PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2015/346
ze dne 9. února 2015,
kterým se povoluje odchylka požadovaná Spojeným královstvím ve vztahu k Severnímu Irsku podle směrnice Rady 91/676/EHS o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů
(oznámeno pod číslem C(2015) 542)
(Pouze anglické znění je závazné)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Rady 91/676/EHS ze dne 12. prosince 1991 o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů (1), a zejména na přílohu III bod 2 třetí pododstavec uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Pokud se množství statkových hnojiv, které členský stát zamýšlí použít na hektar za rok, liší od množství stanoveného v první větě druhého pododstavce bodu 2 přílohy III směrnice 91/676/EHS a v písm. a) uvedeného pododstavce, musí být určeno tak, aby neohrozilo dosažení cílů uvedených v článku 1 uvedené směrnice, a musí být zdůvodněno na základě objektivních kritérií, jakými jsou v tomto případě např. dlouhé vegetační období a plodiny s vysokou spotřebou dusíku.
(2)
Dne 14. prosince 2007 přijala Komise rozhodnutí 2007/863/ES (2), kterým se povoluje odchylka požadovaná Spojeným královstvím ve vztahu k Severnímu Irsku podle směrnice 91/676/EHS o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů, která umožňuje za určitých podmínek používat statková hnojiva do výše 250 kg dusíku na hektar za rok v zemědělských podnicích s nejméně 80 % podílem pastvin.
(3)
Dne 24. února 2011 přijala Komise rozhodnutí 2011/128/EU (3), kterým se mění rozhodnutí 2007/863/ES a platnost odchylky se prodlužuje do 31. prosince 2014.
(4)
Odchylka povolená rozhodnutím 2007/863/ES ve znění rozhodnutí 2011/128/EU se v roce 2013 týkala 145 zemědělských podniků, což odpovídá přibližně 0,59 % z celkového počtu podniků a 0,42 % z celkové čisté zemědělské plochy.
(5)
Dne 10. října 2014 předložilo Spojené království Komisi žádost o prodloužení odchylky pro oblast Severního Irska podle přílohy III bodu 2 třetího pododstavce směrnice 91/676/EHS.
(6)
Spojené království používá pro oblast Severního Irska v souladu s čl. 3 odst. 5 směrnice 91/676/EHS akční program na celém svém území.
(7)
Ze zprávy Komise Radě a Evropskému parlamentu o provádění směrnice 91/676/EHS o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů za období 2008-2011, která vycházela ze zpráv členských států, vyplývá, že v případě podzemních vod vykazují ve Spojeném království v oblasti Severního Irska všechny monitorovací stanice průměrné koncentrace dusičnanů nižší než 50 mg/l a 93 % monitorovacích stanic vykazuje průměrné koncentrace dusičnanů nižší než 25 mg/l. V případě povrchových vod vykazují všechny monitorovací stanice průměrné koncentrace dusičnanů nižší než 25 mg/l.
(8)
V posledních několika letech došlo ke snížení počtu hospodářských zvířat i ke snížení používání umělých hnojiv. V období 2008-2011 ve srovnání s obdobím 2004-2007 se počet skotu snížil o 5 %, drůbeže o 5 % a ovcí o 10 %, zatímco počet prasat stoupl o 4 %. Průměrná zátěž dusíku ze statkových hnojiv v období 2008-2011 činila 117 kg/ha, což ve srovnání s obdobím 2004-2007 znamená pokles o 6,4 %. Průměrný přebytek fosforu ze statkových hnojiv v období 2008-2011 činil 13,6 kg/ha, což ve srovnání s obdobím 2004-2007 znamená pokles o 30,1 %. Používání umělých dusíkatých hnojiv se v období 2008-2011 v porovnání s obdobím 2004-2007 snížilo v průměru o 18,4 %. Používání umělých fosforečných hnojiv se v období 2008-2011 v porovnání s obdobím 2004-2007 snížilo v průměru o 53 %.
(9)
V Severním Irsku se pastviny rozkládají na 93 % zemědělské půdy. Celkově je v zemědělských podnicích s pastvinami 42 % půdy obhospodařováno extenzivně s intenzitou chovu nižší než jedna dobytčí jednotka na hektar a nízkými vstupy hnojiv, 37 % je obhospodařováno podle agroenvironmentálních programů a pouze 24 % je obhospodařováno intenzivněji, s intenzitou chovu dvou či více dobytčích jednotek na hektar. Pět procent je využíváno pro zemědělství na orné půdě. Průměrné použití umělých hnojiv na pastvinách je u dusíku 79 kg/ha a u fosforu 5 kg/ha.
(10)
Severní Irsko se vyznačuje vysokým úhrnem srážek a převládající půdou se špatným odvodněním. Kvůli špatnému odvodnění je denitrifikační potenciál většiny půd v Severním Irsku relativně vysoký, což snižuje koncentraci dusičnanů v půdě a tím množství dusičnanů schopné vyplavování.
(11)
Podnebí Severního Irska charakterizované rovnoměrným rozdělením ročních srážek v celém roce a poměrně malým rozsahem ročních teplot podporuje relativně dlouhé vegetační období travin v oblastech, kde je půda aktivně spravována a obhospodařována, pohybující se od 270 dnů za rok v pobřežních oblastech na východě přibližně do 260 dnů za rok v centrálních nížinách.
(12)
Komise se po přezkoumání žádosti Spojeného království pro oblast Severního Irska, zohlednění akčního programu a na základě zkušeností získaných z uplatňování odchylky podle rozhodnutí 2007/863/ES ve znění rozhodnutí 2011/128/EU domnívá, že množství statkových hnojiv navržené Severním Irskem, které odpovídá 250 kg dusíku na hektar za rok, neohrozí dosažení cílů směrnice 91/676/EHS, budou-li splněny určité přísné podmínky.
(13)
Z dokumentace předložené Severním Irskem dále vyplývá, že navrhované množství 250 kg dusíku ze statkových hnojiv na hektar a za rok v zemědělských podnicích s nejméně 80 % podílem pastvin je zdůvodněno na základě objektivních kritérií, jakými jsou např. dlouhé vegetační období a plodiny s vysokou spotřebou dusíku.
(14)
Platnost rozhodnutí 2007/863/ES ve znění rozhodnutí 2011/128/EU končí dne 31. prosince 2014. Aby bylo zajištěno, že dotčení zemědělci mohou dále využívat této odchylky, je vhodné přijmout toto rozhodnutí.
(15)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro dusičnany zřízeného podle článku 9 směrnice 91/676/EHS,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Odchylka požadovaná Spojeným královstvím ve vztahu k Severnímu Irsku dopisem ze dne 10. října 2014 za účelem povolení vyššího množství statkových hnojiv, než stanoví první věta druhého pododstavce bodu 2 přílohy III směrnice 91/676/EHS a písm. a) druhého pododstavce bodu 2 přílohy III uvedené směrnice, se uděluje za podmínek stanovených v tomto rozhodnutí.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto rozhodnutí se použijí tyto definice:
1.
„zemědělskými podniky s pastvinami“ se rozumějí podniky, v nichž tvoří travní porost nejméně 80 % zemědělské plochy vhodné pro použití statkových hnojiv;
2.
„pasoucími se hospodářskými zvířaty“ se rozumí skot (s výjimkou jatečných telat), ovce, jelenovití, kozy a koně;
3.
„travou“ se rozumí trvalé nebo dočasné travní porosty (za dočasné se považují pozemky ležící ladem po dobu kratší čtyř let);
4.
„pozemkem“ se rozumí jednotlivé pole nebo skupina polí homogenní z hlediska plodin, půdního typu a postupů hnojení.
Článek 3
Oblast působnosti
Toto rozhodnutí se použije na jednotlivé zemědělské podniky s pastvinami a za podmínek uvedených v článcích 4, 5 a 6.
Článek 4
Každoroční žádost a závazek
1. Zemědělci, kteří chtějí využívat odchylky podle tohoto rozhodnutí, každoročně předloží příslušnému orgánu žádost o její povolení.
2. Spolu s každoroční žádostí uvedenou v odstavci 1 se písemně zaváží k plnění podmínek stanovených v článcích 5 a 6.
Článek 5
Používání statkových a jiných hnojiv
1. Množství statkových hnojiv pocházejících z pasoucích se hospodářských zvířat, které je každoročně vpraveno do půdy v zemědělských podnicích s pastvinami, včetně množství vpraveného samotnými zvířaty, nepřekročí množství statkových hnojiv obsahující 250 kg dusíku na hektar za podmínek stanovených v odstavcích 2 až 8.
2. Celkový přísun dusíku nepřekročí předpokládané nároky dotyčné plodiny na živiny a zohledňuje i zásobování z půdy. Celkové použití dusíku se rozděluje na základě intenzity chovu a výnosnosti pastvin.
3. Pro každý zemědělský podnik se vede plán hnojení, jenž u zemědělské půdy popisuje střídání plodin i plánované použití statkových a jiných hnojiv. Tento plán se v podniku zpřístupní v každém kalendářním roce před 1. březnem. Plán hnojení obsahuje přinejmenším tyto údaje:
a)
plán střídání plodin, který musí uvádět plošnou výměru pozemků s travou a pozemků s jinými plodinami, včetně situačního náčrtu s umístěním jednotlivých pozemků;
b)
počet hospodářských zvířat, popis systému ustájení a uskladnění, včetně dostupných skladovacích kapacit pro statková hnojiva;
c)
výpočet množství dusíku (po odečtení ztrát při ustájení a skladování) i fosforu vyprodukovaného ze statkových hnojiv v zemědělském podniku;
d)
množství, druh a vlastnosti statkových hnojiv dodávaných ze zemědělského podniku nebo do zemědělského podniku;
e)
předpokládané nároky plodin na jednotlivých pozemcích na dusík a fosfor;
f)
výsledky analýzy půdy, pokud jde o stav půdy z hlediska dusíku a fosforu, jsou-li k dispozici;
g)
druh hnojiva, které má být použito;
h)
výpočet použití dusíku a fosforu ze statkových hnojiv na každém pozemku;
i)
výpočet použití dusíku a fosforu z umělých a jiných hnojiv na každém pozemku.
Plán hnojení se aktualizuje nejpozději sedm dní po provedení jakékoli změny v zemědělských postupech, aby se zajistil soulad mezi plánem a skutečnými zemědělskými postupy.
4. Každý zemědělec vede evidenci hnojení včetně informací týkajících se hospodaření s dusíkem a přísunu fosforu a informací týkajících se nakládání se znečištěnou vodou. Tyto informace se každoročně předkládají příslušnému orgánu.
5. U každého zemědělského podniku s pastvinami, který využívá odchylky, souhlasí zemědělec s případnou kontrolou žádosti uvedené v čl. 4 odst. 1, jakož i plánu a evidence hnojení.
6. Každý zemědělec, který využívá odchylky, provádí za účelem správného hnojení periodické analýzy dusíku a fosforu v půdě.
Pro každou plochu zemědělského podniku, která je homogenní z hlediska střídání plodin a vlastností půdy, se odběr vzorků a analýza provede nejméně jednou za čtyři roky.
Na každých pět hektarů zemědělské půdy se provede nejméně jedna analýza.
V každém zemědělském podniku využívajícím odchylku se zpřístupní výsledky analýzy koncentrace dusíku a fosforu v půdě.
7. Před osevem travou na podzim se nesmí statková hnojiva rozmetávat.
8. U každého zemědělského podniku s pastvinami, který využívá odchylky, zajistí zemědělec, aby bilance fosforu, vypočtená podle metodiky stanovené příslušným orgánem, nevykazovala nadbytek vyšší než 10 kg fosforu na hektar za rok.
Článek 6
Hospodaření s půdou
1. Na 80 nebo více procentech plošné výměry vhodné pro použití statkových hnojiv se v zemědělských podnicích vyseje tráva.
2. Zemědělci, kteří využívají jednotlivé odchylky, provedou tato opatření:
a)
dočasné travinné porosty se zaorají na jaře;
b)
bezprostředně po zaorání trávy na všech půdních typech následuje osev plodinami s vysokou potřebou dusíku;
c)
střídání plodin nezahrnuje luštěniny nebo jiné plodiny, které vážou atmosférický dusík.
3. Ustanovení odst. 2 písm. c) však neplatí pro jetel na pastvinách s méně než 50 % jetele ani pro jiné luštěniny, pod které se seje tráva.
Článek 7
Další opatření
Tato odchylka se použije, aniž jsou dotčena opatření, která musí vyhovovat jiným právním předpisům EU pro oblast životního prostředí.
Článek 8
Monitorování
1. Příslušný orgán zajistí, aby byly pro každou oblast, na kterou se vztahuje jednotlivá odchylka, vypracovány a každoročně aktualizovány mapy znázorňující procentní podíl zemědělských podniků s pastvinami, hospodářských zvířat a zemědělské půdy i mapy týkající se místního využívání půdy.
2. Monitorování se provádí u půdy, povrchových a podzemních vod za účelem poskytování údajů o koncentraci dusíku a fosforu v půdní vodě, minerálního dusíku v půdním profilu a koncentraci dusičnanů v podzemních a povrchových vodách, a to jak v případě podmínek uplatnění výjimky, tak bez nich. Monitorování se provádí v měřítku pro pozemky zemědělských podniků v zemědělských monitorovacích pásmech. Monitorovací místa zahrnují hlavní typy půdy, úroveň intenzity, postupy hnojení a plodiny.
3. U zemědělských pásem nacházejících se v blízkosti nejohroženějších vodních útvarů se provádí zvýšené monitorování vody.
4. Šetření ohledně místního využívání půdy, střídání plodin a zemědělských postupů se provádějí v zemědělských podnicích, které využívají jednotlivé odchylky. Shromážděné informace a údaje vyplývající z analýzy živin uvedené v čl. 5 odst. 6 a monitorování uvedeného v odstavci 2 tohoto článku se použijí pro modelové výpočty rozsahu vyplavování dusičnanů a úniku fosforu, k němuž dochází v zemědělských podnicích využívajících odchylky.
Článek 9
Kontroly
1. Příslušné orgány zajistí, aby byly všechny žádosti o povolení odchylky předloženy ke správní kontrole. Pokud kontrola prokáže nesplnění podmínek uvedených v článcích 5 a 6, je o tom žadatel vyrozuměn. V takovémto případě se žádost považuje za zamítnutou.
2. Na základě analýzy rizik, výsledků kontrol z předchozích let a výsledků všeobecných namátkových kontrol uplatňování právních předpisů provádějících směrnici 91/676/EHS se vypracuje program inspekcí v terénu. Inspekce v terénu týkající se podmínek uvedených v článcích 5 a 6 tohoto rozhodnutí se provádějí nejméně u 5 % zemědělských podniků využívajících jednotlivé odchylky. Jestliže ověření ukáže nesplnění podmínek, je o tom příslušný zemědělec vyrozuměn. Tyto informace musí být vzaty v úvahu při rozhodování o žádosti o povolení odchylky v následujícím roce.
3. Příslušné orgány jsou vybaveny nezbytnými pravomocemi a prostředky pro ověřování, zda jsou dodržovány podmínky odchylky povolené podle tohoto rozhodnutí.
Článek 10
Podávání zpráv
Příslušné orgány předkládají každoročně do června zprávu obsahující tyto informace:
1.
mapy znázorňující pro každou oblast, na kterou se vztahuje jednotlivá odchylka, procentní podíl zemědělských podniků, procentní podíl hospodářských zvířat a procentní podíl zemědělské půdy, jakož i mapy týkající se místního využívání půdy podle čl. 8 odst. 1;
2.
výsledky monitorování koncentrací dusičnanů v podzemních a povrchových vodách, včetně informací o trendech kvality vody, a to jak za podmínek s odchylkou, tak bez odchylky, a také údaje o vlivu odchylky na jakost vody, podle čl. 8 odst. 2;
3.
výsledky monitorování koncentrací dusíku a fosforu v půdní vodě a minerálního dusíku v půdním profilu, a to jak za podmínek s odchylkou, tak bez odchylky, podle čl. 8 odst. 2;
4.
shrnutí a vyhodnocení údajů získaných ze zvýšeného monitorování vody podle čl. 8 odst. 3;
5.
výsledky šetření ohledně místního využívání půdy, střídání plodin a zemědělských postupů podle čl. 8 odst. 4;
6.
výsledky modelových výpočtů rozsahu vyplavování dusíku a úniku fosforu, k němuž dochází v zemědělských podnicích využívajících jednotlivou odchylku, podle čl. 8 odst. 4;
7.
vyhodnocení toho, jak jsou uplatňovány podmínky odchylky, vycházející z kontrol na úrovni zemědělských podniků, a informací o nevyhovujících zemědělských podnicích, vycházející z výsledků správních kontrol a inspekcí v terénu, podle čl. 9 odst. 1 a 2.
Článek 11
Použití
Toto rozhodnutí se použije v souvislosti s SR 2014 č. 307 - Akčním programem pro dusičnany (Severní Irsko) 2014.
Toto rozhodnutí pozbývá platnosti dne 31. prosince 2018.
Článek 12
Toto rozhodnutí je určeno Spojenému království Velké Británie a Severního Irska.
V Bruselu dne 9. února 2015.
KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2015/346
2015 m. vasario 9 d.
kuriuo Jungtinei Karalystei suteikiamas jos prašomas leidimas Šiaurės Airijai taikyti Tarybos direktyvoje 91/676/EEB dėl vandenų apsaugos nuo taršos nitratais iš žemės ūkio šaltinių numatytą leidžiančią nukrypti nuostatą
(pranešta dokumentu Nr. C(2015) 542)
(Tekstas autentiškas tik anglų kalba)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 1991 m. gruodžio 12 d. Tarybos direktyvą 91/676/EEB dėl vandenų apsaugos nuo taršos nitratais iš žemės ūkio šaltinių (1), ypač į jos III priedo 2 dalies trečią pastraipą,
kadangi:
(1)
jei valstybė narė vienam hektarui numato per metus panaudoti kitokį mėšlo kiekį nei nurodyta Direktyvos 91/676/EEB III priedo 2 dalies antros pastraipos pirmame sakinyje ir tos pastraipos a punkte, tas mėšlo kiekis turi būti toks, kad netrukdytų siekti minėtos direktyvos 1 straipsnyje nustatytų tikslų ir būtų pagrįstas objektyviais kriterijais, tokiais kaip ilgas pasėlių vegetacinis laikotarpis ir daug azoto įsisavinantys pasėliai;
(2)
2007 m. gruodžio 14 d. Komisija priėmė Sprendimą 2007/863/EB (2), kuriuo pagal Direktyvą 91/676/EEB dėl vandenų apsaugos nuo taršos nitratais iš žemės ūkio šaltinių Jungtinei Karalystei suteikiamas leidimas Šiaurės Airijai taikyti leidžiančią nukrypti nuostatą, kuriuo tam tikromis sąlygomis leido ūkiuose, kurių bent 80 % sudaro ganyklos, naudoti tokį gyvulių mėšlo kiekį, su kuriuo į vieną hektarą per metus patektų ne daugiau kaip 250 kg azoto;
(3)
2011 m. vasario 24 d. Komisija priėmė Sprendimą 2011/128/ES (3), kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2007/863/EB ir iki 2014 m. gruodžio 31 d. pratęsiamas nukrypti leidžiančios nuostatos taikymas;
(4)
Sprendimu 2007/863/EB su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2011/128/ES, suteiktas leidimas taikyti leidžiančią nukrypti nuostatą 2013 m. taikytas 145 ūkiams - tai atitinka maždaug 0,59 % visų ūkių ir 0,42 % visos žemės ūkio paskirties žemės;
(5)
2014 m. spalio 10 d. Jungtinė Karalystė pateikė Komisijai prašymą pagal Direktyvos 91/676/EEB III priedo 2 dalies trečią pastraipą Šiaurės Airijos regionui taikyti leidžiančią nukrypti nuostatą;
(6)
pagal Direktyvos 91/676/EEB 3 straipsnio 5 dalį Jungtinė Karalystė taiko veiksmų programą visoje Šiaurės Airijos regiono teritorijoje;
(7)
2008-2011 m. valstybių narių ataskaitomis paremta Komisijos ataskaita Tarybai ir Europos Parlamentui dėl Direktyvos 91/676/EEB dėl vandenų apsaugos nuo taršos nitratais iš žemės ūkio šaltinių įgyvendinimo, rodo, kad visose Jungtinės Karalystės Šiaurės Airijos regiono požeminio vandens stebėjimo stotyse vidutinė nitratų koncentracija yra mažesnė kaip 50 mg/l, o 93 % stočių - mažesnė kaip 25 mg/l. Visose paviršinio vandens stebėjimo stotyse vidutinė nitratų koncentracija yra mažesnė kaip 25 mg/l;
(8)
per pastaruosius kelerius metus sumažėjo gyvulių skaičius ir cheminių trąšų naudojimas. Galvijų, naminių paukščių ir avių skaičius nuo 2004-2007 m. laikotarpio iki 2008-2011 m. laikotarpio atitinkamai sumažėjo 5 %, 5 % ir 10 %, o kiaulių skaičius padidėjo 4 %. 2008-2011 m. laikotarpiu vidutinis gyvulių mėšle esančio azoto kiekis buvo 117 kg/ha, t. y. palyginti su 2004-2007 m. buvusiu kiekiu, sumažėjo 6,4 %. 2008-2011 m. laikotarpiu vidutinis fosforo perteklius buvo 13,6 kg/ha, t. y. palyginti su 2004-2007 m. buvusiu kiekiu, sumažėjo 30,1 %. Vidutinis azoto cheminių trąšų naudojimas 2008-2011 m., palyginti su 2004-2007 m., sumažėjo 18,4 %. Vidutinis fosforo cheminių trąšų naudojimas 2008-2011 m., palyginti su 2004-2007 m., sumažėjo 53 %;
(9)
Šiaurės Airijoje 93 % žemės ūkio paskirties žemės yra ganyklos. Apskritai ganykliniuose ūkiuose 42 % žemės ploto yra eksploatuojama ekstensyviai (gyvulių tankis - mažesnis už 1 sutartinį galviją viename hektare ir naudojama nedaug trąšų), 37 % žemės ploto eksploatuojama pagal agrarinės aplinkosaugos programas ir tik 24 % eksploatuojama intensyviau (gyvulių tankis - 2 ar daugiau sutartinių galvijų viename hektare). 5 % ploto naudojama žemdirbystei. Vidutinį ganykloms naudojamų cheminių trąšų kiekį sudaro 79 kg/ha azoto ir 5 kg/ha fosforo;
(10)
Šiaurės Airijai būdingas didelis kritulių kiekis ir menkai pralaidus vandeniui dirvožemis. Kadangi didesnė Šiaurės Airijos dirvožemių dalis yra nelabai pralaidi vandeniui, yra didelė denitrifikacijos tikimybė, todėl dirvožemyje mažėja nitratų koncentracija, o kartu ir nitratų kiekis, kuris gali būti išplautas;
(11)
Šiaurės Airijos klimatas, kuriam būdingas tolygus metinių kritulių pasiskirstymas ir palyginti maži metinės temperatūros svyravimai, yra palankus gana ilgam žolės augimo sezonui, kur žemė aktyviai tvarkoma ir kultivuojama (nuo 270 dienų per metus rytinės pakrantės rajonuose iki maždaug 260 dienų per metus vidurio žemumose);
(12)
Komisija, išnagrinėjusi Jungtinės Karalystės prašymą dėl Šiaurės Airijos ir atsižvelgdama į veiksmų programą bei į patirtį, įgytą taikant Sprendime 2007/863/EB su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2011/128/ES, numatytą nukrypti leidžiančią nuostatą, laikosi nuomonės, kad Šiaurės Airijos pasiūlytas gyvulių mėšlo kiekis, atitinkantis 250 kg azoto vienam hektarui per metus, netrukdys siekti Direktyvos 91/676/EEB tikslų, jei bus laikomasi tam tikrų griežtų sąlygų;
(13)
remiantis Šiaurės Airijos pateikta patvirtinamąja informacija, siūlomas 250 kg azoto iš gyvulių mėšlo vienam hektarui kiekis per metus ūkiuose, kurių ne mažiau kaip 80 % sudaro ganyklos, yra pagrįstas remiantis objektyviais kriterijais, pavyzdžiui, ilgu vegetaciniu periodu ir dideliu augalų poreikiu azotui;
(14)
Sprendimas 2007/863/EB su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2011/128/ES, baigia galioti 2014 m. gruodžio 31 d. Siekiant užtikrinti, kad atitinkamiems ūkininkams toliau būtų taikoma nukrypti leidžianti nuostata, reikia priimti šį sprendimą;
(15)
šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Direktyvos 91/676/EEB 9 straipsniu įkurto Nitratų komiteto nuomonę,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Remiantis 2014 m. spalio 10 d. rašte pateiktu prašymu, Jungtinei Karalystei suteikiamas leidimas, laikantis šiame sprendime nustatytų sąlygų, taikyti Šiaurės Airijai leidžiančią nukrypti nuostatą, pagal kurią leidžiama nustatyti didesnį gyvulių mėšlo kiekį nei nurodyta Direktyvos 91/676/EEB III priedo 2 dalies antros pastraipos pirmame sakinyje ir a papunktyje.
2 straipsnis
Apibrėžtys
Šiame sprendime vartojamų terminų apibrėžtys:
(1) ganykliniai ūkiai- ūkiai, kurių 80 % arba didesnį žemės ūkio paskirties žemės, tinkamos tręšti mėšlu, plotą sudaro ganyklos;
(2) ganomi gyvuliai- galvijai (išskyrus veršelius), avys, elniai, ožkos ir arkliai;
(3) ganyklos- nuolatinės arba laikinos ganyklos (laikinose ganyklose žolė auga mažiau kaip ketverius metus);
(4) sklypas- atskiras, pagal pasėlius, dirvožemio tipą ir tręšimo praktiką vienarūšis laukas (arba laukų grupė).
3 straipsnis
Taikymo sritis
Šis sprendimas taikomas pavieniams ganykliniams ūkiams, kurie turi laikytis 4, 5 ir 6 straipsniuose nustatytų sąlygų.
4 straipsnis
Kasmetinė paraiška ir įsipareigojimas
1. Ūkininkai, norintys pasinaudoti šiame sprendime numatyta leidžiančia nukrypti nuostata, kompetentingai institucijai kasmet pateikia paraišką.
2. Pateikdami 1 dalyje nurodytą kasmetinę paraišką jie raštu įsipareigoja vykdyti 5 ir 6 straipsniuose nustatytas sąlygas.
5 straipsnis
Mėšlo ir kitų trąšų naudojimas
1. Laikantis šio straipsnio 2-8 dalyse nustatytų sąlygų, ganomų gyvulių mėšlo kiekis, kuris kiekvienais metais iškratomas ant dirvos ganykliniuose ūkiuose, įskaitant pačių gyvulių paliekamą mėšlą, neviršija mėšlo kiekio, iš kurio į dirvą patenka 250 kg azoto vienam hektarui.
2. Bendras į dirvą patenkančio azoto kiekis, įskaitant iš dirvožemio įsisavinamą kiekį, neviršija numatomo konkretiems pasėliams reikalingo maistinių medžiagų kiekio. Bendras azoto naudojimas diferencijuojamas remiantis gyvulių tankiu ir pievų našumu.
3. Kiekvienas ūkis turi turėti tręšimo planą, kuriame apibūdinama žemės ūkio paskirties žemės sėjomaina ir planuojamas mėšlo bei kitų trąšų naudojimas. Ūkis tokį planą sudaro ne vėliau kaip iki kiekvienų kalendorinių metų kovo 1 d. Tręšimo plane būtinai turi būti nurodyta:
a)
sėjomainos planas, kuriame turi būti nurodyti sklypų su žole ir sklypų su kitais pasėliais plotai, įskaitant scheminį žemėlapį, kuriame nurodomas atskirų laukų išdėstymas;
b)
gyvulių skaičius, laikymo ir saugojimo sistemos apibūdinimas, taip pat mėšlo saugyklos talpa;
c)
azoto ir fosforo kiekio ūkyje gautame mėšle apskaičiavimas (atskaičiavus laikant ir saugant patirtus nuostolius);
d)
už ūkio ribų arba ūkiui tiekiamo mėšlo kiekis, tipas ir savybės;
e)
numatomas augalams reikalingas azoto ir fosforo kiekis kiekviename sklype;
f)
azoto ir fosforo kiekio dirvožemyje analizės rezultatai, jei yra;
g)
naudojamų trąšų pobūdis;
h)
kiekviename sklype planuojamas naudoti mėšle esančio azoto ir fosforo apskaičiuotas kiekis;
i)
kiekviename sklype planuojamas naudoti cheminėse ir kitokiose trąšose esančio azoto ir fosforo apskaičiuotas kiekis.
Siekiant užtikrinti tręšimo plano ir realios žemės ūkio praktikos nuoseklumą, šis planas peržiūrimas ne vėliau kaip per septynias dienas nuo bet kokių žemės ūkio praktikos pasikeitimų.
4. Kiekvienas ūkininkas saugo parengtas tręšimo ataskaitas, kuriose, be kita ko, pateikiama azoto ir fosforo, patekusių į dirvožemį, kontrolės ir nuotekų tvarkymo informacija. Kiekvienais kalendoriniais metais šios ataskaitos pateikiamos kompetentingai institucijai.
5. Kiekvieno ganyklinio ūkio, kuriam taikoma leidžianti nukrypti nuostata, ūkininkas sutinka, kad 4 straipsnio 1 dalyje nurodyta paraiška, tręšimo planas ir tręšimo ataskaitos gali būti patikrinti.
6. Kiekvienas ūkininkas, kuriam leista taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą, reguliariai atlieka azoto ir fosforo dirvožemyje tyrimą, kad tręšimas būtų tikslus.
Visuose ūkių vienarūšiuose plotuose mėginiai imami ir tyrimas atliekamas mažiausiai kartą per ketverius metus, atsižvelgiant į sėjomainą ir dirvožemio ypatybes.
Kiekviename ūkio penkių hektarų dirbamosios žemės plote atliekama bent po vieną tyrimą.
Su azoto ir fosforo dirvožemyje tyrimo rezultatais turi būti įmanoma susipažinti ūkyje, kuriam taikoma leidžianti nukrypti nuostata.
7. Gyvulių mėšlu netręšiama rudenį prieš žolės sėją.
8. Kiekvieno ganyklinio ūkio, kuriam taikoma leidžianti nukrypti nuostata, ūkininkas užtikrina, kad fosforo balansas, apskaičiuotas pagal metodiką, kurią nustatė kompetentinga institucija, neviršytų 10 kg fosforo pertekliaus vienam hektarui per metus.
6 straipsnis
Žemės tvarkymas
1. 80 % ar didesniame mėšlu tręšiamame plote turi būti auginama žolė.
2. Ūkininkai, kuriems taikoma individuali leidžianti nukrypti nuostata, imasi šių priemonių:
a)
pavasarį suaria laikinas ganyklas;
b)
suarus bet kokios rūšies dirvos ganyklas iš karto sodina pasėlius, įsisavinančius didelį azoto kiekį;
c)
į pasėlių sėjomainą neįtraukia ankštinių arba kitų augalų, kaupiančių atmosferos azotą.
3. Tačiau antrosios dalies c punktas netaikomas ganyklų dobilams, jei tose ganyklose dobilai sudaro mažiau kaip 50 %, ir kitiems kartu su žole pasėtiems ankštiniams augalams.
7 straipsnis
Kitos priemonės
Šios leidžiančios nukrypti nuostatos taikymas neprieštarauja priemonėms, kurių reikia imtis, kad būtų laikomasi kitų ES aplinkosaugos teisės aktų.
8 straipsnis
Stebėsena
1. Kompetentinga institucija užtikrina, kad būtų parengti ir kasmet atnaujinami kiekvieno rajono žemėlapiai, kuriuose parodytos ganyklinių ūkių, gyvulių ir žemės ūkio paskirties žemės, kuriai taikoma individuali leidžianti nukrypti nuostata, procentinės dalys, ir vietos žemės naudojimo žemėlapiai.
2. Turi būti atliekama dirvožemio, paviršinio ir požeminio vandens stebėsena, kad būtų surinkta duomenų apie azoto ir fosforo koncentraciją dirvožemio vandenyje, mineralinį azotą dirvožemio sluoksnyje bei azoto koncentraciją požeminiame ir paviršiniame vandenyje, kai taikoma ir kai netaikoma nukrypti leidžianti nuostata. Turi būti atliekama ūkio lauko ir žemės ūkio drenažo stebėsena. Stebėjimo vietoms turi būti būdingi pagrindinių tipų dirvožemiai, intensyvumo lygiai, tręšimo praktika ir pasėliai.
3. Netoli itin pažeidžiamų vandens telkinių esančiose žemės ūkio zonose vykdoma sustiprinta vandens stebėsena.
4. Ūkiuose, kuriems taikomos individualios leidžiančios nukrypti nuostatos, atliekami žemės naudojimo, sėjomainos ir žemės ūkio praktikos tyrimai. Surinkta informacija ir maistinių medžiagų tyrimo duomenimis, kaip nurodyta 5 straipsnio 6 dalyje, taip pat šio straipsnio 2 dalyje nurodyta stebėsena naudojamasi atliekant modeliu grindžiamą skaičiavimą, kiek azoto ir fosforo nuteka iš ūkių, kuriems taikoma leidžianti nukrypti nuostata.
9 straipsnis
Kontrolė
1. Kompetentingos institucijos užtikrina, kad būtų atliekama visų paraiškų leisti taikyti leidžiančią nukrypti nuostatą administracinė kontrolė. Jei atliekant kontrolę paaiškėja, kad 5 ir 6 straipsniuose nustatytos sąlygos nevykdomos, apie tai informuojamas pareiškėjas. Tokiu atveju paraiška laikoma atmesta.
2. Remiantis rizikos analize, ankstesnių metų kontrolės rezultatais ir Direktyvos 91/676/EEB įgyvendinimo teisės aktų bendrosios atsitiktinės kontrolės rezultatais, parengiama patikrinimų vietoje programa. Pagal šio sprendimo 5 ir 6 straipsniuose nustatytas sąlygas patikrinimai vietoje vykdomi bent 5 % ūkių, kuriems taikoma individuali leidžianti nukrypti nuostata. Kai atliekant kontrolę aptinkama, kad nesilaikoma reikalavimų, apie tai informuojamas ūkininkas. Į šią informaciją atsižvelgiama svarstant prašymą dėl leidžiančios nukrypti nuostatos taikymo kitais metais.
3. Kompetentingoms institucijoms suteikiami įgaliojimai ir priemonės, reikalingi patikrinti, ar laikomasi pagal šį sprendimą suteikto leidimo taikyti leidžiančią nukrypti nuostatą.
10 straipsnis
Ataskaitos
Kiekvienais metais iki birželio mėn. kompetentingos institucijos pateikia ataskaitą, kurioje yra ši informacija:
(1)
pagal 8 straipsnio 1 dalį - kiekvienos savivaldybės žemėlapis, kuriame parodytos ūkių, gyvulių ir žemės ūkio paskirties žemės, kuriai taikoma individuali leidžianti nukrypti nuostata, procentinės dalys, taip pat vietos žemės naudojimo žemėlapiai;
(2)
pagal 8 straipsnio 2 dalį - nitratų koncentracijos požeminiame ir paviršiniame vandenyje stebėsenos rezultatai, įskaitant informaciją apie vandens kokybės tendencijas, kai taikoma leidžianti nukrypti nuostata ir kai ji netaikoma, taip pat leidžiančios nukrypti nuostatos taikymo poveikis vandens kokybei;
(3)
pagal 8 straipsnio 2 dalį - azoto ir fosforo koncentracijos dirvožemio vandenyje stebėsenos rezultatai ir duomenys apie mineralinį azotą dirvožemio sluoksnyje, kai taikoma leidžianti nukrypti nuostata ir kai ji netaikoma;
(4)
8 straipsnio 3 dalyje nurodytose sustiprintos stebėsenos vietose gautų duomenų santrauka ir vertinimas;
(5)
pagal 8 straipsnio 4 dalį - vietinio žemės naudojimo, sėjomainos ir žemės ūkio praktikos tyrimų rezultatai;
(6)
pagal 8 straipsnio 4 dalį - modeliu grindžiamo skaičiavimo, kiek azoto ir fosforo, remiantis moksliniais principais, nuteka iš ūkių, kuriems taikoma leidžianti nukrypti nuostata, rezultatai;
(7)
leidžiančios nukrypti nuostatos sąlygų laikymosi vertinimas, grindžiamas ūkio kontrole ir informacija apie sąlygų neatitinkančius ūkius, remiantis 9 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytos administracinės kontrolės ir patikrinimų vietoje rezultatais;
11 straipsnis
Taikymas
Šis sprendimas taikomas atsižvelgiant į SR 2014 Nr. 307-2014 m. Šiaurės Airijos nitratų veiksmų programos įgyvendinimo taisykles.
Šis sprendimas galioja iki 2018 m. gruodžio 31 d.
12 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Jungtinei Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystei.
Priimta Briuselyje 2015 m. vasario 9 d.