NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1318/2013
ze dne 22. října 2013,
kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1217/2009 o založení zemědělské účetní datové sítě pro sběr údajů o příjmech a o hospodářské činnosti zemědělských podniků v Evropském společenství
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Rady (ES) č. 1217/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o založení zemědělské účetní datové sítě pro sběr údajů o příjmech a o hospodářské činnosti zemědělských podniků v Evropském společenství (3) svěřuje Komisi pravomoci k provádění některých ustanovení uvedeného nařízení. V důsledku vstupu Lisabonské smlouvy v platnost je třeba uvedené prováděcí pravomoci sladit s články 290 a 291 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva“).
(2)
Za účelem doplnění nebo změny některých jiných než podstatných prvků nařízení (ES) č. 1217/2009 by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy, pokud jde o změny přílohy I s ohledem na oblasti zemědělské účetní datové sítě podle jednotlivých členských států, stanovení pravidel pro určení prahu ekonomické velikosti vykazujících podniků a pravidel pro stanovení plánu výběru vykazujících podniků, stanovení referenčního období pro standardní produkci, stanovení obecných a hlavních typů výrobního zaměření, určení hlavních kategorií účetních údajů, které mají být shromažďovány, a přijetí obecných pravidel o účetních údajích, jež mají být uvedeny v podnikovém výkazu. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktu v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(3)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení nařízení (ES) č. 1217/2009 a zabránění diskriminaci mezi zemědělci by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o stanovení prahu ekonomické velikosti vykazujících podniků, stanovení počtu vykazujících podniků na členský stát a oblast zemědělské účetní datové sítě, stanovení a aktualizaci metod a modelů pro oznamování plánu výběru Komisi, stanovení postupů a metod výpočtu použitelných pro klasifikační systém Unie a také podrobných pravidel týkajících se činnosti celostátních výborů pro datovou síť a kontaktních orgánů členských států a stanovení formy a struktury podnikového výkazu a podrobných pravidel týkajících se paušálního poplatku týkajícího se zemědělské účetní datové sítě. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (4).
(4)
V zájmu zjednodušení a s ohledem na zkušenosti získané při provádění nařízení (ES) č. 1217/2009 by měla být některá ustanovení uvedeného nařízení upravena nebo zrušena.
(5)
Podle čl. 1 odst. 3 nařízení (ES) č. 1217/2009 se zprávy vypracované na základě údajů zemědělské účetní datové sítě předkládají jednou za rok Evropskému parlamentu a Radě, zejména za účelem ročního stanovení cen zemědělské produkce. V praxi se však již tyto zprávy zmíněným orgánům za účelem stanovení cen zemědělské produkce nepředkládají. K zajištění jednoduchého a snadného přístupu k ročním analytickým zprávám vypracovaným na základě zemědělské účetní datové sítě, aby je mohly využívat jiné orgány a veřejnost, by mělo být stanoveno, že se zprávy týkající se vybraných odvětví zveřejňují na internetových stránkách k tomu určených.
(6)
V čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 1217/2009 se stanoví maximální počet vykazujících podniků. Účelem tohoto ustanovení je stanovit rozpočtové omezení pro shromažďování údajů zemědělské účetní datové sítě. Jelikož je zmíněné rozpočtové omezení stanoveno postupem, jímž se sestavuje a přijímá roční rozpočet Unie, omezení stanovené v čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 1217/2009 již není nutné.
(7)
Kapitola II nařízení (ES) č. 1217/2009 obsahuje pravidla pro stanovení příjmu zemědělských podniků a v kapitole III uvedeného nařízení jsou stanovena pravidla pro analýzu hospodářské činnosti zemědělských podniků. Oba druhy zjišťování podléhají v podstatě stejným pravidlům, a proto je vhodné, s cílem zjednodušit tato pravidla, sloučit tato ustanovení platná pro oba druhy zjišťování do jedné kapitoly.
(8)
Nařízení (ES) č. 1217/2009 obsahuje další ustanovení, která již neodrážejí uplatňování uvedeného nařízení v praxi. Komise zejména po členských státech nepožaduje, aby vykazujícím podnikům poskytovaly seznam účetních středisek, z nichž by si mohly vybrat, neboť většina podniků má vlastní účetní nebo účtárnu, jež poskytují zemědělské účetní datové síti údaje, nebo jsou údaje přímo shromažďovány kontaktním úřadem nebo jeho smluvními partnery. Kromě toho Komise již nepožaduje zprávy o provádění plánu výběru vykazujících podniků schválených celostátními výbory.
(9)
Nařízení (ES) č. 1217/2009 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 1217/2009 se mění takto:
1)
Název nařízení se nahrazuje tímto:
2)
Název kapitoly I se nahrazuje tímto:
„ZALOŽENÍ ZEMĚDĚLSKÉ ÚČETNÍ DATOVÉ SÍTĚ UNIE“.
3)
Článek 1 se mění takto:
a)
odstavec 1 se nahrazuje tímto:
„1. K plnění potřeb společné zemědělské politiky je založena zemědělská účetní datová síť Unie (dále jen „datová síť“).“;
b)
odstavec 3 se nahrazuje tímto:
„3. Údaje získané podle tohoto nařízení slouží především jako podklad pro zprávy vypracované Komisí o situaci v zemědělství a na zemědělských trzích, jakož i o příjmech zemědělských podniků v Unii. Tyto zprávy se zpřístupní veřejnosti na internetových stránkách k tomu určených.“
4)
Článek 2 se mění takto:
a)
v písmeni a) se slova „vedoucím zemědělského podniku“ nahrazují slovem „zemědělcem“;
b)
písmeno b) se nahrazuje tímto:
„-b)
„podnikem“ zemědělský podnik v souladu s obecným používáním tohoto pojmu v kontextu zjišťování v zemědělství a zemědělského sčítání Unie;
b)
„třídou podniku“ skupina zemědělských podniků, které patří do stejných tříd, pokud jde o typ výrobního zaměření a ekonomickou velikost, definované v klasifikačním systému Unie pro zemědělské podniky;“;
c)
písmeno d) se nahrazuje tímto:
„d)
„oblastí zemědělské účetní datové sítě“ (dále jen „oblastí datové sítě“) území členského státu nebo jeho část vymezená s ohledem na výběr vykazujících podniků (seznam těchto oblastí je obsažen v příloze I);“;
d)
doplňuje se nové písmeno, které zní:
„f)
„standardní produkcí“ standardní hodnota hrubé produkce.“
5)
Článek 3 se nahrazuje tímto:
„Článek 3
K zajištění toho, aby seznam oblastí datové sítě mohl být na žádost členského státu aktualizován, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 19a, kterými se mění příloha I, pokud jde o seznam oblastí datové sítě podle jednotlivých členských států.“
6)
Název kapitoly II se nahrazuje tímto:
„ÚDAJE PRO STANOVENÍ PŘÍJMU A ANALÝZU HOSPODÁŘSKÉ ČINNOSTI ZEMĚDĚLSKÝCH PODNIKŮ“.
7)
Článek 4 se nahrazuje tímto:
„Článek 4
Tato kapitola se vztahuje na sběr účetních údajů za účelem každoročního stanovení příjmu a analýzy hospodářské činnosti zemědělských podniků.
Tyto údaje jsou shromažďovány prostřednictvím pravidelných a zvláštních zjišťování.“
8)
Článek 5 se mění takto:
a)
odstavec 1 se nahrazuje tímto:
„1. Oblast zjišťování uvedená v čl. 1 odst. 2 zahrnuje zemědělské podniky, jejichž ekonomická velikost je stejná jako nebo větší než práh vyjádřený v eurech odpovídající dolním prahům tříd ekonomické velikosti, jak jsou definovány v klasifikačním systému Unie pro zemědělské podniky stanoveném v článku 5b.
Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 19a, kterými se stanoví pravidla pro určení prahu podle prvního pododstavce tohoto odstavce.
Komise přijme na základě údajů získaných od členských států prováděcí akty, kterými se stanoví práh podle prvního pododstavce. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 19b odst. 2.“;
b)
v odstavci 2 se písmeno c) nahrazuje tímto:
„c)
musí být spolu s ostatními podniky a na úrovni jednotlivých oblastí datové sítě typický pro danou oblast zjišťování.“;
c)
odstavce 3 a 4 se zrušují.
9)
Vkládají se nové články, které znějí:
„Článek 5a
1. Každý členský stát vypracuje plán výběru vykazujících podniků, který zajistí reprezentativní účetní výběrový soubor z oblasti zjišťování.
Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 19a, kterými se stanoví pravidla, podle nichž mají členské státy tyto plány vypracovat. Tato pravidla zajistí, aby tyto plány výběru vykazujících podniků:
-
byly vypracovány na základě nejnovějších statistických údajů,
-
byly předkládány v souladu s klasifikačním systémem Unie pro zemědělské podniky a
-
stanovily zejména členění vykazujících podniků v jednotlivých třídách podniků a podrobná pravidla pro jejich výběr.
2. V souladu s pravidly přijatými podle odstavce 1 a na základě údajů získaných od členských států přijme Komise prováděcí akty, kterými se stanoví počet vykazujících podniků na členský stát a oblast datové sítě. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 19b odst. 2.
3. Počet vykazujících podniků vybraných na oblast datové sítě může být maximálně o 20 % vyšší nebo nižší než počet stanovený v prováděcích aktech přijatých podle odstavce 2 za předpokladu, že je dodržen celkový počet vykazujících podniků dotčeného členského státu.
4. Komise přijme prováděcí akty, kterými se stanoví a aktualizují modely a metody týkající se formy a obsahu údajů, které mají členské státy oznamovat Komisi. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 19b odst. 2.
Článek 5b
1. Zemědělské podniky jsou klasifikovány jednotně podle klasifikačního systému Unie pro zemědělské podniky (dále jen „klasifikační systém“) v závislosti na typu svého výrobního zaměření, své ekonomické velikosti a významu jiných výdělečných činností, které se jich přímo týkají.
Klasifikační systém se používá zejména při předkládání údajů podle typu výrobního zaměření a třídy ekonomické velikosti, které byly shromážděny prostřednictvím statistických zjišťování o struktuře zemědělských podniků v Unii a prostřednictvím datové sítě.
2. Typ výrobního zaměření podniku se určí podle podílu standardní produkce různých produkčních odvětví daného podniku na celkové standardní produkci daného podniku.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 19a, kterými se stanoví referenční období pro standardní produkci.
3. Podniky jsou klasifikovány podle omezeného počtu typů výrobního zaměření. Určí se obecné typy výrobního zaměření. V závislosti na rozsahu požadovaných informací se obecné typy výrobního zaměření rozdělí na hlavní typy výrobního zaměření.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 19a, kterými se stanoví obecné a hlavní typy výrobního zaměření.
Určí se vztah mezi obecnými a hlavními typy výrobního zaměření a konkrétními speciálními typy výrobního zaměření odpovídajícími hlavním typům výrobního zaměření.
4. Ekonomická velikost podniku se určuje na základě celkové standardní produkce podniku.
5. Význam výdělečných činnosti jiných než zemědělských činností podniku, které se jej přímo týkají, se určuje na základě podílu těchto jiných výdělečných činností na produkci podniku.
6. Hodnoty standardní produkce a údaje pro jejich určení se předávají Komisi (Eurostatu) prostřednictvím kontaktního orgánu určeného každým členským státem v souladu s článkem 7 nebo prostřednictvím orgánu, na který byla tato působnost přenesena.
7. Komise přijme prováděcí akty, kterými se stanoví:
-
metody pro výpočet konkrétních speciálních typů výrobního zaměření podle odstavce 3 a pro přiřazení podniku k hlavnímu typu výrobního zaměření,
-
metoda výpočtu ekonomické velikosti podniku,
-
třídy ekonomické velikosti podniků podle odstavce 1,
-
metody pro výpočet produkce podniku a pro odhad podílu jiných výdělečných činností na této produkci pro účely odstavce 5,
-
metoda výpočtu pro stanovení hodnot standardní produkce v rámci každého produkčního odvětví podle odstavce 2, postupy pro sběr odpovídajících údajů a prostředky a lhůty pro předávání hodnot standardní produkce Komisi v souladu s odstavcem 6.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 19b odst. 2.“
10)
Článek 6 se mění takto:
a)
odstavec 2 se nahrazuje tímto:
„2. Celostátní výbor odpovídá za výběr vykazujících podniků. Pro tento účel zahrnují jeho povinnosti zejména schvalování plánu výběru vykazujících podniků.“;
b)
v odstavci 4 se první pododstavec nahrazuje tímto:
„4. Členský stát s více oblastmi datové sítě může zřídit pro každou takovou oblast ve své jurisdikci regionální výbor pro datovou síť (dále jen „regionální výbor“).“;
c)
odstavec 5 se nahrazuje tímto:
„5. Komise přijme prováděcí akty, kterými se stanoví podrobná pravidla pro provádění tohoto článku. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 19b odst. 2.“
11)
Článek 7 se nahrazuje tímto:
„Článek 7
1. Každý členský stát určí kontaktní orgán, jehož úkolem je:
a)
informovat celostátní výbor, regionální výbory a účetní střediska o použitelném předpisovém rámci a zajistit jeho správné provádění;
b)
sestavovat plán výběru vykazujících podniků, předkládat jej celostátnímu výboru ke schválení a poté jej předávat Komisi;
c)
sestavovat:
i)
seznam vykazujících podniků,
ii)
kde je to relevantní, seznam účetních středisek, která jsou ochotna a schopna vyhotovovat podnikové výkazy;
d)
shromažďovat podnikové výkazy zaslané kontaktnímu orgánu účetními středisky;
e)
ověřovat, zda jsou podnikové výkazy řádně vyplněny;
f)
předávat řádně vyplněné podnikové výkazy Komisi v požadovaném formátu a ve stanovené lhůtě;
g)
předávat žádosti o informace uvedené v článku 17 celostátnímu výboru, regionálním výborům a účetním střediskům a zasílat příslušné odpovědi Komisi.
2. Komise přijme prováděcí akty, kterými se stanoví podrobná pravidla pro provádění tohoto článku. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 19b odst. 2.“
12)
V článku 8 se odstavce 2 a 3 nahrazují tímto:
„2. Účetní údaje uvedené v řádně vyplněném podnikovém výkazu musí umožňovat:
-
zařadit vykazující podnik podle významných ukazatelů jeho produkčních faktorů,
-
posoudit různé formy příjmů vykazujícího podniku,
-
ověřit správnost uváděných informací pomocí kontroly na místě.
3. Údaje v podnikovém výkazu se musí vztahovat na jeden zemědělský podnik a jedno účetní období o dvanácti po sobě jdoucích měsících a týkat se výhradně daného zemědělského podniku. Tyto údaje se týkají zemědělských činností samotného podniku a jiných výdělečných činností, které se jej přímo týkají. Při vypracování zemědělských podnikových výkazů se neberou v úvahu žádné údaje, které souvisejí s jakýmikoli nezemědělskými činnostmi zemědělce nebo jeho rodiny nebo s jakýmkoli důchodem, dědictvím, soukromými bankovními účty, majetkem jiným než zemědělským podnikem, s osobním zdaněním či soukromým pojištěním.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 19a, kterými se stanoví hlavní kategorie účetních údajů, které mají být shromažďovány, a obecná pravidla pro sběr údajů.
Aby byla zajištěna porovnatelnost účetních údajů shromažďovaných prostřednictvím podnikových výkazů u všech vykazujících podniků, v nichž probíhá zjišťování, přijme Komise prováděcí akty, kterými se stanoví forma a struktura podnikového výkazu a metody a lhůty pro předávání údajů Komisi.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 19b odst. 2.“
13)
Články 9 až 15 a 18 se zrušují.
14)
Článek 19 se mění takto:
a)
v odstavci 1 se písmeno a) nahrazuje tímto:
„a)
paušální poplatek splatný členským státům za poskytnutí řádně vyplněných podnikových výkazů ve stanovené lhůtě ve výši, která odpovídá maximálně počtu vykazujících podniků stanovenému v souladu s čl. 5a odst. 2. Pokud je celkový počet řádně vyplněných a odevzdaných podnikových výkazů týkajících se určité oblasti datové sítě nebo členského státu nižší než 80 % počtu vykazujících podniků stanoveného pro dotčenou oblast nebo členský stát, použije se na každý podnikový výkaz pocházející z dotčené oblasti nebo členského státu poplatek ve výši 80 % paušálního poplatku;“;
b)
odstavec 2 se nahrazuje tímto:
„2. Náklady na zřízení a činnost celostátních výborů, regionálních výborů a kontaktních orgánů nejsou hrazeny ze souhrnného rozpočtu Unie.“;
c)
doplňuje se nový odstavec, který zní:
„3. Komise přijme prováděcí akty, kterými stanoví podrobné postupy týkající se paušálního poplatku podle odst. 1 písm. a). Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 19b odst. 2.“
15)
Vkládají se nové články, které znějí:
„Článek 19a
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článku 3, čl. 5 odst. 1, čl. 5a odst. 1, čl. 5b odst. 2 a 3 a čl. 8 odst. 3 je svěřena Komisi na dobu pěti let od 20. prosince 2013. Komise vypracuje zprávu o přenesené pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 3, čl. 5 odst. 1, čl. 5a odst. 1, čl. 5b odst. 2 a 3 a čl. 8 odst. 3 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 3, čl. 5 odst. 1, čl. 5a odst. 1, čl. 5b odst. 2 a 3 a čl. 8 odst. 3 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 19b
1. Komisi je nápomocen „Výbor pro zemědělskou účetní datovou síť“. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (5).
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
16)
Nadpis přílohy I se nahrazuje tímto:
„Seznam oblastí datové sítě uvedených v čl. 2 písm. d)“.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 22. října 2013.
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1318/2013
2013 m. spalio 22 d.
kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1217/2009, sukuriantis žemės ūkio valdų pajamų ir ūkinės veiklos apskaitos duomenų rinkimo tinklą Europos bendrijoje
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 2 dalį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),
laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),
kadangi:
(1)
2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1217/2009, sukuriančiu žemės ūkio valdų pajamų ir ūkinės veiklos apskaitos duomenų rinkimo tinklą Europos bendrijoje (3), Komisijai suteikiami įgaliojimai siekiant įgyvendinti kai kurias to reglamento nuostatas; įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, tuos įgyvendinimo įgaliojimus reikia suderinti su Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau - Sutartis) 290 ir 291 straipsniais;
(2)
siekiant papildyti arba iš dalies pakeisti tam tikras neesmines Reglamento (EB) Nr. 1217/2009 nuostatas, pagal Sutarties 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti aktus, kuriais iš dalies keičiamas I priedas dėl ūkių apskaitos duomenų tinklo (toliau - ŪADT) rajonų pagal valstybes nares, nustatomos respondentinių valdų ekonominio dydžio ribos nustatymo taisyklės ir respondentinių valdų atrankos plano sudarymo taisyklės, nustatomas standartinės produkcijos ataskaitinis laikotarpis, apibrėžiami bendrieji ir pagrindiniai ūkininkavimo tipai, apibrėžiamos renkamų apskaitos duomenų pagrindinės grupės ir priimamos į ūkių ataskaitas įtrauktinų apskaitos duomenų bendrosios taisyklės. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai;
(3)
siekiant užtikrinti vienodas Reglamento (EB) Nr. 1217/2009 įgyvendinimo sąlygas ir išvengti ūkininkų diskriminavimo, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai nustatyti respondentinių valdų ekonominio dydžio ribą, respondentinių valdų skaičių kiekvienoje valstybėje narėje ir kiekviename ŪADT rajone, nustatyti ir atnaujinti pranešimo apie atrankos planą pateikimo Komisijai metodus ir modelius, nustatyti Sąjungos tipologijai taikytinas procedūras ir apskaičiavimo metodus, taip pat išsamias duomenų tinklo nacionalinių komitetų ir valstybių narių ryšių palaikymo agentūrų veiklos taisykles, ūkių ataskaitų formą bei išdėstymą ir įprasto mokesčio, susijusio su ŪADT, išsamias taisykles. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (4);
(4)
supaprastinimo tikslais ir atsižvelgiant į patirtį, sukauptą taikant Reglamentą (EB) Nr. 1217/2009, kai kurios to reglamento nuostatos turėtų būti suderintos arba išbrauktos;
(5)
pagal Reglamento (EB) Nr. 1217/2009 1 straipsnio 3 dalį ataskaitos, parengtos pagal ŪADT duomenis, kasmet turi būti teikiamos Europos Parlamentui ir Tarybai, visų pirma tam, kad kasmet būtų galima nustatyti žemės ūkio produktų kainas. Tačiau praktikoje žemės produktų kainų nustatymo tikslu tokios ataskaitos toms institucijoms nebeteikiamos. Siekiant užtikrinti paprastą ir patogią prieigą prie pagal ŪADT duomenis parengtų metinių analitinių ataskaitų, kad jomis galėtų naudotis kitos institucijos ir visuomenė, turėtų būti numatyta nuostata, pagal kurią atrinktus sektorius apimančios ataskaitos būtų skelbiamos tam skirtoje interneto svetainėje;
(6)
Reglamento (EB) Nr. 1217/2009 5 straipsnio 3 dalyje nustatytas didžiausias respondentinių valdų skaičius. Ta nuostata siekiama nustatyti ŪADT duomenų rinkimo biudžeto ribą. Kadangi ta biudžeto riba dabar nustatyta Sąjungos metinio biudžeto rengimo ir priėmimo procedūra, Reglamento (EB) Nr. 1217/2009 5 straipsnio 3 dalyje nustatyta riba nebereikalinga;
(7)
Reglamento (EB) Nr. 1217/2009 II skyriuje pateiktos taisyklės dėl to, kaip nustatyti žemės ūkio valdų pajamas, o to reglamento III skyriuje - taisyklės dėl žemės ūkio valdų veiklos analizės. Abiejų tipų tyrimams taikomos iš esmės tos pačios taisyklės ir todėl, siekiant supaprastinimo, tas abiejų tipų tyrimams taikomas nuostatas tikslinga sujungti į vieną skyrių;
(8)
Reglamente (EB) Nr. 1217/2009 pateiktos ir kitos nuostatos, kurios nebeatitinka pagal tą reglamentą vykdomos veiklos. Visų pirma Komisija nereikalauja, kad valstybės narės pateiktų respondentinių valdų pasirenkamų apskaitos tarnybų sąrašą, nes daugelis valdų turi savo duomenis ŪADT teikiantį apskaitininką arba apskaitos tarnybą arba duomenis tiesiogiai surenka ryšių palaikymo agentūra arba jos rangovai. Be to, Komisija nebereikalauja pateikti ataskaitų dėl respondentinių valdų atrankos plano, kurį patvirtino nacionaliniai komitetai, įgyvendinimo;
(9)
todėl Reglamentą (EB) Nr. 1217/2009 reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Reglamentas (EB) Nr. 1217/2009 iš dalies keičiamas taip:
1)
Reglamento pavadinimas pakeičiamas taip:
2)
I skyriaus pavadinimas pakeičiamas taip:
„SĄJUNGOS ŪKIŲ APSKAITOS DUOMENŲ TINKLO SUKŪRIMAS“.
3)
1 straipsnis iš dalies keičiamas taip:
a)
1 dalis pakeičiama taip:
„1. Siekiant patenkinti bendrosios žemės ūkio politikos poreikius, sukuriamas Sąjungos ūkių apskaitos duomenų tinklas (toliau - ŪADT arba duomenų tinklas), skirtas ūkių apskaitos duomenims rinkti.“;
b)
3 dalis pakeičiama taip:
„3. Pagal šį reglamentą gautais duomenimis visų pirma remiasi Komisija, rengdama ataskaitas dėl žemės ūkio ir žemės ūkio rinkų padėties ir dėl ūkių pajamų Sąjungoje. Tos ataskaitos viešai skelbiamos tam skirtoje interneto svetainėje.“
4)
2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:
a)
a punkte žodis „valdytojas“ pakeičiamas žodžiu „ūkininkas“;
b)
b punktas pakeičiamas taip:
„-b) valda- tai ūkis, kaip paprastai vartojama Sąjungos žemės ūkio tyrimų ir surašymų kontekste;
b) valdos kategorija- tai grupė žemės ūkio valdų, kurios priklauso toms pačioms kategorijoms pagal ūkininkavimo tipą ir ekonominį dydį, kaip apibrėžta Sąjungos žemės ūkio valdų tipologijoje;“;
c)
d punktas pakeičiamas taip:
„d) „ūkių apskaitos duomenų tinklo rajonas“ arba „ŪADT rajonas“- tai valstybės narės teritorija arba jos dalis, nustatyta respondentinių valdų atrankai (tokių rajonų sąrašas pateiktas I priede);“;
d)
papildoma šiuo punktu:
„f) standartinė produkcija- tai bendrosios produkcijos standartinė vertė.“
5)
3 straipsnis pakeičiamas taip:
„3 straipsnis
Siekiant užtikrinti galimybę ŪADT rajonų sąrašą atnaujinti valstybės narės prašymu, Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 19a straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas I priede pateikiamas ŪADT rajonų pagal valstybes nares sąrašas.“
6)
II skyriaus pavadinimas pakeičiamas taip:
„ŽEMĖS ŪKIO VALDŲ PAJAMOMS NUSTATYTI IR VEIKLOS ANALIZEI NAUDOJAMI DUOMENYS“.
7)
4 straipsnis pakeičiamas taip:
„4 straipsnis
Šis skyrius taikomas apskaitos duomenų rinkimui siekiant kasmet nustatyti žemės ūkio valdų pajamas ir atlikti veiklos analizę.
Tie duomenys renkami atliekant reguliarius ir specialius tyrimus.“
8)
5 straipsnis iš dalies keičiamas taip:
a)
1 dalis pakeičiama taip:
„1. 1 straipsnio 2 dalyje nurodyta tyrimų sritis apima žemės ūkio valdas, kurių ekonominis dydis yra lygus arba didesnis už eurais išreikštą ribą, atitinkančią vieną iš 5b straipsnyje apibrėžtų Sąjungos žemės ūkio valdų tipologijos ekonominio dydžio klasių žemutinių ribų.
Komisija pagal 19a straipsnį priima deleguotuosius aktus, kuriais nustatomos šios dalies pirmoje pastraipoje nurodytos ribos nustatymo taisyklės.
Remdamasi iš valstybių narių gautais duomenimis, Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustatoma pirmoje pastraipoje nurodyta riba. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 19b straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.“;
b)
2 dalies c punktas pakeičiamas taip:
„c)
turi drauge su kitomis kiekvieno ŪADT rajono valdomis atstovauti tiriamai sričiai.“;
c)
3 ir 4 dalys išbraukiamos.
9)
Įterpiami šie straipsniai:
„5a straipsnis
1. Kiekviena valstybė narė parengia respondentinių valdų atrankos planą, kuriuo užtikrinama tyrimo srities apskaitos reprezentatyvioji imtis.
Komisija pagal 19a straipsnį priima deleguotuosius aktus, kuriais nustatomos taisyklės, kurių laikydamosi valstybės narės turi parengti tokius planus. Tokiomis taisyklėmis užtikrinama, kad respondentinių valdų atrankos planai:
-
būtų sudaromi remiantis naujausiais statistiniais duomenimis,
-
būtų pateikiami pagal Sąjungos žemės ūkio valdų tipologiją ir
-
juose visų pirma būtų nurodytas respondentinių valdų pasiskirstymas pagal valdų kategorijas ir išsamios jų atrankos taisyklės.
2. Laikydamasi pagal 1 dalį priimtų taisyklių ir remdamasi iš valstybių narių gautais duomenimis Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomas kiekvienos valstybės narės ir kiekvieno ŪADT rajono respondentinių valdų skaičius. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 19b straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.
3. Kiekvienam ŪADT rajonui atrinktinų respondentinių valdų skaičius gali būti ne daugiau kaip 20 % mažesnis arba didesnis už pagal 2 dalį priimamuose įgyvendinimo aktuose nustatytą skaičių su sąlyga, kad nenukrypstama nuo atitinkamos valstybės narės respondentinių valdų bendro skaičiaus.
4. Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustato ir atnaujina modelius ir metodus, susijusius su duomenų, kuriuos valstybės narės turi pranešti Komisijai, forma ir turiniu. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 19b straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.
5b straipsnis
1. Žemės ūkio valdos klasifikuojamos vienodai pagal Sąjungos žemės ūkio valdų tipologiją (toliau - tipologija), priklausomai nuo jų ūkininkavimo tipo, ekonominio dydžio ir kitos tiesiogiai su jomis susijusios pelningos veiklos svarbos.
Tipologija visų pirma naudojama pagal ūkininkavimo tipo ir ekonominio dydžio klases pateikiant duomenis, surinktus vykdant Sąjungos ūkių struktūros tyrimus ir naudojantis ŪADT.
2. Valdos ūkininkavimo tipas nustatomas pagal tos valdos įvairių rodiklių standartinės produkcijos santykinį indėlį į visą valdos standartinę produkciją.
Komisijai pagal 19a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatomas standartinės produkcijos ataskaitinis laikotarpis.
3. Valdos klasifikuojamos pagal ribotą ūkininkavimo tipų skaičių. Nurodomi bendrieji ūkininkavimo tipai. Priklausomai nuo reikalingo informacijos išsamumo, bendrieji ūkininkavimo tipai skirstomi į pagrindinius ūkininkavimo tipus.
Komisijai pagal 19a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl bendrųjų ir pagrindinių ūkininkavimo tipų nustatymo.
Nurodoma bendrųjų bei pagrindinių ūkininkavimo tipų ir tam tikrų tipų ūkininkavimo specializacijų, kurios atitinka pagrindinius ūkininkavimo tipus, atitiktis.
4. Valdos ekonominis dydis nustatomas pagal valdos bendrą standartinę produkciją.
5. Su valda tiesiogiai susijusios pelningos veiklos, kuri nėra valdos žemės ūkio veikla, svarba nustatoma pagal tos pelningos veiklos indėlį į valdos produkciją.
6. Standartinės produkcijos ir jos nustatymo duomenis Komisijai (Eurostatui) siunčia kiekvienos valstybės pagal 7 straipsnį narės paskirta ryšių palaikymo agentūra arba organas, kuriam deleguota ta funkcija.
7. Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriuose išdėstomi:
-
3 dalyje nurodytų tam tikrų tipų ūkininkavimo specializacijų apskaičiavimo ir valdos priskyrimo pagrindiniam ūkininkavimo tipui metodai,
-
valdos ekonominio dydžio apskaičiavimo metodas,
-
1 dalyje nurodytų valdų ekonominio dydžio klasės,
-
valdos produkcijos apskaičiavimo ir kitos pelningos veiklos indėlio į tokią produkciją įvertinimo metodai 5 dalies tikslais,
-
apskaičiavimo metodas, siekiant nustatyti kiekvienos 2 dalyje nurodytos ypatybės standartinę produkciją, atitinkamų duomenų rinkimo procedūros ir duomenų apie standartinę produkciją pateikimo Komisijai priemonės bei terminai, kaip numatyta 6 dalyje.
Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 19b straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.“
10)
6 straipsnis iš dalies keičiamas taip:
a)
2 dalis pakeičiama taip:
„2. Nacionalinis komitetas yra atsakingas už respondentinių valdų atranką. Šiuo tikslu jo pareigos visų pirma yra tvirtinti respondentinių valdų atrankos planą.“;
b)
4 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:
„4. Keletą ŪADT rajonų turinčios valstybės narės gali kiekvienam jų jurisdikcijoje esančiam ŪADT rajonui įkurti duomenų tinklo regioninį komitetą (toliau - Regioninis komitetas).“;
c)
5 dalis pakeičiama taip:
„5. Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriuose išdėstomos išsamios šio straipsnio taikymo taisyklės. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 19b straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.“
11)
7 straipsnis pakeičiamas taip:
„7 straipsnis
1. Kiekviena valstybė narė paskiria ryšių palaikymo agentūrą, kurios užduotys yra:
a)
informuoti Nacionalinį komitetą, regioninius komitetus ir apskaitos tarnybas apie taikytiną reguliavimo sistemą ir užtikrinti tinkamą jos įgyvendinimą;
b)
sudaryti respondentinių valdų atrankos planą, pateikti jį Nacionaliniam komitetui tvirtinti ir po to perduoti jį Komisijai;
c)
sudaryti:
i)
respondentinių valdų sąrašą;
ii)
kai taikoma, apskaitos tarnybų, kurios sutinka ir sugeba parengti ūkių ataskaitas, sąrašą;
d)
rinkti apskaitos tarnybų jai siunčiamas ūkių ataskaitas;
e)
tikrinti, ar ūkių ataskaitos parengtos teisingai;
f)
reikalaujama forma ir per nustatytą terminą perduoti Komisijai teisingai parengtas ūkių ataskaitas;
g)
siųsti 17 straipsnyje numatytus prašymus pateikti informaciją Nacionaliniam komitetui, regioniniams komitetams ir apskaitos tarnyboms bei perduoti Komisijai atitinkamus atsakymus.
2. Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriuose išdėstomos išsamios šio straipsnio taikymo taisyklės. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 19b straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.“
12)
8 straipsnio 2 ir 3 dalys pakeičiamos taip:
„2. Kiekvienoje teisingai parengtoje ūkio ataskaitoje pateikti apskaitos duomenys turi būti tokie, kad būtų galima:
-
apibūdinti respondentinę valdą pagal pagrindines jos gamybos veiksnių dalis,
-
įvertinti įvairiais būdais gaunamas valdos pajamas,
-
patikrinti pateiktos informacijos teisingumą vietoje.
3. Ūkio ataskaitos duomenys yra siejami su viena žemės ūkio valda bei vienais ataskaitiniais metais, kuriuos sudaro 12 iš eilės einančių mėnesių, ir yra susiję tik su ta žemės ūkio valda. Tie duomenys yra susiję su pačios valdos žemės ūkio veikla ir kita tiesiogiai su valda susijusia pelninga veikla. Rengiant ūkių ataskaitas neatsižvelgiama į jokius duomenis apie ūkininko ar jo šeimos narių ne žemės ūkio veiklą, gaunamą pensiją, gautą palikimą, privačias banko sąskaitas, su žemės ūkio valda nesusijusią nuosavybę, asmeninius mokesčius ar privatų draudimą.
Komisijai pagal 19a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl pagrindinių rinktinų apskaitos duomenų grupių nustatymo ir bendrųjų duomenų rinkimo taisyklių.
Siekiant užtikrinti, kad pateikiant ūkių ataskaitas renkami apskaitos duomenys būtų palyginami, nepriklausomai nuo tiriamų respondentinių valdų, Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustato ūkių ataskaitų formą ir išdėstymą, taip pat duomenų perdavimo Komisijai metodus ir terminus.
Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 19b straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.“
13)
9-15 ir 18 straipsniai išbraukiami.
14)
19 straipsnis iš dalies keičiamas taip:
a)
1 dalies a punktas pakeičiamas taip:
„a)
įprastam mokesčiui, kuris mokėtinas valstybėms narėms už tinkamai parengtų ūkių ataskaitų pateikimą per nustatytą terminą iki didžiausio 5a straipsnio 2 dalyje nustatyto respondentinių valdų skaičiaus. Kai bendras tinkamai parengtų ir laiku pateiktų ūkių ataskaitų skaičius ŪADT rajono arba valstybės narės atžvilgiu yra mažiau nei 80 % tame ŪADT rajone arba atitinkamoje valstybėje narėje nustatytų respondentinių valdų skaičiaus, kiekvienai to ŪADT rajono arba atitinkamos valstybės narės ūkio ataskaitai taikomas 80 % įprasto mokesčio dydžio mokestis;“;
b)
2 dalis pakeičiama taip:
„2. Nacionalinio komiteto, regioninių komitetų ir ryšių palaikymo agentūrų įkūrimo ir veiklos išlaidos neįtraukiamos į Sąjungos bendrąjį biudžetą.“;
c)
papildoma šia dalimi:
„3. Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos išsamios procedūros, susijusios su 1 dalies a punkte nurodytu įprastu mokesčiu. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 19b straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.“
15)
Įterpiami šie straipsniai:
„19a straipsnis
1. Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.
2. 3 straipsnyje, 5 straipsnio 1 dalyje, 5a straipsnio 1 dalyje, 5b straipsnio 2 bei 3 dalyse ir 8 straipsnio 3 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2013 m. gruodžio 20 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.
3. Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 3 straipsnyje, 5 straipsnio 1 dalyje, 5a straipsnio 1 dalyje, 5b straipsnio 2 bei 3 dalyse ir 8 straipsnio 3 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.
4. Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.
5. Pagal 3 straipsnį, 5 straipsnio 1 dalį, 5a straipsnio 1 dalį, 5b straipsnio 2 bei 3 dalis ir 8 straipsnio 3 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.
19b straipsnis
1. Komisijai padeda komitetas, vadinamas Ūkių apskaitos duomenų tinklo komitetu. Tas komitetas - tai komitetas, kaip nustatyta 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (5).
2. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.
16)
I priedo pavadinimas pakeičiamas taip:
„2 straipsnio d punkte nurodytų ŪADT rajonų sąrašas“.
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Jis taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Strasbūre 2013 m. spalio 22 d.