PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/519
ze dne 26. března 2015
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky, rozšířeného na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli zasílaných z Malajsie bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie, na základě přezkumu opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 91/2009 (2), naposledy pozměněným prováděcím nařízením (EU) č. 924/2012 (3), konečné antidumpingové clo (dále jen „původní opatření“) na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli (dále jen „ISF“) pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Po změně, kterou přineslo prováděcí nařízení (EU) č. 924/2012, měla opatření podobu valorického cla stanoveného pro jednotlivé čínské vyvážející výrobce zařazené do vzorku ve výši od 0,0 % do 69,7 %. Zároveň bylo antidumpingové clo pro spolupracující čínské vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, stanoveno na úrovni 54,1 %, zatímco zbytkové clo pro nespolupracující čínské vyvážející výrobce činilo 74,1 % (dále jen „platná cla“).
(3)
Prováděcím nařízením Rady (EU) č. 723/2011 (4), naposledy pozměněným prováděcím nařízením (EU) č. 693/2012 (5), byla původní opatření rozšířena na dovoz ISF zasílaných z Malajsie bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie.
2. Žádost o přezkum opatření před pozbytím platnosti
(4)
V návaznosti na zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti platných konečných antidumpingových opatření (6) obdržela Komise dne 1. října 2013 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podal Evropský institut pro průmyslové spojovací prostředky (European Industrial Fasteners Institute) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby ISF v Unii.
(5)
Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti stávajících opatření by pravděpodobně vedlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu opatření před pozbytím platnosti
(6)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu opatření před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 30. ledna 2014 zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (7) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) informovala o zahájení přezkumu opatření před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Šetření
4.1. Období přezkumného šetření a posuzované období
(7)
Šetření týkající se přetrvání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Přezkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2013 (dále jen „dotčené období“).
4.2. Strany dotčené šetřením
(8)
O zahájení přezkumu opatření před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR a zástupce ČLR. Zúčastněné strany měly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(9)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(10)
S ohledem na zjevný velký počet vyvážejících výrobců v ČLR a výrobců a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, jichž se šetření týkalo, se v oznámení o zahájení přezkumu počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu přihlásily Komisi a aby jí poskytly informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(11)
Z 325 známých čínských výrobců 24 předložilo odpovědi na dotazník k výběru vzorku. Avšak 13 z nich nevykázalo vývoz do EU, zatímco u tří jiných nebyl v původním šetření zjištěn dumping, a proto nepodléhají platnému opatření. Zbývajících osm společností vykázalo vývoz 11 800 tun do EU, což podle Eurostatu odpovídá 132 % celkového čínského dovozu do EU v období přezkumného šetření. Navržen byl vzorek tří největších vývozců. Nicméně jedna ze společností zařazených do vzorku tvrdila, že nesprávně vykázala svůj vývoz do EU ve formuláři pro výběr vzorku a ve skutečnosti měla vykázat nulový vývoz.
(12)
Proto byl vytvořen vzorek sestávající ze tří největších zbývajících vývozců. Všechny tři společnosti zařazené do vzorku ukončily spolupráci v různých fázích řízení a rozhodly se neodpovědět na dotazníky nebo odmítnout inspekce na místě. V důsledku toho byly všem třem společnostem zaslány dopisy, které je informovaly o záměru Komise použít článek 18 základního nařízení. Od těchto vyvážejících výrobců nepřišla žádná odpověď.
(13)
Komise posoudila situaci čtyř zbývajících vyvážejících výrobců, kteří odpověděli na dotazník k výběru vzorku. Jejich vývoz do Unie byl tak nízký, tj. menší než 1 % celkového vývozu, že vytvořit nový vzorek a zakládat zjištění šetření na jejich situaci nebylo považováno za vhodné ani reprezentativní. Bylo považováno za vhodnější v zjištěních šetření vycházet z širších a reprezentativnějších podkladů, tj. z dostupných údajů, s ohledem na nedostatečnou spolupráci čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. Zbývající čtyři společnosti byly informovány o záměru Komise vycházet z dostupných údajů.
(14)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci Komise rovněž oznámila čínským orgánům, že hodlá použít článek 18. Komise neobdržela žádné připomínky nebo žádost o intervenci úředníka pro slyšení jako reakci na příslušné dopisy zaslané společnostem a čínským orgánům.
(15)
V předběžné fázi šetření s Komisí spolupracovalo 91 výrobců/skupin výrobců, kteří představovali přibližně 50 % výroby ISF v Unii. Vzhledem k velkému počtu spolupracujících výrobců Komise přistoupila k výběru vzorku. Vybraný vzorek původně sestával z devíti společností/skupin společností patřících k nejvíce reprezentativním, pokud jde o objem, velikost, sortiment typů výrobku a zeměpisnou polohu v Unii. Jedna ze společností zařazených do vzorku ukončila spolupráci a rozhodla se neodpovědět na dotazník. Komise proto informovala tuto společnost o jejím vyřazení ze vzorku vzhledem k nedostatečné spolupráci. Vzorek zmenšený na zbývajících osm společností/skupin společností však byl považován za reprezentativní, protože odpovídal 24 % odhadované celkové výroby ISF v Unii během období přezkumného šetření.
(16)
Odpovědi na dotazníky byly obdrženy od dvou dovozců v Unii. Vzhledem k poměrně omezenému počtu společností nebyl požadován výběr vzorku.
(17)
Co se týče uživatelů, žádný z nich se nepřihlásil ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu ani v pozdější fázi řízení. Usuzovalo se proto, že při šetření nespolupracoval žádný uživatel.
(18)
Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii:
Inspekce proběhly v 11 společnostech (alespoň jedna na každou z osmi skupin společností zařazených do vzorku). Na základě článku 19 základního nařízení tito výrobci v Unii požádali, aby jejich totožnost nebyla odhalena. Tvrdili, že odhalení jejich totožnosti by mohlo vést k vážným nepříznivým důsledkům pro jejich podnikatelskou činnost. Jejich žádost byla prozkoumána a shledána oprávněnou. Proto jména těchto společností nejsou uvedena.
b)
Dovozci v Unii:
Adolf Würth GmbH & Co - Německo
Marcopol z o.o. - Polsko
c)
Výrobci v zemích s tržním hospodářstvím:
ACKU Metal Industries (M) Sdn. Bhd., Penang, Malajsie
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd., Penang, Malajsie
Kalisma Steel Pvt Ltd, Bombaj, Indie
5. Poskytnutí informací
(19)
Všem zúčastněným stranám byly sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, které vedly k závěrům tohoto přezkumu před pozbytím platnosti, a všechny zúčastněné strany byly vyzvány k předložení připomínek (poskytnutí konečných informací). Byl jim rovněž poskytnut čas na předložení připomínek v návaznosti na poskytnuté informace. Podání byla obdržena od žadatele, Čínské obchodní komory pro dovoz a vývoz strojního zařízení a elektroniky, dvou dovozců/výrobců v Unii a jejich čínského výrobce ve spojení a dvou sdružení distributorů v Unii. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(20)
Dotčeným výrobkem jsou některé spojovací prostředky ze železa nebo oceli, jiné než z nerezavějící oceli, tj. vruty do dřeva (kromě vrtulí do pražců), závitořezné šrouby, ostatní šrouby a svorníky s hlavou (též s jejich maticemi nebo podložkami, ale kromě šroubů soustružených z tyčí, prutů, profilů nebo z drátů, o plném průřezu, s tloušťkou dříku nepřesahující 6 mm a kromě šroubů a svorníků pro upevňování konstrukčních materiálů železničních tratí) a podložky pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 a ex 7318 22 00.
2. Obdobný výrobek
(21)
Bylo zjištěno, že dotčený výrobek a spojovací prostředky ze železa nebo oceli vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie a spojovací prostředky ze železa nebo oceli vyráběné a prodávané na domácím trhu v Malajsii (dále jen „srovnatelná země“) mají v podstatě stejné fyzické a chemické vlastnosti a stejná základní použití jako spojovací prostředky ze železa nebo oceli vyráběné v ČLR a prodávané na vývoz do Unie. Proto jsou považovány za obdobné ve smyslu ustanovení čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(22)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda by pravděpodobně došlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu ze strany ČLR, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti.
1. Předběžné poznámky
(23)
Jak je uvedeno výše v 11. až 14. bodě odůvodnění, čínští vyvážející výrobci vybraní jako součást vzorku při šetření nespolupracovali. Proto vzhledem k nedostatečné spolupráci vyvážejících výrobců v ČLR vychází celková analýza, včetně výpočtu výše dumpingu, z dostupných údajů podle článku 18 základního nařízení.
(24)
Pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu byla použita žádost o přezkum opatření před pozbytím platnosti v kombinaci s dalšími zdroji informací, například se statistikou obchodu týkající se dovozu a vývozu (Eurostat a čínské údaje o vývozu) a jinými veřejně dostupnými informacemi (jako je prohlášení Svazu čínského průmyslu spojovacích prostředků).
(25)
Nedostatečná spolupráce ovlivnila srovnání běžné hodnoty s vývozní cenou v tom smyslu, že přesný sortiment vyvážený čínskými výrobci do Unie nebyl znám.
2. Dumping při dovozu během období přezkumného šetření
2.1. Výběr srovnatelné země a výpočet běžné hodnoty
(26)
V oznámení o zahájení přezkumu Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se vyjádřily k návrhu použít Indii jako třetí zemi s tržním hospodářstvím pro účely stanovení běžné hodnoty v souvislosti s ČLR. Indie byla použita jako srovnatelná země již v původním šetření.
(27)
Kromě Indie žadatel navrhl jako možnou srovnatelnou zemi USA. Ostatní zúčastněné strany vyjádřily k návrhu Indie výhrady a navrhly Malajsii, Tchaj-wan, Thajsko a Vietnam jako alternativní srovnatelné země.
(28)
Kromě návrhů předložených zúčastněnými stranami se Komise sama snažila určit vhodnou srovnatelnou zemi. Určila Japonsko jako další potenciální srovnatelnou zemi z důvodu jeho velkého objemu výroby spojovacích prostředků podobného ČLR.
(29)
Žádosti o spolupráci byly zaslány známým výrobcům v Indii, Japonsku, Malajsii (skutečným výrobcům, kteří antidumpingová opatření neobcházejí (8)), na Tchaj-wanu, v Thajsku a USA. Vietnamští výrobci nebyli kontaktováni, protože Vietnam není považován za zemi s tržním hospodářstvím. Spolupracovali vyvážející výrobci v Indii a Malajsii a v těchto dvou zemích se uskutečnily inspekce na místě.
(30)
Bylo zjištěno, že jedna ze spolupracujících indických společností nebyla výrobcem, nýbrž obchodní společností a že druhá spolupracující indická společnost zahájila svou činnost až po období přezkumného šetření. Proto nemohly být použity údaje o prodeji a nákladech z Indie. Bylo zjištěno, že dvě malajsijské spolupracující společnosti jsou vyvážejícími výrobci, jejichž úplné údaje jsou dostupné z období přezkumného šetření. Proto jako srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla vybrána Malajsie.
(31)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo nejdříve přezkoumáno, zda byl celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku ze strany spolupracujících výrobců v Malajsii nezávislým odběratelům reprezentativní ve srovnání s celkovým objemem jeho vývozu do Unie, tj. zda celkový objem tohoto domácího prodeje představoval alespoň 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie. Na tomto základě bylo zjištěno, že prodej na domácím trhu srovnatelné země je reprezentativní.
(32)
Zjišťovalo se rovněž, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Za tímto účelem se určil podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu za období přezkumného šetření. Bylo zjištěno, že domácí prodej jednoho z výrobců se uskutečnil v běžném obchodním styku, zatímco prodej druhého výrobce nikoli.
(33)
Běžná hodnota prvního výrobce tak vycházela ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny ziskového domácího prodeje v období přezkumného šetření. Běžná hodnota druhého výrobce byla početně určena podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(34)
Po poskytnutí konečných informací se dvě zúčastněné strany vyjádřily k výběru srovnatelné země. Obě strany tvrdily, že Japonsko nemělo být považováno za možnou srovnatelnou zemi z důvodu svého zaměření na výrobky nejvyšší kategorie a svých vysokých nákladů. Jedna z těchto stran rovněž uvedla, že jako srovnatelná země měl být vybrán Tchaj-wan vzhledem k vysokému počtu výrobců, nákladům srovnatelným s Čínou a svému rozsáhlému vývozu do Evropy a Severní Ameriky.
(35)
Komise konstatuje, že srovnatelná země byla vybrána po zvážení šesti potenciálních kandidátských zemí. Od všech těchto zemí byla požadována spolupráce. Spolupracovaly pouze Malajsie a Indie; nespolupracovaly Tchaj-wan a Japonsko. Z důvodů vysvětlených v 30. bodě odůvodnění bylo rozhodnuto vybrat Malajsii.
2.2. Stanovení vývozní ceny
(36)
Vzhledem k nespolupráci čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, a tedy absenci konkrétních informací o čínských cenách byla vývozní cena stanovena v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě dostupných údajů a k tomuto účelu byly použity statistické zdroje (Eurostat).
2.3. Srovnání a úpravy
(37)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu. V souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení byly v případě potřeby provedeny náležité individuální úpravy vývozní ceny. Pro vyjádření vývozní ceny na úrovni ceny ze závodu Komise upravila cenu CIF vycházející z údajů Eurostatu o náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a úvěry.
2.4. Dumping během období přezkumného šetření
(38)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou. Srovnání průměrné dovozní ceny podle Eurostatu s běžnými hodnotami srovnatelné země neprokázalo existenci dumpingu.
(39)
Nicméně během období přezkumného šetření bylo do Unie z ČLR dovezeno jen zanedbatelné množství 9 000 tun ISF (v hodnotě 23 milionů EUR) kromě ISF vyrobených vyvážejícími výrobci, u nichž bylo zjištěno, že se v původním šetření dumpingu nedopustili. Kromě toho kvůli nespolupráci čínských vývozců zařazených do vzorku nebyly k dispozici informace o sortimentu čínského vývozu, a tudíž srovnání s běžnou hodnotou srovnatelné země bylo možné provést pouze na souhrnném základě.
(40)
Proto nezjištění dumpingu v období přezkumného šetření je považováno za málo relevantní kvůli nízkému dovezenému množství a absenci informací týkajících se dováženého sortimentu vzhledem k velké různorodosti prostředků, které se vyrábějí a s nimiž se obchoduje.
(41)
Po poskytnutí konečných informací tři zúčastněné strany vyjádřily připomínku, že by opatření měla být zrušena, protože během období přezkumného šetření nebyl zjištěn dumping. Zastávali názor, že navzdory malému objemu vývozu z ČLR má nezjištění dumpingu značný význam.
(42)
Komise poznamenává, že v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se závěry opírají o pravděpodobnost, že se dumping obnoví, nikoli o zjištění týkající se existence dumpingu během období přezkumného šetření.
3. Důkazy o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(43)
S ohledem na úvahy uvedené výše v 38. až 40. bodě odůvodnění Komise dále zkoumala, zda existuje pravděpodobnost obnovení dumpingu, kdyby opatření pozbyla platnosti. Přitom byly analyzovány tyto prvky: výrobní kapacita a volná kapacita v ČLR, vývozní cena při vývozu z ČLR na jiné trhy, obcházení opatření a atraktivitu trhu Unie.
3.1. Výrobní kapacita a volná kapacita v ČLR
(44)
Odhaduje se, že ČLR je největší výrobce ISF na světě. Podle údajů Svazu čínského průmyslu spojovacích prostředků (9) (China Fastener Industry Association, dále jen „CFIA“) se výrobní kapacita v roce 2012 odhadovala na 6,6 milionu tun. Využití kapacity bylo odhadováno na úrovni 75 %, což znamenalo značnou volnou kapacitu, která je srovnatelná s celkovou spotřebou Unie.
(45)
CFIA také odhaduje, že v roce 2012 bylo vyvezeno 40-50 % výroby ISF (2,5 milionu tun). Je zřejmé, vývoz je důležitou součástí činnosti čínských výrobců ISF. Čínský vývoz byl tedy o více než 40 % vyšší než celková spotřeba Unie v témže období.
3.2. Vývozní cena při vývozu z ČLR na trhy třetích zemí
(46)
Žádost obsahuje důkazy prima facie o čínských vývozních cenách při vývozu na jiné trhy, jako jsou USA a Tunisko. Tyto důkazy byly založeny na cenových nabídkách, které obdrželo výrobní odvětví Unie. Bylo zjištěno, že tyto vývozní ceny jsou nižší než běžná hodnota, jak byla určena výše. Na základě čínských vývozních cen při vývozu do Chorvatska v roce 2012 a prvním čtvrtletí 2013, tj. před přistoupením Chorvatska k EU a rozšířením ochranných opatření EU na tuto zemi, lze vyvodit závěr, že úroveň čínských vývozních cen, která vedla k uložení opatření při původním šetření, zůstává velmi podobná, a tudíž nižší než běžná hodnota, jak byla určena výše.
(47)
Antidumpingová opatření týkající se spojovacích prostředků z ČLR byla přijata v několika třetích zemích (např. v Kanadě (10), Kolumbii (11), Mexiku (12), Jižní Africe (13) a USA (14)). Tato opatření se týkají různých podkategorií spojovacích prostředků, včetně dotčeného výrobku. Tato antidumpingová opatření byla považována za další známku dumpingu při vývozu na trhy třetích zemí.
(48)
S ohledem na tyto úvahy dospěla Komise k závěru, že vyvážející výrobci z ČLR prodávali a v současné době prodávají ISF do třetích zemí zmíněných ve 46. a 47. bodě odůvodnění za dumpingové ceny. Komise se proto domnívá, že je pravděpodobné, že kdyby byla stávající opatření zrušena, vyvážející výrobci z ČLR by také prodávali dotčený výrobek na trhu Unie za dumpingové ceny.
3.3. Obcházení opatření
(49)
Šetření zaměřené na obcházení opatření (15) dospělo k závěru, že k obcházení opatření vztahujících se na spojovací prostředky z Číny docházelo přes Malajsii. Opatření byla proto rozšířena na Malajsii s výjimkou devíti malajsijských výrobců, o nichž bylo zjištěno, že jsou skutečnými výrobci, kteří opatření neobcházejí, a kteří byli osvobozeni od opatření. Obcházení opatření naznačuje, že vývozci uplatňující dumping se chtějí dostat na trh Unie s dumpingovými cenami, aniž by museli platit clo. Proto je v případě, že by opatření pozbyla platnosti, pravděpodobné, že by chtěli směřovat dumpingový dovoz přímo na trh Unie, aniž by se museli uchýlit k obcházení opatření.
(50)
Po poskytnutí konečných informací dvě zúčastněné strany vyjádřily připomínku, že nižší celní sazby by snížily riziko obcházení. Tyto strany rovněž tvrdily, že zvláštní opatření, která jsou vysvětlena ve 129. bodě odůvodnění a která vyžadují, aby čínští vývozci s individuálními celními sazbami předložili faktury, jsou známkou toho, že celní sazby jsou příliš vysoké a vybízejí k obcházení opatření.
(51)
Komise poznamenává, že výši platných celních sazeb nelze změnit v souvislosti s čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Kromě toho účelem zvláštních opatření pro čínské vývozce je řešit potenciální riziko obcházení opatření mezi čínskými výrobci v důsledku rozdílných individuálních celních sazeb. Naproti tomu obcházení opatření přes Malajsii bylo analyzováno jako ukazatel pravděpodobnosti obnovení dumpingu při vývozu z ČLR do Unie. Komise se domnívá, že tyto dvě otázky spolu přímo nesouvisejí: požadavek faktur od čínských výrobců nemění nic na zjištění, že obcházení opatření přes jiné země je známkou pravděpodobnosti obnovení dumpingu, kdyby opatření pozbyla platnosti.
3.4. Atraktivita trhu Unie
(52)
Obcházení opatření přes Malajsii dokládá, že trh Unie je kvůli vyšším cenám na tomto trhu pro čínské výrobce i nadále atraktivní. Existence antidumpingových opatření na ostatních trzích dále zvyšuje atraktivitu trhu Unie v případě, že by byla opatření zrušena. Proto lze oprávněně očekávat, že kdyby byla opatření zrušena, významná část stávajícího čínského vývozu by byla přesměrována do Unie. Je třeba připomenout, že než byla uložena původní opatření, čínský podíl na trhu Unie činil 26 %. Očekává se proto, že kdyby opatření pozbyla platnosti, čínský vývoz, který se v současnosti na trhu Unie podílí 0,5 %, se na základě cenového podbízení vůči cenám v Unii výrazně zvýší.
3.5. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(53)
Šetření prokázalo, že se spojovací prostředky dovezené z ČLR vyvážely do několika třetích zemí za dumpingové ceny a že některé z těchto třetích zemí přijaly antidumpingová opatření vztahující se na čínské spojovací prostředky. Chování čínských vývozů při tvorbě cen na trzích třetích zemí naznačuje pravděpodobnost obnovení dumpingu na trhu Unie, kdyby opatření pozbyla platnosti.
(54)
Obcházení opatření bylo považováno za další náznak pravděpodobnosti obnovení dumpingu.
(55)
Navíc atraktivita trhu Unie a skutečnost, že jiné trhy jsou kvůli antidumpingovým opatřením stále uzavřené, naznačují, že existuje riziko přesměrování čínského vývozu na trh Unie, kdyby opatření pozbyla platnosti.
(56)
Kromě toho je volná kapacita výroby dotčeného výrobku v ČLR ve srovnání se spotřebou Unie během období přezkumného šetření významná. Kdyby tato kapacita byla využita k vývozu do Unie a k cenové konkurenci s výrobci v Unii, bylo by velmi pravděpodobné, že by se tento vývoz uskutečnil za dumpingové ceny kvůli nadměrné produkci, pro kterou by bylo třeba najít cestu na vývozní trhy, což představuje pobídku k dumpingu.
(57)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pravděpodobné, že kdyby opatření pozbyla platnosti, byl by dumping obnoven.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(58)
Šetřením bylo zjištěno, že obdobný výrobek vyrábí velký počet výrobců v Unii, včetně mnoha malých a středních podniků a několika větších společností. Výrobci v Unii, jejichž jménem byla žádost o přezkum opatření před pozbytím platnosti podána, spolupracovali při šetření s výjimkou jedné společnosti, jak je vysvětleno v 15. bodě odůvodnění. Řada ostatních výrobců, kteří žádost podpořili, nebo s ní nesouhlasili, poskytla obecné údaje o svém objemu výroby a prodeje. Jelikož mnoho výrobců v Unii, většinou malých podniků, při šetření nespolupracovalo, nebylo možno na základě údajů jednotlivých společností přesně stanovit celkový objem výroby v Unii a počet výrobců.
(59)
V důsledku toho byl objem výroby v Unii odhadnut s použitím informací uvedených v žádosti o přezkum opatření před pozbytím platnosti na základě údajů Eurostatu o průmyslové výrobě. Na základě výše uvedených skutečností se celková výroba v Unii v období přezkumného šetření odhaduje na zhruba 1,2 milionu tun.
(60)
Navíc žádost o přezkum opatření před pozbytím platnosti a informace shromážděné během šetření umožňují odhad, že během období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek 378 výrobců v Unii. Tito výrobci představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení a jsou dále souhrnně označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
(61)
Jak je uvedeno výše v 15. bodě odůvodnění, do vzorku bylo zařazeno a požadované informace poskytlo osm výrobců/skupin výrobců v Unii. Odhaduje se, že společnosti zařazené do vzorku představují přibližně 24 % celkové výroby Unie a jejich situace se považuje za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Předběžné poznámky
(62)
Pro účely analýzy újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Makroekonomické ukazatele za posuzované období byly stanoveny, analyzovány a ověřeny na základě údajů poskytnutých výrobním odvětvím Unie. Mikroekonomické ukazatele byly stanoveny na základě údajů shromážděných a ověřených na úrovni výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(63)
Makroekonomické ukazatele v následujících oddílech jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, zásoby, objem prodeje, podíl na trhu a růst, zaměstnanost, produktivita, velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu. Mikroekonomické ukazatele jsou: průměrné jednotkové ceny, výrobní náklady, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál a náklady práce.
2. Spotřeba v Unii
(64)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, odhadu pro nespolupracující výrobce a údajů o dovozu od Eurostatu na úrovni kódů TARIC.
(65)
V průběhu posuzovaného období se spotřeba v Unii zvýšila o 3 %. V roce 2011 byl zaznamenán významný růst, avšak spotřeba v Unii je stále velmi daleko od výše zjištěné během období šetření původního šetření, kdy spotřeba přesáhla 2,2 milionu tun.
Tabulka 1
Spotřeba
2010
2011
2012
OPŠ
Spotřeba (v tunách)
1 761 591
1 978 967
1 779 434
1 808 139
Index (2010 = 100)
100
112
101
103
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum před pozbytím platnosti, Eurostat.
3. Objem, ceny a tržní podíl dovozu z člr
(66)
Objem dovozu z ČLR a jeho podíl na trhu byl analyzován na základě údajů Eurostatu a údajů shromážděných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
a) Objem dotčeného dovozu a jeho podíl na trhu
(67)
Bylo zjištěno, že během posuzovaného období se dovoz dotčeného výrobku z ČLR do Unie, pokud jde o jeho objem a podíl na trhu, vyvíjel takto:
Tabulka 2
Objem dotčeného dovozu a jeho podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
ČLR
Objem dovozu (v tunách)
11 108
9 628
6 839
8 214
Index (2010 = 100)
100
87
62
74
Podíl na trhu (v %)
0,6
0,5
0,4
0,5
Index (2010 = 100)
100
77
61
72
Zdroj: Eurostat.
(68)
Objemy dovozu z ČLR se z úrovně zaznamenané v období původního šetření významně snížily (o více než 98 %, pokud srovnáme období původního šetření s obdobím přezkumného šetření). Čínský podíl na trhu odpovídajícím způsobem rovněž klesl z 26 % v období původního šetření na 0,5 % v období přezkumného šetření. Následkem toho oficiální vývoz z ČLR na trh Unie téměř ustal. Údaje vykazované v této a následující tabulce neobsahují objemy vývozu tří čínských vyvážejících výrobců, u nichž nebyl v původním šetření zjištěn dumping. Objem jejich vývozu byl v posuzovaném období v průměru zhruba 30 % celkového čínského vývozu dotčeného výrobku do Unie.
b) Cena dovozu a cenové podbízení
(69)
Následující tabulka udává průměrnou cenu čínského dovozu. Během posuzovaného období se průměrná cena dovozu z ČLR zvýšila o 28 %. Existují však důvody k domněnce, že tato cena (která je o více než 250 % vyšší než průměrná cena čínského vývozu během období původního šetření) by neměla být považována za smysluplný ukazatel, a to z důvodu velmi malých množství, která jsou dovážena z Číny. Zdá se, že vzhledem k vysokým antidumpingovým clům, malým objemům dovozu a důkazům získaným od spolupracujících dovozců se množství vyvážená čínskými výrobci v období přezkumného šetření skládají z velmi malých objednávek a/nebo velmi specifických typů výrobku, což vede k vyšším cenám.
Tabulka 3
Průměrná cena dovozu z ČLR
2010
2011
2012
OPŠ
ČLR
Průměrná cena (v EUR za tunu)
1 975
2 158
3 137
2 524
Index (2010 = 100)
100
109
159
128
Zdroj: Eurostat.
(70)
Vzhledem k tomu, že žádný čínský vyvážející výrobce nespolupracoval v přezkumném šetření, a s ohledem na omezené informace, které jsou k dispozici od jiných čínských vyvážejících výrobců, bylo cenové podbízení během období přezkumného šetření určeno srovnáním vážené průměrné ceny výrobců v Unii účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, na základě ceny ze závodu, a průměrné vývozní ceny čínského vývozu na základě cen CIF získaných z Eurostatu s příslušnou úpravou o cla.
(71)
Výsledek srovnání vyjádřený jako procentuální část obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období přezkumného šetření ukázal vážené průměrné rozpětí cenového podbízení na trhu Unie 12 %. Nicméně z důvodů vysvětlených výše v 69. bodě odůvodnění je třeba mít za to, že ceny zaznamenané u čínského vývozu dotčeného výrobku v posuzovaném období jsou mnohem vyšší, než jaké by byly při absenci opatření. Na tomto základě jsou důvody se domnívat, že kdyby byla opatření zrušena, vývoz dotčeného výrobku z ČLR by i nadále byl s to vyvinout vážný cenový tlak na výrobce v Unii.
4. Dovoz z dalších třetích zemí, na které se nevztahují opatření
Tabulka 4
Dovoz z dalších třetích zemí
2010
2011
2012
OPŠ
Tchaj-wan
Objem dovozu (v tunách)
266 795
351 067
323 405
319 326
Index (2010 = 100)
100
132
121
120
Cena (v EUR za tunu)
1 805
1 905
2 003
1 895
Index (2010 = 100)
100
106
111
105
Podíl na trhu (v %)
15,1
17,7
18,2
17,7
Index (2010 = 100)
100
117
120
117
Vietnam
Objem dovozu (v tunách)
41 981
59 270
57 704
74 764
Index (2010 = 100)
100
141
137
178
Cena (v EUR za tunu)
1 349
1 496
1 528
1 365
Index (2010 = 100)
100
111
113
101
Podíl na trhu (v %)
2,4
3,0
3,2
4,1
Index (2010 = 100)
100
126
136
174
Thajsko
Objem dovozu (v tunách)
27 232
59 979
50 226
45 759
Index (2010 = 100)
100
220
184
168
Cena (v EUR za tunu)
1 259
1 325
1 362
1 246
Index (2010 = 100)
100
105
108
99
Podíl na trhu (v %)
1,5
3,0
2,8
2,5
Index (2010 = 100)
100
196
183
164
Další třetí země celkem (16)
Objem dovozu (v tunách)
228 589
202 362
165 618
165 659
Index (2009 = 100)
100
89
72
72
Cena (v EUR za tunu)
2 816
3 232
3 729
3 751
Index (2009 = 100)
100,0
115
132
133
Podíl na trhu (v %)
13,0
10,2
9,3
9,2
Index (2009 = 100)
100,0
79
72
71
Třetí země celkem (16)
Objem dovozu (v tunách)
564 597
672 679
596 954
605 509
Index (2009 = 100)
100
119
106
107
Cena (v EUR za tunu)
2 154
2 217
2 382
2 288
Index (2009 = 100)
100
103
111
106
Podíl na trhu (v %)
32,1
34,0
33,5
33,5
Index (2009 = 100)
100
106
105
104
(72)
Objemy dovozu z třetích zemí na trh Unie během posuzovaného období vykázaly nepatrně rostoucí trend, který sledoval trend spotřeby. Podíl všeho dovozu ISF ze třetích zemí na trhu zůstal v posuzovaném období relativně stabilní a pohyboval se kolem jedné třetiny spotřeby Unie.
(73)
Průměrné ceny dovozu ze třetích zemí zůstaly v posuzovaném období relativně stabilní a zůstaly pod úrovní cen výrobního odvětví Unie. Bez ohledu na to jsou ceny dovozu ze třetích zemí výrazně vyšší než ceny, které byly během původního šetření zaznamenány u dovozu z Číny. Z důvodů uvedených výše v 69. bodě odůvodnění nelze ceny čínských ISF dovezených do Unie v období přezkumného šetření považovat za reprezentativní, byť jsou vyšší než průměrné ceny dovozu ze třetích zemí.
(74)
Zvažují-li se třetí země jednotlivě, je zřejmé, že nejdůležitějším zahraničním aktérem na trhu Unie je nyní Tchaj-wan. Objem jeho vývozu se v posuzovaném období zvýšil o 20 % a sám o sobě představuje téměř polovinu dovozu na trhu EU. Vezmeme-li v úvahu, že objemy jeho vývozu v období přezkumného šetření jsou o 70 % vyšší než v období původního šetření (a to navzdory skutečnosti, že spotřeba v období přezkumného šetření je nižší), je zřejmé, že velkou část vývozu z Číny nahradily tchajwanské výrobky. Je třeba však poznamenat, že objemy tchajwanského dovozu v období přezkumného šetření představovaly jen polovinu objemů vyvezených Čínou v období původního šetření a že tchajwanské průměrné ceny v období přezkumného šetření byly téměř dvojnásobně vyšší (+ 97,8 %) než průměrné ceny čínského vývozu v období původního šetření. Dále je třeba poznamenat, že čínští vývozci i nadále prodávali za obdobně nízké ceny na trzích v Evropě, na nichž se neuplatňovala antidumpingová opatření, jako je Chorvatsko před přistoupením k EU.
(75)
Dále by Vietnam a Thajsko mohly být označeny za země, které měly prospěch z vytlačení čínského vývozu, neboť vykázaly značné zvýšení (v rozmezí 70 až 80 %), byť začínaly s mnohem menšími objemy.
(76)
Kromě toho je třeba vzít v úvahu skutečnost, že sortiment dovážených výrobků je údajně více zaměřen na běžné výrobky než na výrobky vyráběné výrobním odvětvím Unie.
(77)
Po poskytnutí konečných informací čtyři zúčastněné strany tvrdily, že zjištění Komise týkající se částečného nahrazení čínského dovozu na trhu Unie dovozem z Tchaj-wanu, Thajska a Vietnamu by mělo vést k závěru, že výrobky, které budou pravděpodobně dovezeny z Číny, jsou běžné, a tudíž nebudou přímo konkurovat propracovanějším výrobkům výrobního odvětví Unie.
(78)
V reakci na toto tvrzení je třeba poznamenat, že skutečnost, že dovoz ze třetích zemí zřejmě vskutku převzal podíl na trhu, který dříve měli čínští vývozci, neznamená, že by budoucí dovoz z Číny pravděpodobně nezpůsobil újmu. Za prvé, jak je vysvětleno podrobněji ve 115. bodě odůvodnění, výrobní odvětví Unie tvoří výrobci běžných i speciálních spojovacích prostředků. Za druhé, existují náznaky, že by budoucí vývoz z Číny mohl zahrnovat specializovanější výrobky a výrobky vyšších kategorií. Dostupné informace týkající se plánů rozvoje, jako je projev předsedy Svazu čínského průmyslu spojovacích prostředků (CFIA) (17), jasně ukazují, že čínské odvětví spojovacích prostředků předpokládá vývoj různorodějších a složitějších výrobků a výrobků nejvyšší kategorie. Proto muselo být výše uvedené tvrzení odmítnuto.
5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(79)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny hospodářské faktory a ukazatele ovlivňující stav výrobního odvětví Unie.
(80)
Pro účely analýzy újmy se hospodářská situace výrobního odvětví Unie posuzuje na základě ukazatelů, jako je výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu a růst, zaměstnanost, produktivita, velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu, průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál, zásoby a náklady práce.
a) Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(81)
Výroba výrobního odvětví Unie v posuzovaném období zůstala celkově stabilní. Je třeba připomenout, že poptávka po dotčeném výrobku je stejně jako u jiného spotřebního zboží do značné míry závislá na odvětvích jako automobilový průmysl a stavebnictví. I přes malé zvýšení v roce 2011 výroba výrobního odvětví Unie během posuzovaného období zůstala v souladu s pomalu rostoucí poptávkou v evropské ekonomice celkově stabilní.
Tabulka 5
Celková výroba výrobního odvětví Unie
2010
2011
2012
OPŠ
Výroba (v tunách)
1 204 336
1 376 855
1 208 232
1 197 189
Index (2010 = 100)
100
114
100
99
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
(82)
Také výrobní kapacita zůstala během posuzovaného období poměrně stabilní, když se v roce 2011 a v období přezkumného šetření zvýšila nepatrně. V souladu se skutečností, že výroba v období let 2010-2013 zůstala stabilní, v zásadě stabilní zůstalo i využití kapacity, přičemž relativního vrcholu bylo dosaženo v roce 2011.
Tabulka 6
Výrobní kapacita a využití kapacity
2010
2011
2012
OPŠ
Výrobní kapacita (v tunách)
2 510 509
2 527 863
2 497 078
2 535 889
Index (2010 = 100)
100
101
99
101
Využití kapacity (v %)
48
54
48
47
Index (2010 = 100)
100
114
101
98
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
b) Objem prodeje, podíl na trhu a růst
Tabulka 7
Prodej výrobního odvětví Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení
2010
2011
2012
OPŠ
Objem (v tunách)
914 869
1 031 862
931 956
939 395
Index (2010 = 100)
100
113
102
103
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
(83)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, sledoval trend spotřeby a výroby v letech 2010 až 2013, přičemž během posuzovaného období byl zaznamenán nepatrný růst, a to i přes významný nárůst mezi roky 2010 a 2011.
Tabulka 8
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu a růst
2010
2011
2012
OPŠ
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu (v %)
67
66
66
66
Index (2010 = 100)
100
97
98
98
Zdroj: odpovědi na dotazník, Eurostat.
(84)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu (vypočtený při zohlednění prodeje stranám, které jsou ve spojení) během posuzovaného období byl stabilní a představoval přibližně dvě třetiny trhu. Tento výsledek odpovídá poklesu spotřeby Unie ve srovnání s obdobím původního šetření na jedné straně a náhradě čínského dovozu dovozem z jiných zdrojů na straně druhé.
c) Zaměstnanost a produktivita
(85)
V souvislosti s dotčeným výrobkem zůstala zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie v posuzovaném období stabilní. Malý nárůst zaznamenaný v roce 2011 je v souladu s vyšší výrobou vykázanou během uvedeného roku. Jelikož produktivita byla v roce 2011 také vyšší, svědčí to o tom, že výrobní odvětví Unie reagovalo na vyšší poptávku částečně náborem nových zaměstnanců a částečně zvýšením výkonu stávajících zaměstnanců (přesčasy). Když se v následujících letech objemy opět snížily, oba tyto jevy zmizely a byl obnoven stav z roku 2010.
Tabulka 9
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
OPŠ
Počet zaměstnanců
20 036
20 854
20 238
19 950
Index (2010 = 100)
100
104
101
100
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
60
66
60
60
Index (2010 = 100)
100
110
99
100
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum.
d) Velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(86)
Jak je uvedeno výše v 36. bodě odůvodnění, kvůli nedostatečné spolupráci ze strany vyvážejících výrobců z ČLR zařazených do vzorku nebylo možné stanovit s dostatečnou přesností dumpingová rozpětí pro ČLR, a proto se nezjištění dumpingu během období přezkumného šetření přikládá malý význam. Analýza určitých ukazatelů újmy ukázala, že výrobní odvětví překonává účinky minulého dumpingu. Nicméně oživení bylo zpomaleno stagnující poptávkou v hlavních navazujících odvětvích. Dále je třeba poznamenat, že poměrně stabilní vývoj v posuzovaném období nastal pod ochranou stávajících antidumpingových opatření. V případě zrušení uvedených opatření se očekává výrazný dopad dumpingového dovozu z ČLR na výrobní odvětví Unie.
e) Průměrné jednotkové prodejní ceny na trhu Unie a jednotkové výrobní náklady
(87)
Průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v období let 2010-2013 zvýšily o 8 % poté, co v roce 2012 dosáhly relativního vrcholu. Průměrná prodejní cena je obecně schopna pokrýt výrobní náklady a zajistit nepatrný zisk výrobního odvětví Unie.
Tabulka 10
Prodejní ceny a náklady
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrná jednotková prodejní cena v Unii pro odběratele, kteří nejsou ve spojení (v EUR za tunu)
2 748
2 953
3 049
2 974
Index (2010 = 100)
100
107
111
108
Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu)
2 528
2 811
2 937
2 765
Index (2010 = 100)
100
111
116
109
Zdroj: odpovědi na dotazník.
f) Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(88)
V posuzovaném období se peněžní tok, investice a návratnost investic výrobců v Unii a jejich schopnost získávat kapitál vyvíjely takto:
Tabulka 11
Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic
2010
2011
2012
OPŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)
1,5
1,1
2,0
3,6
Peněžní tok (v EUR)
39 046 890
30 835 484
68 050 584
56 369 460
Investice (v EUR)
48 809 766
58 881 586
38 561 986
39 453 739
Index (2010 = 100)
100
121
79
81
Návratnost investic (v %)
1,0
2,6
5,3
7,5
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(89)
Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku byla stanovena tak, že zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. V posuzovaném období bylo ziskové rozpětí i nadále nízké a u některých výrobců v Unii záporné; zejména je třeba si uvědomit, že v žádném z posuzovaných roků ziskové rozpětí nedosáhlo úrovně zaznamenané v období původního šetření (4,4 %). Bez ohledu na stabilní trend prodeje a výroby a významný tržní podíl výrobního odvětví Unie je ziskové rozpětí pro toto odvětví stále poměrně nízké. Zejména je třeba uvést, že v roce 2011 bylo ziskové rozpětí velmi nízké navzdory skutečnosti, že objemy prodeje výrobního odvětví Unie dosáhly v posuzovaném období svého maxima. To vzbuzuje obavy o budoucí vývoj ziskového rozpětí výrobního odvětví EU v případě, že hospodářská situace bude i nadále stagnovat. Je třeba si rovněž uvědomit, že ziskové rozpětí během posuzovaného období zůstalo také vždy pod úrovní cílového zisku uvedenou v původním šetření (5 %).
(90)
Peněžní tok, tedy schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, byl během celého posuzovaného období kladný. Tento ukazatel se však zlepšil teprve v roce 2012, a v období přezkumného šetření se výrazné snížil - o 17 %. To vzbuzuje obavy o schopnost výrobního odvětví Unie pokračovat v nezbytném samofinancování svých činností.
(91)
Úroveň investic byla během posuzovaného období poměrně vysoká a stabilní, přičemž vrcholu dosáhla v roce 2011. Návratnost investic vyjádřená jako zisk v procentech čisté účetní hodnoty investic vykazuje obdobný trend jako ziskové rozpětí. Proto tento ukazatel také dosahuje svého vrcholu v období přezkumného šetření. Tento signál může být vykládán jako nejednoznačný, protože na jedné straně odráží nejvyšší bod ziskového rozpětí mezi těmi, které byly v posuzovaném období zaznamenány, ale odráží rovněž nízkou úroveň investic, která svědčí o tom, že hospodářské vyhlídky odvětví jsou stále nejisté.
(92)
Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit závěr, že ačkoli finanční výsledky výrobců v Unii zůstaly během posuzovaného období stabilní, s výjimkou investic nedosáhly výše z období původního šetření.
g) Zásoby
(93)
Konečný stav zásob spolupracujících výrobců v Unii sledoval poměrně stabilní trend, který byl zaznamenán již ve výrobě a v prodeji, přičemž relativního vrcholu dosáhl v roce 2011. Navíc vzhledem k tomu, že se výroba obdobného výrobku v Unii uskutečňuje převážně na zakázku, výše zásob nepředstavuje velmi smysluplný ukazatel.
Tabulka 12
Konečný stav zásob
2010
2011
2012
OPŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
283 330
321 795
315 784
292 740
Index (2010 = 100)
100
114
111
103
Zdroj: odpovědi na dotazník.
h) Náklady práce
(94)
Průměrná mzda zaměstnanců během posuzovaného období neustále rostla - o 4 % každý rok. Tento růst je však možno vysvětlit úpravou o inflaci a v menší míře využitím přesčasové práce (o čemž svědčí zvýšení produktivity na zaměstnance v roce 2011).
Tabulka 13
Náklady práce
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR)
41 604
43 300
45 006
46 742
Index (2010 = 100)
100
104
108
112
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6. Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(95)
Šetření ukázalo, že dovoz výrobků z ČLR na trh Unie po uložení původních opatření v roce 2009 téměř vymizel. To umožnilo výrobnímu odvětví Unie dosáhnout dobré a stabilní úrovně výroby, objemu prodeje a podílu na trhu. Na druhé straně je ziskovost i cílový zisk pro výrobní odvětví stále nižší, než jsou úrovně dosažené během období původního šetření.
(96)
Proto byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie neutrpělo během období přezkumného šetření podstatnou újmu. Avšak vzhledem k pomalému růstu spotřeby a ke skutečnosti, že ziskové rozpětí je stále nižší, než je nezbytné pro dlouhodobou životaschopnost, lze situaci výrobního odvětví Unie stále považovat za zranitelnou.
(97)
Po poskytnutí konečných informací tři zúčastněné strany tvrdily, že skutečnost, že Komise došla k závěru, že výrobní odvětví Unie během období přezkumného šetření neutrpělo podstatnou újmu, by mělo vést k ukončení opatření. Komise skutečně zjistila neexistenci podstatné újmy během období přezkumného šetření. Nicméně rozhodnutí o prodloužení opatření není založeno na podstatné újmě v období přezkumného šetření, nýbrž v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení na zjištěních týkající se pravděpodobnosti obnovení újmy. Toto tvrzení proto muselo být odmítnuto.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(98)
Aby mohla být posouzena pravděpodobnost obnovení újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti, byl v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení analyzován možný dopad vývozu z ČLR na trh Unie a na výrobní odvětví Unie.
(99)
Analýza se soustředila na trend spotřeby na trhu Unie, volnou kapacitu, obchodní toky, atraktivitu trhu Unie a chování ČLR při tvorbě cen. Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínských vývozců analýza vychází z dostupných údajů, které zahrnují statistiky (Eurostat a čínské obchodní statistiky) a dokumenty odvětví (například projev předsedy CFIA, na který odkazuje výše 78. bod odůvodnění) poskytnuté v žádosti o zahájení přezkumu opatření před pozbytím platnosti.
2. Spotřeba v Unii
(100)
Jak je uvedeno v 64. a 65. bodě odůvodnění, spotřeba dotčeného výrobku v Unii vykazovala v posuzovaném období celkově stabilní trend. Zároveň je spotřeba v období přezkumného šetření stále nižší o téměř 20 % v porovnání s úrovní před krizí v období původního šetření. Pokles spotřeby dotčeného výrobku je důsledkem klesající výroby v automobilovém a stavebním odvětví v Unii, jakož i v dalších odvětvích spotřebního zboží, v nichž se dotčený výrobek široce využívá (elektronické a domácí spotřebiče, nábytek atd.). Za těchto okolností se má proto za to, že obnovení extrémně levného dovozu z Číny v případě, že by opatření pozbyla platnosti, by mělo náhlý a dramatický dopad na situaci výrobního odvětví Unie. Ceny tohoto dovozu by pravděpodobně představovaly cenové podbízení vůči cenám v Unii a každopádně by vyvolaly tlak na snižování cen v Unii a narušily hospodářskou soutěž na trhu. V důsledku toho je pravděpodobné, že kdyby opatření pozbyla platnosti, újma způsobená výrobnímu odvětví Unie by se obnovila.
3. Volná kapacita, obchodní toky a atraktivita trhu Unie a chování člr při tvorbě CEN
(101)
Jak je popsáno ve 44. bodě odůvodnění, čínská kapacita výroby ISF v roce 2012 představovala 6,6 milionu tun. Je třeba poznamenat, že rok 2012 byl podle čínského výrobního odvětví spojovacích prostředků obtížným rokem, jelikož kvůli nepříznivému dopadu několika hospodářských faktorů (inflace, zpomalení čínského hospodářství a krize eurozóny) byl prvním rokem od roku 2000, kdy čínská výrobní kapacita zaznamenala pokles (z 6,8 milionu tun v roce 2011).
(102)
Každopádně bez ohledu na budoucí scénáře (stagnace nebo růst) je ještě třeba uvést, že i stávající čínská výrobní kapacita 6,6-6,8 milionu tun byla v letech 2010-2012 využívána pouze ze 75 %. Tím v Číně vzniká volná kapacita (1,6-1,7 milionu tun), která je již nyní velmi velká a je řádově stejná jako celá spotřeba zaznamenaná na trhu Unie ve stejném období.
(103)
Čínský vývoz ISF do celého světa byl v posuzovaném období poměrně stabilní a dosahoval úrovně 2,2-2,6 milionu tun, což odpovídá 40-50 % čínského prodeje. Je tedy zřejmé, že vývoz je důležitou součástí činnosti čínských výrobců ISF. Podle plánů rozvoje odvětví, které oznámil CFIA, očekávaný nárůst poptávky na domácím trhu povede pravděpodobně k tomu, že podíl vývozu klesne na úroveň 30-40 % výroby. Nicméně tento pokles je třeba chápat z hlediska celkového zvýšení výrobní kapacity, jak je vysvětleno ve 101. bodě odůvodnění, a skutečnosti, že tato volná kapacita je každopádně stejně velká jako celková spotřeba v Unii. Kromě toho prognóza CFIA neuvádí časový rámec pro snížení podílu čínského vývozu ani konkrétní údaje svědčící o tom, že tento posun již začal. V důsledku toho je třeba plán rozvoje, o němž informoval CFIA, považovat za příliš mlhavý a neurčitý program, zejména ve srovnání s pozbytím platnosti opatření, které by mělo okamžitý účinek. Proto existence tohoto plánu nemůže v této fázi ovlivnit závěry o pravděpodobném obnovení újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti.
(104)
V současné době je čínská přítomnost na trhu Unie velmi omezená a nepřesahuje 0,5 % podílu na trhu z hlediska objemu. Nicméně trh Unie je vzhledem k vyšším cenám na tomto trhu pro čínské výrobce i nadále atraktivní. To lze prokázat pokusy čínských vyvážejících výrobců obcházet antidumpingová opatření EU. Jak je uvedeno v 3. bodě odůvodnění, toto chování již vedlo k prodloužení opatření týkajících se čínského vývozu přes Malajsii.
(105)
Kromě toho má čínské výrobní odvětví zaměřené na vývoz stále více potíží při hledání cest na své obvyklé vývozní trhy, protože jejich rostoucí počet v poslední době ukládá antidumpingová opatření na vývoz různých typů ISF z Číny, jak je vysvětleno ve 47. bodě odůvodnění.
(106)
Proto lze oprávněně očekávat, že kdyby byla opatření zrušena, významná část stávajícího čínského vývozu by byla v důsledku atraktivity trhu Unie s jeho velikostí a výší cen přesměrována do Unie. Stojí za to připomenout, že než byla uložena původní opatření, čínský podíl na trhu Unie činil 26 %.
(107)
Pokud jde o úroveň čínských vývozních cen, je třeba připomenout, že v původním šetření byla zjištěna velmi vysoká dumpingová rozpětí a rozpětí újmy vypočtená na základě vývozních cen čínských vývozců. Na základě čínských vývozních cen při vývozu do Chorvatska v roce 2012 a prvním čtvrtletí 2013, tj. před přistoupením Chorvatska k EU a rozšířením ochranných opatření EU na tuto zemi, lze vyvodit závěr, že úroveň čínských vývozních cen, která vedla k uložení opatření při původním šetření, zůstává velmi podobná. Kromě toho obchodní ochranná opatření přijatá dalšími třetími zeměmi vůči vývozu čínských ISF potvrzují, že nekalé cenové chování čínských vyvážejících výrobců přetrvává a neomezuje se pouze na trh Unie.
4. Závěr
(108)
Zjištění šetření poukázala na několik znepokojivých prvků, včetně velké volné kapacity dostupné v ČLR, pokračování dumpingu a prodeje pod cenou po celém světě, plánovaného rozvoje výrobní kapacity, sortimentu výrobků a složitosti výrobků v ČLR, jakož i rostoucích překážek obchodu na jiných hlavních trzích třetích zemí. Na druhé straně spotřeba v Unii v posledních 5 letech stagnovala, a to kvůli nízké poptávce v mnohých navazujících odvětvích. To vedlo k zranitelnosti výrobního odvětví Unie, které se vyznačuje určitým stupněm volné kapacity, nízkými zisky a podnikatelskou nejistotou (jak dokládá zejména snižování investic). Za těchto okolností se má za to, že zrušení opatření by s největší pravděpodobností vedlo k náhlému obnovení čínského dumpingového dovozu, což by oslabilo postavení výrobního odvětví Unie na jeho hlavním trhu a obnovilo stav újmy výrobního odvětví Unie.
(109)
Některé strany tvrdily, že výrobní odvětví Unie zdvojnásobilo svůj zisk a peněžní tok oproti roku 2010, a proto jeho zisk nelze označit za nízký. Dále se upozorňuje, že výrobní odvětví Unie nepotřebuje další investice, protože v minulosti výrazně investovalo.
(110)
Přestože výrobní odvětví Unie skutečně zdvojnásobilo svůj zisk, ten zůstal nižší než zisk v období původního šetření (4,4 %) i cílový zisk ve výši 5 %. Stejné odůvodnění platí pro peněžní tok, který zůstal 14 % pod úrovní období původního šetření. Životaschopnost výrobního odvětví Unie závisí na pokračujících investicích do moderního strojního zařízení a širšího sortimentu. Tato tvrzení se proto odmítají.
(111)
Kdyby byla opatření zrušena, výsledky výrobního odvětví Unie, které se dočasně zlepšily, by se za současné situace na trhu pravděpodobně rychle zhoršily. Jak již bylo uvedeno výše, podmínky by byly mimořádně příznivé pro zvýšení dovozu z ČLR na trh Unie za dumpingové ceny a ve velkém objemu. To by pravděpodobně oslabilo pozitivní vývoj na trhu Unie, jenž nastal v posuzovaném období. Pravděpodobný objem dumpingového dovozu by byl s to vyvinout tlak na prodejní ceny výrobního odvětví Unie a způsobit mu ztrátu podílu na trhu. To by následně mělo nepříznivý dopad na finanční výsledky výrobního odvětví Unie, které je stále zranitelné. Je vhodné připomenout, že během posuzovaného období původního šetření (od 1. ledna 2003 do 30. září 2007), tj. před uložením antidumpingových opatření, výrobní odvětví Unie muselo omezit výrobu v určitých segmentech dotčeného výrobku kvůli značnému dovozu z Číny (18). To mělo výrazně negativní dopad na využití kapacity a ziskovost.
(112)
Po poskytnutí konečných informací jedna zúčastněná strana tvrdila, že Komise ve své analýze pravděpodobnosti obnovení újmy neprokázala objemový účinek čínského vývozu a jeho souvislost s opatřeními. Zúčastněná strana uvedla, že:
i)
výrobky dovezené z Číny byly nahrazeny dovezenými výrobky z jiných zdrojů; tyto dovozené výrobky se prodávají za ceny nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie, avšak výrobní odvětví Unie neutrpělo podstatnou újmu,
ii)
snížení úrovně opatření po provedení doporučení WTO nevedlo ke zvýšení objemu dovozu z Číny na trhu Unie,
iii)
dovoz jiných typů spojovacích prostředků z Číny, na které se antidumpingová opatření nevztahovala, také zaznamenal výrazný pokles objemu od roku 2009, kdy byla uložena původní opatření,
iv)
s ohledem na rostoucí poptávku na čínském domácím trhu je pravděpodobnost budoucího zvýšení čínského vývozu do Unie omezená a
v)
trh spojovacích prostředků v Číně a také na dalších asijských trzích bude i nadále růst, což sníží pravděpodobnost významného zvýšení vývozu do EU.
(113)
V reakci na tato tvrzení je třeba uvést, že:
i)
pravděpodobný poškozující dopad čínského dovozu nelze srovnávat s účinkem dovozu ze třetích zemí, jako jsou Tchaj-wan, Vietnam a Thajsko. Jak bylo uvedeno v 74. bodě odůvodnění, existují důkazy naznačující, že čínští vývozci i nadále prodávali na chorvatském trhu (před přistoupením této země k EU) za průměrné ceny podobné těm, které byly zaznamenány v původním šetření; tyto ceny jsou proto podstatně nižší než ceny oznámené z těchto třetích zemí během období přezkumného šetření. Kromě toho, jak je uvedeno níže ve 115. bodě odůvodnění, výrobní odvětví Unie prodává značné objemy běžných i speciálních výrobků, a proto je pravděpodobné, že čínský vývoz (sestávající z běžných i speciálních výrobků) bude s to způsobit újmu, kdyby byla platná cla ukončena,
ii)
s ohledem na omezené snížení výše platných cel po provedení WTO doporučení, tj. z 85 % na 74,1 %, nebylo důvodu očekávat významný nárůst dovozu z Číny,
iii)
údajný pokles objemu dovozu spojovacích prostředků, na něž se opatření nevztahují, není doložen dostupnými statistickými údaji. V období let 2009 až 2013 se udržoval na stabilní měsíční úrovni 20 000-30 000 tun, zatímco objem dovozu spojovacích prostředků, na které se opatření vztahují, se v únoru 2009 okamžitě snížil z více než 60 000 tun za měsíc téměř na nulu,
iv)
očekávaná změna v poměru objemu čínského domácího prodeje a vývozu, která bude odrážet růst čínské domácí poptávky, bude kompenzována zvýšením celkové čínské kapacity výroby a objemu prodeje, jak je vysvětleno ve 101. bodě odůvodnění, a
v)
tvrzení, že poptávka po spojovacích prostředcích v Asii roste, vychází ze zastaralého zdroje, který předpovídá světovou poptávku po spojovacích prostředích v hodnotě 83 miliard USD v roce 2016. Nový průzkum trhu zveřejněný společností Fastener Industry News Inc. v prosinci 2014 (19) odhaduje poptávku na světovém trhu na 81 miliard USD v roce 2018, a proto předpokládá nižší růst během delšího období. Kromě toho je růst poptávky v asijsko-tichomořském regionu provázen růstem kapacity nejen v Číně, ale i v několika dalších zemích (např. v Indonésii, Malajsii, Thajsku a Vietnamu). Navíc pro zavedení další kapacity pro výrobu spojovacích prostředků existují poměrně nízké překážky vstupu (pokud jde o čas, kapitál a know-how), a proto nabídka může relativně rychle reagovat na vzrůstající poptávku.
Výše uvedená tvrzení musí být proto odmítnuta.
(114)
Táž zúčastněná strana tvrdila, že Komise ve své analýze pravděpodobnosti obnovení újmy nezohlednila skutečnost, že výrobky nejnižší kategorie dovážené z Číny nemohou vyvíjet tlak na ceny výrobků nejvyšší kategorie, vyráběných převážně výrobci v Unii.
(115)
V reakci na toto tvrzení je třeba připomenout, že výroba Unie pokrývá úplný sortiment spojovacích prostředků, přičemž některé společnosti se zaměřují na konkrétní typy (běžné nebo speciální), zatímco jiné nabízejí úplný sortiment. Zejména u společností zařazených do vzorku značnou část prodeje tvoří běžné spojovací prostředky a u tří z nich většinu prodeje v období přezkumného šetření tvořily běžné výrobky. Proto je tvrzení, že by evropské výrobní odvětví vyrábělo pouze speciální spojovací prostředky nebo spojovací prostředky nejvyšší kategorie, a proto by bylo chráněno před dovozem způsobujícím újmu, zjevně chybné, neboť je vyvrací důkazy shromážděné a ověřené během šetření. Kromě toho je rovněž známo, že čínské odvětví spojovacích prostředků předpokládá vývoj výrobků vyšších kategorií, jak je vysvětleno v 78. bodě odůvodnění. Je tedy velice pravděpodobné, že sortiment budoucího čínského vývozu bude rovněž zahrnovat celou škálu od výrobků nejnižší kategorie po výrobky nejvyšší kategorie a výrobní odvětví Unie pocítí cenový tlak v plném rozsahu, což ovlivní využití jeho výrobní kapacity. Toto tvrzení proto muselo být odmítnuto.
(116)
Dále dvě další zúčastněné strany tvrdily, že Komise ve své analýze nesprávně předpokládala, že ceny výrobků z Číny budou tak nízké jako při původním šetření. Podle dotyčných stran tomu tak nebude, protože v Číně došlo ke značnému zvýšení cen, zejména v důsledku nárůstu cen surovin a práce a vývoje norem v oblasti životního prostředí. Tudíž jakékoli cenové podbízení bude nižší a nebude dostatečným důvodem pro prodloužení opatření na tak vysoké úrovni.
(117)
Aniž je dotčena skutečnost, že úroveň opatření by neměla být měněna v rámci přezkumu před pozbytím platnosti a domácí čínské ceny a náklady byly v původním šetření považovány za nespolehlivé v důsledku toho, že čínským výrobcům nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, je třeba uvést následující poznámky. Za prvé, nedostatek spolupráce ze strany čínských výrobců Komisi neumožnilo ověřit jejich náklady a údajné změny, které nastaly v Číně. Dotyčné zúčastněné strany ve svých podáních nepředložily žádný důkaz nebo podklady. Za druhé, odkazuje se na výši cen zjištěných v Chorvatsku před jeho přistoupením k Evropské unii, které jasně ukázalo, že čínští vývozci nadále účtovali ceny velmi podobné cenám zaznamenaným během období původního šetření (viz 74. bod odůvodnění). Proto muselo být výše uvedené tvrzení odmítnuto.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(118)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zájem Unie byl určen na základě zhodnocení zájmů různých subjektů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(119)
Toto šetření je přezkumem stávajících opatření, a proto bylo možné posoudit případný nepřípustný nepříznivý dopad stávajících antidumpingových opatření na zúčastněné strany.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(120)
Ve 108. bodě odůvodnění výše byl učiněn závěr, že situace výrobního odvětví Unie by se pravděpodobně vážně zhoršila, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti. Zachování opatření by tedy bylo ku prospěchu výrobního odvětví Unie, jelikož výrobci v Unii by měli být schopni udržet objem prodeje, podíl na trhu, ziskovost a celkově pozitivní hospodářskou situaci. Naopak ukončení platnosti opatření by vážně ohrozilo životaschopnost výrobního odvětví Unie, protože lze důvodně očekávat změnu orientace čínského dovozu na trh Unie za dumpingové ceny a ve značném objemu, což by vedlo k obnovení újmy.
3. Zájem dovozců
(121)
Všichni známí dovozci byli informováni o zahájení přezkumu. Avšak pouze dva dovozci spolupracovali při šetření a odpověděli na dotazníky Komise. Šetřením bylo zjištěno, že dovozci mohou snadno nakupovat z různých zdrojů, které jsou v současné době dostupné na trhu, zejména od výrobního odvětví Unie a od velkých vývozců ze třetích zemí, kteří prodávají za nedumpingové ceny. Ani jeden ze dvou spolupracujících dovozců nevznesl námitky proti prodloužení stávajících antidumpingových opatření, přestože vyslovili pochybnosti o jejich vysoké úrovni. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že šetření v rámci přezkumu opatření před pozbytím platnosti na základě čl. 11 odst. 2 základního nařízení nemůže vést ke změně úrovně opatření. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem, jakož i k tomu, že dovozci obecně neprojevili zájem, byl učiněn závěr, že zachování opatření by nebylo proti jejich zájmu.
(122)
Po poskytnutí konečných informací dvě zúčastněné strany, konkrétně dvě sdružení distributorů spojovacích prostředků v Unii, tvrdily, že uložení platných cel na tak vysoké úrovni nevedlo k obnovení spravedlivé hospodářské soutěže na trhu Unie, nýbrž spíše zabránilo přístupu čínského dovozu k trhu Unie. Uvedené zúčastněné strany uvedly, že případné prodloužení platnosti opatření bude mít za následek další omezení mezinárodního výběru zdrojů dodávek dostupných pro uživatele a dovozce v Unii. V reakci na toto tvrzení je třeba poznamenat, že antidumpingová opatření nejsou ukládaná s cílem bránit nebo blokovat dovoz z dané země, ale především s cílem obnovit spravedlivou hospodářskou soutěž na trhu. Úroveň platných cel je výsledkem výpočtu dumpingového rozpětí a rozpětí újmy, která byla stanovena na základě zjištění učiněných během původního šetření. Za druhé, Komise nesouhlasí s tvrzením, že platná cla omezují zdroje dodávek na trh Unie. Dostupné statistiky dovozu ukazují, že dovoz ze třetích zemí vzrostl poté, co byla opatření týkající se Číny zavedena. Šetření nezjistilo známky toho, že tyto trendy nebudou v budoucnu zachovány. Proto je třeba výše uvedené tvrzení odmítnout.
(123)
Kromě toho jedno ze zmíněných sdružení uvedlo, že ačkoli má za to, že původní opatření nejsou zcela přiměřená a že způsobila hluboké a zbytečné narušení trhu spojovacích prostředků, jejich náhlé odstranění by nyní mělo stejně hluboký narušující vliv jako jejich zavedení. To naznačuje, že distributoři spojovacích prostředků zohlednili platná opatření a byli schopni přizpůsobit své dodavatelské řetězce.
4. Zájem uživatelů
(124)
Třebaže uživatelé nespolupracovali, bylo nicméně možné zjistit jejich názory a postoje na základě údajů poskytnutých výrobním odvětvím Unie a dovozci. Zdá se, že uživatelé mohou být především rozděleny do dvou kategorií: nároční uživatelé, kteří potřebují spojovací prostředky velmi vysoké kvality, a jiní uživatelé. Nároční uživatelé obvykle nacházejí výrobky, které potřebují, u výrobců v Unii a některých vysoce specializovaných vyvážejících výrobců. Naproti tomu kategorie jiných uživatelů (která může zahrnovat také náročné uživatele s potřebou levnějších výrobků pro méně náročné aplikace) je kategorií uživatelů, kteří obvykle používají čínské výrobky. Této kategorii uživatelů obvykle dodávají výrobky dovozci a podle stanovisek shromážděných během návštěv u spolupracujících dovozců je tato kategorie uživatelů nyní dostatečně zásobena dovozem z jiných zemí, včetně Tchaj-wanu, Thajska a Vietnamu. Na základě této rekonstrukce a také s ohledem na to, že ani jeden z uživatelů se nerozhodl spolupodílet se na současném šetření, byl učiněn závěr, že prodloužení platnosti opatření by nebylo v rozporu se zájmy uživatelů, kteří se patrně přizpůsobili opatřením uloženým na ISF z ČLR dobře a bez důsledků.
5. Závěr ohledně zájmu Unie
(125)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že neexistují přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(126)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě bylo rozhodnuto doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(127)
Z těchto důvodů by měla být v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení antidumpingová opatření na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa a oceli pocházejících z ČLR uložená nařízením (ES) č. 91/2009 naposledy pozměněným prováděcím nařízením (EU) č. 924/2012 zachována.
(128)
Jak je nastíněno výše v 3. bodě odůvodnění, byla platná antidumpingová cla na dovoz dotčeného výrobku z ČLR rozšířena rovněž na dovoz stejných výrobků zasílaných z Malajsie bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie. Antidumpingové clo, jež má být uloženo na dovoz dotčeného výrobku, jak je uvedeno v 3. bodě odůvodnění, by mělo být i nadále rozšířeno na dovoz ISF zasílaných z Malajsie bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie. Vyvážející výrobci, kteří byli osvobozeni od opatření podle prováděcího nařízení (EU) č. 723/2011, by měli být osvobozeni i od opatření uložených tímto nařízením.
(129)
Aby bylo minimalizováno riziko obcházení uložených opatření z důvodu velkých rozdílů v celních sazbách mezi čínskými výrobci, má se za to, že v tomto případě jsou nezbytná zvláštní opatření za účelem zajištění řádného uplatňování antidumpingových cel. Tato zvláštní opatření, která se týkají pouze společností, pro něž je stanovena individuální celní sazba, zahrnují: povinnost předložit celním orgánům členských států platnou obchodní fakturu, která splňuje požadavky stanovené v příloze II tohoto nařízení. Dovoz bez zmíněné faktury podléhá zbytkovému antidumpingovému clu použitelnému pro všechny ostatní výrobce.
(130)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného čl. 15 odst. 1 základního nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na některé spojovací prostředky ze železa nebo oceli, jiné než z nerezavějící oceli, tj. vruty do dřeva (kromě vrtulí do pražců), závitořezné šrouby, ostatní šrouby a svorníky s hlavou (též s jejich maticemi nebo podložkami, ale kromě šroubů soustružených z tyčí, prutů, profilů nebo z drátů, o plném průřezu, s tloušťkou dříku nepřesahující 6 mm a kromě šroubů a svorníků pro upevňování konstrukčních materiálů železničních tratí) a podložky, v současnosti kódů KN 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 a ex 7318 22 00 (kódy TARIC 7318159021, 7318159029, 7318159071, 7318159079, 7318159091, 7318159098, 7318210031, 7318210039, 7318210095, 7318210098, 7318220031, 7318220039, 7318220095 a 7318220098) a pocházející z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi, činí:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd, Shanghai
43,4
A924
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd, Suzhou
0,0
A918
Changshu City Standard Parts Factory a Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd, Changshu
38,3
A919
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd, Dongguan City
22,9
A920
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd, Kunshan
63,7
A921
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd, Ningbo City
64,3
A922
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd, Jiangshan Town
69,7
A923
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd, Yantai
0,0
A925
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd, Beijing
0,0
A997
Společnosti uvedené v příloze I
54,1
A928
Všechny ostatní společnosti
74,1
A999
3. Uplatnění celních sazeb stanovených pro jednotlivé společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která musí splňovat požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.
4. Konečné antidumpingové clo použitelné pro „všechny ostatní společnosti“, jak je stanoveno v odstavci 2, se tímto rozšiřuje na dovoz týchž spojovacích prostředků ze železa nebo oceli zasílaných z Malajsie bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie (kódy TARIC 7318129011, 7318129091, 7318149111, 7318149191, 7318149911, 7318149920, 7318149992, 7318155911, 7318155961, 7318155981, 7318156911, 7318156961, 7318156981, 7318158111, 7318158161, 7318158181, 7318158911, 7318158961, 7318158981, 7318159021, 7318159071, 7318159091, 7318210031, 7318210095, 7318220031 a 7318220095), s výjimkou výrobků vyráběných níže uvedenými společnostmi:
Společnost
Doplňkový kód TARIC
Acku Metal Industries (M) Sdn. Bhd
B123
Chin Well Fasteners Company Sdn. Bhd
B124
Jinfast Industries Sdn. Bhd
B125
Power Steel and Electroplating Sdn. Bhd
B126
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd
B127
Tigges Fastener Technology (M) Sdn. Bhd
B128
TI Metal Forgings Sdn. Bhd
B129
United Bolt and Nut Sdn. Bhd
B130
Andfast Malaysia Sdn. Bhd.
B265
5. Uplatnění osvobození udělených společnostem jmenovitě uvedeným v odstavci 4 tohoto článku je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se antidumpingové clo uložené odstavcem 4 tohoto článku.
6. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. března 2015.
KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2015/519
2015 m. kovo 26 d.
kuriuo, atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį, tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės geležinėms arba plieninėms tvirtinimo detalėms nustatomas galutinis antidempingo muitas, o jo taikymas išplečiamas tam tikroms iš Malaizijos siunčiamoms geležinėms arba plieninėms tvirtinimo detalėms, deklaruojamoms arba nedeklaruojamoms kaip Malaizijos kilmės
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 11 straipsnio 2 dalį,
kadangi:
A. PROCEDŪRA
1. Galiojančios priemonės
(1)
Taryba, atlikus antidempingo tyrimą (toliau - pradinis tyrimas), Reglamentu (EB) Nr. 91/2009 (2) su paskutiniais pakeitimais, padarytais Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 924/2012 (3), tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos (toliau - KLR) geležinėms arba plieninėms tvirtinimo detalėms nustatė galutinį antidempingo muitą (toliau - pradinės priemonės).
(2)
Po Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 924/2012 padarytų pakeitimų nustatytos priemonės - 0,0-69,7 % ad valorem muitas, nustatytas individualiems atrinktiems eksportuojantiems Kinijos gamintojams. Tuo pačiu metu bendradarbiaujantiems neatrinktiems eksportuojantiems Kinijos gamintojams nustatytas 54,1 % antidempingo muitas, o visiems kitiems, nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems Kinijos gamintojams nustatytas 74,1 % antidempingo muitas (toliau - galiojantys muitai).
(3)
Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 723/2011 (4) su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 693/2012 (5), pradinių priemonių taikymas buvo išplėstas iš Malaizijos siunčiamoms importuojamoms geležinėms arba plieninėms tvirtinimo detalėms, deklaruojamoms arba nedeklaruojamoms kaip Malaizijos kilmės.
2. Prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą
(4)
Paskelbus pranešimą (6) apie artėjantį taikomų galutinių antidempingo priemonių galiojimo terminą, 2013 m. spalio 1 d. Komisija gavo prašymą inicijuoti tų priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį. Prašymą gamintojų, kurie pagamina daugiau nei 25 % visų Sąjungoje pagaminamų geležinių arba plieninių tvirtinimo detalių, vardu pateikė Europos pramoninių tvirtinimo detalių institutas (toliau - pareiškėjas).
(5)
Prašymas pagrįstas tuo, kad nustojus galioti priemonėms dempingas ir jo daroma žala Sąjungos pramonei veikiausiai tęstųsi arba pasikartotų.
3. Priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimas
(6)
Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad esama pakankamai įrodymų, pagrindžiančių priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą, Komisija 2014 m. sausio 30 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (7) paskelbė inicijuojanti priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį (toliau - pranešimas apie inicijavimą).
4. Tyrimas
4.1. Peržiūros tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis
(7)
Atliekant dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tyrimą nagrinėtas 2013 m. sausio 1 d.-2013 m. gruodžio 31 d. laikotarpis (toliau - peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Analizuojant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas 2010 m. sausio 1 d.-2013 m. gruodžio 31 d. laikotarpis (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
4.2. Su tyrimu susijusios šalys
(8)
Komisija apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą oficialiai pranešė pareiškėjui, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, eksportuojantiems KLR gamintojams ir KLR atstovams. Suinteresuotosioms šalims suteikta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą pareikšti nuomonę raštu ir pateikti prašymą išklausyti.
(9)
Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.
(10)
Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį eksportuojančių KLR gamintojų ir tyrime dalyvaujančių Sąjungos gamintojų ir nesusijusių importuotojų skaičių pranešime apie inicijavimą numatyta atlikti atranką pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), minėtų šalių prašyta per 15 dienų po peržiūros inicijavimo pranešti apie save ir Komisijai pateikti pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją.
(11)
24 iš 325 žinomų Kinijos gamintojų pateikė atrankos klausimyno atsakymus. Tačiau 13 iš jų nurodė, kad neeksportavo į ES, o kitiems trims gamintojams per pradinį tyrimą nustatyta, kad jie dempingo nevykdė, todėl galiojančios priemonės jiems netaikomos. Likusios aštuonios bendrovės nurodė į ES eksportavusios 11 800 tonų; remiantis Eurostato duomenimis, tai sudarė 132 % viso Kinijos importo į ES per PTL. Pasiūlyta atrinkti tris didžiausius eksportuotojus. Tačiau viena iš atrinktų bendrovių teigė, kad atrankos formoje ji neteisingai nurodė savo eksportą į ES ir kad turėjo būti nurodyta, jog ji neeksportavo.
(12)
Todėl atrinkti kiti trys didžiausi eksportuotojai. Visos trys atrinktos bendrovės skirtingais procedūros etapais atsisakė bendradarbiauti ir nusprendė neatsakyti į klausimyno klausimus arba nesutiko surengti patikrinimo vietoje. Todėl kiekvienai iš trijų bendrovių nusiųstas raštas, kuriuo joms pranešta apie Komisijos ketinimą taikyti pagrindinio reglamento 18 straipsnį. Jokių atsakymų iš šių eksportuojančių gamintojų negauta.
(13)
Komisija išnagrinėjo likusių keturių eksportuojančių gamintojų, kurie atsakė į atrankos klausimyno klausimus, padėtį. Jų eksportas į Sąjungą buvo labai mažas, t. y. mažiau nei 1 % viso eksporto, tad jis nebuvo tinkamas arba tipiškas siekiant iš naujo atrinkti bendroves ir pagal jų padėtį pagrįsti tyrimo išvadas. Laikyta, kad atsižvelgiant į tai, kad atrinkti eksportuojantys Kinijos gamintojai nebendradarbiavo, tyrimo išvadoms pagrįsti tikslingiau taikyti platesnį ir tipiškesnį pagrindą, t. y. turimus faktus. Keturioms likusioms bendrovėms buvo pranešta apie Komisijos ketinimą remtis turimais faktais.
(14)
Apie Komisijos ketinimą esant nepakankamam bendradarbiavimui taikyti 18 straipsnį taip pat buvo pranešta Kinijos valdžios institucijoms. Dėl atitinkamų raštų bendrovėms ir Kinijos valdžios institucijoms Komisija negavo jokių pastabų arba prašymų, kad dalyvautų bylas nagrinėjantis pareigūnas.
(15)
Pradiniame tyrimo etape su Komisija bendradarbiavo 91 Sąjungos gamintojas ir (arba) gamintojų grupės, kurie pagamino maždaug 50 % Sąjungoje pagaminamų geležinių arba plieninių tvirtinimo detalių. Atsižvelgdama į didelį bendradarbiaujančių gamintojų skaičių Komisija taikė atranką. Iš pradžių buvo atrinktos devynios bendrovės ir (arba) bendrovių grupės, kurių gamybos apimtis, bendrovės dydis, įvairių rūšių produkto asortimentas ir geografinė padėtis Sąjungoje buvo tipiškiausi. Viena atrinkta bendrovė atsisakė bendradarbiauti ir nusprendė neatsakyti į klausimyno klausimus. Komisija informavo bendrovę, kad dėl nebendradarbiavimo ji nebus atrinkta. Atrinktų bendrovių skaičius sumažėjo iki aštuonių bendrovių ir (arba) bendrovių grupių; šios atrinktos bendrovės vis tiek laikytos tipiškomis, nes per PTL joms teko 24 % apskaičiuoto bendro Sąjungoje pagaminamo geležinių arba plieninių tvirtinimo detalių kiekio.
(16)
Atsakymus į klausimyno klausimus pateikė du Sąjungos importuotojai. Atsižvelgiant į palyginti nedidelį bendrovių skaičių atrankos neprireikė.
(17)
Kalbant apie naudotojus, nė vienas iš jų nepranešė apie save per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą arba vėliau, vykstant procedūrai. Todėl laikoma, kad tyrime nebendradarbiavo nė vienas naudotojas.
(18)
Tikrinamieji vizitai surengti toliau nurodytų bendrovių patalpose:
a)
Sąjungos gamintojai
Tikrinamieji vizitai surengti vienuolikoje bendrovių (kiekvienai iš aštuonių atrinktų bendrovių grupių priklauso bent viena iš šių bendrovių). Šie Sąjungos gamintojai, remdamiesi pagrindinio reglamento 19 straipsniu, paprašė jų tapatybę laikyti konfidencialia. Jie teigė, kad atskleidus jų tapatybę kiltų pavojus, kad jų verslo veiklai būtų padarytas didelis neigiamas poveikis. Išnagrinėjus jų prašymą nustatyta, kad jis pagrįstas. Todėl šių bendrovių pavadinimai nėra nurodyti.
b)
Sąjungos importuotojai:
„Adolf Würth GmbH & Co“, Vokietija;
„Marcopol z o.o.“, Lenkija.
c)
Rinkos ekonomikos šalių gamintojai:
„ACKU Metal Industries (M) Sdn. Bhd.“, Penangas, Malaizija;
„Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd.“, Penangas, Malaizija;
„Kalisma Steel Pvt Ltd“, Mumbajus, Indija.
5. Atskleidimas
(19)
Visoms suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis padarytos šios priemonių galiojimo termino peržiūros išvados, ir šalys buvo paragintos teikti pastabas (toliau - galutinis atskleidimas). Joms taip pat nustatytas terminas pastaboms dėl atskleistos informacijos pateikti. Pastabas pateikė pareiškėjas, Kinijos įrenginių ir elektronikos gaminių importo ir eksporto prekybos rūmai, du Sąjungos importuotojai ir (arba) gamintojai, su jais susijęs Kinijos gamintojas ir dvi Sąjungos platintojų asociacijos. Į pateiktą pagrįstą informaciją ir pastabas buvo deramai atsižvelgta.
B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
1. Nagrinėjamasis produktas
(20)
Nagrinėjamasis produktas - tam tikros KLR kilmės geležinės arba plieninės tvirtinimo detalės, išskyrus pagamintas iš nerūdijančio plieno, t. y. medsraigčiai (išskyrus stambiuosius medsraigčius su briaunotomis galvutėmis), savisriegiai, kiti sraigtai ir varžtai su galvutėmis (su veržlėmis ir poveržlėmis arba be jų, tačiau išskyrus netuščiavidurio skerspjūvio sraigtus, ištekintus iš juostų, strypų, profilių arba iš vielos, kurių šerdies storis ne didesnis kaip 6 mm, bei sraigtus ir varžtus, skirtus geležinkelio bėgių konstrukcijų sudedamosioms dalims tvirtinti) ir poveržlės, kurių KN kodai šiuo metu yra 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 ir ex 7318 22 00.
2. Panašus produktas
(21)
Nustatyta, kad nagrinėjamojo produkto, Sąjungos pramonės gaminamų ir Sąjungoje parduodamų geležinių arba plieninių tvirtinimo detalių ir Malaizijoje (toliau - panaši šalis) gaminamų ir vidaus rinkoje parduodamų geležinių arba plieninių tvirtinimo detalių fizinės bei cheminės savybės ir pagrindinė naudojimo paskirtis iš esmės yra tokios pačios, kaip KLR gaminamų ir eksportui į Sąjungą parduodamų geležinių arba plieninių tvirtinimo detalių. Todėl šie produktai laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
C. DEMPINGO TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ
(22)
Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį Komisija nagrinėjo, ar nustojus galioti dabartinėms priemonėms KLR vykdomas dempingas tęstųsi arba pasikartotų.
1. Pirminės pastabos
(23)
Kaip paaiškinta 11-14 konstatuojamosiose dalyse, atliekant tyrimą atrinkti eksportuojantys Kinijos gamintojai nebendradarbiavo. Taigi, dėl nepakankamo eksportuojančių KLR gamintojų bendradarbiavimo, bendra analizė, įskaitant dempingo skaičiavimą, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį buvo pagrįsta turimais faktais.
(24)
Dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybė vertinta naudojantis prašyme atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą pateiktais duomenimis ir kitais informacijos šaltiniais, pvz., prekybos statistiniais importo ir eksporto duomenimis (Eurostato ir Kinijos eksporto duomenimis) ir kita viešai prieinama informacija (kaip antai, Kinijos tvirtinimo detalių pramonės asociacijos pareiškimu).
(25)
Dėl nebendradarbiavimo nebuvo žinomas tikslus Kinijos gamintojų į Sąjungą eksportuotų produktų asortimentas, todėl buvo sunku palyginti normaliąją vertę ir eksporto kainą.
2. Importas dempingo kaina per PTL
2.1. Panašios šalies pasirinkimas ir normaliosios vertės apskaičiavimas
(26)
Pranešime apie inicijavimą Komisija paragino visas suinteresuotąsias šalis pateikti pastabų dėl siūlymo rinkos ekonomikos trečiąja šalimi normaliajai vertei KLR nustatyti pasirinkti Indiją. Indija jau buvo pasirinkta panašia šalimi per pradinį tyrimą.
(27)
Be Indijos pareiškėjas galima panašia šalimi siūlė pasirinkti JAV. Kitos suinteresuotosios šalys išreiškė abejonių dėl siūlymo pasirinkti Indiją ir kaip galimas panašias šalis siūlė Malaiziją, Taivaną, Tailandą ir Vietnamą.
(28)
Be šalių, kurias pasiūlė suinteresuotosios šalys, Komisija pati siekė nustatyti tinkamą panašią šalį. Dėl didelės tvirtinimo detalių gamybos apimties, panašios į KLR, kaip dar vieną galimą panašią šalį Komisija parinko Japoniją.
(29)
Prašymai bendradarbiauti buvo išsiųsti žinomiems gamintojams Indijoje, Japonijoje, Malaizijoje (tikriesiems priemonių nevengiantiems gamintojams (8)), Taivane, Tailande ir JAV. Su Vietnamo gamintojais nebuvo susisiekta, nes Vietnamas nėra laikomas rinkos ekonomikos šalimi. Bendradarbiavo eksportuojantys Indijos ir Malaizijos gamintojai; šiose dviejose šalyse surengti tikrinamieji vizitai.
(30)
Nustatyta, kad viena iš bendradarbiaujančių Indijos bendrovių buvo ne gamintoja, o prekybos bendrovė, o antroji bendradarbiaujanti Indijos bendrovė savo veiklą pradėjo tik po PTL. Todėl Indijos pardavimo ir sąnaudų duomenų nebuvo galima naudoti. Nustatyta, kad dvi bendradarbiaujančios Malaizijos bendrovės buvo eksportuojantys gamintojai ir gauti išsamūs jų PTL duomenys. Todėl, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu, KLR normaliajai vertei nustatyti panašia šalimi pasirinkta Malaizija.
(31)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį pirmiausia nagrinėta, ar bendradarbiaujančių Malaizijos gamintojų vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams parduotas bendras panašaus produkto kiekis buvo tipiškas, palyginti su bendru eksportui į Sąjungą parduotu kiekiu, t. y. ar bendras toks vidaus rinkoje parduotas kiekis sudarė ne mažiau kaip 5 % bendro nagrinėjamojo produkto eksportui į Sąjungą parduoto kiekio. Tuo remiantis nustatyta, kad panašios šalies vidaus rinkoje parduotas tipiškas produkto kiekis.
(32)
Be to, nagrinėta, ar panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje galėtų būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai atlikta nustatant, kokia pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams dalis per PTL buvo pelninga. Nustatyta, kad vienas gamintojas vidaus rinkoje produktą pardavė įprastomis prekybos sąlygomis, o kitas - ne.
(33)
Todėl pirmojo gamintojo normalioji vertė buvo pagrįsta faktine vidaus rinkos kaina, kuri buvo apskaičiuota kaip vidutinė svertinė pelningo pardavimo vidaus rinkoje per PTL kaina. Antrojo gamintojo normalioji vertė buvo apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį.
(34)
Po galutinio atskleidimo dvi suinteresuotosios šalys pateikė pastabas dėl panašios šalies pasirinkimo. Abi šalys teigė, kad Japonija neturėtų būti laikoma galima panašia šalimi dėl orientacijos į aukštos klasės produktus ir didelių sąnaudų. Viena iš šių šalių taip pat teigė, kad Taivanas turėtų būti pasirinktas panašia šalimi dėl didelio gamintojų skaičiaus, į Kinijos sąnaudas panašių sąnaudų ir didelės apimties eksporto į Europą ir Šiaurės Ameriką.
(35)
Komisija pažymi, kad panaši šalis pasirinkta iš šešių galimų šalių kandidačių. Visų šių šalių buvo paprašyta bendradarbiauti. Bendradarbiauti sutiko tik Malaizija ir Indija; Taivanas ir Japonija nebendradarbiavo. Kaip paaiškinta 30 konstatuojamojoje dalyje, nuspręsta pasirinkti Malaiziją.
2.2. Eksporto kainos nustatymas
(36)
Atsižvelgiant į tai, kad atrinkti eksportuojantys Kinijos gamintojai nebendradarbiavo ir nebuvo konkrečių duomenų apie Kinijos kainas, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį eksporto kaina nustatyta remiantis turimais faktais; šiuo tikslu naudoti statistinių duomenų šaltiniai (Eurostatas).
2.3. Palyginimas ir koregavimai
(37)
Normalioji vertė ir eksporto kaina palygintos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį prireikus eksporto kaina buvo koreguojama. Siekdama išreikšti eksporto kainą remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis, Komisija pakoregavo CIF kainą remdamasi Eurostato nurodytais frachto, draudimo, tvarkymo ir kredito išlaidų duomenimis.
2.4. Dempingas per PTL
(38)
Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalimi, dempingo skirtumas buvo nustatytas lyginant vidutinę svertinę normaliąją vertę su vidutine svertine eksporto kaina. Palyginus vidutines Eurostato importo kainas su panašios šalies normaliosiomis vertėmis dempingas nenustatytas.
(39)
Išskyrus eksportuojančių gamintojų, kurie, kaip nustatyta pradiniame tyrime, nevykdė dempingo, pagamintas geležines arba plienines tvirtinimo detales, per PTL iš KLR į Sąjungą buvo importuotas tik nedidelis kiekis 9 000 (tonų) geležinių arba plieninių tvirtinimo detalių (vertė - 23 mln. EUR). Be to, atsižvelgiant į tai, kad atrinkti Kinijos eksportuotojai nebendradarbiavo, nebuvo informacijos apie Kinijos eksportuojamų produktų asortimentą, todėl palyginimą su panašios šalies normaliąja verte buvo galima atlikti tik suvestinių duomenų lygmeniu.
(40)
Taigi, atsižvelgiant į nedidelius importuoto produkto kiekius, informacijos apie importuotų produktų asortimentą trūkumą ir į tai, kad gaminamos ir parduodamos įvairių rūšių tvirtinimo detalės, išvada, kad per PTL dempingas nebuvo vykdomas, laikoma mažai susijusia.
(41)
Po galutinio atskleidimo trys suinteresuotosios šalys teigė, kad priemonės turėtų būti panaikintos, nes per PTL nebuvo nustatytas dempingas. Jos teigė, kad nepaisant mažos eksporto iš KLR apimties išvada, kad dempingas nebuvo vykdomas, yra labai svarbi.
(42)
Komisija pažymi, kad, remiantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi, išvados grindžiamos dempingo pasikartojimo tikimybe, o ne dempingo nustatymu per PTL.
3. Dempingo pasikartojimo tikimybės įrodymas
(43)
Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta 38-40 konstatuojamosiose dalyse, Komisija toliau nagrinėjo, ar yra tikimybė, kad nustojus galioti priemonėms dempingas pasikartotų. Tai darydama, ji nagrinėjo šiuos aspektus: KLR gamybos pajėgumus ir nepanaudotos pajėgumus, eksporto iš KLR į kitas rinkas kainas, priemonių vengimo praktiką ir Sąjungos rinkos patrauklumą.
3.1. KLR gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai
(44)
Nustatyta, kad KLR yra didžiausia geležinių arba plieninių tvirtinimo detalių gamintoja pasaulyje. Remiantis Kinijos tvirtinimo detalių pramonės asociacijos (9) (toliau - CFIA) duomenimis, nustatyta, kad 2012 m. gamybos pajėgumai sudarė 6,6 mln. tonų. Apskaičiuota, kad pajėgumų panaudojimo lygis sudarė 75 %; taigi, nepanaudotų pajėgumų apimtis buvo didelė ir prilygo bendram Sąjungos suvartojimui.
(45)
CFIA taip pat apskaičiavo, kad 2012 m. eksportuota 40-50 % geležinių arba plieninių tvirtinimo detalių (2,5 mln. tonų). Akivaizdu, kad eksportas sudaro svarbią Kinijos geležinių arba plieninių tvirtinimo detalių gamintojų veiklos dalį. Taigi, eksportas iš Kinijos buvo daugiau nei 40 % didesnis už bendrą Sąjungos suvartojimą tuo pačiu laikotarpiu.
3.2. KLR eksporto į trečiųjų šalių rinkas kaina
(46)
Prašyme pateikta Kinijos eksporto į kitas rinkas, kaip antai JAV ir Tunisą, kainų prima facie įrodymų. Įrodymai buvo pagrįsti Sąjungos pramonės nurodytomis kotiruojamomis kainomis. Kaip minėta, nustatyta, kad eksporto kainos buvo mažesnės už normaliąją vertę. Be to, remiantis Kinijos eksporto į Kroatiją kainomis 2012 m. ir 2013 m. pirmąjį ketvirtį, t. y. prieš Kroatijai įstojant į ES ir ES apsaugos priemonių taikymo išplėtimą šiai šaliai, galima daryti išvadą, kad Kinijos eksporto kainų lygis, kuriuo remiantis atlikus pradinį tyrimą nustatytos priemonės, išliko gana panašus ir, kaip minėta, mažesnis už normaliąją vertę.
(47)
KLR kilmės tvirtinimo detalėms taikomos antidempingo priemonės buvo priimtos keliose trečiosiose šalyse (pvz., Kanadoje (10), Kolumbijoje (11), Meksikoje (12), Pietų Afrikoje (13) ir JAV (14)). Šios priemonės susijusios su įvairių subkategorijų tvirtinimo detalėmis, įskaitant nagrinėjamąjį produktą. Šios antidempingo priemonės laikytos požymiu, kad trečiųjų šalių rinkose vykdomas dempingas.
(48)
Atsižvelgdama į šias aplinkybes Komisija daro išvadą, kad 46 ir 47 konstatuojamosiose dalyse nurodytoms trečiosioms šalims eksportuojantys KLR gamintojai pardavė ir šiuo metu parduoda geležines arba plienines tvirtinimo detales dempingo kainomis. Todėl Komisija mano, kad tikėtina, jog panaikinus taikomas priemones eksportuojantys KLR gamintojai nagrinėjamąjį produktą Sąjungos rinkai taip pat parduotų dempingo kainomis.
3.3. Priemonių vengimas
(49)
Atlikus priemonių vengimo tyrimą (15) padaryta išvada, kad taikomų priemonių buvo vengiama Kinijos tvirtinimo detales siunčiant per Malaiziją. Todėl priemonių taikymas išplėstas ir Malaizijai, išskyrus devynis Malaizijos gamintojus, kurie, kaip nustatyta, buvo tikrieji priemonių nevengiantys gamintojai ir kurie buvo atleisti nuo priemonių taikymo. Priemonių vengimas rodo, kad dempingą vykdantys eksportuotojai nori patekti į Sąjungos rinką taikydami dempingo kainas ir nemokėdami muitų. Todėl tikėtina, kad nustojus galioti priemonėms jiems nebereikėtų vengti priemonių ir jie norėtų nukreipti importą dempingo kaina tiesiogiai į Sąjungos rinką.
(50)
Po galutinio atskleidimo dvi suinteresuotosios šalys teigė, kad mažesnės muitų normos sumažintų priemonių vengimo riziką. Be to, šalys tvirtino, kad 129 konstatuojamojoje dalyje minėtos specialios priemonės, kurias taikant Kinijos eksportuotojai, kuriems taikomos individualios muitų normos, turi pateikti sąskaitas faktūras, rodo, kad muito normos buvo per didelės ir skatino vengti priemonių.
(51)
Komisija pažymi, kad pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį galiojančios muito normos negali būti keičiamos. Be to, specialios Kinijos eksportuotojams skirtos priemonės taikomos siekiant išvengti galimos rizikos, kad Kinijos gamintojai, kuriems taikomos skirtingos individualios muitų normos, vengs priemonių. Priešingai, priemonių vengimas produktą siunčiant per Malaiziją nagrinėtas kaip tikimybės, kad KLR vykdomas dempingas ES pasikartos, rodiklis. Komisija mano, kad šie du aspektai nėra tiesiogiai susiję: Kinijos gamintojams taikomas reikalavimas pateikti sąskaitas faktūras nekeičia išvados, kad priemonių vengimas produktą siunčiant per kitas šalis rodo tikimybę, kad nustojus galioti priemonėms dempingas pasikartos.
3.4. Sąjungos rinkos patrauklumas
(52)
Priemonių vengimas produktą siunčiant per Malaiziją rodo, kad dėl aukštesnių kainų Sąjungos rinka tebėra patraukli Kinijos gamintojams. Kitose eksporto rinkose taikomos antidempingo priemonės dar labiau didina Sąjungos rinkos patrauklumą, jei priemonės būtų panaikintos. Todėl galima pagrįstai tikėtis, kad, jei priemonės būtų panaikintos, didelė dalis dabartinio Kinijos eksporto būtų nukreipta į Sąjungą. Pažymėtina, kad prieš nustatant pradines priemones Kinijai tenkanti dalis sudarė 26 % Sąjungos rinkos. Todėl tikimasi, kad panaikinus priemonę Kinijos eksportas, kuriam šiuo metu tenka 0,5 % Sąjungos rinkos, labai padidės ir dėl jo bus priverstinai mažinamos Sąjungos kainos.
3.5. Išvada dėl dempingo pasikartojimo tikimybės
(53)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad iš KLR į kelias kitas trečiąsias šalis tvirtinimo detalės buvo eksportuotos dempingo kainomis ir kai kurios iš šių trečiųjų šalių priėmė Kinijos tvirtinimo detalėms taikomas antidempingo priemones. Kinijos eksporto kainodaros politika trečiosiose rinkose rodo tikimybę, kad nustojus galioti priemonėms Sąjungos rinkoje dempingas pasikartos.
(54)
Priemonių vengimas laikytas dar vienu rodikliu, kad yra tikimybė, jog dempingas pasikartos.
(55)
Be to, Sąjungos rinkos patrauklumas ir tai, kad kitos rinkos išlieka uždarytos dėl taikomų antidempingo priemonių, rodo, kad yra pavojaus, jog nustojus galioti priemonėms Kinijos eksportas būtų nukreiptas į Sąjungos rinką.
(56)
Be to, palyginti su Sąjungos suvartojimu per PTL, KLR egzistuoja dideli nepanaudoti nagrinėjamojo produkto gamybos pajėgumai. Jei šie pajėgumai būtų panaudoti eksportui į Sąjungą ir būtų konkuruojama su Sąjungos gamintojų kainomis, yra didelė tikimybė, kad būtų eksportuojama dempingo kainomis, nes būtų siekiama rasti būdą parduoti perteklinę produkciją eksporto rinkose, o tai yra paskata vykdyti dempingą.
(57)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, yra tikimybė, kad priemonėms nustojus galioti dempingas pasikartotų.
D. SĄJUNGOS PRAMONĖS APIBRĖŽTIS
(58)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad panašų produktą gamina daug Sąjungos gamintojų, įskaitant daug mažųjų ir vidutinių įmonių ir kelias didesnes bendroves. Sąjungos gamintojai, kurių vardu pateiktas prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą, bendradarbiavo atliekant tyrimą, išskyrus vieną bendrovę, kaip paaiškinta 15 konstatuojamojoje dalyje. Daug kitų gamintojų - pritariančių arba prieštaraujančių prašymui - pateikė bendro pobūdžio informacijos apie gamybos ir pardavimo apimtį. Atliekant tyrimą daug Sąjungos gamintojų, daugiausia mažųjų įmonių, nebendradarbiavo, todėl remiantis atskirų bendrovių duomenimis buvo neįmanoma tiksliai nustatyti Sąjungos gamybos apimties ir gamintojų skaičiaus.
(59)
Todėl Sąjungos gamybos apimtis apskaičiuota remiantis prašyme atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą pateikta informacija, pagrįsta Eurostato pramonės gamybos duomenimis. Remiantis tuo, kas išdėstyta, bendra Sąjungos gamyba per PTL sudarė maždaug 1,2 mln. tonų.
(60)
Be to, pagal prašyme atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą pateiktą informaciją ir atliekant tyrimą gautą informaciją apskaičiuota, kad per PTL panašų produktą gamino 378 Sąjungos gamintojai. Jie sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje, ir toliau vadinami Sąjungos pramone.
(61)
Kaip nurodyta 15 konstatuojamojoje dalyje, prašomą informaciją pateikė atrinkti aštuoni Sąjungos gamintojai arba gamintojų grupės. Apskaičiuota, kad atrinktos bendrovės pagamina apie 24 % visos Sąjungoje pagaminamos produkcijos, ir laikoma, kad jų padėtis atitinka tipišką Sąjungos pramonės padėtį.
E. PADĖTIS SĄJUNGOS RINKOJE
1. Pirminės pastabos
(62)
Žalai analizuoti Komisija atskyrė makroekonominius žalos rodiklius nuo mikroekonominių. Nagrinėjamojo laikotarpio makroekonominiai rodikliai nustatyti, analizuoti ir patikrinti remiantis Sąjungos pramonės pateiktais duomenimis. Mikroekonominiai rodikliai nustatyti remiantis atrinktų Sąjungos gamintojų lygmeniu surinktais ir patikrintais duomenimis.
(63)
Toliau nagrinėjami makroekonominiai rodikliai yra: gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, atsargos, pardavimo apimtis, rinkos dalis ir augimas, užimtumas, našumas, faktinis dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio dempingo. Mikroekonominiai rodikliai yra šie: vidutinės vieneto kainos, gamybos sąnaudos, pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža, pajėgumas padidinti kapitalą ir darbo sąnaudos.
2. Sąjungos suvartojimas
(64)
Sąjungos suvartojimas nustatytas remiantis Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje apimtimi, su nebendradarbiaujančiais gamintojais susijusiais skaičiavimais ir Eurostato pateiktais importo duomenimis pagal TARIC kodus.
(65)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos suvartojimas padidėjo 3 % 2011 m. Sąjungos suvartojimas gerokai padidėjo, bet vis dar labai atsiliko nuo pradinio tyrimo TL nustatyto lygio, kuomet suvartojimas viršijo 2,2 mln. tonų.
1 lentelė
Suvartojimas
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Suvartojimas (tonomis)
1 761 591
1 978 967
1 779 434
1 808 139
Indeksas (2010 m.= 100)
100
112
101
103
Šaltinis: klausimyno atsakymai, prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą, Eurostatas.
3. Importo iš KLR apimtis, kainos ir rinkos dalis
(66)
Importo iš KLR apimtis ir rinkos dalys išanalizuotos remiantis Eurostato informacija ir duomenimis, gautais pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 6 dalį.
a) Nagrinėjamojo importo apimtis ir rinkos dalis
(67)
Nagrinėjamojo produkto importo iš KLR į Sąjungą per nagrinėjamąjį laikotarpį apimtis ir rinkos dalys keitėsi taip:
2 lentelė
Nagrinėjamojo importo apimtis ir rinkos dalys
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
KLR
Importo apimtis (tonomis)
11 108
9 628
6 839
8 214
Indeksas (2010 m.= 100)
100
87
62
74
Rinkos dalis (%)
0,6
0,5
0,4
0,5
Indeksas (2010 m.= 100)
100
77
61
72
Šaltinis: Eurostatas.
(68)
Palyginti su pradiniu tiriamuoju laikotarpiu nustatytais lygiais, importo iš KLR apimtis labai sumažėjo (daugiau nei 98 %, lyginant pradinio tyrimo TL ir PTL). Atitinkamai Kinijai tenkanti rinkos dalis taip pat sumažėjo - nuo 26 % per pradinį TL iki 0,5 % per PTL. Todėl oficialaus Kinijos eksporto Sąjungos rinkoje praktiškai nebeliko. Į šioje ir tolesnėje lentelėse pateiktus duomenis neįtraukta trijų eksportuojančių Kinijos gamintojų, kurie, kaip nustatyta pradiniame tyrime, nevykdė dempingo, eksporto apimtis. Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinė jų eksporto apimtis sudarė maždaug 30 % bendro Kinijos nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą.
b) Importo kaina ir priverstinis kainų mažinimas
(69)
Lentelėje pateikta vidutinė importo iš Kinijos kaina. Per nagrinėjamąjį laikotarpį vidutinė importo iš KLR kaina padidėjo 28 % Tačiau yra pagrindo manyti, kad ši kaina (kuri daugiau nei 250 % viršija vidutinę Kinijos eksporto kainą per pradinio tyrimo TL) negali būti laikoma reikšmingu rodikliu, nes importo iš Kinijos kiekiai buvo labai nedideli. Iš tiesų, panašu, kad, atsižvelgiant į didelius antidempingo muitus, nedidelę importo apimtį ir iš bendradarbiaujančių importuotojų gautus įrodymus, per PTL Kinijos gamintojų eksportuotus kiekius sudarė pagal labai mažus užsakymus pagaminti produktai ir (arba) labai specifinių rūšių produktai, todėl kainos buvo aukštesnės.
3 lentelė
Vidutinė importo iš KLR kaina
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
KLR
Vidutinė kaina (EUR už toną)
1 975
2 158
3 137
2 524
Indeksas (2010 m.= 100)
100
109
159
128
Šaltinis: Eurostatas.
(70)
Kadangi atliekant peržiūros tyrimą nebendradarbiavo nė vienas atrinktas eksportuojantis Kinijos gamintojas ir atsižvelgiant į tai, kad iš kitų eksportuojančių Kinijos gamintojų gauta nedaug informacijos, per PTL vykdytas priverstinis kainų mažinimas nustatytas palyginus Sąjungos gamintojų vidutines svertines kainas nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis su Kinijos vidutinėmis eksporto CIF kainomis, nustatytomis pagal Eurostato duomenis ir tinkamai pakoreguotomis atsižvelgiant į muitus.
(71)
Palyginimo rezultatus išreiškus atrinktų Sąjungos gamintojų apyvartos per PTL procentine dalimi nustatyta, kad vidutinis svertinis priverstinio kainų mažinimo skirtumas Sąjungos rinkoje sudarė 12 % Tačiau, kaip paaiškinta 69 konstatuojamojoje dalyje, reikėtų atsižvelgti į tai, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį Kinijos nagrinėjamojo produkto eksporto kainos buvo gerokai aukštesnės nei būtų netaikant priemonių. Atsižvelgiant į tai galima pagrįstai manyti, kad panaikinus priemones dėl KLR nagrinėjamojo produkto eksporto tebebūtų daromas didelis spaudimas mažinti Sąjungos gamintojų taikomas kainas.
4. Importas iš kitų trečiųjų šalių, kurioms priemonės netaikomos
4 lentelė
Importas iš kitų trečiųjų šalių
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Taivanas
Importo apimtis (tonomis)
266 795
351 067
323 405
319 326
Indeksas (2010 m.= 100)
100
132
121
120
Kaina (EUR už toną)
1 805
1 905
2 003
1 895
Indeksas (2010 m.= 100)
100
106
111
105
Rinkos dalis (%)
15,1
17,7
18,2
17,7
Indeksas (2010 m.= 100)
100
117
120
117
Vietnamas
Importo apimtis (tonomis)
41 981
59 270
57 704
74 764
Indeksas (2010 m.= 100)
100
141
137
178
Kaina (EUR už toną)
1 349
1 496
1 528
1 365
Indeksas (2010 m.= 100)
100
111
113
101
Rinkos dalis (%)
2,4
3,0
3,2
4,1
Indeksas (2010 m.= 100)
100
126
136
174
Tailandas
Importo apimtis (tonomis)
27 232
59 979
50 226
45 759
Indeksas (2010 m.= 100)
100
220
184
168
Kaina (EUR už toną)
1 259
1 325
1 362
1 246
Indeksas (2010 m.= 100)
100
105
108
99
Rinkos dalis (%)
1,5
3,0
2,8
2,5
Indeksas (2010 m.= 100)
100
196
183
164
Iš viso iš kitų trečiųjų šalių (16)
Importo apimtis (tonomis)
228 589
202 362
165 618
165 659
Indeksas (2009 m. = 100)
100
89
72
72
Kaina (EUR už toną)
2 816
3 232
3 729
3 751
Indeksas (2009 m. = 100)
100,0
115
132
133
Rinkos dalis (%)
13,0
10,2
9,3
9,2
Indeksas (2009 m. = 100)
100,0
79
72
71
Iš viso iš trečiųjų šalių (16)
Importo apimtis (tonomis)
564 597
672 679
596 954
605 509
Indeksas (2009 m. = 100)
100
119
106
107
Kaina (EUR už toną)
2 154
2 217
2 382
2 288
Indeksas (2009 m. = 100)
100
103
111
106
Rinkos dalis (%)
32,1
34,0
33,5
33,5
Indeksas (2009 m. = 100)
100
106
105
104
(72)
Importo iš trečiųjų šalių į Sąjungos rinką apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį šiek tiek padidėjo ir atitiko suvartojimo pokytį. Geležinių arba plieninių tvirtinimo detalių importo iš visų trijų šalių rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu palyginti nesikeitė ir sudarė maždaug trečdalį Sąjungos suvartojimo.
(73)
Vidutinės importo iš trečiųjų šalių kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį beveik nekito ir buvo mažesnės už Sąjungos pramonės kainas. Nepaisant to, importo iš trečiųjų šalių kainos yra daug didesnės už pradiniame tyrime nustatytas Kinijos taikytas kainas. Dėl 69 konstatuojamojoje dalyje nurodytų priežasčių į Sąjungą importuotų Kinijos geležinių arba plieninių tvirtinimo detalių kainos, nors ir didesnės už importo iš trečiųjų šalių kainas, negali būti laikomos tipiškomis.
(74)
Vertinant trečiąsias šalis atskirai akivaizdu, kad Taivanas yra svarbiausias Sąjungos rinkos dalyvis. Šios šalies eksporto apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 20 %, ir sudaro beveik pusę importo į ES rinką. Atsižvelgiant į tai, kad, palyginti su pradiniu tiriamuoju laikotarpiu, per PTL Taivano eksporto apimtis buvo 70 % didesnė (nepaisant to, kad suvartojimas per PTL buvo mažesnis), akivaizdu, kad Taivano produktai pakeitė didelę dalį iš Kinijos importuotų produktų. Nepaisant to, pažymėtina, kad per PTL importo iš Taivano apimtis sudarė tik pusę pradiniu TL Kinijos eksportuotos apimties, o vidutinės Taivano kainos per PTL buvo beveik du kartus aukštesnės (+ 97,8 %) už vidutines Kinijos eksporto kainas per pradinį TL. Taip pat pažymima, kad Europos rinkose, kuriose nebuvo taikomos antidempingo priemonės, kaip antai Kroatijoje prieš jos įstojimą į ES, Kinijos eksportuotojai produktą toliau pardavė panašiomis mažomis kainomis.
(75)
Be to, Vietnamas ir Tailandas gali būti laikomi Kinijos eksporto išnykimu pasinaudojusiomis šalimis, nes jų eksporto kiekiai gerokai padidėjo (maždaug 70-80 %), nors pradinė apimtis buvo daug mažesnė.
(76)
Taip pat reikėtų atsižvelgti į tai, kad nurodoma, jog, palyginti su Sąjungos pramonės gaminamais produktais, importuojamų produktų asortimente daugiau dėmesio skiriama standartiniams produktams.
(77)
Po galutinio atskleidimo keturios suinteresuotosios šalys tvirtino, kad, atsižvelgiant į Komisijos išvadas dėl dalinio importo iš Kinijos pakeitimo Sąjungos rinkoje importu iš Taivano, Tailando ir Vietnamo, reikėtų daryti išvadą, kad produktai, kurie veikiausiai bus importuojami iš Kinijos, yra standartiniai ir todėl tiesiogiai nekonkuruos su pažangesniais Sąjungos pramonės pagamintais produktais.
(78)
Atsakant į šį argumentą reikia pažymėti, kad tai, jog Kinijos eksportuotojų rinkos dalis iš tiesų atiteko importui iš trečiųjų šalių, nereiškia, kad dėl būsimo importo iš Kinijos nebus daroma žala. Pirma, kaip išsamiau paaiškinta 115 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos pramonę sudaro gamintojai, gaminantys tiek standartines, tiek specialias tvirtinimo detales. Antra, esama požymių, kad ateityje iš Kinijos taip pat turėtų būti importuojami labiau specializuoti ir aukštesnės klasės produktai. Remiantis turima informacija dėl plėtros planų, kaip antai Kinijos tvirtinimo detalių pramonės asociacijos (CFIA) (17) pirmininko pareiškimu, aiškiai matyti, kad Kinijos tvirtinimo detalių sektoriuje ketinama plėsti įvairesnių, sudėtingesnių ir aukštos klasės produktų gamybą. Todėl pirmiau minėtas argumentas turėjo būti atmestas.
5. Sąjungos pramonės ekonominė padėtis
(79)
Remdamasi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalimi Komisija nagrinėjo visus ekonominius veiksnius ir rodiklius, turinčius poveikio Sąjungos pramonės padėčiai.
(80)
Žalai išanalizuoti Sąjungos pramonės ekonominė padėtis vertinama remiantis įvairiais rodikliais, kaip antai gamyba, gamybos pajėgumais, pajėgumų naudojimu, pardavimo apimtimi, rinkos dalimi ir augimu, užimtumu, našumu, faktiniu dempingo skirtumo dydžiu ir atsigavimu po buvusio dempingo, vidutinėmis vieneto kainomis, vieneto sąnaudomis, pelningumu, grynųjų pinigų srautu, investicijomis, investicijų grąža ir pajėgumu padidinti kapitalą, atsargomis ir darbo sąnaudomis.
a) Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
(81)
Sąjungos pramonės gamyba nagrinėjamuoju laikotarpiu iš esmės nepakito. Primenama, kad nagrinėjamojo produkto paklausa daugiausia priklauso nuo tokių sektorių kaip automobilių ir statybos pramonė bei nuo kitų vartojimo prekių. Iš tikrųjų, nepaisant nedidelio padidėjimo 2011 m., Sąjungos pramonės gamyba nagrinėjamuoju laikotarpiu išliko iš esmės tokia pati ir atitiko lėtai didėjančią Europos ekonomikos paklausą.
5 lentelė
Sąjungos pramonės gamyba (iš viso)
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Gamyba (tonomis)
1 204 336
1 376 855
1 208 232
1 197 189
Indeksas (2010 m.= 100)
100
114
100
99
Šaltinis: klausimyno atsakymai ir prašymas atlikti peržiūrą.
(82)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį gamybos pajėgumai taip pat palyginti nesikeitė, tik šiek tiek padidėjo 2011 m. ir per PTL. 2010-2013 m. gamyba nekito, o pajėgumų naudojimas taip pat išliko iš esmės nepakitęs ir 2011 m. buvo santykinai didžiausias.
6 lentelė
Gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Gamybos pajėgumai (tonomis)
2 510 509
2 527 863
2 497 078
2 535 889
Indeksas (2010 m.= 100)
100
101
99
101
Pajėgumų naudojimas (%)
48
54
48
47
Indeksas (2010 m.= 100)
100
114
101
98
Šaltinis: klausimyno atsakymai ir prašymas atlikti peržiūrą.
b) Pardavimo apimtis, rinkos dalis ir augimas
7 lentelė
Sąjungos pramonės pardavimas nesusijusiems pirkėjams
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Apimtis (tonomis)
914 869
1 031 862
931 956
939 395
Indeksas (2010 m.= 100)
100
113
102
103
Šaltinis: klausimyno atsakymai ir prašymas atlikti peržiūrą.
(83)
Sąjungos pramonės pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje apimtis atitiko 2010-2013 m. suvartojimo ir gamybos tendencijas ir nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo šiek tiek, nors 2010-2011 m. labai išaugo.
8 lentelė
Sąjungos pramonės rinkos dalis ir augimas
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Sąjungos pramonės rinkos dalis (%)
67
66
66
66
Indeksas (2010 m.= 100)
100
97
98
98
Šaltinis: klausimyno atsakymai ir Eurostatas.
(84)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės rinkos dalis nepakito (ji skaičiuojama taip pat atsižvelgiant į pardavimą susijusioms šalims) ir sudarė apie du trečdalius rinkos. Tokia raida atspindi Sąjungos suvartojimo sumažėjimą, palyginti su pradiniu tiriamuoju laikotarpiu, ir importo iš Kinijos pakeitimą importu iš kitų šaltinių.
c) Užimtumas ir našumas
(85)
Su nagrinėjamuoju produktu susijęs Sąjungos pramonės užimtumas per nagrinėjamąjį laikotarpį iš esmės nepakito. Nedidelis padidėjimas 2011 m. atitinka tais metais nustatytą didesnį išdirbį. Be to, tai, kad 2011 m. našumas taip pat padidėjo, rodo, jog Sąjungos pramonė reagavo į paklausos padidėjimą tiek įdarbindama naujų darbuotojų, tiek padidindama esamų darbuotojų išdirbį (dėl viršvalandžių). Kitais metais sumažėjus apimčiai toks poveikis išnyko ir padėtis vėl tapo 2010 m. lygio.
9 lentelė
Užimtumas ir našumas
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Darbuotojų skaičius
20 036
20 854
20 238
19 950
Indeksas (2010 m.= 100)
100
104
101
100
Našumas (vnt. vienam darbuotojui)
60
66
60
60
Indeksas (2010 m.= 100)
100
110
99
100
Šaltinis: klausimyno atsakymai ir prašymas atlikti peržiūrą.
d) Faktinio dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio dempingo
(86)
Kaip nurodyta 36 konstatuojamojoje dalyje, dėl atrinktų eksportuojančių KLR gamintojų nebendradarbiavimo nebuvo galima pakankamai tiksliai apskaičiuoti KLR dempingo skirtumų, todėl laikoma, kad išvada dėl per PTL nevykdyto dempingo yra mažai susijusi. Išanalizavus žalos rodiklius įrodyta, kad pramonė atsigauna po buvusios dempingo praktikos. Tačiau atsigavimą sulėtino nekintanti galutinės grandies sektorių paklausa. Be to, reikėtų pažymėti, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu, kuomet nustatyta tokia palyginti stabili padėtis, buvo taikomos dabartinės antidempingo priemonės. Jei priemonės būtų panaikintos, tikėtina, kad importas dempingo kaina iš KLR darytų didelį poveikį Sąjungos pramonei.
e) Vidutinės vieneto pardavimo kainos Sąjungos rinkoje ir vieneto gamybos sąnaudos
(87)
2010-2013 m. atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinės pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje kainos padidėjo 8 %; 2012 m. jos buvo santykinai didžiausios. Vidutinė pardavimo kaina paprastai būna tokio dydžio, kad būtų padengtos gamybos sąnaudos ir Sąjungos pramonei garantuotas nedidelis pelnas.
10 lentelė
Pardavimo kainos ir sąnaudos
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Vidutinė vieneto pardavimo Sąjungoje nesusijusiems pirkėjams kaina (EUR už toną)
2 748
2 953
3 049
2 974
Indeksas (2010 m.= 100)
100
107
111
108
Vieneto gamybos sąnaudos (EUR už toną)
2 528
2 811
2 937
2 765
Indeksas (2010 m.= 100)
100
111
116
109
Šaltinis: klausimyno atsakymai.
f) Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą
(88)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos gamintojų grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą keitėsi taip:
11 lentelė
Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Pardavimo Sąjungoje nesusijusiems pirkėjams pelningumas (pardavimo apyvartos %)
1,5
1,1
2,0
3,6
Grynųjų pinigų srautas (EUR)
39 046 890
30 835 484
68 050 584
56 369 460
Investicijos (EUR)
48 809 766
58 881 586
38 561 986
39 453 739
Indeksas (2010 m.= 100)
100
121
79
81
Investicijų grąža (%)
1,0
2,6
5,3
7,5
Šaltinis: klausimyno atsakymai.
(89)
Atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumas nustatytas ikimokestinį pelną, gautą parduodant panašų produktą nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje, išreiškus susijusios apyvartos procentine dalimi. Nagrinėjamuoju laikotarpiu pelno dydis išliko nedidelis, o kai kurių Sąjungos gamintojų - net neigiamas; visų pirma, pažymėtina, kad nė vienais nagrinėjamaisiais metais pelno dydis nepasiekė pradiniu tiriamuoju laikotarpiu nustatyto lygio (4,4 %). Nepaisant stabilaus pardavimo ir gamybos bei Sąjungos pramonei tenkančios didelės rinkos dalies, šios pramonės pelno dydis yra vis dar santykinai mažas. Visų pirma, reikėtų pažymėti, kad 2011 m. pelno dydis buvo labai nedidelis, nors Sąjungos pramonės pardavimo apimtis buvo pati didžiausia per nagrinėjamąjį laikotarpį. Tai kelia susirūpinimą dėl Sąjungos pramonės pelno dydžio pokyčių ateityje, jei ekonominė padėtis ir toliau nesikeis. Taip pat pažymėtina, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu pelno dydis visuomet buvo mažesnis už pradiniame tyrime nurodytą tikslinį pelną (5 %).
(90)
Grynųjų pinigų srautas, t. y. pramonės gebėjimas pačiai finansuoti savo veiklą, buvo teigiamas per visą nagrinėjamąjį laikotarpį. Tačiau šis rodiklis pagerėjo tik 2012 m., o per PTL sumažėjo 17 % Tai kelia susirūpinimą dėl Sąjungos pramonės gebėjimo toliau pačiai finansuoti savo veiklą.
(91)
Investicijų lygis tebėra palyginti aukštas ir per nagrinėjamąjį laikotarpį išliko stabilus; 2011 m. jis buvo aukščiausias. Investicijų grąža, išreikšta investicijų grynosios buhalterinės vertės procentiniu pelnu, kito panašiai kaip pelno dydis. Todėl šis rodiklis taip pat buvo didžiausias per PTL. Ši tendencija gali atrodyti prieštaringa, nes, viena vertus, ji rodo aukščiausią pelno dydį, nustatytą nagrinėjamuoju laikotarpiu, bet, kita vertus, ji taip pat atspindi žemą investicijų lygį, o tai rodo, kad Sąjungos pramonė vis dar nėra tikra dėl sektoriaus ekonominių perspektyvų.
(92)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, galima daryti išvadą, kad nors nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos gamintojų finansinė padėtis išliko stabili, išskyrus investicijas, kiti jos rodikliai nepasiekė pradinio tiriamojo laikotarpio lygmens.
g) Atsargos
(93)
Bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų laikotarpio pabaigos atsargų lygis atitiko minėtas gamybos ir pardavimo tendencijas ir buvo gana stabilus, o 2011 m. buvo santykinai aukščiausias. Tačiau atsižvelgiant į tai, kad panašus produktas Sąjungoje daugiausia gaminamas pagal užsakymą, šio produkto atsargų lygis nelaikomas labai reikšmingu rodikliu.
12 lentelė
Laikotarpio pabaigos atsargos
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Laikotarpio pabaigos atsargos (tonomis)
283 330
321 795
315 784
292 740
Indeksas (2010 m.= 100)
100
114
111
103
Šaltinis: klausimyno atsakymai.
h) Darbo sąnaudos
(94)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinis darbuotojų darbo užmokestis kasmet didėjo po 4 % Tačiau tokį augimą galima paaiškinti koregavimu dėl infliacijos ir, kiek mažesniu mastu, viršvalandžiais (kaip matoma pagal 2011 m. padidėjusį vieno darbuotojo našumą).
13 lentelė
Darbo sąnaudos
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos (EUR)
41 604
43 300
45 006
46 742
Indeksas (2010 m.= 100)
100
104
108
112
Šaltinis: klausimyno atsakymai.
6. Išvada dėl Sąjungos pramonės padėties
(95)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad 2009 m. nustačius pradines priemones produktų importas iš KLR į Sąjungos rinką beveik išnyko. Tai leido Sąjungos pramonei pasiekti aukštą ir stabilų gamybos lygį, pardavimo apimtį ir rinkos dalį. Kita vertus, pelningumas vis dar nepasiekė nei pradiniu tiriamuoju laikotarpiu buvusio lygio, nei šio sektoriaus tikslinio pelno.
(96)
Todėl daroma išvada, kad Sąjungos pramonei per PTL materialinė žala nedaryta. Tačiau, atsižvelgiant į lėtą suvartojimo augimą ir tai, kad pelno dydžiai nesiekia lygio, būtino ilgalaikiam gyvybingumui užtikrinti, Sąjungos pramonės padėtis vis dar gali būti laikoma pažeidžiama.
(97)
Po galutinio atskleidimo trys suinteresuotosios šalys teigė, kad, atsižvelgiant į Komisijos išvadą, kad per PTL Sąjungos pramonė nepatyrė jokios materialinės žalos, priemonių taikymas turėtų būti baigtas. Komisija iš tiesų per PTL nenustatė materialinės žalos. Tačiau pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį sprendimas pratęsti priemonių taikymą grindžiamas ne materialine žala per PTL, o išvadomis dėl žalos pasikartojimo tikimybės. Todėl šis argumentas turėjo būti atmestas.
F. ŽALOS PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ
1. Pirminės pastabos
(98)
Siekiant įvertinti, ar nustojus galioti priemonėms žala pasikartotų, pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį analizuotas galimas Kinijos eksporto poveikis Sąjungos rinkai ir Sąjungos pramonei.
(99)
Analizuota suvartojimo Sąjungos rinkoje tendencija, nepanaudoti pajėgumai, prekybos srautai ir Sąjungos rinkos patrauklumas, taip pat KLR kainodaros politika. Nebendradarbiaujant Kinijos eksportuotojams analizė buvo pagrįsta turimais faktais, įskaitant statistinius duomenis (Eurostato ir Kinijos prekybos statistikos duomenis) ir pramonės dokumentus (pvz., 78 konstatuojamojoje dalyje nurodytą CFIA pirmininko pareiškimą), pateiktus prašyme inicijuoti priemonių galiojimo termino peržiūrą.
2. Suvartojimas Sąjungoje
(100)
Kaip nurodyta 64 ir 65 konstatuojamosiose dalyse, nagrinėjamojo produkto suvartojimas Sąjungoje iš esmės per nagrinėjamąjį laikotarpį nekito. Palyginti su prieš krizę buvusiu pradiniu tiriamuoju laikotarpiu, suvartojimas per PTL buvo beveik 20 % mažesnis. Nagrinėjamojo produkto suvartojimo sumažėjimą lemia sumažėjusi Sąjungos automobilių pramonės ir statybos sektorių bei kitų vartojimo prekių sektorių, kuriuose plačiai naudojamas nagrinėjamasis produktas (elektronikos ir buitinių prietaisų, baldų ir t. t.), gamyba. Į tai atsižvelgiant manoma, kad nustojus galioti priemonėms ir pasikartojus importui iš Kinijos ypač žemomis kainomis tai padarytų staigų ir didelį poveikį Sąjungos pramonės padėčiai. Tikėtina, kad dėl tokio importo būtų priverstinai mažinamos kainos ir, bet kokiu atveju, būtų daromas spaudimas mažinti Sąjungos pramones kainas bei iškraipoma konkurencija rinkoje. Todėl tikėtina, kad nustojus galioti priemonėms Sąjungos pramonei daroma žala pasikartotų.
3. Nepanaudoti pajėgumai, prekybos srautai, sąjungos rinkos patrauklumas ir KLR kainodaros politika
(101)
Kaip nurodyta 44 konstatuojamojoje dalyje, Kinijos geležinių arba plieninių tvirtinimo detalių gamybos pajėgumai 2012 m. sudarė 6,6 mln. tonų. Pažymėtina, kad dėl neigiamo kelių ekonominių veiksnių poveikio (infliacijos, Kinijos ekonomikos augimo sulėtėjimo ir euro zonos krizės) 2012 m. Kinijos tvirtinimo detalių pramonei buvo sunkūs; nuo 2000 m. tai buvo pirmieji metai, kuriais Kinijos gamybos pajėgumai sumažėjo (nuo 6,8 mln. tonų 2011 m.).
(102)
Bet kokiu atveju, nepaisant ateities pokyčių (numatomo sąstingio arba augimo), vis tiek pažymėtina, kad net dabartiniai 6,6-6,8 mln. tonų Kinijos gamybos pajėgumai 2010-2012 m. buvo panaudoti tik 75 % Todėl Kinijoje yra 1,6-1,7 mln. tonų nepanaudotų pajėgumų, o tai yra labai daug ir visiškai atitinka tais pačiais metais nustatytą bendrą Sąjungos rinkos suvartojimą.
(103)
Pasaulinis Kinijos geležinių arba plieninių tvirtinimo detalių eksportas nagrinėjamuoju laikotarpiu santykinai nepakito ir sudarė apie 2,2-2,6 mln. tonų, o tai atitiko 40-50 % Kinijos pardavimo apimties. Todėl akivaizdu, kad eksportas sudaro svarbią Kinijos geležinių arba plieninių tvirtinimo detalių gamintojų veiklos dalį. Remiantis CFIA paskelbtais šio sektoriaus plėtros planais, dėl numatomo paklausos padidėjimo vidaus rinkoje prognozuojama, kad eksportui tenkanti dalis sumažės iki 30-40 % gamybos apimties. Tačiau šį sumažėjimą reikėtų vertintini atsižvelgiant į bendrą gamybos pajėgumų padidėjimą, kaip paaiškinta 101 konstatuojamojoje dalyje, ir tai, kad šių nepanaudotų pajėgumų apimtis, bet kokiu atveju, atitinka visą Sąjungos suvartojimą. Be to, CFIA prognozėje nenurodyta nei kada pradės mažėti Kinijos eksporto dalis, nei pateiktas konkretus požymis, kad ji jau mažėja. Todėl CFIA pateiktas plėtros planas turėtų būti laikomas pernelyg neaiškia ir neapibrėžta programa, ypač atsižvelgiant į tai, kad priemonės galiausiai nustos galioti ir tai turės tiesioginį poveikį. Todėl šiame etape šis planas negali turėti poveikio išvadoms dėl galimo žalos pasikartojimo, jei priemonės nustotų galioti.
(104)
Šiuo metu Sąjungos rinkoje Kinijai tenkanti dalis yra labai maža ir vertinant pagal apimtį neviršija 0,5 % Vis dėlto, atsižvelgiant į aukštesnes kainas ES rinkoje, Sąjungos rinka tebėra patraukli Kinijos gamintojams. Tai galima įrodyti eksportuojančių Kinijos gamintojų bandymais išvengti ES antidempingo priemonių. Kaip nurodyta 3 konstatuojamojoje dalyje, dėl šios praktikos priemonių taikymas jau buvo išplėstas per Malaiziją vykdomam Kinijos eksportui.
(105)
Be to, į eksportą orientuota Kinijos pramonė patiria vis daugiau problemų bandydama rasti kanalus ir pakliūti į įprastines eksporto rinkas, nes, kaip paaiškinta 47 konstatuojamojoje dalyje, vis daugiau šių rinkų neseniai nustatytos antidempingo priemonės, taikomos įvairių rūšių Kinijos geležinėms arba plieninėms tvirtinimo detalėms.
(106)
Todėl galima pagrįstai tikėtis, kad dėl Sąjungos rinkos dydžio ir kainų lygio patrauklumo, panaikinus priemones didelė dalis dabartinio Kinijos eksporto būtų nukreipta į Sąjungą. Pažymėtina, kad prieš nustatant pradines priemones Kinijai Sąjungos rinkoje teko 26 % rinkos dalis.
(107)
Galiausiai, atsižvelgiant į Kinijos eksporto kainas, primenama, kad pradiniame tyrime nustatyti labai dideli dempingo ir žalos skirtumai, apskaičiuoti pagal Kinijos eksportuotojų eksporto kainas. Remiantis Kinijos eksporto į Kroatiją kainomis 2012 m. ir 2013 m. pirmąjį ketvirtį, t. y. prieš Kroatijai įstojant į ES ir ES apsaugos priemonių taikymo išplėtimą šiai šaliai, galima daryti išvadą, kad Kinijos eksporto kainų lygis, kuriuo remiantis atlikus pradinį tyrimą nustatytos priemonės, išliko gana panašus. Be to, prekybos apsaugos veiksmai, kuriuos kitos trečiosios šalys pradėjo taikyti Kinijos geležinių arba plieninių tvirtinimo detalių eksportui, patvirtina, kad eksportuojantys Kinijos gamintojai toliau taikė nesąžiningą kainodaros politiką ne tik Sąjungos rinkoje.
4. Išvada
(108)
Tyrimo išvados rodo keletą svarbių požymių, įskaitant didelius KLR esančius nepanaudotus pajėgumus, pasaulio mastu tebevykdomą dempingą ir priverstinį pardavimą mažesnėmis kainomis, planuojamą gamybos pajėgumų didinimą, produktų asortimentą ir produktų sudėtingumą KLR bei didėjančias kliūtis prekybai kitose pagrindinėse trečiųjų šalių rinkose. Kita vertus, dėl sumažėjusios daugelio galutinės grandies sektorių paklausos Sąjungos suvartojimas pastaruosius 5 metus nekito. Todėl Sąjungos pramonė tapo pažeidžiama - tai atspindi tam tikra dalis nepanaudotų pajėgumų, mažas pelnas ir verslo padėties neapibrėžtumas (kurį ypač rodo mažėjančios investicijos). Pagal šį scenarijų laikoma, kad visiškai tikėtina, jog panaikinus priemones vėl būtų sparčiai vykdomas importas iš Kinijos dempingo kainomis ir todėl Sąjungos pramonės padėtis jos pagrindinėje rinkoje susilpnėtų ir vėl taptų pažeidžiama.
(109)
Šalys teigė, kad Sąjungos pramonės pelnas ir grynųjų pinigų srautas, palyginti su 2010 m., padvigubėjo, todėl jos pelno negalima laikyti mažu. Be to, pastebėta, kad Sąjungos pramonei nereikia daugiau investicijų, kadangi ji daug investavo anksčiau.
(110)
Nors Sąjungos pramonės pelnas iš tiesų padidėjo dvigubai, jis tebebuvo mažesnis už pelną per pradinį TL (4,4 %) ir 5 % tikslinį pelną. Tas pats paaiškinimas taikomas ir grynųjų pinigų srautui - jis buvo 14 % mažesnis už pradinio TL lygį. Galiausiai, Sąjungos pramonės gyvybingumas priklauso nuo nuolatinių investicijų į naujausią įrangą ir platesnį produktų asortimentą. Todėl šie argumentai atmetami.
(111)
Jei priemonės būtų panaikintos, atsižvelgiant į dabartinę rinkos padėtį tikėtina, kad laikinai pagerėjusi Sąjungos pramonės veikla greitai pablogėtų. Kaip minėta, būtų sudarytos labai palankios sąlygos didesniam iš KLR į Sąjungos rinką dempingo kainomis ir didele apimtimi vykdomam importui. Tai veikiausiai sumenkintų nagrinėjamuoju laikotarpiu įvykusius teigiamus Sąjungos rinkos pokyčius. Dėl tikėtino importo dempingo kaina Sąjungos pramonė būtų priversta sumažinti pardavimo kainas ir netektų rinkos dalies, taip būtų padarytas neigiamas poveikis Sąjungos pramonės finansinei padėčiai, kuri tebėra pažeidžiama. Primenama, kad pradinio tyrimo nagrinėjamuoju laikotarpiu (2003 m. sausio 1 d.-2007 m. rugsėjo 30 d.), t. y. prieš nustatant antidempingo priemones, dėl didelės importo iš Kinijos apimties Sąjungos pramonė turėjo sumažinti tam tikrų segmentų nagrinėjamojo produkto gamybą (18). Tai turėjo didelio neigiamo poveikio pajėgumų naudojimui ir pelningumui.
(112)
Po galutinio atskleidimo viena suinteresuotoji šalis teigė, kad Komisija tyrime dėl žalos pasikartojimo tikimybės nenustatė Kinijos eksporto apimties poveikio ir sąsajos su priemonėmis. Suinteresuotoji šalis teigė, kad:
i)
importą iš Kinijos pakeitė importas iš kitų šaltinių; šis importuojamas produktas parduodamas kainomis, kurios yra mažesnės už Sąjungos pramonės kainas ir, nepaisant to, Sąjungos pramonė nepatyrė materialinės žalos;
ii)
įgyvendinus PPO rekomendaciją ir sumažinus priemonių dydį importo iš Kinijos apimtis Sąjungos rinkoje nepadidėjo;
iii)
nuo 2009 m., kai buvo nustatytos pradinės priemonės, kitų rūšių tvirtinimo detalių, kurioms antidempingo priemonės nebuvo taikomos, importo iš Kinijos apimtis taip pat labai sumažėjo;
iv)
atsižvelgiant į didėjančią paklausą Kinijos vidaus rinkoje, tikimybė, kad ateityje Kinijos eksporto į Sąjungą apimtis didės, yra nedidelė;
v)
tvirtinimo detalių rinka Kinijoje ir kitose Azijos rinkose taip pat augs, todėl sumažės tikimybė, kad eksportas į ES labai padidės.
(113)
Atsakant į minėtus argumentus pažymima, kad:
i)
galimo importo iš Kinijos žalingo poveikio negalima lyginti su importo iš trečiųjų šalių, pvz., Taivano, Vietnamo ir Tailando, poveikiu. Iš tiesų, kaip nurodyta 74 konstatuojamojoje dalyje, esama įrodymų, kad Kinijos eksportuotojai tebepardavė Kroatijos rinkoje (iki šios šalies įstojimo į ES) vidutinėmis kainomis, panašiomis į nustatytas per pradinį tyrimą; taigi, šios kainos yra gerokai mažesnės už nurodytas šių trečiųjų šalių kainas per PTL. Be to, kaip nurodyta 115 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos pramonės standartinių ir specialių produktų pardavimo apimtis didelė, todėl tikėtina, kad nutraukus galiojančių muitų taikymą dėl Kinijos eksporto (tiek standartinių, tiek specialių produktų) būtų daroma žala;
ii)
atsižvelgiant į tai, kad įgyvendinus PPO rekomendacijas galiojantys muitai buvo sumažinti nedaug, t. y. nuo 85 % prieš pakeitimą iki 74,1 % po jo, nebuvo tikimasi, kad importas iš Kinijos smarkiai padidės;
iii)
tariamas tvirtinimo detalių, kurioms netaikomos priemonės, importo apimties sumažėjimas nėra pagrįstas turimais statistiniais duomenimis. Iš tiesų, 2009-2013 m. laikotarpiu apimtis nekito ir sudarė apie 20-30 tūkst. tonų per mėnesį, o tvirtinimo detalių, kurioms taikomos priemonės, importo apimtis 2009 m. vasario mėn. staiga sumažėjo - nuo virš 60 tūkst. tonų per mėnesį iki beveik nulinio lygmens;
iv)
tikėtiną Kinijos pardavimo vidaus rinkoje apimties ir pardavimo eksportui apimties santykio pokytį, kuris atspindės Kinijos vidaus rinkos paklausos padidėjimą, atsvers bendrų Kinijos pajėgumų ir pardavimo apimties padidėjimas, kaip paaiškinta 101 konstatuojamojoje dalyje, ir
v)
teiginys, kad tvirtinimo detalių paklausa Azijoje didėja, yra pagrįstas pasenusiu šaltiniu, pagal kurį prognozuojama, kad 2016 m. pasaulinė tvirtinimo detalių paklausa sudarys 83 mlrd. USD. Remiantis 2014 m. gruodžio mėn. „Fastener Industry News Inc.“ (tvirtinimo detalių pramonės naujienose) paskelbtu nauju rinkos tyrimu (19), pasaulinė tvirtinimo detalių paklausa sudarys 81 mlrd. USD 2018 m., tad numatomas lėtesnis augimas ilgesniu laikotarpiu. Be to, Azijos ir Ramiojo vandenyno regiono paklausa didėja kartu su pajėgumų didėjimu keliose kitose šalyse, išskyrus Kiniją (pvz., Indonezijoje, Malaizijoje, Tailande ir Vietname). Be to, papildomiems tvirtinimo detalių gamybos pajėgumams įrengti kliūčių santykinai nedaug (laiko, kapitalo ir žinių atžvilgiu), todėl pasiūla gali gana greitai patenkinti didėjančią paklausą.
Todėl minėti tvirtinimai turi būti atmesti.
(114)
Ta pati suinteresuotoji šalis teigė, kad tyrime dėl žalos pasikartojimo tikimybės Komisija neatsižvelgė į tai, kad dėl žemos klasės produktų, importuotų iš Kinijos, negali būti daromas spaudimas mažinti aukštos klasės produktų, kuriuos daugiausia gamina Sąjungos pramonė, kainas.
(115)
Atsakant į šį argumentą reikėtų priminti, kad Sąjungos pramonė gamina visų rūšių tvirtinimo detales - kai kurios bendrovės daugiausia gamina tam tikrų rūšių detales (standartines arba specialias), o kitos siūlo visą asortimentą. Kalbant konkrečiai apie atrinktas bendroves, didelę pardavimo dalį sudaro standartinės tvirtinimo detalės, o trims bendrovėms standartiniai produktai sudarė didžiąją pardavimo per PLT dalį. Todėl teiginys, kad Europos pramonė gamina tik specialias arba aukštos klasės tvirtinimo detales ir todėl būtų apsaugota nuo žalingo importo iš Kinijos, yra akivaizdžiai klaidingas, kadangi jis prieštarauja tyrimo metu surinktiems ir patikrintiems įrodymams. Be to, kaip paaiškinta 78 konstatuojamojoje dalyje, taip pat žinoma, kad Kinijos tvirtinimo detalių sektoriuje taip pat planuojama vystyti aukštos kokybės produktus. Todėl labai tikėtina, kad ateityje Kinijos eksportuojamų produktų asortimentas taip pat apims visą spektrą, nuo žemos iki aukštos klasės produktų, ir Sąjungos pramonė visapusiškai pajus spaudimą mažinti kainas, o tai turės įtakos jos gamybos pajėgumų naudojimui. Todėl šis argumentas turėjo būti atmestas.
(116)
Pagaliau kitos dvi suinteresuotosios šalys teigė, kad Komisija analizuodama darė neteisingą prielaidą, kad importo iš Kinijos kainos bus tokios pat žemos, kaip nustatyta pradiniame tyrime. Minėtų šalių nuomone, taip nebūtų, nes Kinijoje kainos gerokai padidėjo, daugiausia dėl žaliavų ir darbo sąnaudų padidėjimo bei aplinkos standartų kūrimo. Todėl bet koks priverstinis kainų mažinimas bus mažesnis ir juo nebus galima pagrįsti tolesnio tokio aukšto lygio priemonių taikymo.
(117)
Nepaisant to, kad atliekant priemonių galiojimo termino peržiūrą priemonių lygio negalima pakeisti, o Kinijos vidaus rinkos kainos ir sąnaudos pradiniame tyrime laikytos nepatikimomis, nes Kinijos gamintojams nebuvo taikomas rinkos ekonomikos režimas, reikėtų atsižvelgti į toliau išvardytus aspektus. Pirma, Kinijos gamintojai nebendradarbiavo, todėl Komisija negalėjo patikrinti jų sąnaudų ir tariamų Kinijoje įvykusių pokyčių. Minėtos suinteresuotosios šalys savo pastabose nepateikė jokių įrodymų arba pagrįstų faktų. Antra, atsižvelgiant į kainų lygį Kroatijoje iki jos įstojimo į Sąjungą, aiškiai matyti, kad Kinijos eksportuotojai toliau taikė kainas, labai panašias į nustatytas per pradinį tyrimą (žr. 74 konstatuojamąją dalį). Todėl argumentas turėjo būti atmestas.
G. SĄJUNGOS INTERESAI
1. Įvadas
(118)
Vadovaujantis pagrindinio reglamento 21 straipsniu nagrinėta, ar toliau taikant galiojančias priemones nebūtų prieštaraujama visos Sąjungos interesams. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję, t. y. Sąjungos pramonės, importuotojų ir naudotojų, interesai. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnio 2 dalį.
(119)
Kadangi šis tyrimas yra galiojančių priemonių peržiūra, jį atliekant buvo galima įvertinti bet kokį netinkamą neigiamą poveikį, kurį šios galiojančios antidempingo priemonės daro suinteresuotosioms šalims.
2. Sąjungos pramonės interesai
(120)
108 konstatuojamojoje dalyje padaryta išvada, kad nustojus galioti antidempingo priemonėms Sąjungos pramonės padėtis veikiausiai labai pablogėtų. Todėl tolesnis priemonių taikymas būtų naudingas Sąjungos pramonei, nes Sąjungos gamintojai galėtų išsaugoti savo pardavimo apimtį, rinkos dalį, pelningumą ir apskritai teigiamą ekonominę padėtį. Priešingu atveju, nutraukus priemonių taikymą Sąjungos pramonės gyvybingumui kiltų rimta grėsmė, nes yra priežasčių manyti, kad didelės apimties Kinijos importas dempingo kaina būtų nukreiptas į Sąjungos rinką ir dėl to būtų pakartotinai padaryta žala.
3. Importuotojų interesai
(121)
Visiems žinomiems importuotojams pranešta apie šios peržiūros inicijavimą. Tačiau tik du importuotojai bendradarbiavo atliekant tyrimą ir atsakė į Komisijos klausimynus. Atlikus tyrimą nustatyta, kad importuotojai gali lengvai įsigyti produktą iš įvairių šiuo metu rinkoje esančių šaltinių, visų pirma Sąjungos pramonės ir pagrindinių trečiųjų šalių eksportuotojų, kurie produktą parduoda ne dempingo kaina. Be to, nė vienas iš dviejų bendradarbiaujančių importuotojų neprieštaravo dabartinių antidempingo priemonių taikymo pratęsimui, nors ir pareiškė abejonių dėl aukšto priemonių lygio. Šiuo atžvilgiu pažymima, kad pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino tyrimą priemonių lygio pakeisti negalima. Be to, atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, ir į tai, kad iš esmės importuotojai neparodė susidomėjimo, prieita prie išvados, kad tolesnis priemonių taikymas neprieštarautų jų interesams.
(122)
Po galutinio atskleidimo dvi suinteresuotosios šalys, t. y. dvi Sąjungos tvirtinimo detalių platintojų asociacijos, teigė, kad dėl galiojančių tokio aukšto lygio muitų nebuvo atkurta sąžininga konkurencija Sąjungos rinkoje, o importui iš Kinijos užkirstas kelias patekti į Sąjungos rinką. Šios suinteresuotosios šalys teigė, kad pratęsus priemonių taikymą dar labiau sumažės tarptautinių šaltinių, kuriais gali pasinaudoti Sąjungos naudotojai ir importuotojai. Atsakant į šį argumentą pažymima, kad, visų pirma, antidempingo priemonės nustatomos ne siekiant užkirsti kelią ar kliudyti importui iš nagrinėjamosios šalies, o veikiau atkurti sąžiningą konkurenciją rinkoje. Galiojantys muitai nustatyti apskaičiavus dempingo ir žalos skirtumus, kurie nustatyti remiantis pradiniame tyrime padarytomis išvadomis. Antra, Komisija nesutinka su teiginiu, kad dėl taikomų muitų ribojami tiekimo šaltiniai Sąjungos rinkoje. Turima importo statistika rodo, kad po to, kai buvo nustatytos priemonės Kinijai, importas iš trečiųjų šalių išaugo. Atlikus tyrimą nenustatyta jokių požymių, kad šios tendencijos nebesitęs ateityje. Todėl šie argumentai turėjo būti atmesti.
(123)
Be to, viena iš šių asociacijų pareiškė, kad, jos nuomone, nors pradinės priemonės nėra visiškai tinkamos ir dėl jų tvirtinimo detalių rinka radikaliai ir nepagrįstai iškraipyta, staigus priemonių panaikinimas šiuo metu būtų toks pats žalingas kaip ir pradinis jų nustatymas. Tai reiškia, kad, atsižvelgdami į galiojančias priemones, tvirtinimo detalių platintojai galėjo pakeisti savo tiekimo grandines.
4. Naudotojų interesai
(124)
Nors naudotojai nebendradarbiavo, pagal Sąjungos pramonės ir importuotojų pateiktą informaciją vis tiek buvo galima nustatyti naudotojų nuomonę. Panašu, kad visų pirma naudotojus galima suskirstyti į dvi kategorijas: aukštos klasės produktų naudotojai, kuriems reikalingos labai aukštus kokybės standartus atitinkančios tvirtinimo detalės, ir kiti naudotojai. Aukštos klasės produktų galutiniai naudotojai paprastai produktus gali gauti iš Sąjungos gamintojų ir iš kai kurių labai specializuotų eksportuojančių gamintojų. Kita vertus, kitos kategorijos naudotojai (kurie taip pat gali apimti aukštos klasės produktų naudotojus, kuriems reikalingi pigesni produktai paprastesnėms paskirtims) paprastai renkasi Kinijos produktus. Šios kategorijos naudotojams paprastai tiekia importuotojai ir, remiantis nuomonėmis, kurias bendradarbiaujantys importuotojai pateikė surengus vizitą, šios kategorijos naudotojams šiuo metu pakankamai tiekiama iš kitų šalių, įskaitant Taivaną, Tailandą ir Vietnamą. Šiuo pagrindu ir atsižvelgiant į tai, kad nė vienas naudotojas nepageidavo dalyvauti atliekant šį tyrimą, daroma išvada, kad priemonių taikymo pratęsimas neprieštarautų naudotojų, kurie, panašu, sėkmingai ir be pasekmių prisitaikė prie geležinėms arba plieninėms tvirtinimo detalėms iš KLR taikomų priemonių, interesams.
5. Išvada dėl Sąjungos interesų
(125)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, daroma išvada, kad nėra įtikinamų su Sąjungos interesais susijusių priežasčių, kodėl nereikėtų toliau taikyti galiojančių antidempingo priemonių.
H. ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS
(126)
Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama rekomenduoti toliau taikyti galiojančias priemones. Joms taip pat nustatytas laikotarpis pastaboms dėl atskleistos informacijos pateikti. Į pateiktą pagrįstą informaciją ir pastabas buvo deramai atsižvelgta.
(127)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, kaip numatyta pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalyje, Reglamentu (EB) Nr. 91/2009 su pakeitimais, padarytais Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 924/2012, importuojamoms tam tikroms KLR kilmės geležinėms arba plieninėms tvirtinimo detalėms nustatytos antidempingo priemonės turėtų būti toliau taikomos.
(128)
Kaip nurodyta 3 konstatuojamojoje dalyje, iš KLR importuojam nagrinėjamajam produktui taikomų antidempingo priemonių taikymas išplėstas tam pačiam iš Malaizijos siunčiamam produktui, deklaruojamam arba nedeklaruojamam kaip Malaizijos kilmės. Antidempingo muitas, kurį reikia toliau taikyti importuojamam nagrinėjamajam produktui, kaip nurodyta 3 konstatuojamojoje dalyje, turėtų būti ir toliau būti taikomas iš Malaizijos siunčiamoms importuojamoms geležinėms arba plieninėms tvirtinimo detalėms, deklaruojamoms arba nedeklaruojamoms kaip Malaizijos kilmės. Eksportuojantys gamintojai, kurie buvo atleisti nuo priemonių, kurių taikymas buvo išplėstas Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 723/2011, taip pat turėtų būti atleisti nuo šiuo reglamentu nustatomų priemonių.
(129)
Siekiant sumažinti priemonių vengimo riziką, kylančią dėl didelio Kinijos eksportuotojams taikomų muito normų skirtumo, manoma, kad šiuo atveju būtinos specialios priemonės, kuriomis būtų užtikrintas tinkamas antidempingo muitų taikymas. Šios specialios priemonės, taikomos tik toms KLR bendrovėms, kurioms nustatyta individuali muito norma, yra šios: valstybių narių muitinėms pateikiama galiojanti komercinė sąskaita faktūra, atitinkanti šio reglamento II priede išdėstytus reikalavimus. Importuojant be šios sąskaitos faktūros, taikomas visiems kitiems gamintojams nustatytas antidempingo muitas.
(130)
Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka pagal pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės geležinėms arba plieninėms tvirtinimo detalėms, išskyrus pagamintas iš nerūdijančio plieno, t. y. medsraigčiams (išskyrus stambiuosius medsraigčius su briaunotomis galvutėmis), savisriegiams, kitiems sraigtams ir varžtams su galvutėmis (su veržlėmis ir poveržlėmis arba be jų, tačiau išskyrus netuščiavidurio skerspjūvio sraigtus, ištekintus iš juostų, strypų, profilių arba iš vielos, kurių šerdies storis ne didesnis kaip 6 mm, bei sraigtus ir varžtus, skirtus geležinkelio bėgių konstrukcijų sudedamosioms dalims tvirtinti) ir poveržlėms, kurių KN kodai šiuo metu yra 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 ir ex 7318 22 00 (TARIC kodai 7318159021, 7318159029, 7318159071, 7318159079, 7318159091, 7318159098, 7318210031, 7318210039, 7318210095, 7318210098, 7318220031, 7318220039, 7318220095 ir 7318220098), nustatomas galutinis antidempingo muitas.
2. Galutinio antidempingo muito normos, taikomos 1 dalyje aprašytų ir toliau išvardytų bendrovių pagamintų produktų neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra šios:
Bendrovė
Muitas (%)
Papildomas TARIC kodas
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd., Shanghai
43,4
A924
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd., Suzhou
0,0
A918
Changshu City Standard Parts Factory ir Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd., Changshu
38,3
A919
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd, Dongguan City
22,9
A920
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd., Kunshan
63,7
A921
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd., Ningbo City
64,3
A922
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd. Jiangshan Town
69,7
A923
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd, Yantai
0,0
A925
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd., Beijing
0,0
A997
I priede nurodytos bendrovės
54,1
A928
Visos kitos bendrovės
74,1
A999
3. Individualios muito normos, nustatytos 2 dalyje nurodytoms bendrovėms, taikomos tik tuo atveju, jei valstybių narių muitinėms pateikiama galiojanti komercinė sąskaita faktūra, atitinkanti II priede išdėstytus reikalavimus. Jeigu tokia sąskaita faktūra nepateikiama, taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.
4. Galutinio antidempingo muito visoms kitoms bendrovėms, kaip nurodyta 2 dalyje, taikymas išplečiamas importuojamoms iš Malaizijos siunčiamoms tokioms pačioms geležinėms arba plieninėms tvirtinimo detalėms, deklaruojamoms arba nedeklaruojamoms kaip Malaizijos kilmės (TARIC kodai 7318129011, 7318129091, 7318149111, 7318149191, 7318149911, 7318149920, 7318149992, 7318155911, 7318155961, 7318155981, 7318156911, 7318156961, 7318156981, 7318158111, 7318158161, 7318158181, 7318158911, 7318158961, 7318158981, 7318159021, 7318159071, 7318159091, 7318210031, 7318210095, 7318220031 ir 7318220095), išskyrus toliau išvardytų bendrovių pagamintus produktus:
Bendrovė
Papildomas TARIC kodas
Acku Metal Industries (M) Sdn. Bhd
B123
Chin Well Fasteners Company Sdn. Bhd
B124
Jinfast Industries Sdn. Bhd
B125
Power Steel and Electro Plating Sdn. Bhd
B126
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd
B127
Tigges Fastener Technology (M) Sdn. Bhd
B128
TI Metal Forgings Sdn. Bhd
B129
United Bolt and Nut Sdn. Bhd
B130
Andfast Malaysia Sdn. Bhd.
B265
5. Konkrečiai šio straipsnio 4 dalyje nurodytos bendrovės nuo priemonių atleidžiamos tik tuo atveju, jei valstybių narių muitinėms pateikiama galiojanti komercinė sąskaita faktūra, atitinkanti II priede nustatytus reikalavimus. Nepateikus tokios sąskaitos faktūros taikomas šio straipsnio 4 dalyje nustatytas antidempingo muitas.
6. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2015 m. kovo 26 d.