3)
nepodporuje grafické aplikace, které využívají jednotného přístupu do paměti (UMA);
4)
obsahuje pět nebo více zásuvek PCI, PCI-E nebo PCI-X;
5)
je schopen víceprocesorové podpory dvou nebo více procesorů (musí podporovat fyzicky oddělené procesorové sady/patice, což znamená, že tuto podmínku nesplňuje, pokud podporuje pouze jeden vícejádrový procesor).
37)
„Mobilní pracovní stanicí“ se rozumí vysoce výkonný počítač pro jednoho uživatele, který se používá především pro grafické aplikace, programy pro projektování pomocí počítače (CAD), vývoj softwaru, finanční a vědecké aplikace a další výpočetně náročné úlohy, s výjimkou počítačových her, a který je speciálně konstruovaný jako přenosný a koncipovaný tak, aby mohl být provozován delší dobu jak s přímým připojením ke zdroji střídavého proudu, tak i bez něho. Mobilní pracovní stanice využívají integrovaný displej a jsou napájeny z integrované baterie nebo jiného přenosného zdroje napájení. Většina mobilních pracovních stanic používá vnější napájecí zdroj a většina z nich má zabudovanou klávesnici a ukazovací zařízení.
Mobilní pracovní stanice se vyznačuje těmito charakteristikami:
a)
má střední dobu mezi poruchami (MTBF) alespoň 13 000 hodin;
b)
má alespoň jednu samostatnou grafickou kartu (dGfx) vyhovující klasifikaci G3 (s šířkou paměťové sběrnice 128 bitů), G4, G5, G6 nebo G7;
c)
podporuje využití tří nebo více vnitřních paměťových médií;
d)
podporuje nejméně 32 GB systémové paměti.
38)
„Malým serverem“ se rozumí druh počítače, který obvykle používá součástky stolních počítačů v uspořádání běžném u stolních počítačů, ale je určen především jako úložný hostitelský počítač pro jiné počítače a k provádění funkcí, jako je poskytování infrastrukturních síťových služeb a fungování jako hostitelský počítač pro data nebo média, a který se vyznačuje těmito charakteristikami:
a)
má podobu podstavce či věže nebo jiný tvar podobný tvaru stolního počítače, přičemž veškeré zpracování dat, paměť a síťové rozhraní je obsaženo v jedné skříni;
b)
je konstruován tak, aby byl v provozu 24 hodin denně, 7 dnů v týdnu;
c)
je primárně určen k provozu v prostředí, kde k němu přistupuje více uživatelů současně prostřednictvím síťově napojených klientských jednotek;
d)
je-li uváděn na trh s operačním systémem, tento operační systém je koncipován pro domácí a nenáročné serverové aplikace;
e)
není uváděn na trh s jinou samostatnou grafickou kartou (dGfx), než která vyhovuje klasifikaci G1.
39)
„Počítačovým serverem“ se rozumí výpočetní zařízení, které poskytuje služby a řídí v síti propojené zdroje pro klientská zařízení, jako jsou stolní počítače, notebooky, stolní počítače typu tenký klient, IP telefony nebo jiné počítačové servery. Počítačový server je na trh uváděn obvykle pro použití v datových centrech a kancelářském/podnikovém prostředí. Informace přichází do počítačového serveru především prostřednictvím síťových propojení, a nikoli přímo ze vstupních periferních zařízení, jako je klávesnice nebo myš.
Počítačový server se vyznačuje těmito charakteristikami:
a)
je navržen tak, aby podporoval operační systémy počítačových serverů a/nebo hypervizory a aby na něm běžely podnikové aplikace, jejichž instalaci provádí uživatel;
b)
podporuje kód opravy chyb (ECC) a/nebo vyrovnávací paměť (a to paměťové moduly s vyrovnávací pamětí s dvouřadými vývody (DIMM) i konfigurace s vnitřní vyrovnávací pamětí (BOB));
c)
je uváděn na trh s jedním nebo více zdroji napájení AC/DC;
d)
všechny procesory mají přístup ke sdílené systémové paměti a jsou nezávisle viditelné pro jediný operační systém nebo hypervizor.“
4)
Článek 3 se nahrazuje tímto:
„Článek 3
Požadavky na ekodesign
Požadavky na ekodesign týkající se spotřeby elektrické energie v pohotovostním režimu, ve vypnutém stavu a v pohotovostním režimu při připojení na síť jsou uvedeny v příloze II.“
5)
Článek 7 se nahrazuje tímto:
„Článek 7
Revize
Nejpozději do 7. ledna 2016 Komise přezkoumá toto nařízení s ohledem na technický pokrok a výsledky přezkumu předloží konzultačnímu fóru. Přezkum se zaměří zejména na působnost a požadavky, pokud jde o pohotovostní režim / vypnutý stav, a na vhodnost a úroveň požadavků na pohotovostní režim při připojení na síť s ohledem na třetí etapu provádění (2019).
Přezkum by se mohl zaměřit mimo jiné na profesionální zařízení a dálkově ovládané výrobky vybavené elektrickými motory.“
6)
Článek 8 se nahrazuje tímto:
„Článek 8
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Bod 1 přílohy II se použije od 7. ledna 2010.
Bod 2 přílohy II se použije od 7. ledna 2013.
Bod 3 přílohy II se použije od 1. ledna 2015.
Bod 4 přílohy II se použije od 1. ledna 2017.
Bod 5 přílohy II se použije od 1. ledna 2019.
Bod 6 přílohy II se použije od 1. ledna 2015.
Bod 7 přílohy II se použije od 1. ledna 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.“
7)
Příloha II se mění takto:
a)
Bod 2 písmeno d) se nahrazuje tímto:
„d)
Řízení spotřeby elektrické energie pro všechna zařízení kromě zařízení připojených na síť
S výjimkou případů, kdy by to nebylo vhodné pro jeho zamýšlené použití, musí zařízení nabízet funkci řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkci. Když zařízení nezajišťuje hlavní funkci a na jeho funkcích není závislý jiný energetický spotřebič (nejsou závislé jiné energetické spotřebiče), funkce řízení spotřeby elektrické energie po nejkratší možné době, která je přiměřená zamýšlenému účelu použití zařízení, zařízení automaticky přepne:
-
do pohotovostního režimu nebo
-
do vypnutého stavu nebo
-
do jiného stavu, ve kterém nebudou překročeny platné požadavky na spotřebu elektrické energie ve vypnutém stavu a/nebo v pohotovostním režimu, když je zařízení připojeno k síťovému zdroji.
Funkce řízení spotřeby elektrické energie musí být aktivována.“
b)
Tento text se vkládá jako nové body 3, 4, 5, 6 a 7:
3. Od 1. ledna 2015:
a)
Možnost deaktivace bezdrátového síťového připojení (bezdrátových síťových připojení)
Jakékoli zařízení připojené na síť, které může být připojeno k bezdrátové síti, musí uživateli nabízet možnost deaktivovat bezdrátové síťové spojení (bezdrátová síťová spojení). Tento požadavek se nevztahuje na výrobky, které jsou založeny na jediném bezdrátovém síťovém připojení pro zamýšlené použití a nemají žádné pevné síťové připojení.
b)
Řízení spotřeby elektrické energie pro zařízení připojená na síť
S výjimkou případů, kdy by to nebylo vhodné pro jeho zamýšlené použití, musí zařízení nabízet funkci řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkci. Když zařízení nezajišťuje hlavní funkci a na jeho funkcích není závislý jiný energetický spotřebič (nejsou závislé jiné energetické spotřebiče), funkce řízení spotřeby elektrické energie po nejkratší možné době, která je přiměřená zamýšlenému účelu použití zařízení, automaticky přepne zařízení do pohotovostního režimu při připojení na síť.
Ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť může funkce řízení spotřeby elektrické energie automaticky přepnout zařízení do pohotovostního režimu nebo do vypnutého stavu či jiného stavu, ve kterém nebudou překročeny platné požadavky na spotřebu elektrické energie v pohotovostním režimu a/nebo ve vypnutém stavu.
Funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce musí být k dispozici pro všechny síťové porty zařízení připojeného na síť.
Funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce musí být aktivována, ledaže jsou všechny síťové porty deaktivovány. V takovém případě se musí funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce aktivovat, jestliže se aktivuje kterýkoliv ze síťových portů.
Implicitní doba, po jejímž uplynutí funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce automaticky přepne zařízení do stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť, nesmí přesáhnout 20 minut.
c)
Zařízení připojené na síť, které má jeden nebo více pohotovostních režimů, musí splňovat požadavky pro tento pohotovostní režim (tyto pohotovostní režimy), když jsou všechny síťové porty deaktivovány.
d)
Zařízení připojené na síť jiné než zařízení HiNA musí splňovat ustanovení bodu 2 písm. d), když jsou všechny síťové porty deaktivovány.
e)
Spotřeba elektrické energie ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť:
Spotřeba elektrické energie zařízení HiNA nebo zařízení s funkcí HiNA ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého je zařízení přepínáno funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 12,00 W.
Spotřeba elektrické energie jiného zařízení připojeného na síť ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého je zařízení přepínáno funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 6,00 W.
Meze spotřeby elektrické energie stanovené v písmenu e) se nevztahují na:
i)
tisková zařízení s dodávkou energie o jmenovitém výkonu vyšším než 750 W,
ii)
velkoformátové tiskárny,
iii)
dálkové komunikační systémy,
iv)
stolní počítače typu tenký klient,
v)
pracovní stanice,
vi)
mobilní pracovní stanice,
vii)
malé servery,
viii)
počítačové servery.
4. Od 1. ledna 2017:
Kromě požadavků uvedených v bodě 3 písm. a) a b) se použijí tato ustanovení:
a)
Zařízení připojené na síť, které má jeden nebo více pohotovostních režimů, musí splňovat požadavky pro tento pohotovostní režim (tyto pohotovostní režimy), když jsou všechny pevné síťové porty odpojeny a když jsou všechny bezdrátové síťové porty deaktivovány.
b)
Zařízení připojené na síť jiné než zařízení HiNA musí splňovat ustanovení bodu 2 písm. d), když jsou všechny pevné síťové porty odpojeny a když jsou všechny bezdrátové síťové porty deaktivovány.
c)
Spotřeba elektrické energie ve stavu zajišťujícím „pohotovostní režim při připojení na síť“:
Spotřeba elektrické energie zařízení HiNA nebo zařízení s funkcí HiNA ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého je zařízení přepínáno funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 8,00 W.
Spotřeba elektrické energie jiného zařízení připojeného na síť ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého je zařízení přepínáno funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 3,00 W.
Meze spotřeby elektrické energie stanovené v písmenu c) se nevztahují na:
i)
velkoformátové tiskárny,
ii)
stolní počítače typu tenký klient,
iii)
pracovní stanice,
iv)
mobilní pracovní stanice,
v)
malé servery,
vi)
počítačové servery.
5. Od 1. ledna 2019:
Na zařízení připojená na síť jiná než zařízení HiNA nebo jiná než zařízení s funkcí HiNA se kromě požadavků uvedených v bodě 3 písm. a) a b) a v bodě 4 písm. a), b) a c) použijí tato ustanovení:
Spotřeba elektrické energie zařízení připojeného na síť jiného než zařízení HiNA nebo jiného než zařízení s funkcí HiNA ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého je zařízení přepínáno funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 2,00 W.
6. Od 1. ledna 2015:
U kávovarů se implicitní doba, po jejímž uplynutí se zařízení automaticky přepne do režimů a stavů uvedených v příloze II bodě 2 písm. d), stanoví takto:
-
pro překapávací kávovary s filtrem určené pro domácnost a uchovávající kávu v izolované konvici nejdéle pět minut po dokončení posledního cyklu vaření nebo 30 minut po dokončení odstraňování vodního kamene nebo samočisticího procesu,
-
pro překapávací kávovary s filtrem určené pro domácnost a uchovávající kávu v neizolované konvici nejdéle 40 minut po dokončení posledního cyklu vaření nebo 30 minut po dokončení odstraňování vodního kamene nebo samočisticího procesu,
-
pro kávovary pro domácnost jiné než překapávací kávovary s filtrem nejdéle 30 minut po dokončení posledního cyklu vaření nebo nejdéle 30 minut po aktivaci topného článku nebo nejdéle 60 minut po aktivaci funkce předehřevu šálků nebo nejdéle 30 minut po dokončení odstraňování vodního kamene nebo samočisticího procesu, ledaže došlo ke spuštění alarmu vyžadujícího zásah uživatelů k zabránění možnému poškození nebo nehodě.
Do výše uvedeného data se požadavky na ekodesign stanovené v příloze II bodě 2 písm. d) nepoužijí.
7. Požadavky na informace o výrobku
Od 1. ledna 2015 musí být pro zařízení připojená na síť na volně dostupných internetových stránkách výrobců viditelně uvedeny tyto informace:
a)
Pro každý pohotovostní režim a/nebo vypnutý stav a stav zajišťující pohotovostní režim při připojení na síť, do kterých je zařízení přepínáno funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí:
-
hodnoty spotřeby elektrické energie ve wattech zaokrouhlené na jedno desetinné místo,
-
doba, po jejímž uplynutí funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce automaticky přepne zařízení do pohotovostního režimu a/nebo vypnutého stavu a/nebo stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť.
b)
Spotřeba elektrické energie výrobku v pohotovostním režimu při připojení na síť, když jsou všechny pevné síťové porty připojeny a všechny bezdrátové síťové porty aktivovány.
c)
Pokyny k aktivaci a deaktivaci bezdrátových síťových portů.
Informace o spotřebě elektrické energie výrobku v pohotovostním režimu při připojení na síť uvedené v písmenu b) a pokyny uvedené v písmenu c) musí být také uvedeny v uživatelském návodu.“
c)
Bod 3 se nahrazuje novým bodem 8:
„8. Měření
Spotřebu elektrické energie uvedenou v bodě 1 písm. a) a b), v bodě 2 písm. a) a b), v bodě 3 písm. e), v bodě 4 písm. c) a v bodě 5 a implicitní doby uvedené v bodě 6 určí spolehlivé, přesné a opakovatelné měření, které se provede s ohledem na obecně uznávaný současný stav vývoje měřicích metod.“
d)
Bod 4 se nahrazuje novým bodem 9:
„9. Informace, které budou poskytovat výrobci
Pro účely posuzování shody podle článku 4 musí být v technické dokumentaci obsaženy tyto prvky:
a)
Pro každý pohotovostní režim a/nebo vypnutý stav:
-
hodnoty spotřeby elektrické energie ve wattech zaokrouhlené na jedno desetinné místo,
-
použitá metoda měření,
-
popis způsobu, kterým byl zvolen nebo naprogramován režim zařízení,
-
sled událostí, které vedou k dosažení stavu, ve kterém zařízení automaticky mění režimy,
-
případné poznámky týkající se provozu zařízení, např. informace o tom, jak uživatel přepíná zařízení do stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť,
-
případně implicitní doba, po jejímž uplynutí funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce automaticky přepne zařízení do příslušného režimu nebo stavu nízké spotřeby.
b)
Pro zařízení připojená na síť:
-
počet a typ síťových portů a, s výjimkou bezdrátových síťových portů, umístění těchto portů na zařízení, zejména musí být uvedeno, zda stejný fyzický síťový port zahrnuje dva nebo více typů síťových portů,
-
zda jsou všechny síťové porty před dodáním deaktivovány,
-
zda zařízení odpovídá definici zařízení HiNA nebo zařízení s funkcí HiNA; v případě, že nejsou uvedeny žádné informace, má se za to, že tomu tak není,
a pro každý typ síťového portu:
-
implicitní doba, po jejímž uplynutí funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce přepne zařízení do stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť,
-
signál používaný pro opětovnou aktivaci zařízení,
-
(maximální) výkonové specifikace,
-
(maximální) spotřeba elektrické energie zařízení ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce přepne zařízení, jestliže je pro dálkovou aktivaci použit pouze tento port,
-
komunikační protokol, který zařízení používá.
Pokud nejsou poskytnuty žádné informace, zařízení se nepovažuje za zařízení připojené na síť, ledaže by poskytovalo funkce routeru, síťového switche, bezdrátového přístupového bodu sítě (který není terminálem), hubu, modemu, telefonu VoIP nebo videotelefonu.
c)
Zkušební parametry pro měření:
-
okolní teplota,
-
zkušební napětí ve voltech (V) a kmitočet v hertzích (Hz),
-
celkové harmonické zkreslení elektrické rozvodné soustavy,
-
informace a dokumentace o přístrojovém vybavení, nastavení a obvodech použitých pro elektrické zkoušení.
d)
Parametry zařízení podstatné pro posuzování shody s požadavky uvedenými v bodě 1 písm. c) nebo případně s požadavky uvedenými v bodě 2 písm. c) a/nebo v bodě 2 písm. d) a/nebo v bodě 3 písm. b), a to včetně času potřebného pro to, aby zařízení automaticky dosáhlo pohotovostního režimu nebo vypnutého stavu nebo jiného stavu, ve kterém nepřekročí použitelné požadavky na spotřebu energie pro vypnutý stav a/nebo pohotovostní režim.
Zejména pak musí být případně poskytnuto technické odůvodnění, proč požadavky uvedené v bodě 1 písm. c) nebo požadavky uvedené v bodě 2 písm. c) a/nebo v bodě 2 písm. d) a/nebo v bodě 3 písm. b) nejsou přiměřené zamýšlenému použití zařízení. Potřeba zachovat jedno nebo více síťových připojení nebo počkat na dálkový signál není považována za technické odůvodnění výjimky z požadavků stanovených v bodě 2 písm. d) v případě zařízení, které není výrobcem definováno jako zařízení připojené na síť.“
8)
V příloze III se doplňuje nový text, který zní:
„S ohledem na požadavky stanovené v příloze II bodě 2 písm. d) použijí orgány členských států výše uvedeného platného postupu pro měření spotřeby elektrické energie poté, co funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce přepne zařízení do příslušného režimu nebo stavu.
S ohledem na požadavky stanovené v příloze II bodě 3 písm. c) a bodě 4 písm. a) použijí orgány členských států výše uvedeného platného postupu poté, co deaktivují a/nebo případně odpojí všechny síťové porty dané jednotky.
Při provádění kontrol v rámci dohledu nad trhem uvedených v čl. 3 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES (6) použijí orgány členských států následující postup pro ověřování požadavků stanovených v příloze II bodech 3 a 4.
Orgány členských států provedou zkoušku u jedné jediné jednotky, a to takto:
Jestliže má zařízení podle technické dokumentace jeden typ síťového portu a jestliže jsou k dispozici dva nebo více portů uvedeného typu, jeden z těchto portů se náhodně vybere a tento port se připojí k příslušné síti splňující maximální specifikaci daného portu. V případě většího počtu bezdrátových síťových portů stejného typu se musí ostatní bezdrátové porty deaktivovat, pokud je to možné. V případě většího počtu pevných síťových portů stejného typu se musí pro účely ověření dle požadavků uvedených v příloze II bodě 3 ostatní síťové porty deaktivovat, je-li to možné. Pokud je k dispozici pouze jeden síťový port, tento port se připojí k příslušné síti splňující maximální specifikaci portu.
Jednotka se uvede do zapnutého stavu. Jakmile jednotka v zapnutém stavu řádně funguje, je povoleno přejít do stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť a měří se spotřeba elektrické energie. Poté se do zařízení přes síťový port vyšle příslušný signál a provede se kontrola, zda je zařízení opětovně aktivováno.
Jestliže má zařízení podle technické dokumentace více než jeden typ síťového portu, u každého typu síťového portu se opakuje následující postup. Jsou-li k dispozici dva nebo více síťových portů jednoho typu, jeden z těchto portů se náhodně vybere a tento port se připojí k příslušné síti splňující maximální specifikaci daného portu.
Je-li pro určitý typ portu k dispozici pouze jeden port, tento port se připojí k příslušné síti splňující maximální specifikaci portu. Nevyužité bezdrátové porty se musí deaktivovat, pokud je to možné. V případě ověřování dle požadavků uvedených v příloze II bodě 3 se musí deaktivovat nevyužité pevné síťové porty, pokud je to možné.
Jednotka se uvede do zapnutého stavu. Jakmile jednotka v zapnutém stavu řádně funguje, je povoleno přejít do stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť a měří se spotřeba elektrické energie. Poté se do zařízení přes síťový port vyšle příslušný signál a provede se kontrola, zda je zařízení opětovně aktivováno. Pokud je jeden fyzický síťový port společný pro dva nebo více typů (logických) síťových portů, opakuje se tento postup pro každý typ logického síťového portu, přičemž ostatní logické síťové porty jsou logicky odpojeny.
Model se považuje za vyhovující tomuto nařízení, jestliže výsledky pro každý typ síťového portu nepřesahují mezní hodnotu o více než 10 %.
V opačném případě se zkoušejí další tři jednotky. Model se považuje za vyhovující tomuto nařízení, pokud průměrná hodnota z výsledků pro každý typ síťového portu z uvedených tří zkoušek nepřesahuje mezní hodnotu o více než 10 %.
V opačném případě se model považuje za nevyhovující.
Orgány členských států poskytnou výsledky zkoušení a jiné relevantní informace orgánům ostatních členských států a Komisi do jednoho měsíce od přijetí rozhodnutí o nevyhovující povaze modelu.
Kromě výše uvedených postupů musí orgány členských států používat spolehlivé, přesné a opakovatelné postupy měření, které zohledňují všeobecně uznávaný současný stav vývoje měřicích metod, včetně metod stanovených v dokumentech, jejichž referenční čísla byla za tímto účelem zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie.
9)
Za poslední větu přílohy IV se doplňuje nový text, který zní takto:
„Pohotovostní režim při připojení na síť: 3 W pro zařízení HiNA, 1 W nebo méně pro jiná zařízení než zařízení HiNA.“
Článek 2
Změny nařízení (ES) č. 642/2009
Nařízení (ES) č. 642/2009 se mění takto:
1)
V článku 2 se doplňují nové definice, které znějí:
„12)
„sítí“ se rozumí komunikační infrastruktura s topologií propojení, architekturou včetně fyzických součástí, organizačních zásad, komunikačních postupů a formátů (protokolů);
13)
„síťovým portem“ se rozumí pevné nebo bezdrátové fyzické rozhraní pro připojení k síti na televizním přijímači, pomocí něhož lze televizní přijímač dálkově aktivovat;
14)
„televizním přijímačem připojeným na síť“ se rozumí televizní přijímač, který lze připojit k síti a který má jeden nebo více síťových portů;
15)
„dostupností sítě“ se rozumí schopnost televizního přijímače obnovit funkce poté, co byl síťovým portem zjištěn dálkový signál;
16)
„dálkovým signálem“ se rozumí signál, který přichází z oblasti mimo televizní přijímač prostřednictvím sítě;
17)
„pohotovostním režimem při připojení na síť“ se rozumí stav, v němž je televizní přijímač schopen obnovit funkci prostřednictvím dálkového signálu ze síťového připojení;
18)
„televizním přijímačem připojeným na síť s funkcí vysoké dostupnosti sítě“ (televizní přijímač s funkcí HiNA) se rozumí televizní přijímač s funkcí routeru, síťového switche, bezdrátového přístupového bodu sítě (který není terminálem) nebo jejich kombinace;
19)
„routerem“ se rozumí síťové zařízení, které ve své hlavní funkci určuje optimální trasu, po které by měl probíhat provoz sítě. Routery přeposílají pakety z jedné sítě do druhé na základě informací síťové vrstvy (L3);
20)
„síťovým switchem“ se rozumí síťové zařízení, které ve své hlavní funkci filtruje, přeposílá a distribuuje rámce na základě adresy určení každého rámce. Všechny switche pracují minimálně ve spojové vrstvě (L2);
21)
„bezdrátovým přístupovým bodem sítě“ se rozumí zařízení, které ve své hlavní funkci poskytuje připojení IEEE 802.11 (Wi-Fi) většímu počtu klientů.“
2)
Příloha I se mění takto:
a)
Jako nová část 3 se vkládá tento text, který zní:
„3. SPOTŘEBA ELEKTRICKÉ ENERGIE V POHOTOVOSTNÍM REŽIMU PŘI PŘIPOJENÍ NA SÍŤ
Pro televizní přijímače připojené na síť platí tyto požadavky:
1)
Od 1. ledna 2015:
a)
Možnost deaktivace bezdrátového síťového připojení (bezdrátových síťových připojení):
Jestliže je televizní přijímač připojený na síť vybaven funkcí pro připojení k bezdrátové síti, musí mít uživatel možnost deaktivovat bezdrátové síťové připojení (bezdrátová síťová připojení). Tento požadavek se nevztahuje na výrobky, které jsou založeny na jediném bezdrátovém síťovém připojení pro zamýšlené použití a nemají žádné pevné síťové připojení.
b)
Řízení spotřeby elektrické energie pro televizní přijímače připojené na síť:
Televizní přijímače připojené na síť jsou vybaveny funkcí s těmito vlastnostmi:
Maximálně po čtyřech hodinách v zapnutém stavu od posledního zásahu uživatele a/nebo změny kanálu se televizní přijímač automaticky přepne ze zapnutého stavu do pohotovostního režimu při připojení na síť nebo do jakéhokoli jiného stavu, ve kterém nebudou překročeny platné požadavky na spotřebu elektrické energie ve stavech zajišťujících pohotovostní režim při připojení na síť.
Než se televizní přijímače automaticky přepnou ze zapnutého stavu do příslušných stavů/režimů, na obrazovce se objeví upozornění. Tato funkce je nastavena jako implicitní.
Ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť může funkce řízení spotřeby elektrické energie automaticky přepnout televizní přijímač do pohotovostního režimu nebo do vypnutého stavu či jiného stavu, ve kterém nebudou překročeny platné požadavky na spotřebu elektrické energie ve vypnutém stavu a/nebo v pohotovostním režimu.
Funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce musí být k dispozici pro všechny síťové porty televizního přijímače připojeného na síť.
Funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce musí být aktivována, ledaže jsou všechny bezdrátové síťové porty deaktivovány. V takovém případě se musí funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce aktivovat, jestliže se aktivuje kterýkoliv ze síťových portů.
c)
Televizní přijímač připojený na síť, který má jeden nebo více pohotovostních režimů, musí splňovat požadavky pro tento pohotovostní režim (tyto pohotovostní režimy), když jsou všechny bezdrátové síťové porty deaktivovány.
d)
Spotřeba elektrické energie ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť:
Spotřeba elektrické energie televizního přijímače s funkcí HiNA ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého je televizní přijímač přepínán funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 12,00 W.
Spotřeba elektrické energie televizních přijímačů, které nejsou vybaveny funkcí HiNA, ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého je televizní přijímač přepínán funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 6,00 W.
2)
Od 1. ledna 2017:
Kromě požadavků uvedených v bodě 1 písm. a) a b) se použijí tato ustanovení:
a)
Televizní přijímač připojený na síť, který má jeden nebo více pohotovostních režimů, musí splňovat požadavky pro tento pohotovostní režim (tyto pohotovostní režimy), když jsou všechny pevné síťové porty odpojeny a když jsou všechny bezdrátové síťové porty deaktivovány.
b)
Televizní přijímač připojený na síť musí splňovat ustanovení části 2 bodu 2 písm. d), když jsou všechny pevné síťové porty odpojeny a když jsou všechny síťové porty deaktivovány.
c)
Spotřeba elektrické energie ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť:
Spotřeba elektrické energie televizního přijímače s funkcí HiNA ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého je televizní přijímač přepínán funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 8,00 W.
Spotřeba elektrické energie televizních přijímačů, které nejsou vybaveny funkcí HiNA, ve stavu pohotovostního režimu při připojení na síť, do kterého je televizní přijímač přepínán funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 3,00 W.
3)
Od 1. ledna 2019:
Na televizní přijímače připojené na síť jiné než zařízení HiNA nebo jiné než televizní přijímače s funkcí HiNA se kromě požadavků uvedených v bodě 1 písm. a) a b) a v bodě 2 písm. a), b) a c) použijí tato ustanovení:
Spotřeba elektrické energie televizních přijímačů, které nejsou vybaveny funkcí HiNA, ve stavu pohotovostního režimu při připojení na síť, do kterého je televizní přijímač přepínán funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 2,00 W.“
b)
Dosavadní část 3 se označuje jako část 4.
c)
Dosavadní část 4 se označuje jako část 5.
d)
Dosavadní část 5 se označuje jako část 6.
e)
V části 5 bodě 1 (nové části 6 bodě 1) se za písmeno d) vkládá tento text jako nové písmeno e):
„e)
pro pohotovostní režim při připojení na síť
-
počet a typ síťových portů a, kromě bezdrátových síťových portů, umístění těchto portů na televizním přijímači, zejména musí být uvedeno, zda stejný fyzický síťový port zahrnuje dva nebo více typů síťových portů,
-
zda jsou všechny síťové porty před dodáním deaktivovány,
-
zda televizní přijímač odpovídá definici televizního přijímače s funkcí HiNA; v případě, že nejsou uvedeny žádné informace, má se za to, že televizní přijímač není zařízením HiNA nebo televizním přijímačem s funkcí HiNA.“
f)
V části 5 bodě 1 (nové části 6 bodě 1) se za písmeno e) vkládá tento text jako nové písmeno f):
„f)
pro každý typ síťového portu:
-
implicitní doba, po jejímž uplynutí funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce automaticky přepne televizní přijímač do stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť,
-
signál používaný pro opětovnou aktivaci zařízení,
-
(maximální) výkonové specifikace,
-
(maximální) spotřeba elektrické energie televizního přijímače ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce přepne zařízení, jestliže je pro dálkovou aktivaci použit pouze tento port.
V případě, že nejsou uvedeny žádné informace, televizní přijímač se nepovažuje za televizní přijímač připojený na síť.“
g)
Část 5 bod 1 písm. e) se označuje jako nová část 6 bod 1 písm. g).
h)
V části 5 bodě 2 (nové části 6 bodě 2) se druhá odrážka nahrazuje tímto:
„-
hodnoty spotřeby elektrické energie pro každý pohotovostní režim a/nebo vypnutý stav a stav zajišťující pohotovostní režim při připojení na síť vyjádřené ve wattech (W) zaokrouhlené na dvě desetinná místa,“.
3)
V příloze II se bod 2 nahrazuje tímto:
„2. Měření spotřeby elektrické energie v pohotovostním režimu / ve vypnutém stavu a v pohotovostním režimu při připojení na síť
Měření spotřeby elektrické energie podle přílohy I částí 2 a 3 splňuje všechny tyto podmínky:
spotřeba elektrické energie uvedená v části 2 bodě 1 písm. a) a b), v části 2 bodě 2 písm. a) a b), v části 3 bodě 1 písm. d) a v části 3 bodě 2 písm. c) se zjišťuje spolehlivým, přesným a opakovatelným postupem měření, který zohledňuje obecně uznávaný současný stav vývoje měřicích metod.“
4)
Příloha III se nahrazuje tímto:
„PŘÍLOHA III
POSTUP OVĚŘOVÁNÍ
A. Postup ověřování u požadavků stanovených v částech 1, 2, 4 a 5 přílohy I.
1)
Při provádění kontrol v rámci dohledu nad trhem uvedených v čl. 3 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES (7) použijí orgány členských států následující postup ověřování u požadavků stanovených v příloze I částech 1, 2, 4 a 5.
Orgány členského státu přezkoušejí jediný televizní přijímač.
Má se za to, že model je v souladu s ustanoveními přílohy I, jestliže:
a)
výsledná hodnota spotřeby elektrické energie při zapnutém stavu nepřekročí příslušnou mezní hodnotu stanovenou v příloze I části 1 bodech 1 a 2 o více než 7 % a
b)
výsledky pro vypnutý stav / pohotovostní režimy nepřekročí příslušné mezní hodnoty stanovené v příloze I části 2 bodu 1 písm. a) a b) a bodu 2 písm. a) a b) o více než 0,10 W a
c)
výsledek pro poměr nejvyšších stupňů jasu stanovený v příloze I části 5 neklesne pod 60 %.
Jestliže není dosaženo výsledků uvedených v bodě 1 písm. a) nebo b) nebo c), přezkoušejí se další tři jednotky stejného modelu.
2)
Poté, co byly přezkoušeny tři další jednotky stejného modelu, se má za to, že model je v souladu s požadavky stanovenými v příloze I, jestliže:
a)
průměrná výsledná hodnota spotřeby elektrické energie při zapnutém stavu těchto tří jednotek nepřekročí příslušnou mezní hodnotu stanovenou v příloze I části 1 bodech 1 a 2 o více než 7 % a
b)
průměr výsledků těchto tří jednotek pro vypnutý stav / pohotovostní režimy nepřekročí příslušné mezní hodnoty stanovené v příloze I části 2 bodě 1 písm. a) a b) a bodě 2 písm. a) a b) o více než 0,10 W a
c)
průměr výsledků těchto tří jednotek pro poměr nejvyšších stupňů jasu stanovený v příloze I části 5 neklesne pod 60 %.
Jestliže není dosaženo výsledků uvedených v bodě 2 písm. a) a b) a c), má se za to, že model není v souladu s požadavky.
B. Postup ověřování u požadavků stanovených v části 3 přílohy I
Při provádění kontrol v rámci dohledu nad trhem uvedených v čl. 3 odst. 2 směrnice 2009/125/ES použijí orgány členských států následující postup ověřování dle požadavků stanovených v příloze I části 3 bodě 1 písm. d) a bodě 2 písm. c). Použijí příslušný níže uvedený postup poté, co deaktivují a/nebo případně odpojí všechny síťové porty dané jednotky.
Orgány členských států provedou zkoušku u jedné jediné jednotky, a to takto:
Jestliže má televizní přijímač podle technické dokumentace jeden typ síťového portu a jestliže jsou k dispozici dva nebo více portů uvedeného typu, jeden z těchto portů se náhodně vybere a tento port se připojí k příslušné síti splňující maximální specifikaci daného portu. V případě většího počtu bezdrátových síťových portů stejného typu se musí ostatní bezdrátové porty deaktivovat, pokud je to možné. V případě většího počtu pevných síťových portů stejného typu se musí pro účely ověření dle požadavků uvedených v příloze I bodě 2 ostatní síťové porty deaktivovat, je-li to možné. Pokud je k dispozici pouze jeden síťový port, tento port se připojí k příslušné síti splňující maximální specifikaci portu.
Jednotka se uvede do zapnutého stavu. Jakmile jednotka v zapnutém stavu řádně funguje, je povoleno přejít do stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť a měří se spotřeba elektrické energie. Poté se do televizního přijímače přes síťový port vyšle příslušný signál a provede se kontrola, zda je televizní přijímač opětovně aktivován.
Jestliže má televizní přijímač podle technické dokumentace více než jeden typ síťového portu, u každého typu síťového portu se opakuje následující postup. Jsou-li k dispozici dva nebo více síťových portů jednoho typu, jeden z těchto portů se náhodně vybere a tento port se připojí k příslušné síti splňující maximální specifikaci daného portu.
Je-li pro určitý typ síťového portu k dispozici pouze jeden port, tento port se připojí k příslušné síti splňující maximální specifikaci portu. Nevyužité bezdrátové porty se musí deaktivovat, pokud je to možné. V případě ověřování dle požadavků uvedených v příloze II bodě 3 se musí deaktivovat nevyužité pevné síťové porty, pokud je to možné.
Jednotka se uvede do zapnutého stavu. Jakmile jednotka v zapnutém stavu řádně funguje, je povoleno přejít do stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť a měří se spotřeba elektrické energie. Poté se do televizního přijímače přes síťový port vyšle příslušný signál a provede se kontrola, zda je televizní přijímač opětovně aktivován.
Pokud je jeden fyzický síťový port společný pro dva nebo více typů (logických) síťových portů, opakuje se tento postup pro každý typ logického síťového portu, přičemž ostatní logické síťové porty jsou logicky odpojeny.
Model se považuje za vyhovující tomuto nařízení, jestliže výsledky pro každý typ síťového portu nepřesahují mezní hodnotu o více než 7 %.
V opačném případě se zkoušejí další tři jednotky. Model se považuje za vyhovující tomuto nařízení, pokud průměrná hodnota z výsledků pro každý typ síťového portu z uvedených tří zkoušek nepřesahuje mezní hodnotu o více než 7 %.
V opačném případě se model považuje za nevyhovující.
Orgány členských států poskytnou výsledky zkoušení a jiné relevantní informace orgánům ostatních členských států a Komisi do jednoho měsíce od přijetí rozhodnutí o nevyhovující povaze modelu.
C. Kontrola souladu
Za účelem kontroly souladu s požadavky použijí orgány členských států postup uvedený v příloze II a spolehlivé, přesné a opakovatelné postupy měření, které zohledňují obecně uznávaný současný stav vývoje měřicích metod, včetně metod uvedených v dokumentech, jejichž referenční čísla byla za tímto účelem zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 3
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 22. srpna 2013.
KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 801/2013
2013 m. rugpjūčio 22 d.
kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1275/2008, kuriuo nustatomi išjungtos ir budėjimo režimu veikiančios elektros ir elektroninės buitinės ir biuro įrangos elektros energijos suvartojimo ekologinio projektavimo reikalavimai, ir iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 642/2009, kuriuo nustatomi televizijos aparatų ekologinio projektavimo reikalavimai
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/125/EB, nustatančią ekologinio projektavimo reikalavimų su energija susijusiems gaminiams nustatymo sistemą (1), ypač į jos 15 straipsnio 1 dalį,
pasikonsultavusi su Ekologinio projektavimo konsultacijų forumu,
kadangi:
(1)
Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2005/32/EB (2) 16 straipsnio 2 dalyje yra nuostata dėl įgyvendinimo priemonės, o viena iš prioritetinių priemonių - mažinti tam tikros gaminių grupės budėjimo režimo energijos sąnaudas;
(2)
elektros ir elektroninės buitinės ir biuro įrangos elektros energijos sunaudojimas tinkliniu budėjimo režimu nagrinėtas 2006-2007 m. atliekant techninį, aplinkosauginį ir ekonominį budėjimo ir išjungties režimų nuostolių tyrimą. Tyrime padaryta išvada, kad galimybė jungtis prie tinklo tapo įprasta buitinės ir biurų įrangos savybe. Ekologinio projektavimo komitetas 2008 m. birželio 21 d. rekomendavo tinklinio budėjimo režimo klausimą spręsti atskirai, nes tuo metu trūko duomenų;
(3)
2009-2011 m. Ekologinio projektavimo darbo plane tinklinis budėjimo režimas nurodytas kaip vienas iš pirmiausia spręstinų klausimų. Todėl 2010-2011 m. Komisija atliko parengiamąjį tyrimą, kuriame techniniu, aplinkosauginiu ir ekonominiu atžvilgiais išnagrinėjo tinklinį budėjimo režimą. Tyrimas parengtas kartu su susijusiomis ir suinteresuotosiomis šalimis iš ES ir ES nepriklausančių šalių, o tyrimo rezultatai paskelbti viešai;
(4)
atliekant tyrimą apskaičiuota, kad 2010 m. naudojant Bendrijoje parduotus elektros ir elektroninės buitinės ir biuro įrangos gaminius tinkliniu budėjimo režimu suvartota 54 TWh elektros energijos, o tai atitinka 23 Mt išmetamo CO2. Prognozuojama, kad, jeigu nebus imtasi specialių priemonių, 2020 m. suvartojimas išaugs iki 90 TWh. Padaryta išvada, kad elektros energijos suvartojimą, susijusį su įrenginių tinkliniu budėjimo režimu, galima gerokai sumažinti. Taikant šį reglamentą į rinką turėtų patekti daugiau technologijų, kurias naudojant didėja tinkliniu budėjimo režimu veikiančių įrenginių elektros energijos naudojimo efektyvumas, todėl numatoma, kad iki 2020 m. būtų galima sutaupyti 36 TWh, o 2025 m. - 49 TWh elektros energijos, palyginti su įprastinės veiklos scenarijumi;
(5)
visų pirma, per tyrimą paaiškėjo, kad, siekiant išnaudoti taupymo galimybes, labai svarbi yra energijos sunaudojimo valdymo funkcija, kuri, kai įrenginys neatlieka pagrindinės funkcijos, perjungia jį į tinklinį budėjimo režimą užtikrinančią būseną. Pripažįstama, kad įrenginys, suaktyvintas išoriniu arba vidiniu akstinu, nepriklausomai nuo savo pagrindinės (-ių) funkcijos (-ų), ribotą laiką gali būti aktyvios veiksenos, pvz., kad būtų galima atlikti techninę priežiūrą ar atsisiųsti programinę įrangą. Taikant energijos sunaudojimo valdymą turėtų būti užtikrinama, kad gaminys, baigęs vykdyti užduotis, būtų sugrąžintas į tinklinį budėjimo režimą užtikrinančią būseną;
(6)
parengiamajame tyrime padaryta išvada, kad, atsižvelgiant į tinklinio prieinamumo laipsnį, tinklinio budėjimo režimo reikalavimai turėtų būti skirtingi. Tuo tikslu nustatytas ribotas skaičius didelio tinklinio prieinamumo (toliau - HiNA) įrenginių, pvz., maršruto parinktuvas, tinklo perjungiklis, belaidžio tinklo prieigos punktas, šakotuvas ir modemas, kurių pagrindinė funkcija yra tinklo duomenų srautų apdorojimas. Kadangi šie įrenginiai į gaunamų duomenų srautą turi reaguoti nedelsdami, būsena, kurioje užtikrinamas tinklinis budėjimo režimas, gali būti lygiavertė tuščiajai veiksenai;
(7)
atsižvelgiant į tai, kad budėjimo režimo ir tinklinio budėjimo režimo funkcijos yra tarpusavyje susijusios ir kad tie režimai naudojami tuose pačiuose gaminiuose, Ekologinio projektavimo konsultacijų forumas 2011 m. rugsėjo 14 d. pritarė nuomonei, kad su tinkliniu budėjimo režimu susiję ekologinio projektavimo reikalavimai turėtų būti nustatyti teisės aktu, kuriuo būtų iš dalies pakeistas galiojantis Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1275/2008 (3);
(8)
budėjimo režimo, išjungties režimo ir tinklinio budėjimo režimo reikalavimai turėtų būti peržiūrimi kartu. Atsižvelgiant į tai, kad Reglamente (EB) Nr. 1275/2008 nustatyta peržiūros data yra ankstesnė nei tinklinio budėjimo režimo reikalavimų įsigaliojimo pirmo etapo data, reglamento peržiūrą reikėtų atidėti vieniems metams;
(9)
atsižvelgiant į tai, kad Reglamentas (EB) Nr. 1275/2008 netaikomas televizijos aparatams, kuriems taikoma konkretiems gaminiams skirta ekologinio projektavimo įgyvendinimo priemonė, su televizijos aparatais susijusio tinklinio budėjimo režimo ekologinio projektavimo reikalavimai įtraukti į Komisijos reglamentą (EB) Nr. 642/2009 (4). Atliekant techninį, aplinkosauginį ir ekonominį tinklinio budėjimo režimo tyrimą apskaičiuota, kad, nustačius televizijos aparatų tinklinio budėjimo režimo ekologinio projektavimo reikalavimus, iki 2020 m. būtų sutaupoma 10 TWh elektros energijos;
(10)
dėl kavavirių 2011 m. gruodžio 16 d. ir 2012 m. balandžio 18 d. Ekologinio projektavimo konsultacijų forumuose (5) pritarta nuomonei, kad konkrečiam gaminiui skirtos ekologinio projektavimo įgyvendinimo priemonės priimti nereikėtų, tačiau reikėtų aiškiau nustatyti Reglamento (EB) Nr. 1275/2008 kavavirių budėjimo režimo reikalavimus;
(11)
šiame reglamente pristatoma elektros energijos sunaudojimo valdymo reikalavimų taikymo kavavirėms specifikacija - nustatomas numatytasis laikas, po kurio kavavirė automatiškai perjungiama į budėjimo ir (arba) išjungties režimą;
(12)
iš kavavirių techninio, aplinkosauginio ir ekonominio tyrimo, atlikto vadovaujantis Ekologinio projektavimo direktyva, galima daryti išvadą, kad, apribojus laiką, po kurio kavavirės automatiškai perjungiamos į budėjimo ir (arba) išjungties režimą, iki 2020 m. būtų papildomai sutaupyta daugiau nei 2 TWh elektros energijos. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1275/2008 galimos ekonomijos prielaidose į šią galimybę neatsižvelgta,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Reglamento (EB) Nr. 1275/2008 pakeitimai
Reglamentas (EB) Nr. 1275/2008 iš dalies keičiamas taip:
1)
Pavadinimas pakeičiamas taip:
2)
1 straipsnis pakeičiamas taip:
„1 straipsnis
Dalykas ir taikymo sritis
Šiuo reglamentu nustatomi ekologinio projektavimo reikalavimai, susiję su budėjimo režimu, išjungties režimu, tinkliniu budėjimo režimu ir elektros energijos sunaudojimu, taikomi pateikiant rinkai elektros ir elektroninę buitinę ir biuro įrangą.
Šis reglamentas netaikomas elektros ir elektroninei buitinei ir biuro įrangai, kuri rinkai pateikiama su žemosios įtampos išoriniu maitinimo šaltiniu, naudojamu pagal numatytąją paskirtį.“
3)
2 straipsnyje pridedamos šių terminų apibrėžtys:
„10. tinklas- ryšių infrastruktūra, kuriai būdinga ryšio linijų topologija ir architektūra, įskaitant fizinius komponentus, organizacinius principus, ryšio procedūras ir formatus (protokolus);
11. tinklinis budėjimo režimas- būsena, kurios būdamas įrenginys gali būti aktyvinamas nuotoliniu akstinu per tinklo jungtį ir tęsti anksčiau vykdytą savo funkciją;
12. nuotolinis akstinas- į įrenginį iš tinklo gautas išorinis signalas;
13. tinklo prievadas- įrenginyje esantis laidinio arba belaidžio ryšio fizinis tinklo sietuvas, per kurį įrenginį galima aktyvinti nuotoliniu būdu;
14. loginis tinklo prievadas- tinklo technologija, veikianti per fizinį tinklo prievadą;
15. fizinis tinklo prievadas- fizinė (techninė) tinklo prievado priemonė. Fiziniame tinklo prievade gali būti naudojamos dvi arba daugiau tinklo technologijų;
16. tinklinis prieinamumas- įtaiso gebėjimas tinklo prievadui aptikus nuotolinį akstiną tęsti anksčiau vykdytas funkcijas;
17. tinklinis įrenginys- įrenginys, kuriuo galima jungtis prie tinklo ir kuriame yra vienas arba daugiau tinklo prievadų;
18. didelio tinklinio prieinamumo įrenginys (HiNA įrenginys)- įrenginys, kurio pagrindinės funkcijos yra viena arba daugiau išvardytų funkcijų ir kuris neatlieka jokių kitų pagrindinių funkcijų: maršruto parinktuvas, tinklo perjungiklis, belaidžio tinklo prieigos punktas, šakotuvas, modemas, VoIP telefonas, vaizdo telefonas;
19. didelio tinklinio prieinamumo funkcijų įrenginys (HiNA funkcijų įrenginys)- ne HiNA įrenginys, turintis maršruto parinktuvo, tinklo perjungiklio, belaidžio tinklo prieigos punkto funkcijas arba jų derinį;
20. maršruto parinktuvas- tinklo įrenginys, kurio pagrindinė funkcija - nustatyti optimalų duomenų srauto maršrutą tinkle. Maršruto parinktuvai persiunčia duomenų paketus iš vieno tinklo į kitą naudodami tinklo lygmens informaciją (L3);
21. tinklo perjungiklis- tinklo įrenginys, kurio pagrindinė funkcija - filtruoti, persiųsti ir paskirstyti freimus pagal kiekvieno jų paskirties vietos adresą. Visi perjungikliai veikia bent duomenų perdavimo kanalo lygmeniu (L2);
22. belaidžio tinklo prieigos punktas- įrenginys, kurio pagrindinė funkcija - teikti IEEE 802.11 (Wi-Fi) ryšį daugeliui klientų;
23. šakotuvas- tinklo įrenginys, kuriame yra keli prievadai ir kuris naudojamas vietinio tinklo segmentams sujungti;
24. modemas- įrenginys, kurio pagrindinė funkcija - laidiniu tinklu siųsti ir gauti skaitmeniniu būdu moduliuotus analoginius signalus;
25. spausdinimo įrenginys- įrenginys, kuris elektroninius duomenis paverčia spaudiniu popieriuje. Spausdinimo įrenginys gali turėti papildomų funkcijų ir gali būti parduodamas kaip daugiafunkcis įrenginys arba daugiafunkcis gaminys;
26. didžiaformatis spausdinimo įrenginys- spausdinimo įrenginys, skirtas spausdinti ant A2 arba didesnių lapų, įskaitant įrenginius, skirtus spausdinti ant juostinių bent 406 mm pločio laikmenų;
27. nuotolinio dalyvavimo sistema- speciali raiškiojo vaizdo konferencijų ir bendradarbiavimo sistema, kurią sudaro vartotojo sąsaja, raiškiojo vaizdo kamera, monitorius, garso sistema bei vaizdo ir garso kodavimo ir dekodavimo įrenginys;
28. buitinė kavavirė- nekomercinės paskirties aparatas kavai virti;
29. buitinė kavavirė su filtru- buitinė kavavirė, kurioje kava ruošiama naudojant filtravimą;
30. kaitinamasis elementas- kavavirės komponentas, kuriuo elektros energija verčiama šiluma vandeniui sušildyti;
31. puodelio pašildymas- ant kavavirės laikomų puodelių pašildymo funkcija;
32. kavos virimo ciklas- kavai paruošti būtinas procesas;
33. išsivalymas- kavavirės atliekamas jos vidinių dalių valymo procesas. Tai gali būti paprastas skalavimas arba plovimas naudojant specialius priedus;
34. nuovirų šalinimas- kavavirės atliekamas procesas, per kurį visiškai arba iš dalies pašalinamos nuoviros, galėjusios susikaupti jos viduje;
35. stalinis mažafunkcis klientas- kompiuteris, kuris pagrindines funkcijas atlieka tik tada, kai yra prijungtas prie nuotolinių kompiuterinių išteklių (pvz., serverio, nuotolinio profesionaliojo kompiuterio) ir kuriame nėra sukiųjų laikmenų. Stalinio mažafunkcio kliento pagrindinis įrenginys turi būti skirtas nuolat laikyti vienoje vietoje (pvz., ant stalo), o ne kilnoti iš vienos vietos į kitą. Stalinis mažafunkcis klientas gali vaizduoti informaciją išoriniame arba, jei yra įrengtas, vidiniame monitoriuje;
36. profesionalusis kompiuteris- spartus vieno vartotojo kompiuteris, paprastai naudojamas grafikai, kompiuteriniam projektavimui, programinei įrangai kurti, dirbti su finansinėmis ir mokslinėmis programomis, taip pat kitoms sudėtingoms skaičiavimo užduotims atlikti, kuriam būdingos šios savybės:
a)vidutinis laikas tarp trikčių (MTBF) - ne mažiau kaip 15000 valandų;b)palaiko klaidų taisymo kodą (ECC) ir (arba) buferinę atmintį;c)turi tris iš toliau išvardytų penkių savybių:
1.
turi papildomą maitinimo šaltinį aukščiausios klasės grafikai palaikyti (t. y. periferinių komponentų sąsajos (PCI)-E 6 kontaktų jungtį su 12 V papildoma maitinimo linija);
2.
jo sistemos grandinės suprojektuotos taip, kad pagrindinėje plokštėje, be grafikai ir (arba) PCI-X palaikyti skirto (-ų) lizdo (-ų), būtų aukštesnės nei × 4 PCI-E specifikacijos lizdas (-ų);
3.
jame nepalaikoma universaliosios kreipties į atmintinę (UMA) grafika;
4.
jame yra penki arba daugiau PCI, PCI-E arba PCI-X lizdų;
5.
jame palaikomas dviejų arba daugiau procesorių veikimas (turi būti galima įmontuoti fiziškai atskirus procesorių korpusus ir (arba) jiems turi būti įrengti atskiri lizdai, t. y. kriterijaus neatitinka, jei naudojamas vienas kelių branduolių procesorius);
37. nešiojamasis profesionalusis kompiuteris- spartus vieno vartotojo kompiuteris, paprastai naudojamas grafikai, kompiuteriniam projektavimui, programinei įrangai kurti, dirbti su finansinėmis ir mokslinėmis taikomosiomis programomis, taip pat kitoms sudėtingoms skaičiavimo užduotims, išskyrus žaidimus, atlikti, specialiai skirtas nešioti ir ilgą laiką naudoti tiesiogiai prijungus arba neprijungus prie kintamosios elektros srovės šaltinio. Nešiojamuosiuose profesionaliuosiuose kompiuteriuose naudojamas integruotasis monitorius ir jie gali veikti naudodami įmontuotos baterijos arba kito nešiojamojo energijos šaltinio energiją. Dauguma nešiojamųjų profesionaliųjų kompiuterių turi išorinį maitinimo šaltinį, integruotą klaviatūrą ir manipuliatorių.
Nešiojamojo profesionaliojo kompiuterio savybės:
a)vidutinis laikas tarp trikčių (MTBF) - ne mažiau kaip 13000 valandų;b)turi bent vieną atskirą grafikos plokštę (dGfx), kuri atitinka G3 (kurios kadro buferio duomenų magistralė 128 bitai), G4, G5, G6 arba G7 klasifikaciją;c)yra galimybė įmontuoti tris arba daugiau vidinių atminties įtaisų;d)palaiko ne mažesnę kaip 32 GB sisteminę atmintį;38. mažasis serveris- kompiuteris, kuriame naudojami stalinio kompiuterio komponentai, tačiau jo pagrindinė paskirtis - būti kitų kompiuterių pagrindiniu atminties serveriu ir vykdyti tokias funkcijas kaip tinklo infrastruktūros paslaugos ar duomenų ir (arba) medijų priegloba; jo savybės:
a)jis yra pjedestalinis, bokštinis ar kitokios formos, panašios į stalinių kompiuterių; visi duomenų apdorojimo ir saugojimo įrenginiai ir tinklo sąsaja sumontuoti viename korpuse;b)jis yra skirtas veikti 24 valandas per parą, 7 dienas per savaitę;c)juo vienu metu gali naudotis keli vartotojai per klientų įrenginius, sujungtus į tinklą;d)jei jis pateikiamas rinkai su operacine sistema, operacinė sistema yra skirta namų serverio arba žemos klasės serverio taikomosioms programoms vykdyti;e)jis neteikiamas rinkai su atskira grafikos plokšte (dGfx), atitinkančia bet kurią klasifikacinę kategoriją, išskyrus G1;39. serveris- skaičiavimo įrenginys, kurį naudojant teikiamos paslaugos ir tvarkomi tinklo ištekliai, skirti klientų įrenginiams, pvz., staliniams kompiuteriams, knyginiams kompiuteriams, staliniams mažafunkciams klientams, telefonams, kuriuose naudojamas interneto protokolas (IP), ar kitiems serveriams. Paprastai serveris pateikiamas rinkai kaip įrenginys, skirtas naudoti duomenų centruose, biuruose ir (arba) įmonėse. Serverio ištekliai visų pirma pasiekiami per tinklo jungtis, o ne tiesiogiai prijungus vartotojo įvesties įrenginius, kaip antai klaviatūrą ar pelę.
Serverio apibūdinimas:
a)jis pritaikytas naudoti serverio operacinę sistemą (OS) ir (arba) hipervizorių, o jo paskirtis - vykdyti vartotojų įdiegtas taikomąsias verslo programas;b)jis palaiko klaidų taisymo kodą (ECC) ir (arba) buferinę atmintinę (įskaitant ir dviejų eilių jungties buferinės atmintinės modulių (DIMM), ir pagrindinės plokštės buferinės atmintinės (BOB) konfigūracijas);c)jis pateikiamas rinkai su vienu arba daugiau AC-DC maitinimo šaltinių;d)visi procesoriai gali naudoti bendrą sistemos atmintinę ir viena OS arba hipervizorius gali atskirai kreiptis į kiekvieną procesorių.
4)
3 straipsnis pakeičiamas taip:
„3 straipsnis
Ekologinio projektavimo reikalavimai
Budėjimo režimu, išjungties režimu ir tinkliniu budėjimo režimu veikiančių įrenginių elektros energijos sunaudojimo ekologinio projektavimo reikalavimai pateikiami II priede.“
5)
7 straipsnis pakeičiamas taip:
„7 straipsnis
Persvarstymas
Ne vėliau kaip 2016 m. sausio 7 d. Komisija, atsižvelgdama į technologijų pažangą, peržiūri šį reglamentą ir pateikia peržiūros rezultatus konsultacijų forumui. Peržiūrint pirmiausia bus atsižvelgiama į taikymo sritį ir budėjimo ir (arba) išjungties režimo reikalavimus, taip pat į tinklinio budėjimo režimo reikalavimų tinkamumą ir lygį trečiuoju įgyvendinimo etapu (2019 m.).
Peržiūrint, inter alia, gali būti sprendžiami klausimai, susiję su profesionaliaisiais įrenginiais, taip pat su gaminiais, kuriuose yra nuotolinio valdymo elektrinių variklių.“
6)
8 straipsnis pakeičiamas taip:
„8 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
II priedo 1 punktas taikomas nuo 2010 m. sausio 7 d.
II priedo 2 punktas taikomas nuo 2013 m. sausio 7 d.
II priedo 3 punktas taikomas nuo 2015 m. sausio 1 d.
II priedo 4 punktas taikomas nuo 2017 m. sausio 1 d.
II priedo 5 punktas taikomas nuo 2019 m. sausio 1 d.
II priedo 6 punktas taikomas nuo 2015 m. sausio 1 d.
II priedo 7 punktas taikomas nuo 2015 m. sausio 1 d.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.“
7)
II priedas iš dalies keičiamas taip:
a)
2 punkto d papunktis pakeičiamas taip:
„d)
Visų, išskyrus tinklinių, įrenginių elektros energijos sunaudojimo valdymas
Įrenginiai turi turėti (nebent pagal numatytąją paskirtį būtų netinkama) elektros energijos sunaudojimo valdymo arba panašią funkciją. Kai įrenginys nevykdo pagrindinės funkcijos ir kai kitas (-i) energiją naudojantis (-ys) gaminys (-iai) nėra priklausomas (-i) nuo jo funkcijų, elektros energijos sunaudojimo valdymo funkcija po trumpiausio įmanomo laikotarpio (atsižvelgiant į numatytą įrenginio paskirtį) automatiškai perjungia įrenginį į
-
budėjimo režimą arba
-
išjungties režimą, arba
-
kitą būseną, kurioje, kai įrenginys prijungtas prie elektros tinklo, elektros energijos sunaudojimas atitinka elektros energijos sunaudojimo išjungties ir (arba) budėjimo režimu reikalavimus.
Elektros energijos sunaudojimo valdymo funkcija turi būti įjungta.“;
b)
Įrašomi šie nauji 3, 4, 5, 6 ir 7 punktai:
3. Nuo 2015 m. sausio 1 d.
a)
Galimybė išjungti belaidžio tinklo jungtį (-is)
Kiekviename tinkliniame įrenginyje, kurį galima prijungti prie belaidžio tinklo, turi būti numatyta galimybė vartotojui išjungti belaidžio tinklo jungtį (-is). Šis reikalavimas netaikomas gaminiams, kurių numatytoji paskirtis grindžiama vienintele tinklo jungtimi ir kurie neturi laidinio tinklo jungties.
b)
Tinklinių įrenginių elektros energijos sunaudojimo valdymas
Įrenginiai turi turėti (nebent pagal numatytąją paskirtį būtų netinkama) elektros energijos sunaudojimo valdymo arba panašią funkciją. Kai įrenginys nevykdo pagrindinės funkcijos ir kai kitas (-i) energiją naudojantis (-ys) gaminys (-iai) nėra priklausomas (-i) nuo jo funkcijų, elektros energijos sunaudojimo valdymo funkcija po trumpiausio įmanomo laikotarpio (atsižvelgiant į numatytą įrenginio paskirtį) automatiškai perjungia įrenginį į būseną, kurioje užtikrinamas tinklinis budėjimo režimas.
Kai įrenginys yra tinklinį budėjimo režimą užtikrinančios būsenos, elektros energijos sunaudojimo valdymo funkcija gali automatiškai perjungti jį į budėjimo arba išjungties režimą arba į kitą būseną, kurios būdamas, įrenginys atitinka jam taikomus budėjimo režimo ir (arba) išjungties režimo energijos sunaudojimo reikalavimus.
Elektros energijos sunaudojimo valdymo arba panaši funkcija užtikrinama naudojant kiekvieną tinklinio įrenginio tinklo prievadą.
Elektros energijos sunaudojimo valdymo arba panaši funkcija turi būti įjungta, nebent būtų išjungti visi tinklo prievadai. Pastaruoju atveju elektros energijos sunaudojimo valdymo arba panaši funkcija įjungiama, kai įjungiamas bet kuris tinklo prievadas.
Numatytasis laikotarpis, po kurio elektros energijos sunaudojimo valdymo arba panaši funkcija įrenginį automatiškai perjungia į būseną, kurioje užtikrinamas tinklinis budėjimo režimas, yra ne ilgesnis kaip 20 minučių.
c)
Tinkliniai įrenginiai, turintys vieną arba daugiau budėjimo režimų, atitinka to (tų) budėjimo režimo (-ų) reikalavimus, kai visi tinklo prievadai yra išjungti.
d)
Tinkliniai įrenginiai, išskyrus HiNA įrenginius, atitinka 2 punkto d papunkčio nuostatas, kai visi tinklo prievadai yra išjungti.
e)
Tinklinį budėjimo režimą užtikrinančios būsenos naudojamoji galia
HiNA įrenginių ir HiNA funkcijų įrenginių naudojamoji galia įrenginiui esant tinklinį budėjimo režimą užtikrinančios būsenos, į kurią įrenginys perjungiamas elektros energijos sunaudojimo valdymo arba panašia funkcija, yra ne didesnė kaip 12,00 W.
Kitų tinklinių įrenginių naudojamoji galia įrenginiui esant tinklinį budėjimo režimą užtikrinančios būsenos, į kurią įrenginys perjungiamas elektros energijos sunaudojimo valdymo arba panašia funkcija, yra ne didesnė kaip 6,00 W.
E punkte nustatytos naudojamosios galios ribos netaikomos:
i.
spausdinimo įrenginiams, kurių maitinimo šaltinio vardinė galia didesnė kaip 750 W;
ii.
didžiaformačiams spausdinimo įrenginiams;
iii.
nuotolinio dalyvavimo sistemoms;
iv.
staliniams mažafunkciams klientams;
v.
profesionaliesiems kompiuteriams;
vi.
nešiojamiesiems profesionaliesiems kompiuteriams;
vii.
mažiesiems serveriams;
viii.
serveriams.
4. Nuo 2017 m. sausio 1 d.
Be 3 punkto a ir b papunkčiuose nustatytų reikalavimų, taikomos šios nuostatos:
a)
Tinkliniai įrenginiai, turintys vieną arba daugiau budėjimo režimų atitinka to (tų) budėjimo režimo (-ų) reikalavimus, kai visi laidinio tinklo prievadai yra atjungti ir kai visi belaidžio tinklo prievadai yra išjungti.
b)
Tinkliniai įrenginiai, išskyrus HiNA įrenginius, atitinka 2 punkto d papunkčio nuostatas, kai visi laidinio tinklo prievadai yra atjungti ir kai visi belaidžio tinklo prievadai yra išjungti.
c)
Tinklinį budėjimo režimą užtikrinančios būsenos naudojamoji galia
HiNA įrenginių ir HiNA funkcijų įrenginių naudojamoji galia įrenginiui esant tinklinį budėjimo režimą užtikrinančios būsenos, į kurią įrenginys perjungiamas elektros energijos sunaudojimo valdymo arba panašia funkcija, yra ne didesnė kaip 8,00 W.
Kitų tinklinių įrenginių naudojamoji galia įrenginiui esant tinklinį budėjimo režimą užtikrinančios būsenos, į kurią įrenginys perjungiamas elektros energijos sunaudojimo valdymo arba panašia funkcija, yra ne didesnė kaip 3,00 W.
C punkte nustatytos naudojamosios galios ribos netaikomos:
i.
didžiaformačiams spausdinimo įrenginiams;
ii.
staliniams mažafunkciams klientams;
iii.
profesionaliesiems kompiuteriams;
iv.
nešiojamiesiems profesionaliesiems kompiuteriams;
v.
mažiesiems serveriams;
vi.
serveriams.
5. Nuo 2019 m. sausio 1 d.
Be 3 punkto a ir b papunkčiuose ir 4 punkto a, b ir c papunkčiuose nustatytų reikalavimų, tinkliniams įrenginiams (išskyrus HiNA įrenginius ir HiNA funkcijų įrenginius) taikomos šios nuostatos:
kitų tinklinių įrenginių (ne HiNA įrenginių ir ne HiNA funkcijų įrenginių) naudojamoji galia įrenginiui esant tinklinį budėjimo režimą užtikrinančios būsenos, į kurią įrenginys perjungiamas elektros energijos sunaudojimo valdymo arba panašia funkcija, yra ne didesnė kaip 2,00 W.
6. Nuo 2015 m. sausio 1 d.
Kavavirių delsa, po kurios gaminys automatiškai perjungiamas į II priedo 2 punkto d papunktyje nurodytą režimą ar būseną:
-
kavavirių su filtru, kuriose kava laikoma izoliuotame inde, - ne ilgiau kaip penkios minutės nuo paskutinio kavos virimo ciklo pabaigos arba 30 minučių nuo nuovirų šalinimo arba išsivalymo proceso pabaigos,
-
kavavirių su filtru, kuriose kava laikoma neizoliuotame inde, - ne ilgiau kaip 40 minučių nuo paskutinio kavos virimo ciklo pabaigos arba 30 minučių nuo nuovirų šalinimo arba išsivalymo proceso pabaigos,
-
kavavirių, išskyrus kavavires su filtru, - ne ilgiau kaip 30 minučių nuo paskutinio kavos virimo ciklo pabaigos arba ne ilgiau kaip 30 minučių po kaitinamojo elemento įjungimo, arba ne ilgiau kaip 60 minučių nuo puodelių pašildymo funkcijos įjungimo, arba ne ilgiau kaip 30 minučių nuo nuovirų šalinimo arba išsivalymo proceso pabaigos, nebent įjungiamas garsinis signalas, reikalaujantis, kad vartotojas atliktų tam tikrus veiksmus, kad būtų išvengta galimos žalos arba nelaimingo atsitikimo.
Iki pirmiau nurodytos datos II priedo 2 punkto d papunktyje pateikti ekologinio projektavimo reikalavimai netaikomi.
7. Informacijos apie gaminį reikalavimai
Nuo 2015 m. sausio 1 d. gamintojų laisvai prieinamose interneto svetainėse aiškiai matomoje vietoje pateikiama ši informacija apie tinklinius įrenginius:
a)
kiekvieno budėjimo ir (arba) išjungties režimo, taip pat tinklinį budėjimo režimą užtikrinančios būsenos, į kurią įrenginys perjungiamas elektros energijos sunaudojimo valdymo ar panašia funkcija:
-
naudojamoji galia (vatais), suapvalinta iki dešimtųjų,
-
laikotarpis, po kurio elektros energijos sunaudojimo valdymo arba panašia funkcija įrenginys automatiškai perjungiamas į budėjimo ir (arba) išjungties režimą ir (arba) tinklinį budėjimo režimą užtikrinančią būseną.
b)
tinklinio budėjimo režimu veikiančio gaminio naudojamoji galia, kai visi laidinio tinklo prievadai yra prijungti ir visi belaidžio tinklo prievadai yra įjungti;
c)
nurodymai, kaip įjungti ir išjungti belaidžio tinklo prievadus.
B punkte nurodyta tinkliniu budėjimo režimu veikiančio gaminio naudojamoji galia ir c punkte minėti nurodymai pateikiami ir vartotojo instrukcijoje.“
c)
3 punktas pakeičiamas nauju 8 punktu:
„8. Matavimas
1 punkto a ir b papunkčiuose, 2 punkto a ir b papunkčiuose, 3 punkto e papunktyje, 4 punkto c papunktyje ir 5 punkte nurodyta naudojamoji galia ir 6 punkte nurodyta delsa nustatomos laikantis patikimos, tikslios ir pakartojamos matavimo procedūros, kuri nustatyta atsižvelgiant į visuotinai pripažintus pažangiausius matavimo metodus.“
d)
4 punktas pakeičiamas nauju 9 punktu:
„9. Gamintojų pateikiama informacija
Kad būtų galima įvertinti atitiktį pagal 4 straipsnį, techniniuose dokumentuose pateikiama ši informacija:
a)
kiekvieno budėjimo ir (arba) išjungties režimo:
-
naudojamoji galia (vatais), suapvalinta iki dešimtųjų,
-
naudotas matavimo metodas,
-
aprašymas, kaip parinktas arba užprogramuotas įrenginio režimas,
-
veiksmų seka, kurią atlikus įrenginys nustatomas į būseną, kurioje režimai perjungiami automatiškai,
-
pastabos (jei yra) dėl įrenginio naudojimo, pvz., kaip vartotojas gali perjungti įrenginį į būseną, kurioje užtikrinamas tinklinis budėjimo režimas,
-
jei taikoma, numatytasis laikas, po kurio elektros energijos sunaudojimo valdymo arba panašia funkcija įrenginys perjungiamas į atitinkamą mažos naudojamosios galios režimą ar būseną;
b)
tinklinių įrenginių:
-
tinklo prievadų skaičius ir tipas ir (išskyrus belaidžio tinklo prievadus) jų išdėstymas įrenginyje; visų pirma nurodoma, ar tas pats fizinis tinklo prievadas gali būti naudojamas kaip dviejų arba daugiau tipų tinklo prievadas,
-
ar visi tinklo prievadai išjungiami prieš pristatant įrenginį,
-
ar įrenginys laikytinas HiNA įrenginiu arba HiNA funkcijų įrenginiu; jei informacija nepateikiama, laikoma, kad įrenginys nepriskiriamas prie tokių įrenginių,
ir apie kiekvieno tipo tinklo prievadą:
-
numatytasis laikas, po kurio elektros energijos sunaudojimo valdymo ar panašia funkcija įrenginys perjungiamas į tinklinį budėjimo režimą užtikrinančią būseną,
-
akstinas, kuriuo aktyvinamas įrenginys,
-
aukščiausios veikimo specifikacijos,
-
tinklinį budėjimo režimą užtikrinančios būsenos, į kurią įrenginys perjungiamas elektros energijos sunaudojimo valdymo ar panašia funkcija, įrenginio naudojamoji galia (didžiausia), jei tik šis prievadas naudojamas įrenginiui aktyvinti nuotoliniu būdu,
-
įrenginio naudojamas ryšio protokolas.
Jeigu informacija nepateikiama, laikoma, kad įrenginys nėra tinklinis įrenginys, nebent jis vykdytų maršruto parinktuvo, tinklo perjungiklio, belaidžio tinklo prieigos punkto (ne terminalo), šakotuvo, modemo, VoIP telefono ar vaizdo telefono funkcijas;
c)
bandymo sąlygos, kuriomis atlikti matavimai:
-
aplinkos temperatūra,
-
bandymo įtampa (V) ir dažnis (Hz),
-
elektros energijos tiekimo sistemos visuminis netiesinių iškreipių faktorius,
-
elektriniams bandymams naudotos matavimo aparatūros, matavimo schemos ir naudotų grandinių informacija ir dokumentai;
d)
įrenginio savybės, svarbios vertinant atitiktį 1 punkto c papunkčio reikalavimams arba, atitinkamai, 2 punkto c ir (arba) d papunkčio ir (arba) 3 punkto b papunkčio reikalavimams, įskaitant laiką, per kurį įrenginys automatiškai perjungiamas į budėjimo arba išjungties režimą, arba kitą būseną, atitinkančią išjungties ir (arba) budėjimo režimui taikomus elektros energijos sunaudojimo reikalavimus.
Visų pirma, jeigu taikoma, pateikiamas techninis pagrindimas, kodėl 1 punkto c papunkčio reikalavimai arba 2 punkto c ir (arba) d papunkčio ir (arba) 3 punkto b papunkčio reikalavimai netaikytini atsižvelgiant į numatytą įrenginio paskirtį. Būtinybė palaikyti vieną arba daugiau tinklo ryšių arba laukti nuotolinio akstino nelaikoma techniniu pagrindimu netaikyti 2 punkto d papunkčio reikalavimų, jei gamintojas nėra nurodęs, kad tai tinklinis įrenginys.“
8)
III priedas papildomas taip:
„Nustatydamos atitiktį II priedo 2 punkto d papunkčio reikalavimams, valstybių narių institucijos įrenginio, kuris elektros energijos sunaudojimo valdymo ar panašia funkcija perjungtas į atitinkamą režimą ar būseną, naudojamąją galią matuoja laikydamosi atitinkamos pirmiau nurodytos procedūros.
Nustatydamos atitiktį II priedo 3 punkto c papunkčio ir 4 punkto a papunkčio reikalavimams, valstybių narių institucijos, prireikus išjungusios ir (arba) atjungusios visus gaminio tinklo prievadus, laikosi atitinkamos pirmiau nurodytos procedūros.
Vykdydamos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/125/EB (6) 3 straipsnio 2 dalyje nurodytus rinkos priežiūros patikrinimus, valstybių narių institucijos taiko toliau aprašytą patikros procedūrą, kad nustatytų, ar laikomasi taikomų II priedo 3 ir 4 punktų reikalavimų.
Valstybių narių institucijos išbando vieną gaminį taip:
Jei, kaip nurodyta techniniuose dokumentuose, įrenginyje yra du arba daugiau vieno tipo tinklo prievadų, atsitiktine tvarka pasirenkamas vienas iš tų prievadų ir prijungiamas prie tinkamo tinklo, kuris atitinka aukščiausią prievado specifikaciją. Jei yra keli to paties tipo belaidžio tinklo prievadai, kiti belaidžio ryšio prievadai, jei įmanoma, išjungiami. Jei yra keli to paties tipo laidinio tinklo prievadai, tikrinant atitiktį II priedo 3 punkto reikalavimams, kiti tinklo prievadai, jei įmanoma, išjungiami. Jei yra tik vienas tinklo prievadas, tas prievadas prijungiamas prie tinkamo tinklo, kuris atitinka aukščiausią prievado specifikaciją.
Suaktyvinamas gaminio vieneto įjungties režimas. Kai gaminio vienetas tinkamai veikia įjungties režimu, jam leidžiama persijungti į tinklinį budėjimo režimą užtikrinančią būseną ir išmatuojama naudojamoji galia. Tada įrenginiui per tinklo prievadą duodamas tinkamas akstinas ir patikrinama, ar įrenginys aktyvinamas.
Jei, kaip nurodyta techniniuose dokumentuose, įrenginyje yra daugiau nei vieno tipo tinklo prievadų, toliau aprašyta procedūra kartojama su kiekvieno tipo tinklo prievadu. Jei yra du arba daugiau tam tikro tipo tinklo prievadų, atsitiktine tvarka pasirenkama po vieną kiekvieno tipo tinklo prievadą ir tas prievadas prijungiamas prie tinkamo tinklo, kuris atitinka aukščiausią prievado specifikaciją.
Jeigu yra tik vienas tam tikro tipo tinklo prievadas, tas prievadas prijungiamas prie tinkamo tinklo, kuris atitinka aukščiausią prievado specifikaciją. Nenaudojami belaidžio ryšio prievadai, jei įmanoma, išjungiami. Tikrinant atitiktį II priedo 3 punkto reikalavimams, nenaudojami laidinio tinklo prievadai, jei įmanoma, išjungiami.
Suaktyvinamas gaminio įjungties režimas. Kai įrenginys tinkamai veikia įjungties režimu, jam leidžiama persijungti į tinklinį budėjimo režimą užtikrinančią būseną ir išmatuojama naudojamoji galia. Tada įrenginiui per tinklo prievadą duodamas tinkamas akstinas ir patikrinama, ar įrenginys aktyvinamas. Jei vienas fizinis tinklo prievadas naudojamas kaip dviejų arba daugiau tipų (loginiai) tinklo prievadai, ši procedūra kartojama su kiekvieno tipo loginiu tinklo prievadu esant atjungtiems kitiems loginiams tinklo prievadams.
Laikoma, kad modelis atitinka šio reglamento reikalavimus, jeigu naudojant kiekvieno tipo tinklo prievadą taikoma riba neviršijama daugiau kaip 10 %.
Priešingu atveju atliekami dar trijų gaminio vienetų bandymai. Laikoma, kad modelis atitinka šio reglamento reikalavimus, jeigu trijų pastarųjų bandymų naudojant kiekvieno tipo tinklo prievadą rezultatų vidurkis neviršija taikomos ribos daugiau kaip 10 %.
Kitu atveju laikoma, kad modelis neatitinka reikalavimų.
Per vieną mėnesį nuo sprendimo dėl modelio neatitikties priėmimo valstybės narės institucijos kitų valstybių narių institucijoms ir Komisijai pateikia bandymų rezultatus ir kitą svarbią informaciją.
Be pirmiau aprašytos procedūros, valstybių narių institucijos laikosi patikimų, tikslių ir pakartojamų matavimo procedūrų, kurios nustatomos atsižvelgiant į visuotinai pripažintus pažangiausius matavimo metodus, įskaitant dokumentuose, kurių nuorodų numeriai tuo tikslu paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, aprašytus metodus.
9)
IV priede po paskutinio sakinio įrašomas šis tekstas:
„Tinklinis budėjimo režimas: HiNA įrenginių - 3 W; ne HiNA įrenginių - ne daugiau kaip 1 W.“
2 straipsnis
Reglamento (EB) Nr. 642/2009 pakeitimai
Reglamentas (EB) Nr. 642/2009 iš dalies keičiamas taip:
1)
2 straipsnyje pridedamos šių terminų apibrėžtys:
„12. tinklas- ryšių infrastruktūra, kuriai būdinga linijų topologija ir architektūra, įskaitant fizinius komponentus, organizacinius principus, ryšio procedūras ir formatus (protokolus);
13. tinklo prievadas- televizijos aparate esantis laidinio arba belaidžio ryšio fizinis tinklo sietuvas, per kurį televizijos aparatą galima aktyvinti nuotoliniu būdu;
14. tinklinis televizijos aparatas- televizijos aparatas, kuriuo galima jungtis prie tinklo ir kuriame yra vienas arba daugiau tinklo prievadų;
15. tinklinis prieinamumas- televizijos aparato gebėjimas tinklo prievadui aptikus nuotolinį akstiną tęsti anksčiau vykdytas funkcijas;
16. nuotolinis akstinas- į televizijos aparatą iš tinklo gautas išorinis signalas;
17. tinklinis budėjimo režimas- būsena, kurios būdamas televizijos aparatas gali būti aktyvinamas nuotoliniu akstinu per tinklo jungtį ir tęsti anksčiau vykdytą savo funkciją;
18. didelio tinklinio prieinamumo funkcijų televizijos aparatas (HiNA funkcijų televizijos aparatas)- televizijos aparatas, turintis maršruto parinktuvo, tinklo perjungiklio, belaidžio tinklo prieigos punkto (ne terminalo) funkcijas arba jų derinį;
19. maršruto parinktuvas- tinklo įrenginys, kurio pagrindinė funkcija - nustatyti optimalų duomenų srauto maršrutą tinkle. Maršruto parinktuvai persiunčia duomenų paketus iš vieno tinklo į kitą naudodami tinklo lygmens informaciją (L3);
20. tinklo perjungiklis- tinklo įrenginys, kurio pagrindinė funkcija - filtruoti, persiųsti ir paskirstyti freimus pagal kiekvieno jų paskirties vietos adresą. Visi perjungikliai veikia bent duomenų perdavimo kanalo lygmeniu (L2);
21. belaidžio tinklo prieigos punktas- įrenginys, kurio pagrindinė funkcija - teikti IEEE 802.11 (Wi-Fi) ryšį daugeliui klientų.“
2)
I priedas iš dalies keičiamas taip:
a)
pridedamas naujas 3 punktas:
„3. ELEKTROS ENERGIJOS SUNAUDOJIMAS TINKLINIU BUDĖJIMO REŽIMU
Tinkliniams televizijos aparatams taikomi reikalavimai:
1.
Nuo 2015 m. sausio 1 d.
a)
Galimybė išjungti belaidžio tinklo jungtį (-is)
Jeigu tinklinis televizijos aparatas turi galimybę jungtis prie belaidžio tinklo, užtikrinama galimybė vartotojui išjungti belaidžio tinklo jungtį (-is). Šis reikalavimas netaikomas gaminiams, kurių numatytoji paskirtis grindžiama vienintele tinklo jungtimi ir kurie neturi laidinio tinklo jungties.
b)
Tinklinių televizijos aparatų elektros energijos sunaudojimo valdymas
Tinkliniai televizijos aparatai turi turėti funkciją, kuriai būdingos šios savybės:
Įjungties režimu veikiantis televizijos aparatas ne vėliau kaip praėjus 4 valandoms po paskutinio vartotojo veiksmo ir (arba) kanalo perjungimo automatiškai perjungiamas į tinklinį budėjimo režimą užtikrinančią būseną arba bet kurią kitą būseną, kuri atitinka tinklinį budėjimo režimą užtikrinančiai būsenai taikomus naudojamosios galios reikalavimus.
Prieš persijungdamas iš įjungties režimo į atitinkamą būseną ir (arba) režimą, televizijos aparatas parodo įspėjamąjį pranešimą. Ši funkcija įjungiama kaip numatytoji.
Kai televizijos aparatas yra tinklinį budėjimo režimą užtikrinančios būsenos, elektros energijos sunaudojimo valdymo funkcija gali automatiškai perjungti jį į budėjimo arba išjungties režimą arba į kitą būseną, kuri atitinka budėjimo režimui ir (arba) išjungties režimui taikomus energijos sunaudojimo reikalavimus.
Elektros energijos sunaudojimo valdymo arba panaši funkcija užtikrinama naudojant kiekvieną tinklinio televizijos aparato tinklo prievadą.
Elektros energijos sunaudojimo valdymo arba panaši funkcija turi būti įjungta, nebent būtų išjungti visi belaidžio tinklo prievadai. Pastaruoju atveju elektros energijos sunaudojimo valdymo arba panaši funkcija įjungiama, kai įjungiamas bet kuris tinklo prievadas.
c)
Tinkliniai televizijos aparatai, turintys vieną arba daugiau budėjimo režimų, atitinka to (tų) budėjimo režimo (-ų) reikalavimus, kai visi belaidžio tinklo prievadai yra išjungti.
d)
Tinklinį budėjimo režimą užtikrinančios būsenos naudojamoji galia
HiNA funkcijų televizijos aparatų naudojamoji galia televizijos aparatui esant tinklinį budėjimo režimą užtikrinančios būsenos, į kurią jis perjungiamas elektros energijos sunaudojimo valdymo arba panašia funkcija, yra ne didesnė kaip 12,00 W.
HiNA funkcijų neturinčių televizijos aparatų naudojamoji galia televizijos aparatui esant tinklinį budėjimo režimą užtikrinančios būsenos, į kurią jis perjungiamas elektros energijos sunaudojimo valdymo arba panašia funkcija, yra ne didesnė kaip 6,00 W.
2.
Nuo 2017 m. sausio 1 d.
Be 1 punkto a ir b papunkčiuose nustatytų reikalavimų, taikomos šios nuostatos:
a)
Tinkliniai televizijos aparatai, turintys vieną arba daugiau budėjimo režimų, atitinka to (tų) budėjimo režimo (-ų) reikalavimus, kai visi laidinio tinklo prievadai yra atjungti ir kai visi belaidžio tinklo prievadai yra išjungti.
b)
Tinkliniai televizijos aparatai atitinka 2.2 punkto d papunkčio nuostatas, kai visi laidinio tinklo prievadai yra atjungti ir kai visi belaidžio tinklo prievadai yra išjungti.
c)
Tinklinį budėjimo režimą užtikrinančios būsenos naudojamoji galia
HiNA funkcijų televizijos aparatų naudojamoji galia televizijos aparatui esant tinklinį budėjimo režimą užtikrinančios būsenos, į kurią jis perjungiamas elektros energijos sunaudojimo valdymo arba panašia funkcija, yra ne didesnė kaip 8,00 W.
HiNA funkcijų neturinčių televizijos aparatų naudojamoji galia televizijos aparatui esant tinklinio budėjimo režimo būsenos, į kurią jis perjungiamas elektros energijos sunaudojimo valdymo arba panašia funkcija, yra ne didesnė kaip 3,00 W.
3.
Nuo 2019 m. sausio 1 d.
Be 1 punkto a ir b papunkčiuose ir 2 punkto a, b ir c papunkčiuose nustatytų reikalavimų, tinkliniams televizijos aparatams (išskyrus HiNA įrenginius ir HiNA funkcijų televizijos aparatus) taikomos šios nuostatos:
HiNA funkcijų neturinčių televizijos aparatų naudojamoji galia televizijos aparatui esant tinklinio budėjimo režimo būsenos, į kurią jis perjungiamas elektros energijos sunaudojimo valdymo arba panašia funkcija, yra ne didesnė kaip 2,00 W.“
b)
3 punktas tampa 4 punktu.
c)
4 punktas tampa 5 punktu.
d)
5 punktas tampa 6 punktu.
e)
5 punkto 1 papunktyje (naujo 6 punkto 1 papunktyje) po d papunkčio pridedamas naujas e papunktis:
„e)
apie tinklinį budėjimo režimą:
-
tinklo prievadų skaičius ir tipas ir (išskyrus belaidžio tinklo prievadus) jų išdėstymas televizijos aparate; visų pirma nurodoma, ar tas pats fizinis tinklo prievadas gali būti naudojamas kaip dviejų arba daugiau tipų tinklo prievadas,
-
ar visi tinklo prievadai išjungiami prieš pristatant televizijos aparatą,
-
ar televizijos aparatas laikytinas HiNA funkcijų televizijos aparatu; jeigu informacija nepateikiama, laikoma, kad televizijos aparatas nėra HiNA įrenginys ar HiNA funkcijų televizijos aparatas;“.
f)
5 punkto 1 papunktyje (naujo 6 punkto 1 papunktyje) po e papunkčio pridedamas naujas f papunktis:
„f)
apie kiekvieno tipo tinklo prievadą:
-
numatytasis laikas, po kurio elektros energijos sunaudojimo valdymo ar panašia funkcija televizijos aparatas perjungiamas į tinklinį budėjimo režimą užtikrinančią būseną,
-
akstinas, kuriuo aktyvinamas įrenginys,
-
aukščiausios veikimo specifikacijos,
-
tinklinį budėjimo režimą užtikrinančios būsenos, į kurią televizijos aparatas perjungiamas elektros energijos sunaudojimo valdymo ar panašia funkcija, televizijos aparato naudojamoji galia (didžiausia), jei tik šis prievadas naudojamas įrenginiui aktyvinti nuotoliniu būdu.
Jei informacija nepateikiama, laikoma, kad televizijos aparatas nėra tinklinis televizijos aparatas.“
g)
5 punkto 1 papunkčio e papunktis tampa naujo 6 punkto 1 papunkčio g papunkčiu.
h)
5 punkto 2 papunkčio (naujo 6 punkto 2 papunkčio) antra įtrauka pakeičiama taip:
„-
kiekvieno budėjimo ir (arba) išjungties režimo, ir būsenos, kurioje užtikrinamas tinklinis budėjimo režimas, naudojamoji galia (vatais), suapvalinta iki šimtųjų;“.
3)
II priedas iš dalies keičiamas taip: 2 punktas pakeičiamas taip:
„2. Budėjimo ir (arba) išjungties režimo ir tinklinio budėjimo režimo naudojamosios galios matavimas
Matuojant I priedo 2 ir 3 dalyse nurodytą naudojamąją galią laikomasi visų šių sąlygų:
2 punkto 1 papunkčio a ir b papunkčiuose, 2 papunkčio a ir b papunkčiuose, 3 punkto 1 papunkčio d papunktyje ir 3 punkto 2 papunkčio c papunktyje nurodyta naudojamoji galia nustatoma laikantis patikimos, tikslios ir pakartojamos matavimo procedūros, kuri nustatyta atsižvelgiant į visuotinai pripažintus pažangiausius matavimo metodus.“
4)
III priedas pakeičiamas taip:
„III PRIEDAS
PATIKROS PROCEDŪRA
A. Atitikties I priedo 1, 2, 4 ir 5 dalių reikalavimams patikros procedūra I priedas
1)
Vykdydamos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/125/EB (7) 3 straipsnio 2 dalyje nurodytus rinkos priežiūros patikrinimus, valstybių narių institucijos atitiktį I priedo 1, 2, 4 ir 5 punktų reikalavimams tikrina laikydamosi toliau aprašytos patikros procedūros.
Valstybių narių institucijos išbando vieną televizijos aparato vienetą.
Laikoma, kad modelis atitinka I priedo nuostatas, jei:
a)
išmatuota įjungties režimo naudojamoji galia I priedo 1 dalies 1 ir 2 punktuose nustatytos ribos neviršija daugiau kaip 7 % ir
b)
kai taikoma, išjungties ir (arba) budėjimo režimų rezultatai taikomų I priedo 2 dalies 1 punkto a ir b papunkčiuose ir 2 punkto a ir b papunkčiuose nustatytų ribų neviršija daugiau kaip 0,10 vato, ir
c)
I priedo 5 dalyje nustatytas didžiausio skaisčio santykis yra ne mažesnis kaip 60 %.
Jei nepasiekiama 1 punkto a, b arba c papunkčiuose nurodytų rezultatų, išbandomi dar trys to paties modelio gaminio vienetai.
2)
Išbandžius tris papildomus to paties modelio gaminio vienetus, laikoma, kad modelis atitinka I priedo reikalavimus, jei:
a)
trijų pastarųjų gaminio vienetų įjungties režimo naudojamosios galios rezultatų vidurkis I priedo 1 dalies 1 ir 2 punktuose nustatytos ribos neviršija daugiau kaip 7 % ir
b)
kai taikoma, trijų pastarųjų gaminio vienetų išjungties ir (arba) budėjimo režimų rezultatų vidurkis taikomų I priedo 2 dalies 1 punkto a ir b papunkčiuose ir 2 punkto a ir b papunkčiuose nustatytų ribų neviršija daugiau kaip 0,10 vato, ir
c)
trijų pastarųjų gaminių I priedo 5 dalyje nustatyto didžiausio skaisčio santykio vidurkis yra ne mažesnis kaip 60 %.
Jei nepasiekiama 2 punkto a, b ir c papunkčiuose nurodytų rezultatų, laikoma, kad modelis neatitinka reikalavimų.
B. Atitikties I priedo 3 dalies reikalavimams patikros procedūra
Vykdydamos Direktyvos 2009/125/EB 3 straipsnio 2 dalyje nurodytus rinkos priežiūros patikrinimus, valstybių narių institucijos atitiktį taikomiems I priedo 3 dalies 1 punkto d papunkčio ir 2 punkto c papunkčio reikalavimams tikrina laikydamosi toliau aprašytos procedūros. Toliau aprašytą procedūrą jos taiko išjungusios ir (arba) atjungusios visus gaminio vieneto tinklo prievadus.
Valstybių narių institucijos išbando vieną gaminio vienetą taip:
Jei, kaip nurodyta techniniuose dokumentuose, televizijos aparate yra du arba daugiau vieno tipo tinklo prievadų, atsitiktine tvarka pasirenkamas vienas iš tų prievadų ir prijungiamas prie tinkamo tinklo, kuris atitinka aukščiausią prievado specifikaciją. Jei yra keli to paties tipo belaidžio tinklo prievadai, kiti belaidžio ryšio prievadai, jei įmanoma, išjungiami. Jei yra keli to paties tipo laidinio tinklo prievadai, tikrinant atitiktį I priedo 2 punkto reikalavimams, kiti tinklo prievadai, jei įmanoma, išjungiami. Jei yra tik vienas tinklo prievadas, tas prievadas prijungiamas prie tinkamo tinklo, kuris atitinka aukščiausią prievado specifikaciją.
Suaktyvinamas gaminio vieneto įjungties režimas. Kai gaminio vienetas tinkamai veikia įjungties režimu, jam leidžiama persijungti į tinklinį budėjimo režimą užtikrinančią būseną ir išmatuojama naudojamoji galia. Tada televizijos aparatui per tinklo prievadą duodamas tinkamas akstinas ir patikrinama, ar televizijos aparatas aktyvinamas.
Jei, kaip nurodyta techniniuose dokumentuose, televizijos aparate yra daugiau nei vieno tipo tinklo prievadų, toliau aprašyta procedūra kartojama su kiekvieno tipo tinklo prievadu. Jei yra du arba daugiau tam tikro tipo tinklo prievadų, atsitiktine tvarka pasirenkama po vieną kiekvieno tipo tinklo prievadą ir tas prievadas prijungiamas prie tinkamo tinklo, kuris atitinka aukščiausią prievado specifikaciją.
Jeigu yra tik vienas tam tikro tipo tinklo prievadas, tas prievadas prijungiamas prie tinkamo tinklo, kuris atitinka aukščiausią prievado specifikaciją. Nenaudojami belaidžio ryšio prievadai, jei įmanoma, išjungiami. Tikrinant atitiktį II priedo 3 punkto reikalavimams, nenaudojami laidinio tinklo prievadai, jei įmanoma, išjungiami.
Suaktyvinamas gaminio vieneto įjungties režimas. Kai gaminio vienetas tinkamai veikia įjungties režimu, jam leidžiama persijungti į tinklinį budėjimo režimą užtikrinančią būseną ir išmatuojama naudojamoji galia. Tada televizijos aparatui per tinklo prievadą duodamas tinkamas akstinas ir patikrinama, ar televizijos aparatas aktyvinamas.
Jei vienas fizinis tinklo prievadas naudojamas kaip dviejų arba daugiau tipų (loginiai) tinklo prievadai, ši procedūra kartojama su kiekvieno tipo loginiu tinklo prievadu esant atjungtiems kitiems loginiams tinklo prievadams.
Laikoma, kad modelis atitinka šio reglamento reikalavimus, jeigu naudojant kiekvieno tipo tinklo prievadą taikoma riba neviršijama daugiau kaip 7 %.
Priešingu atveju atliekami dar trijų gaminio vienetų bandymai. Laikoma, kad modelis atitinka šio reglamento reikalavimus, jeigu trijų pastarųjų bandymų naudojant kiekvieno tipo tinklo prievadą rezultatų vidurkis neviršija taikomos ribos daugiau kaip 7 %.
Kitu atveju laikoma, kad modelis neatitinka reikalavimų.
Per vieną mėnesį nuo sprendimo dėl modelio neatitikties priėmimo valstybės narės institucijos kitų valstybių narių institucijoms ir Komisijai pateikia bandymų rezultatus ir kitą svarbią informaciją.
C. Atitikties patikra
Siekdamos patikrinti, ar laikomasi reikalavimų, valstybių narių institucijos laikosi II priede nurodytos procedūros ir patikimų, tikslių ir pakartojamų matavimo procedūrų, kurios nustatomos atsižvelgiant į visuotinai pripažintus pažangiausius matavimo metodus, įskaitant dokumentuose, kurių nuorodų numeriai tuo tikslu paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, aprašytus metodus.
3 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2013 m. rugpjūčio 22 d.