ROZHODNUTÍ RADY 2013/189/SZBP
ze dne 22. dubna 2013,
kterým se zřizuje Evropská bezpečnostní a obranná škola (EBOŠ) a zrušuje společná akce 2008/550/SZBP
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 28 odst. 1, čl. 42 odst. 4 a čl. 43 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Dne 18. července 2005 přijala Rada společnou akci 2005/575/SZBP, kterou se zřizuje Evropská bezpečnostní a obranná škola (EBOŠ) (1). Tuto společnou akci nahradila společná akce Rady 2008/550/SZBP ze dne 23. června 2008, kterou se zřizuje Evropská bezpečnostní a obranná škola (EBOŠ) (2).
(2)
Dne 1. prosince 2008 se řídící výbor EBOŠ (dále jen „výbor“) dohodl v souladu s článkem 13 společné akce 2008/550/SZBP na doporučeních týkajících se perspektiv EBOŠ.
(3)
Rada v závěrech ze dne 8. prosince 2008 doporučení výboru schválila. Společná akce 2008/550/SZBP by tudíž měla být nahrazena novým právním aktem zohledňujícím tato doporučení.
(4)
Odborná příprava v rámci EBOŠ by měla probíhat v oblasti společné bezpečnostní a obranné politiky (SBOP), a to i v oblasti řešení konfliktů a stabilizace.
(5)
Je vhodné, aby v období, na něž se vztahuje toto rozhodnutí, EBOŠ využívala pouze vyslaný personál.
(6)
Podle rozhodnutí Rady 2010/427/EU ze dne 26. července 2010 o organizaci a fungování Evropské služby pro vnější činnost (3) (ESVČ) by ESVČ měla EBOŠ poskytovat podporu, kterou dosud zajišťoval generální sekretariát Rady,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
KAPITOLA I
ZŘÍZENÍ, POSLÁNÍ, CÍLE A ÚKOLY
Článek 1
Zřízení
Zřizuje se Evropská bezpečnostní a obranná škola (EBOŠ).
Článek 2
Poslání
EBOŠ poskytuje na strategické úrovni odbornou přípravu v oblasti společné bezpečnostní a obranné politiky Unie (SBOP) v kontextu společné zahraniční a bezpečnostní politiky (SZBP) s cílem vytvořit a podporovat jednotný výklad SBOP mezi civilním a vojenským personálem a prostřednictvím této odborné přípravy (dále jen „odborná příprava EBOŠ“) zjišťovat a šířit osvědčené postupy týkající se různých otázek této politiky.
Článek 3
Cíle
Cílem EBOŠ je:
a)
dále posilovat společnou evropskou bezpečnostní a obrannou kulturu v rámci SBOP;
b)
podporovat lepší pochopení SBOP jako důležité součásti SZBP;
c)
poskytovat subjektům Unie personál s potřebnými znalostmi, který je schopen efektivně pracovat ve všech oblastech týkajících se SBOP;
d)
poskytovat správním orgánům a zaměstnancům členských států personál s potřebnými znalostmi o politikách, orgánech a postupech Unie souvisejících se SZBP;
e)
podporovat partnerství Unie v oblasti SBOP, zejména partnerství se zeměmi účastnícími se misí SBOP;
f)
pomáhat v rozvoji profesionálních vztahů a styků mezi účastníky odborné přípravy EBOŠ (dále jen „účastníci“).
V případě potřeby je věnována pozornost zajištění slučitelnosti s ostatními činnostmi Unie.
Článek 4
Úkoly
1. Hlavním úkolem EBOŠ je v souladu s jejím posláním a cíli organizovat a poskytovat odbornou přípravu EBOŠ v oblasti SBOP.
2. Odborná příprava EBOŠ zahrnuje:
a)
vyšší kurz o SBOP;
b)
orientační kurzy o SBOP;
c)
kurzy o SBOP pro odborné publikum nebo se speciálním zaměřením.
O další činnosti v oblasti odborné přípravy rozhoduje řídící výbor uvedený v článku 8 (dále jen „výbor“).
3. Navíc k činnostem uvedeným v odstavci 2 EBOŠ zejména:
a)
podporuje vztahy, které mají být navázány mezi ústavy uvedenými v čl. 5 odst. 1 a začleněnými do sítě uvedené v témže odstavci (dále jen „síť“);
b)
provozuje a dále rozvíjí internetový systém distančního učení k podpoře odborné přípravy v oblasti SBOP;
c)
navrhuje a vytváří materiály pro odbornou přípravu Unie v oblasti SBOP, přičemž rovněž vychází z již existujících příslušných materiálů;
d)
umožňuje fungování sítě absolventů pro bývalé účastníky odborné přípravy;
e)
podporuje výměnné programy v oblasti SBOP mezi ústavy odborné přípravy v jednotlivých členských státech;
f)
poskytuje příspěvky k ročnímu programu odborné přípravy Unie v oblasti SBOP;
g)
poskytuje podporu řízení odborné přípravy v oblasti předcházení konfliktům a civilního řešení krizí;
h)
pořádá a řídí výroční konferenci, která sdružuje civilní i vojenské odborníky na odbornou přípravu v oblasti SBOP z ústavů odborné přípravy a ministerstev členských států a případně též významné vnější subjekty činné v oblasti odborné přípravy, a
i)
každoročně přezkoumává svou schopnost dosahovat cílů stanovených v článku 3.
4. Odborná příprava EBOŠ je prováděna prostřednictvím sítě.
5. Ústav Evropské unie pro studium bezpečnosti (EU ISS) jako součást sítě podporuje odbornou přípravu EBOŠ zejména prostřednictvím svých publikací a přednášek svých badatelů a poskytováním příspěvků do internetového systému distančního učení EBOŠ.
KAPITOLA II
ORGANIZACE
Článek 5
Síť
1. EBOŠ je organizována jako síť spojující civilní a vojenské ústavy, vysoké školy, akademie, univerzity, instituce a jiné subjekty zabývající se otázkami bezpečnostní a obranné politiky v rámci Unie, určené členskými státy, a EU ISS (dále jen „ústavy“) na podporu provádění odborné přípravy v oblasti SBOP.
2. EBOŠ naváže úzké vztahy s orgány Unie a příslušnými subjekty Unie, zejména s Evropskou policejní akademií (EPA).
3. EBOŠ plní své úkoly pod obecným vedením vysokého představitele pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“).
Článek 6
Způsobilost k právům a právním úkonům
1. Aby mohla EBOŠ plnit své úkoly a cíle, má nezbytnou způsobilost k právům a právním úkonům, k uzavírání smluv a správních ujednání nezbytných pro své fungování, včetně řízení vyslaných pracovníků, k pořizování zařízení zejména pro výuku, k vlastnictví bankovních účtů a k vystupování před soudem.
2. Veškeré závazky, které mohou vyplynout ze smluv uzavřených EBOŠ, jsou pokryty z finančních prostředků dostupných podle článků 14, 15 a 16.
Článek 7
Organizační struktura
V rámci EBOŠ se zřizuje tato organizační struktura:
a)
výbor, který odpovídá za celkovou koordinaci a řízení odborné přípravy EBOŠ;
b)
výkonná akademická rada (dále jen „rada“), která odpovídá za zajištění kvality a soudržnosti odborné přípravy EBOŠ;
c)
vedoucí EBOŠ, který odpovídá za finanční a správní řízení EBOŠ a napomáhá výboru a radě, pokud jde o organizaci a řízení odborné přípravy EBOŠ;
d)
sekretariát EBOŠ (dále jen „sekretariát“), který je nápomocen vedoucímu EBOŠ při plnění jeho úkolů.
Článek 8
Řídící výbor
1. Rozhodovacím orgánem EBOŠ je výbor, do kterého každý členský stát jmenuje jednoho zástupce. Každý člen výboru může být zastupován nebo doprovázen náhradníkem.
2. Členy výboru mohou na zasedání výboru doprovázet odborníci.
3. Výboru předsedá zástupce vysokého představitele s odpovídající zkušeností. Výbor zasedá nejméně dvakrát ročně.
4. Zástupci zemí přistupujících k Unii se mohou zasedání výboru účastnit jako aktivní pozorovatelé.
5. Zasedání výboru se bez hlasovacího práva zúčastní vedoucí EBOŠ, předseda rady a případně předseda jednotlivých složení této rady, jakož i zástupce Komise.
6. Výbor má tyto úkoly:
a)
na základě koncepce odborné přípravy EBOŠ stanovovat roční učební plán EBOŠ;
b)
poskytovat obecné pokyny k práci rady;
c)
schvalovat a pravidelně přezkoumávat koncepci odborné přípravy EBOŠ a zohledňovat přitom dohodnuté požadavky na odbornou přípravu EBOŠ;
d)
vybírat hostitelský členský stát nebo státy, v nichž se bude odborná příprava EBOŠ konat, a ústavy, které tuto přípravu povedou;
e)
vypracovávat a schvalovat rámcové učební osnovy pro veškerou odbornou přípravu EBOŠ;
f)
zohledňovat zprávy hodnotící kurzy a schvalovat souhrnnou výroční zprávu o odborné přípravě EBOŠ, které budou předloženy příslušným orgánům Rady;
g)
jmenovat předsedu rady a předsedy jednotlivých složení této rady na období alespoň dvou akademických roků;
h)
přijímat nezbytná rozhodnutí týkající se fungování EBOŠ, nepříslušejí-li tato rozhodnutí jiným orgánům;
i)
na návrh vedoucího EBOŠ schvalovat roční rozpočet a případné opravné rozpočty;
j)
schvalovat roční účetní závěrky a udělovat vedoucímu EBOŠ absolutorium;
k)
schvalovat další pravidla týkající se výdajů spravovaných EBOŠ;
l)
schvalovat případné finanční dohody nebo technická ujednání s Komisí, ESVČ nebo členskými státy týkající se financování nebo provádění výdajů EBOŠ;
m)
schvalovat pravidla týkající se personálu vyslaného k EBOŠ;
n)
rozhodovat o otevření konkrétních činností odborné přípravy EBOŠ účasti třetích zemí v obecném politickém rámci vymezeném Politickým a bezpečnostním výborem.
7. Výbor schválí svůj jednací řád.
8. Výbor rozhoduje kvalifikovanou většinou, jak je vymezena v hlavě II Protokolu (č. 36) o přechodných ustanoveních, připojeného ke Smlouvě o Evropské unie a Smlouvě o fungování Evropské unie.
Článek 9
Výkonná akademická rada
1. Rada je složena z vyšších představitelů civilních a vojenských ústavů a jiných subjektů určených členskými státy na podporu provádění odborné přípravy EBOŠ. Je-li několik zástupců z jednoho členského státu, tvoří jednu delegaci.
2. Předsedu rady jmenuje výbor z řad členů rady.
3. K účasti na zasedáních rady jsou zváni zástupci Komise a ESVČ.
4. Na zasedání mohou být zváni také akademičtí odborníci a vyšší úředníci z vnitrostátních institucí a orgánů Unie.
5. Rada má tyto úkoly:
a)
poskytovat výboru akademické poradenství a doporučení;
b)
prostřednictvím sítě provádět schválený roční učební plán;
c)
dohlížet na internetový systém distančního učení;
d)
na základě schválených návrhů učebních osnov vypracovat podrobné učební osnovy odborné přípravy EBOŠ;
e)
zajišťovat celkovou koordinaci odborné přípravy EBOŠ mezi všemi ústavy;
f)
hodnotit úroveň odborné přípravy EBOŠ uskutečněné v předchozím akademickém roce;
g)
předkládat výboru návrhy na odbornou přípravu EBOŠ pro následující akademický rok;
h)
zajišťovat systematické hodnocení veškeré odborné přípravy EBOŠ a schvalovat zprávy hodnotící kurzy;
i)
přispívat k návrhu výroční zprávy o činnosti EBOŠ.
6. Za účelem plnění svých úkolů se rada může scházet v různých složeních zaměřených na různé projekty. Rada vypracuje pravidla a postupy pro vytváření a fungování takových složení a předloží je ke schválení výboru.
7. Jednací řád rady přijímá výbor.
Článek 10
Vedoucí EBOŠ
1. Vedoucí EBOŠ odpovídá za organizaci a řízení odborné přípravy EBOŠ. V této oblasti podporuje činnost výboru a rady a působí jako zástupce EBOŠ pro odbornou přípravu EBOŠ v rámci sítě i mimo ni. Vedoucí EBOŠ zejména:
a)
činí veškeré nezbytné kroky, včetně přijímání interních správních pokynů a zveřejňování oznámení, aby zajistil účinnou činnost EBOŠ;
b)
vypracovává předběžný návrh výroční zprávy EBOŠ a na základě návrhů rady i předběžný návrh pracovního programu EBOŠ k předložení výboru;
c)
koordinuje provádění pracovního programu EBOŠ;
d)
udržuje kontakty s příslušnými orgány v členských státech;
e)
udržuje kontakty s příslušnými externími subjekty odborné přípravy v oblasti SBOP;
f)
v případě potřeby uzavírá technická ujednání o odborné přípravě s příslušnými orgány a subjekty odborné přípravy v oblasti SBOP;
g)
plní jakékoliv další úkoly svěřené výborem.
2. Vedoucí EBOŠ odpovídá za finanční a správní řízení EBOŠ, a zejména:
a)
sestavuje a předkládá výboru veškeré návrhy rozpočtu;
b)
přijímá rozpočty po jejich schválení výborem;
c)
je schvalující osobou pro rozpočet EBOŠ;
d)
jménem EBOŠ zakládá bankovní účty;
e)
sjednává, předkládá výboru a uzavírá veškeré finanční dohody nebo technická ujednání s Komisí, ESVČ nebo členskými státy týkající se financování nebo provádění výdajů EBOŠ;
f)
jménem EBOŠ sjednává a podepisuje všechny výměny dopisů týkající se vysílání personálu sekretariátu k EBOŠ;
g)
vystupuje zpravidla jako zástupce EBOŠ pro účely veškerých právních aktů s finančními dopady;
h)
předkládá výboru roční účetní závěrku EBOŠ.
3. Vedoucího EBOŠ jmenuje vysoký představitel po konzultaci s výborem. Na dobu svého jmenování je jmenován jako člen personálu ESVČ. Na funkci vedoucího EBOŠ mohou členské státy navrhovat kandidáty a zaměstnanci orgánů Unie a ESVČ se o tuto funkci mohou ucházet v souladu s platnými pravidly.
4. Vedoucí EBOŠ je odpovědný za svou činnost výboru.
Článek 11
Sekretariát EBOŠ
1. Sekretariát je nápomocen vedoucímu EBOŠ při plnění jeho úkolů.
2. Vedoucí EBOŠ, jemuž je nápomocna výběrová komise, odpovídá za výběr personálu pro sekretariát EBOŠ.
3. Sekretariát poskytuje výboru, radě a ústavům podporu při organizaci odborné přípravy EBOŠ.
4. Každý ústav určí kontaktní místo pro styk se sekretariátem, které se bude zabývat organizačními a administrativními otázkami spojenými s organizací odborné přípravy EBOŠ.
5. Sekretariát úzce spolupracuje s Komisí a ESVČ.
Článek 12
Personál EBOŠ
1. Personál EBOŠ tvoří:
a)
zaměstnanci vyslaní k EBOŠ orgány Unie, ESVČ a subjekty EU;
b)
národní odborníci vyslaní k EBOŠ členskými státy.
2. EBOŠ může přijímat stážisty a hostující vědecké pracovníky.
3. Na návrh vysokého představitele výbor vymezí v případě potřeby podmínky pro stážisty a hostující vědecké pracovníky.
4. Na národní odborníky vyslané k EBOŠ se s nezbytnými obměnami použije rozhodnutí vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku ze dne 23. března 2011, kterým se stanoví pravidla pro národní odborníky vyslané k Evropské službě pro vnější činnost (4).
KAPITOLA III
FINANCOVÁNÍ
Článek 13
Věcné příspěvky k odborné přípravě EBOŠ
1. Každý členský stát, orgán Unie, subjekt EU, ústav nebo ESVČ nese všechny náklady spojené s účastí na činnostech EBOŠ, včetně platů, denních diet, náhrad cestovních výdajů, nákladů na pobyt a nákladů spojených s organizační a administrativní podporou odborné přípravy EBOŠ.
2. Každý účastník nese náklady spojené se svou účastí.
Článek 14
Podpora ze strany ESVČ
1. ESVČ nese náklady vyplývající z umístění pracoviště vedoucího EBOŠ a sekretariátu ve svých objektech, včetně nákladů na informační technologie, vyslání vedoucího k EBOŠ a vyslání jednoho asistenta do sekretariátu.
2. ESVČ poskytne EBOŠ správní podporu nezbytnou pro přijímání a řízení jejích zaměstnanců a pro plnění jejího rozpočtu.
3. Technické ujednání s ESVČ o podpoře, kterou poskytuje, sjedná vedoucí EBOŠ a schválí výbor.
Článek 15
Dobrovolné příspěvky
1. Pro účely financování konkrétních činností může EBOŠ přijímat dobrovolné příspěvky od členských států a ústavů nebo od jiných dárců. Tyto příspěvky spravuje EBOŠ jako účelově vázané příjmy.
2. Technická ujednání týkající se příspěvků uvedených v odstavci 1 sjedná vedoucí EBOŠ a schválí výbor.
Článek 16
Příspěvek z rozpočtu Unie
1. EBOŠ obdrží každoroční příspěvek ze souhrnného rozpočtu Unie. Tento příspěvek může zejména pokrýt náklady na podporu odborné přípravy EBOŠ a na národní odborníky vysílané k EBOŠ členskými státy.
2. Finanční referenční částka určená k pokrytí výdajů EBOŠ během prvních 12 měsíců po uzavření finanční dohody uvedené v odstavci 3 činí 535 000 EUR. O finančních referenčních částkách určených k pokrytí výdajů EBOŠ v dalších obdobích rozhodne Rada.
3. V návaznosti na rozhodnutí Rady uvedené v odstavci 2 sjedná vedoucí EBOŠ finanční dohodu s Komisí, kterou schválí výbor.
Článek 17
Finanční pravidla
Na výdaje financované EBOŠ a na financování těchto výdajů se vztahují finanční pravidla uvedená v příloze.
KAPITOLA IV
RŮZNÁ USTANOVENÍ
Článek 18
Účast na odborné přípravě EBOŠ
1. Odborné přípravy EBOŠ se mohou účastnit státní příslušníci všech členských států a přistupujících států. Ústavy organizující a provádějící odbornou přípravu zajistí, že tato zásada bude uplatněna bez výjimky.
Odborné přípravy EBOŠ se v zásadě mohou rovněž účastnit státní příslušníci zemí, které jsou kandidáty na přistoupení k Unii, a případně jiných třetích zemí.
2. Účastníky odborné přípravy jsou civilní a vojenský personál zabývající se strategickými aspekty SBOP a odborníci, jež mají být nasazeni v misích nebo operacích SBOP.
K účasti na odborné přípravě v rámci EBOŠ mohou být přizváni mezi jinými zástupci mezinárodních organizací, nevládních organizací, akademických institucí a sdělovacích prostředků a zástupci podnikatelů.
3. Po ukončení kurzu EBOŠ obdrží účastníci osvědčení podepsané vysokým představitelem. Podrobnosti týkající se osvědčení přezkoumává výbor. Členské státy a orgány Unie toto osvědčení uznávají.
Článek 19
Spolupráce
EBOŠ spolupracuje s mezinárodními organizacemi a jinými významnými činiteli, například ústavy odborné přípravy ze třetích zemí, a využívá jejich odborných znalostí.
Článek 20
Bezpečnostní předpisy
Na EBOŠ se vztahuje rozhodnutí Rady 2011/292/EU ze dne 31. března 2011 o bezpečnostních pravidlech na ochranu utajovaných informací EU (5).
KAPITOLA V
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 21
Návaznost
Pravidla a předpisy přijaté k provedení společné akce 2008/550/SZBP zůstanou v platnosti pro účel provádění tohoto rozhodnutí, pokud jsou slučitelné s tímto rozhodnutím a dokud nebudou změněny nebo zrušeny.
Článek 22
Zrušení
Společná akce 2008/550/SZBP se zrušuje.
Článek 23
Přezkum, vstup v platnost a skončení platnosti
1. Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. dubna 2013. Bude přezkoumáno podle potřeby a v každém případě nejdéle šest měsíců před pozbytím platnosti.
2. Toto rozhodnutí pozbývá platnosti čtyři roky po dni uzavření finanční dohody uvedené v čl. 16 odst. 3.
V Lucemburku dne 22. dubna 2013.
TARYBOS SPRENDIMAS 2013/189/BUSP
2013 m. balandžio 22 d.
kuriuo įsteigiamas Europos saugumo ir gynybos koledžas (ESGK) ir panaikinami Bendrieji veiksmai 2008/550/BUSP
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 28 straipsnio 1 dalį ir 42 straipsnio 4 dalį bei 43 straipsnio 2 dalį,
atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,
kadangi:
(1)
2005 m. liepos 18 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2005/575/BUSP, įsteigiančius Europos saugumo ir gynybos koledžą (ESGK) (1). Tie bendrieji veiksmai buvo pakeisti 2008 m. birželio 23 d. Tarybos bendraisiais veiksmais 2008/550/BUSP, įsteigiančiais Europos saugumo ir gynybos koledžą (ESGK) (2);
(2)
2008 m. gruodžio 1 d. ESGK Iniciatyvinis komitetas (toliau - komitetas), vadovaudamasis Bendrųjų veiksmų 2008/550/BUSP 13 straipsniu, susitarė dėl rekomendacijų dėl ESGK ateities perspektyvų;
(3)
2008 m. gruodžio 8 d. išvadose Taryba patvirtino komiteto rekomendacijas. Todėl Bendrieji veiksmai 2008/550/BUSP turėtų būti pakeisti nauju teisės aktu, kuriame būtų atspindėtos šios rekomendacijos;
(4)
mokymo veikla ESGK sistemoje turėtų būti vykdoma bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) srityje, įskaitant konfliktų sprendimo ir stabilizavimo sritis;
(5)
tikslinga, kad laikotarpiu, kuriam taikomas šis sprendimas, ESGK veiklą vykdytų tik komandiruotas personalas;
(6)
vadovaujantis 2010 m. liepos 26 d. Tarybos sprendimu 2010/427/ES, kuriuo nustatoma Europos išorės veiksmų tarnybos struktūra ir veikimas (3) (EIVT), EIVT teikia ESGK paramą, kurią anksčiau jam teikė Tarybos Generalinis sekretoriatas,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
I SKYRIUS
ĮSTEIGIMAS, MISIJA, TIKSLAI IR UŽDAVINIAI
1 straipsnis
Įsteigimas
Šiuo sprendimu įsteigiamas Europos saugumo ir gynybos koledžas (ESGK).
2 straipsnis
Misija
ESGK teikia mokymą Sąjungos bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) srityje bendros užsienio ir saugumo politikos (BUSP) kontekste strateginiu lygiu, siekiant plėsti ir ugdyti bendrą civilinio ir karinio personalo supratimą apie BSGP bei nustatyti ir per jo mokymo veiklą (toliau -ESGK mokymo veikla) platinti geriausią praktiką, susijusią su įvairiais BSGP klausimais.
3 straipsnis
Tikslai
ESGK tikslai yra šie:
a)
toliau plėtoti bendrą Europos saugumo ir gynybos kultūrą BSGP;
b)
skatinti geresnį BSGP - vienos iš esminių BUSP dalies - supratimą;
c)
Sąjungos institucijas, įstaigas ir kitus organus aprūpinti kompetentingais darbuotojais, galinčiais veiksmingai dirbti sprendžiant visus BSGP klausimus;
d)
valstybių narių administracijas ir personalą aprūpinti kompetentingais darbuotojais, susipažinusiais su Sąjungos politikos kryptimis, institucijomis bei procedūromis BUSP srityje;
e)
remti Sąjungos partnerystę BSGP srityje, ypač partnerystę su tomis šalimis, kurios dalyvauja BSGP misijose;
f)
padėti skatinti ESGK mokymo veiklos dalyvių (toliau - dalyviai) profesinius santykius bei ryšius.
Kai tinkama, dėmesys bus skiriamas užtikrinti suderinamumą su kita Sąjungos veikla.
4 straipsnis
Uždaviniai
1. Pagrindiniai ESGK uždaviniai atitinka jo misiją bei tikslus organizuoti ir vykdyti ESGK mokymo veiklą BSGP srityje.
2. ESGK mokymo veikla apima:
a)
BSGP aukšto lygio kursą;
b)
BSGP orientacinius kursus;
c)
BSGK kursus specialistų auditorijai arba kursus specialiomis temomis.
8 straipsnyje nurodytam Iniciatyviniam komitetui (toliau - komitetas) nusprendus, vykdoma kita mokymo veikla.
3. Papildomai prie 2 dalyje nurodytos veiklos, ESGK visų pirma:
a)
remia santykius, kuriuos turi užmegzti 5 straipsnio 1 dalyje nurodyti institutai, veikiantys toje dalyje nurodytame tinkle (toliau - tinklas);
b)
eksploatuoja ir toliau plėtoja internetinę nuotolinio mokymosi (INM) sistemą mokymo veiklai BSGP srityje remti;
c)
rengia ir tiekia mokymo medžiagą Sąjungos mokymui BSGP srityje, taip pat naudodamasis jau parengta atitinkama medžiaga;
d)
tarpininkauja ankstesnių dalyvių tinkle;
e)
remia valstybių narių mokymo institutų mainų programas BSGP srityje;
f)
prisideda prie metinės Sąjungos mokymo programos BSGP srityje;
g)
remia mokymo konfliktų prevencijos ir civilinio krizių valdymo srityje valdymą;
h)
rengia ir veda kasmetinę dalyvių tinklo konferenciją, kurioje kartu susitinka BSPG srities civiliniai ir kariniai ekspertai iš valstybių narių mokymo institutų ir ministerijų bei prireikus atitinkami su mokymu susiję išorės subjektai, ir
i)
kasmet peržiūri savo veiklos rezultatus, siekiant 3 straipsnyje išvardintų tikslų.
4. ESGK mokymo veikla vykdoma per tinklą.
5. Tinklui priklausantis Europos Sąjungos saugumo studijų institutas (ES SSI) remia ESGK mokymo veiklą, pirmiausia ES SSI publikacijomis, organizuodamas ES SSI mokslo darbuotojų vedamas paskaitas ir prisidėdamas prie ESGK internetinės nuotolinio mokymosi (INM) sistemos.
II SKYRIUS
VEIKLOS ORGANIZAVIMAS
5 straipsnis
Tinklas
1. ESGK organizuojamas kaip civilinius ir karinius institutus, koledžus, akademijas, universitetus, institucijas bei kitus subjektus, kurie susiję su saugumo ir gynybos politikos klausimais Sąjungoje, kuriuos nurodo valstybės narės, ir ES SSI (toliau - institutai) jungiantis tinklas, skirtas mokymo veiklos BSGP srityje vykdymui remti.
2. ESGK užmezga glaudžius ryšius su Sąjungos institucijomis ir atitinkamomis Sąjungos agentūromis, visų pirma su Europos policijos koledžu (CEPOL).
3. Bendra atsakomybė už ESGK veiklą tenka Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai (toliau - vyriausiasis įgaliotinis).
6 straipsnis
Teisnumas ir veiksnumas
1. ESGK turi teisnumą ir veiksnumą, kuris būtinas tam, kad jis galėtų atlikti savo užduotis ir pasiekti savo tikslus, sudaryti sutartis ir administracinius susitarimus, kurie būtini siekiant užtikrinti jo veikimą, inter alia, vykdyti darbuotojų komandiravimą, įsigyti įrangą, visų pirma mokymo įrangą, turėti banko sąskaitas ir būti teismo proceso šalimi.
2. Visi įsipareigojimai, kurie gali kilti pagal ESGK sudarytas sutartis, padengiami iš lėšų, gautų pagal 14, 15 ir 16 straipsnius.
7 straipsnis
Struktūra
Nustatoma ši ESGK struktūra:
a)
komitetas, atsakingas už bendrą ESGK mokymo veiklos koordinavimą ir vadovavimą jai;
b)
Vykdomoji akademinė valdyba (toliau - valdyba), atsakinga už ESGK mokymo veiklos kokybės ir nuoseklumo užtikrinimą;
c)
ESGK vadovas, atsakingas už ESGK finansinį ir administracinį valdymą; jis taip pat atsakingas už pagalbą komitetui ir valdybai organizuojant ir valdant ESGK veiklą;
d)
ESGK sekretoriatas (toliau - sekretoriatas), kuris padeda ESGK vadovui atlikti jo užduotis.
8 straipsnis
Iniciatyvinis komitetas
1. Komitetas, kurį sudaro po vieną kiekvienos valstybės narės paskirtą atstovą, yra ESGK sprendimus priimantis organas. Kiekvienam komiteto nariui atstovauti ar jį lydėti gali pakaitinis narys.
2. Komiteto narius į komiteto posėdžius gali lydėti ekspertai.
3. Komitetui pirmininkauja vyriausiojo įgaliotinio atstovas, kuris turi atitinkamą patirtį. Jo posėdžiai vyksta bent du kartus per metus.
4. Į Sąjungą stojančiųjų šalių atstovai gali dalyvauti komitete kaip aktyvūs stebėtojai.
5. ESGK vadovas, valdybos pirmininkas ir atitinkamais atvejais įvairių valdybos sudėčių pirmininkai, taip pat Komisijos atstovas dalyvauja komiteto posėdžiuose be teisės balsuoti.
6. Komiteto uždaviniai yra:
a)
nustatyti ESGK metinę akademinę programą, remiantis ESGK mokymo koncepcija;
b)
nustatyti bendras valdybos darbo gaires;
c)
patvirtinti ir reguliariai peržiūrėti ESGK mokymo koncepciją, kurioje atspindimi ESGK mokymo reikalavimai, dėl kurių buvo susitarta;
d)
atrinkti valstybę (-es) narę (-es), kuri (-ios) bus ESGK mokymo veiklos priimančioji (-iosios) šalis (-ys), ir institutus, kurie vykdys mokymą;
e)
parengti visos ESGK mokymo veiklos planus ir dėl jų susitarti;
f)
susipažinti su kursų įvertinimo ataskaitomis ir patvirtinti ESGK mokymo veiklos bendrąją metinę ataskaitą, kurios vėliau persiunčiamos atitinkamiems Tarybos organams;
g)
paskirti valdybos pirmininkus ir patvirtinti įvairias jos sudėtis bent dvejų akademinių metų laikotarpiui;
h)
priimti būtinus sprendimus dėl ESGK veikimo, jeigu sprendimai nėra skirti kitiems organams;
i)
patvirtinti metinį biudžetą ir visus taisomuosius biudžetus, remiantis ESGK vadovo pasiūlymais;
j)
patvirtinti metines finansines ataskaitas ir patvirtinti, kad ESGK vadovas biudžetą įvykdė;
k)
patvirtinti papildomas taisykles, taikytinas ESGK administruojamoms išlaidoms;
l)
patvirtinti visus finansavimo susitarimus ir (arba) techninius susitarimus su Komisija, EIVT ar valstybe nare dėl ESGK išlaidų finansavimo ir (arba) įvykdymo;
m)
patvirtinti taisykles, taikomas į ESGK komandiruojamam personalui;
n)
nuspręsti pradėti konkrečią ESGK mokymo veiklą dalyvaujant trečiosioms šalims, atsižvelgiant į Politinio ir saugumo komiteto nustatytą bendrą politinę sistemą.
7. Komitetas patvirtina savo darbo tvarkos taisykles.
8. Komitetas sprendimus priima kvalifikuota balsų dauguma, kaip apibrėžta prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 36 dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų II antraštinėje dalyje.
9 straipsnis
Vykdomoji akademinė valdyba
1. Valdybą sudaro civiliniams ir kariniams institutams bei kitiems valstybių narių nurodytiems subjektams, kurie remia ESGK mokymo veiklą, atstovaujantys vyresnieji pareigūnai. Kai vienai valstybei narei atstovauja keli atstovai, jie sudaro vieną bendrą delegaciją.
2. Valdybos pirmininką iš jos narių skiria komitetas.
3. Valdybos posėdžiuose dalyvauti kviečiami Komisijos ir EIVT atstovai.
4. Dalyvauti valdybos posėdžiuose taip pat gali būti kviečiami mokslo ekspertai ir nacionalinių bei Sąjungos institucijų vyresnieji pareigūnai.
5. Valdybos uždaviniai yra:
a)
teikti akademines konsultacijas ir rekomendacijas komitetui;
b)
per tinklą įgyvendinti sutartą metinę akademinę programą;
c)
prižiūrėti INM sistemą;
d)
remiantis sutartais mokymo planais, rengti išsamius visos ESGK mokymo veiklos srityje planus;
e)
užtikrinti bendrą visų institutų vykdomos ESGK mokymo veiklos koordinavimą;
f)
peržiūrėti praėjusiais akademiniais metais vykdytos ESGK mokymo veiklos standartus;
g)
komitetui teikti pasiūlymus dėl ESGK mokymo veiklos ateinančiais akademiniais metais;
h)
užtikrinti sistemingą visos ESGK mokymo veiklos vertinimą ir patvirtinti kursų įvertinimo ataskaitas;
i)
prisidėti prie ESGK veiklos bendrosios metinės ataskaitos projekto rengimo.
6. Vykdydama savo užduotis valdyba gali posėdžiauti įvairia konkrečius projektus atitinkančia sudėtimi. Valdyba parengia taisykles ir priemones šių sudėčių sudarymui ir veikimui reglamentuoti; šioms sudėtims turės pritarti komitetas.
7. Valdybos darbo tvarkos taisykles priima komitetas.
10 straipsnis
ESGK vadovas
1. ESGK vadovas yra atsakingas už ESGK mokymo veiklos organizavimą ir valdymą. ESGK vadovas remia komiteto ir valdybos darbą šioje srityje ir atstovauja ESGK ESGK mokymo veiklos klausimais tinklo viduje ir už tinklo ribų. ESGK vadovas visų pirma:
a)
imasi visų būtinų priemonių, kad būtų užtikrintas veiksmingas ESGK veiklos vykdymas, be kita ko, priima vidaus administracines taisykles ir skelbia pranešimus;
b)
rengia ESGK metinės ataskaitos preliminarų projektą ir jo darbo programos preliminarų projektą, kurie turi būti pateikti komitetui, remiantis valdybos pateiktais pasiūlymais;
c)
koordinuoja ESGK darbo programos įgyvendinimą;
d)
palaiko ryšius su atitinkamomis valstybių narių valdžios institucijomis;
e)
palaiko ryšius su atitinkamais išorės subjektais, vykdančiais mokymo veiklą BSGP srityje;
f)
prireikus sudaro techninius susitarimus dėl ESGK mokymo veiklos su atitinkamomis valdžios institucijomis ir subjektais, vykdančiais mokymo veiklą BSGP srityje;
g)
atlieka visas kitas užduotis, kurias jam paskiria komitetas.
2. ESGK vadovas yra atsakingas už ESGK finansinį ir administracinį valdymą, visų pirma:
a)
rengia visus biudžeto projektus ir pateikia juos komitetui;
b)
priima biudžetus juos patvirtinus komitetui;
c)
yra ESGK biudžetą priimantis pareigūnas;
d)
atidaro vieną ar kelias sąskaitas ESGK vardu;
e)
derasi dėl visų finansavimo susitarimų ir (arba) techninių susitarimų su Komisija, EIVT ar valstybe nare dėl ESGK išlaidų finansavimo ir (arba) įvykdymo, pateikia juos komitetui ir sudaro juos;
f)
veda derybas ir pasirašo ESGK vardu keičiantis laiškais dėl sekretoriato personalo komandiravimo į ESGK;
g)
apskritai atstovauja ESGK visų teisės aktų, turinčių finansinių pasekmių, tikslais;
h)
pateikia komitetui ESGK metines ataskaitas.
3. ESGK vadovą skiria vyriausiasis įgaliotinis, prieš tai pasikonsultavęs su komitetu. Jo skyrimo laikotarpiu, jis skiriamas kaip EIVT personalo narys. Valstybės narės gali pateikti kandidatūras ESGK vadovo pozicijai, ir Sąjungos institucijų ir EIVT personalas gali pateikti savo kandidatūras šiai pozicijai pagal galiojančias taisykles.
4. ESGK vadovas už savo veiklą atsiskaito komitetui.
11 straipsnis
ESGK sekretoriatas
1. Sekretoriatas padeda ESGK vadovui atlikti jo užduotis.
2. ESGK vadovas, padedamas atrankos grupės, yra atsakingas už sekretoriato darbuotojų atranką.
3. Sekretoriatas padeda komitetui, valdybai ir institutams organizuojant ESGK mokymo veiklą.
4. Kiekvienas institutas skiria ryšių su sekretoriatu kontaktinį punktą, kad būtų sprendžiami organizaciniai bei administraciniai klausimai, susiję su ESGK mokymo veiklos organizavimu.
5. Sekretoriatas glaudžiai bendradarbiauja su Komisija ir EIVT.
12 straipsnis
ESGK darbuotojai
1. ESGK darbuotojus sudaro:
a)
darbuotojai, kuriuos į ESGK komandiravo Sąjungos institucijos, EIVT ir Sąjungos agentūros;
b)
nacionaliniai ekspertai, kuriuos į ESGK komandiravo valstybės narės.
2. ESGK gali priimti stažuotojus ir atvykstančius stipendininkus.
3. Komitetas, vyriausiojo įgaliotinio pasiūlymu, prireikus nustato sąlygas, taikomas stažuotojams ir atvykstantiems stipendininkams.
4. Valstybių narių į ESGK komandiruotiems nacionaliniams ekspertams mutatis mutandis taikomas 2011 m. kovo 23 d. Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai sprendimas, kuriuo nustatomos taisyklės, taikytinos į Europos išorės veiksmų tarnybą komandiruotiems nacionaliniams ekspertams (4).
III SKYRIUS
FINANSAVIMAS
13 straipsnis
Nepiniginiai įnašai į ESGK mokymo veiklą
1. Kiekviena valstybė narė, Sąjungos institucija, Sąjungos agentūra ir kiekvienas institutas ir EIVT, padengia visas išlaidas, susijusias su jų dalyvavimu ESGK veikloje, įskaitant atlyginimus, išmokas, kelionės ir pragyvenimo išlaidas bei išlaidas, susijusias su organizacine ir administracine parama ESGK mokymo veiklai.
2. Kiekvienas dalyvis padengia visas su savo dalyvavimu susijusias išlaidas.
14 straipsnis
EIVT parama
1. EIVT padengia ESGK vadovo ir sekretoriato priėmimo savo infrastruktūroje išlaidas, įskaitant su informacinėmis technologijomis, ESGK vadovo komandiravimu ir vieno sekretoriato darbuotojo asistento komandiravimu susijusias išlaidas.
2. EIVT suteikia ESGK administracinę paramą, būtiną jam siekiant įdarbinti ir valdyti savo personalą, taip pat vykdyti savo biudžetą.
3. ESGK vadovas susidera dėl techninio susitarimo su EIVT dėl jos teikiamos paramos; šį susitarimą patvirtina komitetas.
15 straipsnis
Savanoriški įnašai
1. Konkrečios veiklos finansavimo tikslu ESGK gali gauti savanoriškus įnašus iš valstybių narių ir institutų bei kitų donorų. Tokius įnašus ESGK administruoja kaip konkrečiam tikslui paskirtas įplaukas.
2. ESGK vadovas susidera dėl techninių susitarimų dėl 1 dalyje nurodytų įnašų, o susitarimus patvirtina komitetas.
16 straipsnis
Sąjungos biudžeto įnašas
1. ESGK kasmet iš Sąjungos bendrojo biudžeto gauna įnašą. Tokiu įnašu gali būti visų pirma finansuojamos išlaidos, skirtos ESGK mokymo veiklai remti ir valstybių narių į ESGK komandiruotiems nacionaliniams ekspertams.
2. Orientacinė finansavimo suma, skirta ESGK išlaidoms padengti pirmuosius 12 mėnesių po 3 dalyje minėto finansavimo susitarimo sudarymo, yra 535 000 EUR. Sprendimus dėl orientacinių finansavimo sumų, skirtų ESGK išlaidoms padengti vėlesniais laikotarpiais, priima Taryba.
3. Atsižvelgiant į 2 dalyje nurodytą Tarybos priimtą sprendimą, dėl finansavimo susitarimo su Komisija derasi ESGK vadovas ir jį patvirtina komitetas.
17 straipsnis
Finansinės taisyklės
ESGK finansuojamoms išlaidoms ir tokių išlaidų finansavimui taikomos priede pateiktos finansavimo taisyklės.
IV SKYRIUS
KITOS NUOSTATOS
18 straipsnis
Dalyvavimas ESGK mokymo veikloje
1. Visų valstybių narių ir stojančiųjų valstybių piliečiai gali dalyvauti bet kurioje ESGK mokymo veikloje. Organizuojantys ir vykdantys institutai užtikrina, kad šis principas būtų taikomas be išimčių.
Iš esmės ESGK mokymo veikloje taip pat gali dalyvauti šalių, kurios yra kandidatės stoti į Sąjungą, piliečiai ir atitinkamais atvejais kitų trečiųjų šalių piliečiai.
2. Dalyviai turi būti civilinio ar karinio personalo nariai, kurie sprendžia su strateginiais aspektais susijusius klausimus BSGP srityje, ir ekspertai, kurie dalyvaus BSGP misijose ir operacijose.
Dalyvauti ESGK mokymo veikloje gali būti kviečiami, inter alia, tarptautinių organizacijų, nevyriausybinių organizacijų, akademinių institucijų bei žiniasklaidos atstovai ir verslo bendruomenės nariai.
3. ESGK kursą pabaigusiam dalyviui išduodamas vyriausiojo įgaliotinio pasirašytas pažymėjimas. Pažymėjimo išdavimo sąlygas reguliariai peržiūri komitetas. Šį pažymėjimą pripažįsta valstybės narės ir Sąjungos institucijos.
19 straipsnis
Bendradarbiavimas
ESGK bendradarbiauja su tarptautinėmis organizacijomis ir kitais atitinkamais subjektais, pavyzdžiui, trečiųjų šalių nacionaliniais mokymo institutais, ir remiasi jų praktine patirtimi.
20 straipsnis
Saugumo nuostatai
ESGK taikomas 2011 m. kovo 31 d. Tarybos sprendimas 2011/292/ES dėl ES įslaptintos informacijos apsaugai užtikrinti skirtų saugumo taisyklių (5).
V SKYRIUS
BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
21 straipsnis
Tęstinumas
Taisyklės ir reglamentai, kurie buvo priimti siekiant įgyvendinti Bendruosius veiksmus 2008/550/BUSP, tebegalioja šio sprendimo įgyvendinimo tikslais, jeigu jie suderinami su šiuo sprendimu, kol bus iš dalies pakeisti arba panaikinti.
22 straipsnis
Panaikinimas
Šiuo sprendimu panaikinami Bendrieji veiksmai 2008/550/BUSP.
23 straipsnis
Peržiūra, įsigaliojimas ir galiojimo pabaiga
1. Šis sprendimas įsigalioja 2013 m. balandžio 1 d. Jis atitinkamai peržiūrimas ir, bet kuriuo atveju, ne vėliau kaip likus šešiems mėnesiams iki jo galiojimo pabaigos.
2. Šis sprendimas nustoja galioti praėjus ketveriems metams nuo 16 straipsnio 3 dalyje minėto finansavimo susitarimo sudarymo dienos.
Priimta Liuksemburge 2013 m. balandžio 22 d.