NAŘÍZENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) 2015/534
ze dne 17. března 2015
o vykazování finančních informací v oblasti dohledu (ECB/2015/13)
RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 ze dne 15. října 2013, kterým se Evropské centrální bance svěřují zvláštní úkoly týkající se politik, které se vztahují k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými institucemi (1), a zejména na čl. 4 odst. 1, čl. 4 odst. 3, čl. 6 odst. 2, čl. 6 odst. 5 písm. d) a článek 10 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 468/2014 ze dne 16. dubna 2014, kterým se stanoví rámec spolupráce Evropské centrální banky s vnitrostátními příslušnými orgány a vnitrostátními pověřenými orgány v rámci jednotného mechanismu dohledu (nařízení o rámci jednotného mechanismu dohledu) (ECB/2014/17) (2), a zejména na čl. 21 odst. 1, článek 140 a čl. 141 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Na úvěrové instituce se vztahuje řádná zpravodajská povinnost vymezená v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (3) (rovněž dále jen „nařízení o kapitálových požadavcích (CRR)“) a v prováděcím nařízení Komise (EU) č. 680/2014 (4). Vykazované informace ECB shromažďuje na základě rozhodnutí ECB/2014/29 (5). Toto nařízení doplňuje rozhodnutí ECB/2014/29 v tom směru, že dále vymezuje požadavky týkající se vykazování finančních informací v oblasti dohledu.
(2)
Prováděcí nařízení (EU) č. 680/2014 stanoví pro všechny instituce, na které se vztahuje nařízení (EU) č. 575/2013, jednotné požadavky týkající se podávání zpráv pro účely dohledu příslušným orgánům v určitých oblastech vymezených v článku 1 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014. Jednou z těchto oblastí jsou finanční informace na konsolidovaném základě. Podle čl. 99 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013 je vykazování finančních informací v oblasti dohledu na konsolidovaném základě povinné pro úvěrové instituce, které připravují své konsolidované účetní závěrky v souladu s mezinárodními účetními standardy přijatými postupem stanoveným v čl. 6 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 (6). Předkládání finančních informací v oblasti dohledu vnitrostátními příslušnými orgány ECB, které je povinné na základě prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014 a které se týká významných a méně významných dohlížených subjektů, nyní probíhá v souladu s rozhodnutím ECB/2014/29 a mělo by v nezměněné podobě pokračovat, neboť nespadá do předmětu tohoto nařízení.
(3)
Výkon pravomoci vyžadovat, aby úvěrové instituce pro vykazování v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013 používaly mezinárodní účetní standardy uplatňované podle nařízení (ES) č. 1606/2002, je mimo předmět tohoto nařízení. S ohledem na článek 150 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) by předchozí rozhodnutí vnitrostátních příslušných orgánů týkající se výkonu či zdržení se výkonu této pravomoci měla zůstat nedotčena.
(4)
V souladu s čl. 99 odst. 3 nařízení (EU) č. 575/2013 se u úvěrových institucí, které používají mezinárodní účetní standardy na základě nařízení (ES) č. 1606/2002 k podávání zpráv v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, pro rozšíření vykazování finančních informací v oblasti dohledu na konsolidovaném základě vyžaduje rozhodnutí příslušného orgánu. ECB by rovněž měla vydat rozhodnutí za účelem rozšíření požadavku předkládat finanční informace v oblasti dohledu na významné dohlížené skupiny, které uplatňují nařízení (ES) č. 1606/2002 pro podávání zpráv v oblasti dohledu podle čl. 24. odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013.
(5)
V souladu s čl. 99 odst. 6 nařízení (EU) č. 575/2013 se u úvěrových institucí, které používají vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice Rady 86/635/EHS (7), pro rozšíření vykazování finančních informací v oblasti dohledu na konsolidovaném základě vyžaduje předchozí rozhodnutí příslušného orgánu. ECB by rovněž měla vydat rozhodnutí za účelem rozšíření požadavku předkládat finanční informace v oblasti dohledu na významné dohlížené skupiny, které uplatňují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS. Evropský orgán pro bankovnictví byl konzultován v souladu s čl. 99 odst. 6 nařízení (EU) č. 575/2013.
(6)
Prováděcí nařízení (EU) č. 680/2014 vymezuje jednotné požadavky pro podávání zpráv v oblasti dohledu, pokud se týká oblastí v oblasti působnosti uvedeného nařízení. Podle čl. 99 odst. 5 a odst. 6 nařízení (EU) č. 575/2013 se prováděcí nařízení (EU) č. 680/2014 zabývá pouze finančními informacemi v oblasti dohledu na konsolidovaném základě. Vykazování finančních informací v oblasti dohledu na individuálním základě je mimo oblast působnosti uvedeného nařízení, příslušné orgány mohou tedy ukládat požadavky týkající se vykazování finančních informací v oblasti dohledu na individuálním základě. S ohledem na to, že je nezbytné, aby finanční informace pro významné a méně významné dohlížené subjekty byly srovnatelné, by toto nařízení mělo vymezit finanční informace v oblasti dohledu, které by významné a méně významné dohlížené subjekty měly na individuálním základě vykazovat vnitrostátním příslušným orgánům. Vnitrostátní příslušné orgány by potom tyto informace měly předkládat ECB v souladu s čl. 140 odst. 3 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17).
(7)
Podle článku 40 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (8) mohou příslušné orgány hostitelských členských států vyžadovat, aby jim všechny úvěrové instituce, které mají pobočky na jejich území, podávaly pravidelně zprávy o své činnosti na území těchto hostitelských členských států. V souladu s čl. 2 odst. 20 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) jsou pobočky usazené v zúčastněném členském státě a patřící úvěrové instituci, která je usazena v nezúčastněném členském státě, dohlíženými subjekty. S ohledem na potřebu mít k dispozici srovnatelné finanční informace pro významné dohlížené subjekty by toto nařízení mělo vymezit informace, které by pobočky usazené v zúčastněném členském státě a patřící úvěrové instituci, která je usazena v nezúčastněném členském státě, měly vykazovat vnitrostátním příslušným orgánům. Vnitrostátní příslušné orgány by potom tyto informace měly předkládat ECB v souladu s čl. 140 odst. 3 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17).
(8)
Čl. 6 odst. 4 nařízení (EU) č. 1024/2013 stanoví, že ECB má pravomoci v oblasti dohledu nad úvěrovými institucemi, finančními holdingovými společnostmi nebo smíšenými finančními holdingovými společnostmi nebo pobočkami usazenými v zúčastněných členských státech a patřícími úvěrovým institucím usazeným v nezúčastněných členských státech. Pobočky usazené v zúčastněném členském státě a patřící úvěrové instituci ze třetí země proto nespadají do úkolů ECB, které jí byly svěřeny v oblasti dohledu. Na tyto pobočky by se tedy neměla vztahovat zpravodajská povinnost obsažená v tomto nařízení. Z této zpravodajské povinnosti by dále měly být vyňaty pobočky usazené v zúčastněném členském státě a patřící úvěrové instituci z jiného zúčastněného členského státu, neboť tato povinnost má být uplatňována na úrovni dohlíženého subjektu, který pobočku zřídil.
(9)
Povinnost, která je v tomto nařízení vymezena pro významné a méně významné dohlížené subjekty, včetně poboček usazených v zúčastněném členském státě a patřících úvěrové instituci usazené v nezúčastněném členském státě, by měla být zaměřena na to, aby tyto dohlížené subjekty vnitrostátním příslušným orgánům vykazovaly společný minimální soubor informací, a nikoli na to, aby ukládala jednotnou zpravodajskou povinnost. Pro vnitrostátní příslušné orgány může být vhodné, aby nezbytné minimální informace shromažďovaly jako součást širšího zpravodajského rámce, který zavedou v souladu s příslušnými unijními nebo vnitrostátními právními předpisy a který slouží rovněž jiným účelům než účelům dohledu, jimiž jsou například statistické účely.
(10)
Pro plnění úkolů ECB je nezbytné získávat finanční informace od méně významných dohlížených skupin s výjimkou těch, které své konsolidované účetní závěrky připravují v souladu s mezinárodními účetními standardy přijatými v souladu s čl. 6 odst. 2 nařízení (ES) č. 1606/2002. Toto nařízení by proto mělo vymezit finanční informace v oblasti dohledu, které tyto skupiny mají vykazovat vnitrostátním příslušným orgánům. Měly by být zejména specifikovány formáty, periodicita, referenční data a období pro vykazování údajů a lhůty pro předávání dotčených informací. Tato povinnost by měla být zaměřena na to, aby tyto dohlížené skupiny vnitrostátním příslušným orgánům vykazovaly společný minimální soubor informací, a nikoli na to, aby ukládala jednotnou zpravodajskou povinnost.
(11)
V souladu s čl. 6 odst. 2 nařízení (EU) č. 1024/2013 a s článkem 21 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) mají ECB a vnitrostátní příslušné orgány povinnost vyměňovat si informace. Aniž by byla dotčena pravomoc ECB přímo získávat informace vykazované úvěrovými institucemi nebo mít k těmto informacím průběžně přímý přístup, měly by vnitrostátní příslušné orgány ECB poskytovat zejména všechny informace nezbytné pro účely plnění úkolů, které byly ECB svěřeny na základě nařízení (EU) č. 1024/2013.
(12)
V souladu s čl. 2 odst. 3 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014 může být institucím umožněno, aby pro vykazování finančních informací v oblasti dohledu na konsolidovaném základě použily účetní rok, který se odchyluje od kalendářního roku. Toto nařízení by rovněž mělo umožnit, aby se pro toto vykazování používal účetní rok, který se odchyluje od kalendářního roku.
(13)
ECB uskutečnila veřejné konzultace k tomuto nařízení a provedla analýzu případných nákladů a výhod,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
PŘEDMĚT A DEFINICE
Článek 1
Předmět
1. Toto nařízení vymezuje požadavky na vykazování finančních informací v oblasti dohledu, které mají vnitrostátním příslušným orgánům předkládat:
a)
významné dohlížené skupiny, které používají mezinárodní účetní standardy v souladu s nařízením (ES) č. 1606/2002 k podávání zpráv v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, včetně všech jejich podskupin;
b)
významné dohlížené skupiny, které nejsou skupinami uvedenými v písm. a) a na které se vztahují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS, včetně všech jejich podskupin;
c)
významné dohlížené subjekty včetně poboček usazených v zúčastněném členském státě a patřících úvěrové instituci usazené v nezúčastněném členském státě;
d)
významné dohlížené skupiny, pokud se týká dceřiných podniků usazených v nezúčastněném členském státě nebo ve třetí zemi;
e)
méně významné dohlížené skupiny, které používají mezinárodní účetní standardy v souladu s nařízením (ES) č. 1606/2002 k podávání zpráv v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, včetně všech jejich podskupin;
f)
méně významné dohlížené skupiny, které nejsou skupinami uvedenými v písm. e) a na které se vztahují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS, včetně všech jejich podskupin;
g)
méně významné dohlížené subjekty včetně poboček usazených v zúčastněném členském státě a patřících úvěrové instituci usazené v nezúčastněném členském státě.
2. Jako výjimka z článků 7 a 14 nemusí dohlížené subjekty, kterým byla na individuálním základě udělena výjimka z používání obezřetnostních požadavků v souladu s článkem 7 nebo 10 nařízení (EU) č. 575/2013, vykazovat finanční informace v oblasti dohledu v souladu s tímto nařízením.
3. Pokud příslušné orgány včetně ECB v souladu s čl. 11 odst. 5 nařízení (EU) č. 575/2013 vyžadují, aby instituce dodržovaly povinnosti vymezené v části druhé až čtvrté a v části šesté až osmé nařízení (EU) č. 575/2013 a v hlavě VII směrnice 2013/36/EU na subkonsolidovaném základě, plní tyto instituce požadavky vymezené v tomto nařízení na subkonsolidovaném základě.
4. Vnitrostátní příslušné orgány a/nebo národní centrální banky mohou údaje shromážděné podle tohoto nařízení použít pro jakékoli jiné úkoly.
5. Tímto nařízením nejsou dotčeny účetní standardy, které dohlížené skupiny a subjekty používají ve svých konsolidovaných účetních závěrkách nebo ročních účetních závěrkách, přičemž toto nařízení ani nemění účetní standardy používané pro vykazování v oblasti dohledu. Vzhledem k tomu, že dohlížené skupiny a subjekty používají rozdílné účetní standardy, měly by být předávány pouze informace týkající se pravidel oceňování včetně metod pro odhad ztrát z důvodu úvěrového rizika, které existují podle příslušných účetních standardů a které odpovídající dohlížená skupina nebo subjekt skutečně uplatňují. Za tímto účelem jsou pro dohlížené skupiny a subjekty, které používají vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS, stanoveny zvláštní vzory pro vykazování. Datové body ve vzorech, které se v případě příslušných dohlížených subjektů neuplatní, se nemusí vykazovat.
6. Pobočky usazené v zúčastněném členském státě, které patří úvěrové instituci usazené v nezúčastněném členském státě, mohou informace, které musí poskytovat podle tohoto nařízení, relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu předkládat prostřednictvím úvěrové instituce, která je zřídila.
Článek 2
Definice
Není-li stanoveno jinak, použijí se pro účely tohoto nařízení definice obsažené v nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) spolu s těmito definicemi:
1.
„IAS“ a „IFRS“ se rozumí „International Accounting Standards“ a „International Financial Reporting Standards“ ve smyslu článku 2 nařízení (ES) č. 1606/2002;
2.
„dceřiným podnikem“ se rozumí dceřiný podnik ve smyslu čl. 4 odst. 1 pododst. 16 nařízení (EU) č. 575/2013, který je úvěrovou institucí ve smyslu čl. 4 odst. 1 pododst. 1 nařízení (EU) č. 575/2013;
3.
„podskupinou“ se rozumí skupina, jejíž mateřský podnik sám není dceřiným podnikem jiné instituce, která je povolena v tomtéž zúčastněném členském státě, nebo finanční holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti usazené v tomtéž zúčastněném členském státě;
4.
„konsolidovaným základem“ se rozumí konsolidovaný základ ve smyslu čl. 4 odst. 1 pododst. 48 nařízení (EU) č. 575/2013;
5.
„subkonsolidovaným základem“ se rozumí subkonsolidovaný základ ve smyslu čl. 4 odst. 1 pododst. 49 nařízení (EU) č. 575/2013.
Článek 3
Změna statusu dohlíženého subjektu nebo dohlížené skupiny
1. Pro účely tohoto nařízení jsou dohlížený subjekt nebo dohlížená skupina klasifikovány jako významné po dobu 18 měsíců ode dne, kdy jim bylo rozhodnutí podle čl. 45 odst. 1 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) oznámeno. Jako významný dohlížený subjekt nebo významná dohlížená skupina vykáže informace v souladu s hlavou II tohoto nařízení v první referenční den, který nastane poté, co byly tento subjekt nebo skupina klasifikovány jako významné.
2. Pro účely tohoto nařízení jsou dohlížený subjekt nebo dohlížená skupina klasifikovány jako méně významné, jakmile jim bylo rozhodnutí podle čl. 46 odst. 1 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) oznámeno. Od tohoto okamžiku začne tento subjekt nebo skupina vykazovat informace v souladu s hlavou III tohoto nařízení.
HLAVA II
VÝZNAMNÉ DOHLÍŽENÉ SKUPINY A SUBJEKTY
KAPITOLA I
Významné dohlížené skupiny
Článek 4
Formát a periodicita vykazování na konsolidovaném základě a referenční data a dny pro zasílání zpráv pro významné dohlížené skupiny, které používají IFRS pro vykazování v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013
V souladu s čl. 99 odst. 3 nařízení (EU) č. 575/2013 významné dohlížené skupiny, které používají IFRS na základě nařízení (ES) č. 1606/2002 k podávání zpráv v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, vykazujífinanční informace v oblasti dohledu ve smyslu článků 2, 3 a 10 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014 na konsolidovaném základě. Jejich podskupiny, které používají IFRS na základě nařízení (ES) č. 1606/2002 k podávání zpráv v oblasti dohledu, rovněž vykazují finanční informace v oblasti dohledu ve smyslu článků 2, 3 a 10 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014 na konsolidovaném základě.
Článek 5
Formát a periodicita vykazování na konsolidovaném základě a referenční data a dny pro zasílání zpráv pro významné dohlížené skupiny, které používají národní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS
V souladu s čl. 99 odst. 6 nařízení (EU) č. 575/2013 významné dohlížené skupiny, které nejsou skupinami uvedenými v článku 4 a na které se vztahují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS, včetně všech jejich podskupin vykazují finanční informace v oblasti dohledu ve smyslu článků 2, 3 a 11 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014 na konsolidovaném základě.
KAPITOLA II
Významné dohlížené subjekty
Článek 6
Formát a periodicita vykazování na individuálním základě pro subjekty, které nejsou součástí významné dohlížené skupiny
1. Významné dohlížené subjekty, které nejsou součástí významné dohlížené skupiny, které používají IFRS podle nařízení (ES) č. 1606/2002 buď proto, že připravují své roční účetní závěrky v souladu s účetními standardy ve smyslu uvedeného nařízení, nebo proto, že je používají pro vykazování v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu na individuálním základě. To platí i pro pobočky usazené v zúčastněném členském státě a patřící úvěrové instituci usazené v nezúčastněném členském státě.
2. Vykazování finančních informací v oblasti dohledu ve smyslu odstavce 1 zahrnuje informace uvedené v článku 9 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014 a uskutečňuje se s periodicitou vymezenou v uvedeném článku.
3. Významné dohlížené subjekty, které nejsou subjekty uvedenými v odstavci 1, které nejsou součástí významné dohlížené skupiny a na které se vztahují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS, včetně poboček usazených v zúčastněném členském státě a patřících úvěrové instituci usazené v nezúčastněném členském státě, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu.
4. Vykazování finančních informací v oblasti dohledu ve smyslu odstavce 3 zahrnuje informace uvedené v článku 11 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014 a uskutečňuje se s periodicitou vymezenou v uvedeném článku.
5. Informace uvedené v odstavcích 2 a 4 zahrnují pouze informace, které se týkají:
a)
aktiv, závazků, vlastního kapitálu, výnosu a nákladů, které dohlížený subjekt zachycuje podle použitelných účetních standardů;
b)
podrozvahových expozic a činností, do nichž je dohlížený subjekt zapojen;
c)
transakcí, které nejsou uvedeny v písmenu a) a b) a které provádí dohlížený subjekt;
d)
pravidel oceňování, včetně metod pro odhad ztrát z důvodu úvěrového rizika, které existují podle použitelných účetních standardů a které dohlížený subjekt skutečně uplatňuje.
6. Vnitrostátní příslušné orgány mohou shromažďovat informace, které mají být předány ECB a které jsou vymezeny v odstavcích 2 a 4, jako součást širšího vnitrostátního zpravodajského rámce, který v souladu s příslušnými unijními nebo vnitrostátními právními předpisy obsahuje další finanční informace v oblasti dohledu a který slouží rovněž jiným účelům než účelům dohledu, jimiž jsou například statistické účely.
Článek 7
Formát a periodicita vykazování na individuálním základě pro subjekty, které jsou součástí významné dohlížené skupiny
1. Významné dohlížené subjekty, které používají IFRS na základě nařízení (ES) č. 1606/2002 buď z toho důvodu, že své roční účetní závěrky připravují v souladu s účetními standardy uvedenými v citovaném nařízení, nebo pro to, že tyto účetní standardy uplatňují pro vykazování v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, a které jsou součástí významné dohlížené skupiny, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu na individuálním základě. Tyto subjekty vykazují finanční informace v oblasti dohledu s periodicitou uvedenou v článku 9 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, přičemž tyto informace zahrnují společné minimální informace uvedené v příloze I.
2. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají dodatečný vzor podle přílohy III prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, který vnitrostátní příslušný orgán shromažďuje. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předem vyrozumí o jakémkoli takovém dodatečném vzoru, který zamýšlejí ECB předat.
3. Významné dohlížené subjekty, které nejsou subjekty uvedenými v odstavci 1, na které se vztahují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS a které jsou součástí významné dohlížené skupiny, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu.
4. Finanční informace v oblasti dohledu podle odstavce 3 se vykazují s periodicitou uvedenou v článku 11 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, přičemž tyto informace zahrnují společné minimální informace uvedené v příloze I.
5. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají dodatečný vzor podle přílohy IV prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, který vnitrostátní příslušný orgán shromažďuje. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předem vyrozumí o jakémkoli takovém dodatečném vzoru, který zamýšlejí ECB předat.
6. Informace ve smyslu odstavců 1, 2, 4 a 5 se vykazují podle čl. 6 odst. 5 tohoto nařízení.
7. Vnitrostátní příslušné orgány mohou shromažďovat údaje, které mají být předány ECB a které jsou vymezeny v odstavcích 1, 2, 4 a 5, jako součást širšího vnitrostátního zpravodajského rámce, který v souladu s příslušnými unijními nebo vnitrostátními právními předpisy obsahuje další finanční informace v oblasti dohledu a který slouží rovněž jiným účelům než účelům dohledu, jimiž jsou například statistické účely.
Článek 8
Referenční data a dny pro zasílání zpráv pro významné dohlížené subjekty
1. Informace o významných dohlížených subjektech uvedené v článcích 6 a 7 se předávají s těmito referenčními daty:
a)
pro čtvrtletní vykazování: k 31. březnu, 30. červnu, 30. září a 31. prosinci;
b)
pro pololetní vykazování: k 30. červnu a 31. prosinci;
c)
pro roční vykazování: k 31. prosinci.
2. Informace týkající se uvedeného období se vykazují kumulativně od prvního dne kalendářního roku do referenčního data.
3. Pokud bylo významným dohlíženým subjektům umožněno své roční účetní závěrky vypracovávat na základě účetního roku, který se liší od kalendářního roku, mohou vnitrostátní příslušné orgány odchylně od odstavců 1 a 2 přizpůsobit referenční data konci účetního roku. Přizpůsobená referenční data jsou tři, šest, devět a dvanáct měsíců po počátku účetního roku. Informace týkající se uvedeného období se vykazují kumulativně od prvního dne účetního roku do referenčního data.
4. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají informace o významných dohlížených subjektech uvedené v článcích 6 a 7 do konce pracovní doby v následující dny pro zasílání zpráv:
a)
v případě významných dohlížených subjektů, které nejsou součástí významné dohlížené skupiny, 40. pracovní den po referenčním datu, ke kterému se údaje vztahují;
b)
v případě významných dohlížených subjektů, které jsou součástí významné dohlížené skupiny, 55. pracovní den po referenčním datu, ke kterému se údaje vztahují.
5. Vnitrostátní příslušné orgány rozhodují o tom, kdy musí dohlížené subjekty vykazovat finanční informace v oblasti dohledu, aby dodržely tyto lhůty.
KAPITOLA III
Vykazování ze strany významných dohlížených skupin, pokud se týká dceřiných podniků usazených v nezúčastněném členském státě nebo třetí zemi
Článek 9
Formát a periodicita vykazování ze strany významných dohlížených skupin, pokud se týká dceřiných podniků usazených v nezúčastněném členském státě nebo třetí zemi
1. Mateřské instituce v zúčastněném členském státě a instituce kontrolované mateřskou finanční holdingovou společností nebo mateřskou smíšenou finanční holdingovou společností v zúčastněném členském státě zajistí, aby finanční informace v oblasti dohledu, které se týkají dceřiných podniků usazených v nezúčastněném členském státě nebo ve třetí zemi, byly relevantním vnitrostátním příslušným orgánům vykazovány na individuálním základě takto:
a)
v případě významných dohlížených skupin, které používají IFRS na základě nařízení (ES) č. 1606/2002 buď z toho důvodu, že své roční účetní závěrky připravují v souladu s účetními standardy uvedenými v citovaném nařízení, nebo pro to, že tyto účetní standardy uplatňují pro vykazování v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, na nejvyšší úrovni konsolidace v rámci zúčastněného členského státu, finanční vykazování v oblasti dohledu zahrnuje informace uvedené v odstavci 1 přílohy II a dochází k němu s periodicitou uvedenou v článku 9 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014;
b)
v případě významných dohlížených skupin, které nejsou skupinami uvedenými výše a na které se vztahují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS na nejvyšší úrovni konsolidace v rámci zúčastněného členského státu, finanční vykazování v oblasti dohledu zahrnuje informace uvedené v odstavci 2 přílohy II a dochází k němu s periodicitou uvedenou v článku 11 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014.
2. Odchylně od odstavce 1 mateřské podniky uvedené v tomto odstavci nevykazují finanční informace o dceřiných podnicích, jejichž aktiva mají celkovou hodnotu ve výši maximálně 3 miliardy EUR. Pro tyto účely se celková hodnota aktiv určí na základě kritérií obsažených v části IV hlavě 3 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17).
3. Když se při aktualizaci seznamu dohlížených subjektů v souladu s částí IV hlavou 2 kapitolou 3 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) zjistí, že celková hodnota aktiv dceřiného podniku převyšuje 3 miliardy EUR, musí se dceřiný podnik zahrnout do informací vykazovaných v souladu s odstavcem 1 k prvnímu referenčnímu datu, jež nastane 18 měsíců po zveřejnění aktualizovaného seznamu dohlížených subjektů. Pokud se při aktualizaci zjistí, že celková hodnota aktiv dceřiného podniku je nižní než 3 miliardy EUR nebo že se této částce rovná, začne mateřský podnik vykazovat informace podle odstavce 2 k první referenčnímu datu, které nastane po zveřejnění aktualizovaného seznamu dohlížených subjektů.
Článek 10
Referenční data a dny pro zasílání zpráv pro vykazování ze strany významných dohlížených skupin, pokud se týká dceřiných podniků usazených v nezúčastněném členském státě nebo třetí zemi
1. Informace uvedené v článku 9 jsou shromažďovány ke stejným referenčním datům jako finanční informace v oblasti dohledu, které se týkají významné dohlížené skupiny. Informace týkající se uvedeného období se vykazují kumulativně od prvního dne účetního roku, který se používá pro vykazování finančních informací, do referenčního data.
2. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají informace o dceřiných podnicích usazených v nezúčastněném členském státě nebo třetí zemi podle článku 9 do konce pracovní doby v 55. pracovní den po referenčním datu, k němuž se vztahují.
3. Vnitrostátní příslušné orgány rozhodují o tom, kdy musí dohlížené subjekty vykazovat finanční informace v oblasti dohledu, aby dodržely tuto lhůtu.
HLAVA III
MÉNĚ VÝZNAMNÉ DOHLÍŽENÉ SKUPINY A SUBJEKTY
KAPITOLA I
Méně významné dohlížené skupiny
Článek 11
Formát a periodicita vykazování na konsolidovaném základě v případě méně významných dohlížených skupin
1. Méně významné dohlížené skupiny, které používají IFRS na základě nařízení (ES) č. 1606/2002 pro vykazování v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, včetně všech jejich podskupin, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu na konsolidovaném základě.
2. Finanční informace v oblasti dohledu podle odstavce 1 se vykazují s periodicitou uvedenou v článku 9 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, přičemž tyto informace zahrnují společné minimální informace uvedené v odstavci 1 přílohy I.
3. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají dodatečný vzor podle přílohy III prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, který vnitrostátní příslušný orgán shromažďuje. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předem vyrozumí o jakémkoli takovém dodatečném vzoru, který zamýšlejí ECB předat.
4. Méně významné dohlížené skupiny, které nejsou skupinami uvedenými v odstavci 1 a na které se vztahují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu. Finanční informace v oblasti dohledu se vykazují s periodicitou uvedenou v článku 11 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, přičemž tyto informace zahrnují společné minimální informace uvedené v odstavci 2 přílohy I.
5. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají dodatečný vzor podle přílohy IV prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, který vnitrostátní příslušný orgán shromažďuje. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předem vyrozumí o jakémkoli takovém dodatečném vzoru, který zamýšlejí ECB předat.
6. Odchylně od odstavců 4 a 5 finanční vykazování v oblasti dohledu, které se týká méně významných dohlížených skupin, jejichž aktiva mají celkovou hodnotu ve výši maximálně 3 miliardy EUR, namísto informací uvedených v odstavci 4 tohoto článku zahrnuje informace uvedené v příloze III jako společné minimum. Pro tyto účely je celková hodnota aktiv dohlížených skupin hodnota, která se používá k určení toho, zda je dohlížený subjekt významný či nikoli na základě jeho velikosti, v souladu s hlavou III části IV nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17).
7. Když se při aktualizaci seznamu dohlížených subjektů v souladu s kapitolou 3 hlavy II části IV nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) zjistí, že celková hodnota aktiv méně významné dohlížené skupiny převyšuje 3 miliardy EUR, musí tato skupina informace podle odstavců 4 a 5 začít vykazovat k prvnímu referenčnímu datu, jež nastane 18 měsíců po zveřejnění aktualizovaného seznamu dohlížených subjektů. Pokud se při aktualizaci zjistí, že celková hodnota aktiv méně významné dohlížené skupiny je nižší než 3 miliardy EUR nebo že se této částce rovná, začne tato skupina vykazovat informace podle odstavce 6 k prvnímu referenčnímu datu, které nastane po zveřejnění aktualizovaného seznamu dohlížených subjektů.
8. Informace ve smyslu odstavců 2, 3, 4, 5 a 6 se vykazují podle čl. 6 odst. 5 tohoto nařízení.
9. Vnitrostátní příslušné orgány mohou shromažďovat informace, které mají být předány ECB a které jsou vymezeny v odstavcích 2, 3, 4, 5 a 6, jako součást širšího vnitrostátního zpravodajského rámce, který v souladu s příslušnými unijními nebo vnitrostátními právními předpisy obsahuje další finanční informace v oblasti dohledu a který slouží rovněž jiným účelům než účelům dohledu, jimiž jsou například statistické účely.
Článek 12
Referenční data a dny pro zasílání zpráv pro méně významné dohlížené skupiny
1. Informace o méně významných dohlížených skupinách uvedené v článku 11 se předávají s těmito referenčními daty:
a)
pro čtvrtletní vykazování: k 31. březnu, 30. červnu, 30. září a 31. prosinci;
b)
pro pololetní vykazování: k 30. červnu a 31. prosinci;
c)
pro roční vykazování: k 31. prosinci.
2. Informace týkající se uvedeného období se vykazují kumulativně od prvního dne kalendářního roku do referenčního data.
3. Pokud vnitrostátní příslušné orgány méně významným dohlíženým skupinám umožnily, aby své finanční informace v oblasti dohledu vykazovaly na základě účetního roku, který se liší od kalendářního roku, mohou vnitrostátní příslušné orgány odchylně od odstavců 1 a 2 přizpůsobit referenční data konci účetního roku. Přizpůsobená referenční data jsou tři, šest, devět a dvanáct měsíců po počátku účetního roku. Informace týkající se uvedeného období se vykazují kumulativně tak, že pokrývají období od prvního dne účetního roku do referenčního data.
4. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají informace uvedené v článku 11 do konce pracovní doby v následující dny pro zasílání zpráv:
a)
v případě méně významných dohlížených skupin včetně podskupin, které vykazují na konsolidovaném základě, 55. pracovní den po referenčním datu, ke kterému se údaje vztahují;
b)
v případě méně významných dohlížených skupin, které vykazují na subkonsolidovaném základě podle čl. 1 odst. 3, 65. pracovní den po referenčním datu, ke kterému se údaje vztahují.
5. Vnitrostátní příslušné orgány rozhodují o tom, kdy musí dohlížené subjekty vykazovat finanční informace v oblasti dohledu, aby dodržely tyto lhůty.
KAPITOLA II
Méně významné dohlížené subjekty
Článek 13
Formát a periodicita vykazování na individuálním základě pro méně významné dohlížené subjekty, které nejsou součástí skupiny
1. Méně významné dohlížené subjekty, které používají IFRS na základě nařízení (ES) č. 1606/2002 buď z toho důvodu, že své roční účetní závěrky připravují v souladu s účetními standardy uvedenými v citovaném nařízení, nebo pro to, že tyto účetní standardy uplatňují pro vykazování v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, a které nejsou součástí dohlížené skupiny, včetně poboček usazených v zúčastněném členském státě, které patří úvěrové instituci usazené v nezúčastněném členském státě, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu na individuálním základě.
2. Finanční informace v oblasti dohledu podle odstavce 1 se vykazují s periodicitou uvedenou v článku 9 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, přičemž tyto informace zahrnují společné minimální informace uvedené v odstavci 1 přílohy I.
3. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají dodatečný vzor podle přílohy III prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, který vnitrostátní příslušný orgán shromažďuje. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předem vyrozumí o jakémkoli takovém dodatečném vzoru, který zamýšlejí ECB předat.
4. Méně významné dohlížené subjekty, které nejsou subjekty uvedenými v odstavci 1, na které se vztahují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS a které nejsou součástí dohlížené skupiny, včetně poboček usazených v zúčastněném členském státě, které patří úvěrové instituci usazené v nezúčastněném členském státě, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu.
5. Finanční informace v oblasti dohledu podle odstavce 4 se vykazují s periodicitou uvedenou v článku 11 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, přičemž tyto informace zahrnují společné minimální informace uvedené v odstavci 2 přílohy I.
6. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají dodatečný vzor podle přílohy IV prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, který vnitrostátní příslušný orgán shromažďuje. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předem vyrozumí o jakémkoli takovém dodatečném vzoru, který zamýšlejí ECB předat.
7. Z ustanovení odstavců 2, 3, 5 a 6 jsou dány tyto výjimky:
a)
finanční vykazování v oblasti dohledu, které se týká méně významných dohlížených úvěrových institucí, jejichž aktiva mají celkovou hodnotu, která je nižší než 3 miliardy EUR, namísto informací uvedených v odstavci 2, 3, 5 nebo 6 zahrnuje informace uvedené v příloze III jako společné minimum;
b)
pobočka usazená v zúčastněném členském státě, která patří úvěrové instituci usazené v nezúčastněném členském státě, se do vykazování finančních informací v oblasti dohledu nezahrnuje, je-li celková hodnota jejích aktiv nižší než 3 miliardy EUR.
8. Pro účely odstavce 7 je celková hodnota aktiv dohlíženého subjektu hodnota, která se používá k určení toho, zda je dohlížený subjekt významný či nikoli na základě jeho velikosti, v souladu s hlavou III části IV nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17).
9. Když se při aktualizaci seznamu dohlížených subjektů v souladu s kapitolou 3 hlavy II části IV nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) zjistí, že celková hodnota aktiv méně významného dohlíženého subjektu převyšuje 3 miliardy EUR, musí tento subjekt informace podle odstavců 2, 3, 5 a 6 začít vykazovat k prvnímu referenčnímu datu, jež nastane 18 měsíců po zveřejnění aktualizovaného seznamu dohlížených subjektů. Pokud se při aktualizaci zjistí, že celková hodnota aktiv méně významného dohlíženého subjektu je nižší než 3 miliardy EUR nebo že se této částce rovná, začne tento subjekt vykazovat informace podle odstavce 7 k prvnímu referenčnímu datu, které nastane po zveřejnění aktualizovaného seznamu dohlížených subjektů.
10. Informace ve smyslu odstavců 2, 3, 5, 6 a 7 se vykazují podle čl. 6 odst. 5 tohoto nařízení.
11. Vnitrostátní příslušné orgány mohou shromažďovat informace, které mají být předány ECB a které jsou vymezeny v odstavcích 2, 3, 5, 6 a 7, jako součást širšího vnitrostátního zpravodajského rámce, který v souladu s příslušnými unijními nebo vnitrostátními právními předpisy obsahuje další finanční informace v oblasti dohledu a který slouží rovněž jiným účelům než účelům dohledu, jimiž jsou například statistické účely.
Článek 14
Formát a periodicita vykazování na individuálním základě pro subjekty, které jsou součástí méně významné dohlížené skupiny
1. Méně významné dohlížené subjekty, které používají IFRS na základě nařízení (ES) č. 1606/2002 buď z toho důvodu, že své roční účetní závěrky připravují v souladu s účetními standardy uvedenými v citovaném nařízení, nebo pro to, že tyto účetní standardy uplatňují pro vykazování v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, a které jsou součástí méně významné dohlížené skupiny, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu na individuálním základě.
2. Finanční informace v oblasti dohledu podle odstavce 1 se vykazují s periodicitou uvedenou v článku 9 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, přičemž tyto informace zahrnují společné minimální informace uvedené v příloze II.
3. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají dodatečný vzor podle přílohy III prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, který vnitrostátní příslušný orgán shromažďuje. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předem vyrozumí o jakémkoli takovém dodatečném vzoru, který zamýšlejí ECB předat.
4. Méně významné dohlížené subjekty, které nejsou subjekty uvedenými v odstavci 1, na které se vztahují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS a které jsou součástí méně významné dohlížené skupiny, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu.
5. Finanční informace v oblasti dohledu podle odstavce 4 se vykazují s periodicitou uvedenou v článku 11 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, přičemž tyto informace zahrnují společné minimální informace uvedené v příloze II.
6. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají dodatečný vzor podle přílohy IV prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, který vnitrostátní příslušný orgán shromažďuje. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předem vyrozumí o jakémkoli takovém dodatečném vzoru, který zamýšlejí ECB předat.
7. Odchylně od odstavců 2, 3, 5 a 6 vykazování finančních informací v oblasti dohledu, pokud se týká méně významných dohlížených subjektů, jejichž aktiva mají celkovou hodnotu nižší než 3 miliardy EUR, zahrnuje informace uvedené v příloze III. Pro tyto účely je celková hodnota aktiv dohlíženého subjektu hodnota, která se používá k určení toho, zda je dohlížený subjekt významný či nikoli na základě jeho velikosti, v souladu s hlavou III části IV nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17).
8. Když se při aktualizaci seznamu dohlížených subjektů v souladu s kapitolou 3 hlavy II části IV nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) zjistí, že celková hodnota aktiv méně významného dohlíženého subjektu převyšuje 3 miliardy EUR, musí tento subjekt informace podle odstavců 2, 3, 5 a 6 začít vykazovat k prvnímu referenčnímu datu, jež nastane 18 měsíců po zveřejnění aktualizovaného seznamu dohlížených subjektů. Pokud se při aktualizaci zjistí, že celková hodnota aktiv méně významného dohlíženého subjektu je nižší než 3 miliardy EUR nebo že se této částce rovná, začne tento subjekt vykazovat informace podle odstavce 7 k prvnímu referenčnímu datu, které nastane po zveřejnění aktualizovaného seznamu dohlížených subjektů.
9. Informace ve smyslu odstavců 2, 3, 5, 6 a 7 se vykazují podle čl. 6 odst. 5 tohoto nařízení.
10. Vnitrostátní příslušné orgány mohou shromažďovat informace, které mají být předány ECB a které jsou vymezeny v odstavcích 2, 3, 5, 6 a 7, jako součást širšího vnitrostátního zpravodajského rámce, který v souladu s příslušnými unijními nebo vnitrostátními právními předpisy obsahuje další finanční informace v oblasti dohledu a který slouží rovněž jiným účelům než účelům dohledu, jimiž jsou například statistické účely.
Článek 15
Referenční data a dny pro zasílání zpráv pro méně významné dohlížené subjekty
1. Informace o méně významných dohlížených subjektech uvedené v článcích 13 a 14 se předávají s těmito referenčními daty:
a)
pro čtvrtletní vykazování: k 31. březnu, 30. červnu, 30. září a 31. prosinci;
b)
pro pololetní vykazování: k 30. červnu a 31. prosinci;
c)
pro roční vykazování: k 31. prosinci.
2. Informace týkající se uvedeného období se vykazují kumulativně od prvního dne kalendářního roku do referenčního data.
3. Pokud vnitrostátní příslušné orgány méně významným dohlíženým subjektům umožnily, aby své finanční informace v oblasti dohledu vykazovaly na základě účetního roku, který se liší od kalendářního roku, mohou vnitrostátní příslušné orgány odchylně od odstavců 1 a 2 přizpůsobit referenční data konci účetního roku. Přizpůsobená referenční data jsou tři, šest, devět a dvanáct měsíců po počátku účetního roku. Údaje týkající se uvedeného období se vykazují kumulativně od prvního dne účetního roku do referenčního data.
4. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají finanční informace v oblasti dohledu, které se týkají méně významných dohlížených subjektů uvedených v článcích 13 a 14, do konce pracovní doby v následující dny pro zasílání zpráv:
a)
v případě méně významných dohlížených subjektů, které nejsou součástí dohlížené skupiny, 55. pracovní den po referenčním datu, ke kterému se údaje vztahují;
b)
v případě méně významných dohlížených subjektů, které jsou součástí méně významné dohlížené skupiny, 65. pracovní den po referenčním datu, ke kterému se údaje vztahují.
5. Vnitrostátní příslušné orgány rozhodují o tom, kdy musí dohlížené subjekty vykazovat finanční informace v oblasti dohledu, aby dodržely tyto lhůty.
HLAVA IV
KVALITA ÚDAJŮ A JAZYK INFORMAČNÍCH TECHNOLOGIÍ
Článek 16
Kontroly kvality údajů
Vnitrostátní příslušné orgány sledují a zajišťují kvalitu a spolehlivost informací předkládaných ECB. Pro tyto účely se vnitrostátní příslušné orgány řídí specifikacemi uvedenými v článcích 4 a 5 rozhodnutí ECB/2014/29.
Článek 17
Jazyk informačních technologií pro přenos informací od vnitrostátních příslušných orgánů do ECB
S cílem poskytnout jednotný technický formát pro výměnu údajů podle prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014 předávají vnitrostátní příslušné orgány informace uvedené v tomto nařízení podle taxonomie „eXtensible Business Reporting Language“. Pro tyto účely se vnitrostátní příslušné orgány řídí specifikacemi uvedenými v článku 6 rozhodnutí ECB/2014/29.
HLAVA V
PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 18
Referenční data pro první vykazování
1. 31. prosinec 2015 je prvním referenčním datem, kdy se v souladu s tímto nařízením vykazují finanční informace v oblasti dohledu, které se týkají:
a)
významných dohlížených skupin;
b)
významných dohlížených subjektů, které nejsou součástí dohlížené skupiny.
2. 30. červen 2016 je prvním referenčním datem, kdy se v souladu s tímto nařízením vykazují finanční informace v oblasti dohledu, které se týkají:
a)
významných dohlížených subjektů, které jsou součástí dohlížené skupiny;
b)
dceřiných podniků významných dohlížených skupin usazených v nezúčastněném členském státě nebo ve třetí zemi.
3. 30. červen 2017 je prvním referenčním datem, kdy se v souladu s tímto nařízením vykazují finanční informace v oblasti dohledu, které se týkají:
a)
méně významných dohlížených skupin;
b)
méně významných dohlížených subjektů.
Článek 19
Přechodná ustanovení
Rozhodnutí vnitrostátních příslušných orgánů týkající se vykazování finančních informací v oblasti dohledu, jež jsou předmětem tohoto nařízení, ze strany významných dohlížených skupin a subjektů, zůstávají nedotčena, pokud se týká všech referenčních dat, jež předcházejí referenčním datům prvního vykazování ve smyslu článku 18.
Článek 20
Závěrečné ustanovení
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 17. března 2015.
EUROPOS CENTRINIO BANKO REGLAMENTAS (ES) 2015/534
2015 m. kovo 17 d.
dėl priežiūros finansinės informacijos teikimo (ECB/2015/13)
EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,
atsižvelgdama į 2013 m. spalio 15 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1024/2013, kuriuo Europos Centriniam Bankui pavedami specialūs uždaviniai, susiję su rizikos ribojimu pagrįstos kredito įstaigų priežiūros politika (1), ypač į jo 4 straipsnio 1 dalį, 4 straipsnio 3 dalį, 6 straipsnio 2 dalį, 6 straipsnio 5 dalies d punktą ir 10 straipsnį,
atsižvelgdama į 2014 m. balandžio 16 d. Europos Centrinio Banko reglamentą (ES) Nr. 468/2014, kuriuo sukuriama Europos Centrinio Banko, nacionalinių kompetentingų institucijų ir nacionalinių paskirtųjų institucijų bendradarbiavimo Bendrame priežiūros mechanizme struktūra (BPM pagrindų reglamentas) (ECB/2014/17)) (2), ypač į jo 21 straipsnio 1 dalį, 140 straipsnį ir 141 straipsnio 1 dalį,
kadangi:
(1)
kredito įstaigoms taikomi atskaitomybės reikalavimai, nustatyti Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 575/2013 (3) (taip pat toliau - KPR) ir Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 680/2014 (4). ECB renka teikiamą informaciją pagal Sprendimą ECB/2014/29 (5). Šiuo reglamentu papildomas Sprendimas ECB/2014/29 patikslinant reikalavimus dėl priežiūros finansinės informacijos teikimo;
(2)
Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 680/2014 visoms įstaigoms, kurioms taikomas Reglamentas (ES) Nr. 575/2013, nustatyti vienodi reikalavimai, susiję su Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 680/2014 1 straipsnyje nurodytų konkrečių sričių priežiūros ataskaitų teikimu kompetentingoms institucijoms. Viena iš šių sričių yra konsoliduota finansinė informacija. Pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 99 straipsnio 2 dalį konsoliduotą priežiūros finansinę informaciją privalo teikti kredito įstaigos, kurios savo konsoliduotas ataskaitas rengia laikydamosi tarptautinių apskaitos standartų, priimtų laikantis to Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1606/2002 6 straipsnio 2 dalyje nustatytos tvarkos (6). Nacionalinių kompetentingų institucijų (NKI) ECB teikiama pagal Įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 680/2014 privaloma priežiūros finansinė informacija ir svarbių, ir mažiau svarbių prižiūrimų subjektų atžvilgiu šiuo metu teikiama pagal Sprendimą ECB/2014/29; tai turėtų vykti ir toliau, kadangi tai nepatenka į šio reglamento taikymo sritį;
(3)
naudojimasis teise reikalauti, kad kredito įstaigos priežiūros informacijos teikimui pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 24 straipsnio 2 dalį taikytų tarptautinius apskaitos standartus pagal Reglamentą (EB) Nr. 1606/2002, nepatenka į šio reglamento taikymo sritį. Atsižvelgiant į Reglamento (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17) 150 straipsnį, ankstesni NKI sprendimai dėl naudojimosi ar nesinaudojimo šia teise neturėtų būti keičiami;
(4)
pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 99 straipsnio 3 dalį, tam, kad kredito įstaigos, kurios priežiūros informacijos teikimui pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 24 straipsnio 2 dalį taiko tarptautinius apskaitos standartus pagal Reglamentą (EB) Nr. 1606/2002, galėtų teikti konsoliduotą priežiūros finansinę informaciją, reikalingas kompetentingos institucijos sprendimas išplėsti tokį duomenų teikimą. ECB taip pat turėtų priimti sprendimą išplėsti reikalavimą teikti priežiūros finansinę informaciją svarbioms prižiūrimoms grupėms, taikančioms Reglamentą (EB) Nr. 1606/2002 priežiūros informacijos teikimui pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 24 straipsnio 2 dalį;
(5)
pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 99 straipsnio 6 dalį, tam, kad kredito įstaigos, kurios taiko nacionalinius apskaitos standartus pagal Tarybos direktyvą 86/635/EEB (7), galėtų teikti konsoliduotą priežiūros finansinę informaciją, reikalingas išankstinis kompetentingos institucijos sprendimas išplėsti tokį duomenų teikimą. ECB taip pat turėtų priimti sprendimą taikyti reikalavimą teikti priežiūros finansinę informaciją svarbioms prižiūrimoms grupėms, taikančioms Direktyva 86/635/EEB pagrįstas nacionalines apskaitos sistemas. Remiantis Reglamento (ES) Nr. 575/2013 99 straipsnio 6 dalimi buvo pasikonsultuota su Europos bankininkystės institucija;
(6)
Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 680/2014 nustatyti vienodi reikalavimai priežiūros duomenų teikimui to reglamento taikymo srityje. Pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 99 straipsnio 5 ir 6 dalis, Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 680/2014 taikomas tik konsoliduotai priežiūros finansinei informacijai. Individualus priežiūros finansinės informacijos teikimas nepatenka į to reglamento taikymo sritį; todėl kompetentingos institucijos gali nustatyti reikalavimus individualiam priežiūros finansinės informacijos teikimui. Atsižvelgiant į būtinybę turėti palyginamą finansinę informaciją, susijusią su svarbiais ir mažiau svarbiais prižiūrimais subjektais, šiuo reglamentu turėtų būti nustatyta priežiūros finansinė informacija, kurią NKI-joms turėtų individualiai teikti svarbūs ir mažiau svarbūs prižiūrimi subjektai. Po to NKI turėtų teikti tą informaciją ECB pagal Reglamento (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17) 140 straipsnio 3 dalį;
(7)
vadovaujantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/36/ES (8) 40 straipsniu, priimančiųjų valstybių narių kompetentingos institucijos gali reikalauti, kad visos kredito įstaigos, turinčios filialų jų teritorijose, joms periodiškai teiktų informaciją apie savo veiklą tose priimančiosiose valstybėse narėse. Vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17) 2 straipsnio 20 dalimi, prižiūrimi subjektai yra filialai, kuriuos dalyvaujančioje valstybėje narėje įsteigia kredito įstaiga, įsteigta nedalyvaujančioje valstybėje narėje. Atsižvelgiant į būtinybę turėti palyginamą finansinę informaciją, susijusią su svarbiais prižiūrimais subjektais, šiuo reglamentu turėtų būti nustatyta informacija, kurią NKI-joms turėtų teikti filialai, kuriuos dalyvaujančioje valstybėje narėje įsteigia kredito įstaiga, įsteigta nedalyvaujančioje valstybėje narėje. Po to NKI turėtų teikti tą informaciją ECB pagal Reglamento (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17) 140 straipsnio 3 dalį;
(8)
Reglamento (ES) Nr. 1024/2013 6 straipsnio 4 dalyje nustatyta, kad ECB turi kredito įstaigų, finansų kontroliuojančiųjų bendrovių ar mišrią veiklą vykdančių finansų kontroliuojančiųjų bendrovių ar kredito įstaigų, įsteigtų nedalyvaujančiose valstybėse narėse, filialų, įsteigtų dalyvaujančiose valstybėse narėse, priežiūros įgaliojimus. Todėl filialai, kuriuos dalyvaujančioje valstybėje narėje įsteigia trečiosios šalies kredito įstaiga, nepatenka į ECB suteiktus priežiūros uždavinius. Šiems filialams neturėtų būti taikomi šiame reglamente nustatyti atskaitomybės reikalavimai. Be to, šie atskaitomybės reikalavimai neturėtų būti taikomi filialams, kuriuos dalyvaujančioje valstybėje narėje įsteigia kredito įstaiga iš kitos dalyvaujančios valstybės narės, nes šiuos reikalavimus siekiama taikyti prižiūrimo subjekto, kuris įsteigė filialą, lygmeniu;
(9)
šiame reglamente nustatytais reikalavimais, taikomais svarbiems ir mažiau svarbiems prižiūrimiems subjektams, įskaitant filialus, kuriuos dalyvaujančioje valstybėje narėje įsteigia kredito įstaiga, įsteigta nedalyvaujančioje valstybėje narėje, turėtų būti siekiama užtikrinti, kad tie prižiūrimi subjektai teiktų NKI bendrą būtinąjį informacijos rinkinį, o ne nustatyti vienodus atskaitomybės reikalavimus. NKI gali rinkti reikalingą būtinąją informaciją, kuri būtų platesnės atskaitomybės sistemos dalis, kurią jos nustato pagal atitinkamą Sąjungos ar nacionalinę teisę ir kuri taip pat naudojama ne tik priežiūros, bet ir kitiems, pavyzdžiui, statistikos tikslams;
(10)
tam, kad ECB galėtų vykdyti savo uždavinius, būtina gauti finansinę informaciją iš mažiau svarbių prižiūrimų grupių, išskyrus tas, kurios rengia savo konsoliduotas ataskaitas pagal tarptautinius apskaitos standartus, priimtus pagal Reglamento (EB) Nr. 1606/2002 6 straipsnio 2 dalį. Todėl šiuo reglamentu turėtų būti nustatyta priežiūros finansinė informacija, kurią tokios grupės turi teikti NKI. Konkrečiai, turėtų būti nustatytos atitinkamos informacijos teikimo formos, dažnumas, ataskaitinės datos, pateikimo laikotarpiai ir terminai. Šiais reikalavimais turėtų būti siekiama užtikrinti, kad tokios prižiūrimos grupės teiktų bendrą būtinąjį informacijos rinkinį NKI, o ne nustatyti vienodus atskaitomybės reikalavimus;
(11)
pagal Reglamento (ES) Nr. 1024/2013 6 straipsnio 2 dalį ir Reglamento (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17) 21 straipsnį ECB ir NKI privalo keistis informacija. Nepažeidžiant ECB teisės tiesiogiai gauti kredito įstaigų pateiktą informaciją arba turėti galimybę nuolat tiesiogiai susipažinti su ta informacija, NKI turėtų konkrečiai pateikti ECB visą informaciją, reikalingą Reglamentu (ES) Nr. 1024/2013 ECB suteiktiems uždaviniams vykdyti;
(12)
pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 680/2014 2 straipsnio 3 dalį, įstaigoms gali būti leidžiama konsoliduotą priežiūros finansinę informaciją teikti atsižvelgiant į finansinius metus, kurie nesutampa su kalendoriniais metais. Šiuo reglamentu taip pat turėtų būti leista teikti šią informaciją atsižvelgiant į finansinius metus, kurie nesutampa su kalendoriniais metais;
(13)
dėl šio reglamento ECB surengė viešas konsultacijas ir išanalizavo galimas išlaidas bei naudą,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
I ANTRAŠTINĖ DALIS
DALYKAS IR APIBRĖŽTYS
1 straipsnis
Dalykas
1. Šiame reglamente nustatomi reikalavimai, taikomi priežiūros finansinei informacijai, kurią NKI-joms privalo teikti:
a)
svarbios prižiūrimos grupės, kurios priežiūros informacijos teikimui pagal Reglamento (EB) Nr. 575/2013 24 straipsnio 2 dalį taiko tarptautinius apskaitos standartus pagal Reglamentą (EB) Nr. 1606/2002, įskaitant jų pogrupius;
b)
svarbios prižiūrimos grupės, išskyrus nurodytas a punkte, kurioms taikomos Direktyva 86/635/EEB pagrįstos nacionalinės apskaitos sistemos, įskaitant jų pogrupius;
c)
svarbūs prižiūrimi subjektai, įskaitant filialus, kuriuos dalyvaujančioje valstybėje narėje įsteigia kredito įstaiga, įsteigta nedalyvaujančioje valstybėje narėje;
d)
svarbios prižiūrimos grupės - dėl patronuojamųjų įmonių, įsteigtų nedalyvaujančioje valstybėje narėje ar trečiojoje šalyje;
e)
mažiau svarbios prižiūrimos grupės, kurios priežiūros informacijos teikimui pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 24 straipsnio 2 dalį taiko tarptautinius apskaitos standartus pagal Reglamentą (EB) Nr. 1606/2002, įskaitant jų pogrupius;
f)
mažiau svarbios prižiūrimos grupės, išskyrus nurodytas e punkte, kurioms taikomos Direktyva 86/635/EEB pagrįstos nacionalinės apskaitos sistemos, įskaitant jų pogrupius;
g)
mažiau svarbūs prižiūrimi subjektai, įskaitant filialus, kuriuos dalyvaujančioje valstybėje narėje įsteigia kredito įstaiga, įsteigta nedalyvaujančioje valstybėje narėje.
2. 7 ir 14 straipsniams taikoma išimtis - prižiūrimi subjektai, kurie buvo individualiai atleisti nuo prudencinių reikalavimų taikymo pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 7 arba 10 straipsnį, neprivalo teikti priežiūros finansinės informacijos pagal šį reglamentą.
3. Jei kompetentingos institucijos, įskaitant ECB, reikalauja, kad įstaigų vykdytų įsipareigojimus, nustatytus Reglamento (ES) Nr. 575/2013 antroje - ketvirtoje ir šeštoje - aštuntoje dalyse ir Direktyvos 2013/36/ES VII antraštinėje dalyje konsoliduojant pogrupio lygmeniu pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 11 straipsnio 5 dalį, tos įstaigos privalo vykdyti šiame reglamente nustatytus reikalavimus konsoliduojant pogrupio lygmeniu.
4. NKI ir (arba) nacionaliniai centriniai bankai gali naudoti pagal šį reglamentą surinktus duomenis bet kuriems kitiems uždaviniams.
5. Šis reglamentas nedaro įtakos apskaitos standartams, kuriuos prižiūrimos grupės ir subjektai taiko savo konsoliduotose ataskaitose ar metinėse ataskaitose, ir nekeičia apskaitos standartų, taikomų priežiūros informacijos teikimui. Kadangi prižiūrimos grupės ir subjektai taiko skirtingus apskaitos standartus, reikėtų pateikti tik informaciją, susijusią su vertinimo taisyklėmis, įskaitant kredito rizikos nuostolių vertinimo metodus, numatytus atitinkamuose apskaitos standartuose ir kuriuos faktiškai taiko atitinkama prižiūrima grupė ar subjektas. Tuo tikslu prižiūrimoms grupėms ir subjektams, kurie taiko Direktyva 86/635/EEB pagrįstas nacionalines apskaitos sistemas, pateikiamos specialios informacijos teikimo formos. Tų formų duomenų vienetų, kurie atitinkamiems prižiūrimiems subjektams netaikomi, teikti neprivaloma.
6. Filialai, kuriuos dalyvaujančioje valstybėje narėje įsteigia kredito įstaiga, įsteigta nedalyvaujančioje valstybėje narėje, gali teikti pagal šį reglamentą reikalaujamą informaciją atitinkamai NKI per juos įsteigusią kredito įstaigą.
2 straipsnis
Apibrėžtys
Šiame reglamente taikomos Reglamente (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17) nurodytos terminų apibrėžtys, išskyrus atvejus, kai numatyta kitaip, kartu su šiomis apibrėžtimis:
(1) TAS ir TFAS- „tarptautiniai apskaitos standartai“ ir „tarptautiniai finansų apskaitos standartai“, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1606/2002 2 straipsnyje;
(2) patronuojamoji įmonė- patronuojamoji įmonė, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 4 straipsnio 1 dalies 16 punkte, kuri yra kredito įstaiga pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 4 straipsnio 1 dalies 1 punktą;
(3) pogrupis- grupė, kurios patronuojančioji įmonė pati nėra kitos toje pačioje dalyvaujančioje valstybėje narėje veiklos leidimą gavusios įstaigos arba toje pačioje dalyvaujančioje valstybėje narėje įsteigtos finansų kontroliuojančiosios bendrovės ar mišrios finansų kontroliuojančiosios bendrovės patronuojamoji įmonė;
(4) konsoliduojant- kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 4 straipsnio 1 dalies 48 punkte;
(5) konsoliduojant pogrupio lygmeniu- kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 4 straipsnio 1 dalies 49 punkte.
3 straipsnis
Prižiūrimo subjekto ar prižiūrimos grupės padėties pasikeitimas
1. Taikant šį reglamentą, prižiūrimas subjektas ar prižiūrima grupė priskiriami svarbiems praėjus 18 mėnesių nuo pranešimo apie Reglamento (ES) 468/2014 (ECB/2014/17) 45 straipsnio 1 dalyje nurodytą sprendimą. Toks subjektas ar grupė teikia informaciją pagal šio reglamento II antraštinę dalį kaip svarbus prižiūrimas subjektas ar svarbi prižiūrima grupe nuo pirmos ataskaitinės datos, einančios nuo tokio subjekto ar grupės priskyrimo svarbiems.
2. Taikant šį reglamentą, prižiūrimas subjektas ar prižiūrima grupė priskiriami mažiau svarbiems nuo pranešimo apie Reglamento (ES) 468/2014 (ECB/2014/17) 46 straipsnio 1 dalyje nurodytą sprendimą. Po to toks subjektas ar grupė informaciją teikti pradeda pagal šio reglamento III antraštinę dalį.
II ANTRAŠTINĖ DALIS
SVARBIOS PRIŽIŪRIMOS GRUPĖS IR SUBJEKTAI
I SKYRIUS
Svarbios prižiūrimos grupės
4 straipsnis
Svarbių prižiūrimų grupių, kurios taiko TFAS priežiūros informacijos teikimui pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 24 straipsnio 2 dalį, konsoliduotos informacijos teikimo forma ir dažnumas, ataskaitinės datos ir pateikimo datos
Pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 99 straipsnio 3 dalį, svarbios prižiūrimos grupės, kurios, teikdamos priežiūros informaciją pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 24 straipsnio 2 dalį, taiko TFAS pagal Reglamentą (EB) Nr. 1606/2002, teikia konsoliduotą priežiūros finansinę informaciją, kaip nustatyta Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 680/2014 2, 3 ir 10 straipsniuose. Jų pogrupiai, kurie, teikdami priežiūros informaciją, taiko TFAS pagal Reglamentą (EB) Nr. 1606/2002, taip pat teikia konsoliduotą priežiūros finansinę informaciją, kaip nustatyta Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 680/2014 2, 3 ir 10 straipsniuose.
5 straipsnis
Svarbių prižiūrimų grupių, kurios taiko Direktyva 86/635/EEB pagrįstas nacionalines apskaitos sistemas, konsoliduoto informacijos teikimo forma ir dažnumas, ataskaitinės datos ir pateikimo datos
Pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 99 straipsnio 6 dalį, svarbios prižiūrimos grupės, išskyrus nurodytas 4 straipsnyje, kurioms taikomos Direktyva 86/635/EEB pagrįstos nacionalinės apskaitos sistemos, įskaitant jų pogrupius, teikia konsoliduotą priežiūros finansinę informaciją, kaip nustatyta Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 680/2014 2, 3 ir 11 straipsniuose.
II SKYRIUS
Svarbūs prižiūrimi subjektai
6 straipsnis
Subjektų, nepriklausančių svarbiai prižiūrimai grupei, individualaus informacijos teikimo forma ir dažnumas
1. Svarbūs prižiūrimi subjektai, nepriklausantys svarbiai prižiūrimai grupei, taikančiai TFAS pagal Reglamentą (EB) Nr. 1606/2002, dėl to, kad jie rengia savo metines ataskaitas pagal jame nurodytus apskaitos standartus, arba dėl to, kad jie juos taiko priežiūros informacijos teikimui pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 24 straipsnio 2 dalį, individualiai teikia priežiūros finansinę informaciją atitinkamai NKI. Tai taikoma ir filialams, kuriuos dalyvaujančioje valstybėje narėje įsteigia kredito įstaiga, įsteigta nedalyvaujančioje valstybėje narėje.
2. 1 dalyje nurodytai priežiūros finansinei informacijai priskiriama Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 680/2014 9 straipsnyje nurodyta informacija; ji teikiama tame straipsnyje nurodytu dažnumu.
3. Svarbūs prižiūrimi subjektai, išskyrus nurodytus 1 dalyje, nepriklausantys svarbiai prižiūrimai grupei ir kuriems taikomos Direktyva 86/635/EEB pagrįstos nacionalinės apskaitos sistemos, įskaitant filialus, kuriuos dalyvaujančioje valstybėje narėje įsteigia kredito įstaiga, įsteigta nedalyvaujančioje valstybėje narėje, teikia priežiūros finansinę informaciją atitinkamai NKI.
4. 3 dalyje nurodytai priežiūros finansinei informacijai priskiriama Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 680/2014 11 straipsnyje nurodyta informacija; ji teikiama tame straipsnyje nurodytu dažnumu.
5. 2 ir 4 dalyse nurodytai informacijai priskiriama tik informacija, susijusi su:
a)
prižiūrimo subjekto pagal taikomus apskaitos standartus pripažįstamu turtu, įsipareigojimais, nuosavybe, pajamomis ir išlaidomis;
b)
nebalansinėmis pozicijomis ir veikla, kurią vykdo prižiūrimas subjektas;
c)
sandoriais, išskyrus nurodytus a ir b punktuose, kuriuos atlieka prižiūrimas subjektas;
d)
vertinimo taisyklėmis, įskaitant kredito rizikos nuostolių įvertinimo metodus, kurios galioja pagal taikomus apskaitos standartus ir kurias iš tiesų taiko prižiūrimas subjektas.
6. NKI gali rinkti 2 ir 4 dalyse nurodytą ECB teiktiną informaciją kaip dalį platesnės nacionalinės informacijos teikimo sistemos, kuri pagal atitinkamą Sąjungos ar nacionalinę teisę apima papildomą priežiūros finansinę informaciją ir kuri taip pat naudojama ne tik priežiūros, bet ir kitiems, pavyzdžiui, statistikos tikslams.
7 straipsnis
Subjektų, priklausančių svarbiai prižiūrimai grupei, individualaus informacijos teikimo forma ir dažnumas
1. Svarbūs prižiūrimi subjektai, taikantys TFAS pagal Reglamentą (EB) Nr. 1606/2002 dėl to, kad jie rengia savo metines ataskaitas pagal jame nurodytus apskaitos standartus ar dėl to, kad jie taiko TFAS teikdami priežiūros informaciją pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 24 straipsnio 2 dalį, ir priklausantys svarbiai prižiūrimai grupei, individualiai teikia priežiūros finansinę informaciją atitinkamai NKI. Tokie subjektai teikia priežiūros finansinę informaciją Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 680/2014 9 straipsnyje nurodytu dažnumu; ją sudaro I priede nurodyta bendra būtinoji informacija.
2. NKI teikia ECB visas papildomas NKI renkamas formas, nurodytas Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 680/2014 III priede. NKI iš anksto praneša ECB apie visas tokias papildomas formas, kurias jos ketina perduoti.
3. Svarbūs prižiūrimi subjektai, išskyrus nurodytus 1 dalyje, kuriems taikomos Direktyva 86/635/EEB pagrįstos nacionalinės apskaitos sistemos ir kurie priklauso svarbiai prižiūrimai grupei, teikia priežiūros finansinę informaciją atitinkamai NKI.
4. 3 dalyje nurodyta priežiūros finansinė informacija teikiama Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 680/2014 11 straipsnyje nurodytu dažnumu; ją sudaro I priede nurodyta bendra būtinoji informacija.
5. NKI teikia ECB visas papildomas NKI renkamas formas, nurodytas Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 680/2014 IV priede. NKI iš anksto praneša ECB apie visas tokias papildomas formas, kurias jos ketina perduoti.
6. 1, 2, 4 ir 5 dalyse nurodyta informacija teikiama kaip numatyta šio reglamento 6 straipsnio 5 dalyje.
7. NKI gali rinkti 1, 2, 4 ir 5 dalyse nurodytą ECB teiktiną informaciją kaip dalį platesnės nacionalinės informacijos teikimo sistemos, kuri pagal atitinkamą Sąjungos ar nacionalinę teisę apima papildomą priežiūros finansinę informaciją ir kuri taip pat naudojama ne tik priežiūros, bet ir kitiems, pavyzdžiui, statistikos tikslams.
8 straipsnis
Svarbių prižiūrimų subjektų ataskaitinės datos ir pateikimo datos
1. 6 ir 7 straipsniuose nurodytos informacijos, susijusios su svarbiais prižiūrimais subjektais, ataskaitinės datos:
a)
ketvirčio ataskaitos: kovo 31 d., birželio 30 d., rugsėjo 30 d. ir gruodžio 31 d.;
b)
pusmečio ataskaitos: birželio 30 d. ir gruodžio 31 d.;
c)
metinės ataskaitos: gruodžio 31 d.
2. Laikotarpio informacija pateikiama kumuliatyviai nuo pirmos kalendorinių metų dienos iki ataskaitinės datos.
3. 1 ir 2 dalims taikoma išimtis - jei svarbiems prižiūrimiems subjektams leidžiama rengti savo metines ataskaitas atsižvelgiant į finansinius metus, kurie nesutampa su kalendoriniais metais, NKI gali pakoreguoti ataskaitines datas iki finansinių metų pabaigos. Pakoreguotos ataskaitinės datos yra trys, šeši, devyni ir 12 mėnesių nuo finansinių metų pradžios. Laikotarpio informacija pateikiama kumuliatyviai nuo pirmos finansinių metų dienos iki ataskaitinės datos.
4. NKI pateikia ECB 6 ir 7 straipsniuose nurodytą informaciją, susijusią su svarbiais prižiūrimais subjektais, iki darbo dienos pabaigos šiomis pateikimo datomis:
a)
dėl svarbių prižiūrimų subjektų, nepriklausančių svarbiai prižiūrimai grupei - 40-ą darbo dieną po atitinkamos ataskaitinės datos;
b)
dėl svarbių prižiūrimų subjektų, priklausančių svarbiai prižiūrimai grupei - 55-ą darbo dieną po atitinkamos ataskaitinės datos.
5. NKI sprendžia, kada prižiūrimi subjektai privalo pateikti priežiūros finansinę informaciją, kad NKI galėtų laikytis šių terminų.
III SKYRIUS
Svarbių prižiūrimų grupių teikiama informacija apie patronuojamąsias įmones, įsteigtas nedalyvaujančioje valstybėje narėje arba trečiojoje šalyje
9 straipsnis
Svarbių prižiūrimų grupių informacijos apie patronuojamąsias įmones, įsteigtas nedalyvaujančioje valstybėje narėje ar trečiojoje šalyje, teikimo forma ir dažnumas
1. Patronuojančiosios įstaigos dalyvaujančioje valstybėje narėje ir įstaigos, kurias kontroliuoja patronuojančioji finansų kontroliuojančioji bendrovė ar patronuojančioji mišri finansų kontroliuojančioji bendrovė dalyvaujančioje valstybėje narėje užtikrina, kad priežiūros finansinė informacija, susijusi su patronuojamosiomis įmonėmis, įsteigtomis nedalyvaujančioje valstybėje narėje ar trečiojoje šalyje būtų individualiai teikiama atitinkamoms NKI taip:
a)
svarbių prižiūrimų grupių, kurios taiko TFAS pagal Reglamentą (EB) Nr. 1606/2002 dėl to, kad jos rengia savo metines ataskaitas pagal jame nurodytus apskaitos standartus ar dėl to, kad jos taiko TFAS teikdamos priežiūros informaciją pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 24 straipsnio 2 dalį aukščiausiu konsolidavimo lygiu dalyvaujančioje valstybėje narėje, priežiūros finansinė informacija apima II priedo 1 dalyje nurodytą informaciją ir teikiama Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 680/2014 9 straipsnyje nustatytu dažnumu;
b)
svarbių prižiūrimų grupių, išskyrus pirmiau nurodytus, kurioms taikomos Direktyva 86/635/EEB pagrįstos nacionalinės apskaitos sistemos aukščiausiu konsolidavimo lygiu dalyvaujančioje valstybėje narėje, priežiūros finansinė informacija apima II priedo 2 dalyje nurodytą informaciją ir teikiama Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 680/2014 11 straipsnyje nustatytu dažnumu.
2. 1 daliai taikoma išimtis - toje dalyje nurodytos patronuojančiosios įmonės neprivalo teikti finansinės informacijos, susijusios su patronuojamomis įmonėmis, kurių bendra turto vertė yra 3 mlrd. eurų ar mažiau. Tuo tikslu bendra turto vertė nustatoma pagal kriterijus, nustatytus Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17) IV dalies 3 antraštinėje dalyje.
3. Kai pagal Reglamento (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17) IV dalies 2 antraštinės dalies 3 skyrių atnaujinus prižiūrimų subjektų sąrašą paaiškėja, kad bendra patronuojamosios įmonės turto vertė viršija 3 mlrd. eurų, patronuojamoji įmonė įtraukiama į informaciją, pagal 3 dalį teikiamą pirmą ataskaitinę datą, praėjus 18 mėnesių po atnaujinto prižiūrimų subjektų sąrašo paskelbimo. Kai po tokio atnaujinimo paaiškėja, kad bendra patronuojamosios įmonės turto vertė yra 3 mlrd. eurų arba mažiau, patronuojančioji įmonė pradeda teikti informaciją pagal 2 dalį pirmą ataskaitinę datą, einančią po atnaujinto prižiūrimų subjektų sąrašo paskelbimo.
10 straipsnis
Svarbių prižiūrimų grupių informacijos apie patronuojamąsias įmones, įsteigtas nedalyvaujančioje valstybėje narėje ar trečiojoje šalyje, ataskaitinės datos ir pateikimo datos
1. 9 straipsnyje nurodyta informacija renkama tomis pačiomis ataskaitinėmis datomis, kaip ir priežiūros finansinė informacija, susijusi su svarbia prižiūrima grupe. Laikotarpio informacija pateikiama kumuliatyviai nuo pirmos finansinių metų, kuriais teikiama finansinė informacija, dienos iki ataskaitinės datos.
2. NKI pateikia ECB 9 straipsnyje nurodytą informaciją, susijusią su patronuojamosiomis įmonėmis, įsteigtomis nedalyvaujančioje valstybėje narėje ar trečiojoje šalyje, iki darbo dienos pabaigos 55-ą darbo dieną po atitinkamos ataskaitinės datos.
3. NKI sprendžia, kada prižiūrimi subjektai privalo pateikti priežiūros finansinę informaciją, kad NKI galėtų laikytis šio termino.
III ANTRAŠTINĖ DALIS
MAŽIAU SVARBIOS PRIŽIŪRIMOS GRUPĖS IR SUBJEKTAI
I SKYRIUS
Mažiau svarbios prižiūrimos grupės
11 straipsnis
Mažiau svarbių prižiūrimų grupių konsoliduoto informacijos teikimo forma ir dažnumas
1. Mažiau svarbios prižiūrimos grupės, priežiūros informacijos teikimui pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 24 straipsnio 2 dalį taikančios TFAS pagal Reglamentą (EB) Nr. 1606/2002, įskaitant jų pogrupius, teikia konsoliduotą priežiūros finansinę informaciją atitinkamai NKI.
2. 1 dalyje nurodyta priežiūros finansinė informacija teikiama Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 680/2014 9 straipsnyje nurodytu dažnumu; ją sudaro I priedo 1 dalyje nurodyta bendra būtinoji informacija.
3. NKI teikia ECB visas papildomas NKI renkamas formas, nurodytas Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 680/2014 III priede. NKI iš anksto praneša ECB apie visas tokias papildomas formas, kurias jos ketina perduoti.
4. Mažiau svarbios prižiūrimos grupės, išskyrus nurodytas 1 dalyje, kurioms taikomos Direktyva 86/635/EEB pagrįstos nacionalinės apskaitos sistemos, teikia priežiūros finansinę informaciją atitinkamai NKI. Tokia priežiūros finansinė informacija teikiama Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 680/2014 11 straipsnyje nurodytu dažnumu; ją sudaro I priedo 2 dalyje nurodyta bendra būtinoji informacija.
5. NKI teikia ECB visas papildomas NKI renkamas formas, nurodytas Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 680/2014 IV priede. NKI iš anksto praneša ECB apie visas tokias papildomas formas, kurias jos ketina perduoti.
6. 4-5 dalims taikoma išimtis - priežiūros finansinė informacija, susijusi su mažiau svarbiomis prižiūrimomis grupėmis, kurių bendra turto vertė yra 3 mlrd. eurų ar mažiau, apima III priede nustatytą informaciją (bendra būtinoji informacija), o ne šio straipsnio 4 dalyje nustatytą informaciją. Tuo tikslu bendra prižiūrimų grupių turto vertė - tai vertė, naudojama nustatyti, ar prižiūrimas subjektas yra svarbus, atsižvelgiant į jo dydį pagal Reglamento (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17) IV dalies III antraštinę dalį.
7. Kai pagal Reglamento (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17) IV dalies II antraštinės dalies 3 skyrių atnaujinus prižiūrimų subjektų sąrašą paaiškėja, kad bendra mažiau svarbios prižiūrimos grupės turto vertė viršija 3 mlrd. eurų, ta grupė pradeda teikti informaciją pagal 4 ir 5 dalis pirmą ataskaitinę datą, praėjus 18 mėnesių po atnaujinto prižiūrimų subjektų sąrašo paskelbimo. Kai po tokio atnaujinimo paaiškėja, kad bendra mažiau svarbios prižiūrimos grupės turto vertė yra 3 mlrd. eurų arba mažiau, ta grupė pradeda teikti informaciją pagal 6 dalį pirmą ataskaitinę datą, einančią po atnaujinto prižiūrimų subjektų sąrašo paskelbimo.
8. 2, 3, 4, 5 ir 6 dalyse nurodyta informacija teikiama kaip numatyta šio reglamento 6 straipsnio 5 dalyje.
9. NKI gali rinkti 2, 3, 4, 5 ir 6 dalyse nurodytą ECB teiktiną informaciją kaip dalį platesnės nacionalinės informacijos teikimo sistemos, kuri pagal atitinkamą Sąjungos ar nacionalinę teisę apima papildomą priežiūros finansinę informaciją ir kuri taip pat naudojama ne tik priežiūros, bet ir kitiems, pavyzdžiui, statistikos tikslams.
12 straipsnis
Mažiau svarbių prižiūrimų grupių ataskaitinės datos ir pateikimo datos
1. 11 straipsnyje nurodytos informacijos, susijusios su svarbiomis prižiūrimomis grupėmis, ataskaitinės datos:
a)
ketvirčio ataskaitos: kovo 31 d., birželio 30 d., rugsėjo 30 d. ir gruodžio 31 d.;
b)
pusmečio ataskaitos: birželio 30 d. ir gruodžio 31 d.;
c)
metinės ataskaitos: gruodžio 31 d.
2. Laikotarpio informacija pateikiama kumuliatyviai nuo pirmos kalendorinių metų dienos iki ataskaitinės datos.
3. 1 ir 2 dalims taikoma išimtis - jei mažiau svarbioms prižiūrimoms grupėms NKI leidžia teikti savo priežiūros finansinę informaciją atsižvelgiant į finansinius metus, kurie nesutampa su kalendoriniais metais, NKI gali pakoreguoti ataskaitines datas iki finansinių metų pabaigos. Pakoreguotos ataskaitinės datos yra trys, šeši, devyni ir 12 mėnesių nuo finansinių metų pradžios. Laikotarpio informacija pateikiama kumuliatyviai nuo pirmos finansinių metų dienos iki ataskaitinės datos.
4. NKI pateikia ECB 11 straipsnyje nurodytą informaciją iki darbo dienos pabaigos šiomis pateikimo dienomis:
a)
dėl mažiau svarbių prižiūrimų grupių, įskaitant pogrupius, kurios teikia konsoliduotą informaciją - 55-ą darbo dieną po atitinkamos ataskaitinės datos;
b)
dėl mažiau svarbių prižiūrimų grupių, kurios pagal 1 straipsnio 3 dalį teikia informaciją konsoliduojant pogrupio lygmeniu - 65-ą darbo dieną po atitinkamos ataskaitinės datos.
5. NKI sprendžia, kada prižiūrimi subjektai privalo pateikti priežiūros finansinę informaciją, kad NKI galėtų laikytis šių terminų.
II SKYRIUS
Mažiau svarbūs prižiūrimi subjektai
13 straipsnis
Mažiau svarbių prižiūrimų subjektų, kurie nepriklauso grupei, individualaus informacijos teikimo forma ir dažnumas
1. Mažiau svarbūs prižiūrimi subjektai, taikantys TFAS pagal Reglamentą (EB) Nr. 1606/2002 dėl to, kad jie rengia savo metines ataskaitas pagal jame nurodytus apskaitos standartus ar dėl to, kad jie taiko TFAS teikdami priežiūros informaciją pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 24 straipsnio 2 dalį, ir nepriklausantys prižiūrimai grupei, įskaitant filialus, kuriuos dalyvaujančioje valstybėje narėje įsteigia kredito įstaiga, įsteigta nedalyvaujančioje valstybėje narėje, individualiai teikia priežiūros finansinę informaciją atitinkamai NKI.
2. 1 dalyje nurodyta priežiūros finansinė informacija teikiama Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 680/2014 9 straipsnyje nurodytu dažnumu; ją sudaro I priedo I dalyje nurodyta bendra būtinoji informacija.
3. NKI teikia ECB visas papildomas NKI renkamas formas, nurodytas Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 680/2014 III priede. NKI iš anksto praneša ECB apie visas tokias papildomas formas, kurias jos ketina perduoti.
4. Mažiau svarbūs prižiūrimi subjektai, išskyrus nurodytus 1 dalyje, kuriems taikomos Direktyva 86/635/EEB pagrįstos nacionalinės apskaitos sistemos ir kurie nepriklauso prižiūrimai grupei, įskaitant filialus, kuriuos dalyvaujančioje valstybėje narėje įsteigia kredito įstaiga, įsteigta nedalyvaujančioje valstybėje narėje, teikia priežiūros finansinę informaciją atitinkamai NKI.
5. 4 dalyje nurodyta priežiūros finansinė informacija teikiama Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 680/2014 11 straipsnyje nurodytu dažnumu; ją sudaro I priedo 2 dalyje nurodyta bendra būtinoji informacija.
6. NKI teikia ECB visas papildomas NKI renkamas formas, nurodytas Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 680/2014 IV priede. NKI iš anksto praneša ECB apie visas tokias papildomas formas, kurias jos ketina perduoti.
7. 2, 3, 5 ir 6 dalims taikomos šios išimtys:
a)
priežiūros finansinė informacija, susijusi su mažiau svarbiomis prižiūrimomis kredito įstaigomis, kurių bendra turto vertė mažesnė nei 3 mlrd. eurų, apima III priede nurodytą informaciją (bendra būtinoji informacija), o ne 2, 3, 5 ar 6 dalyse nurodytą informaciją;
b)
į priežiūros finansinę informaciją neįtraukiama informacija apie filialą, kurį dalyvaujančioje valstybėje narėje įsteigia kredito įstaiga, įsteigta nedalyvaujančioje valstybėje narėje, jei bendra jo turto vertė yra mažesnė nei 3 mlrd. eurų.
8. Taikant 7 dalį bendra prižiūrimo subjekto turto vertė - tai vertė, naudojama nustatyti, ar prižiūrimas subjektas yra svarbus atsižvelgiant į jo dydį pagal Reglamento (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17) IV dalies III antraštinę dalį.
9. Kai pagal Reglamento (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17) IV dalies II antraštinės dalies 3 skyrių atnaujinus prižiūrimų subjektų sąrašą paaiškėja, kad bendra mažiau svarbaus prižiūrimo subjekto turto vertė viršija 3 mlrd. eurų, tas subjektas pradeda teikti informaciją pagal 2, 3, 5 ir 6 dalis pirmą ataskaitinę datą, praėjus 18 mėnesių po atnaujinto prižiūrimų subjektų sąrašo paskelbimo. Kai po tokio atnaujinimo paaiškėja, kad bendra mažiau svarbaus prižiūrimo subjekto turto vertė yra 3 mlrd. eurų arba mažiau, tas subjektas pradeda teikti informaciją pagal 7 dalį pirmą ataskaitinę datą, einančią po atnaujinto prižiūrimų subjektų sąrašo paskelbimo.
10. 2, 3, 5, 6 ir 7 dalyse nurodyta informacija teikiama kaip numatyta šio reglamento 6 straipsnio 5 dalyje.
11. NKI gali rinkti 2, 3, 5, 6 ir 7 dalyse nurodytą ECB teiktiną informaciją kaip dalį platesnės nacionalinės informacijos teikimo sistemos, kuri pagal atitinkamą Sąjungos ar nacionalinę teisę apima papildomą priežiūros finansinę informaciją ir kuri taip pat naudojama ne tik priežiūros, bet ir kitiems, pavyzdžiui, statistikos tikslams.
14 straipsnis
Subjektų, priklausančių mažiau svarbiai prižiūrimai grupei, individualaus informacijos teikimo forma ir dažnumas
1. Mažiau svarbūs prižiūrimi subjektai, taikantys TFAS pagal Reglamentą (EB) Nr. 1606/2002 dėl to, kad jie rengia savo metines ataskaitas pagal jame nurodytus apskaitos standartus ar dėl to, kad jie taiko TFAS teikdami priežiūros informaciją pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 24 straipsnio 2 dalį, ir priklausantys mažiau svarbiai prižiūrimai grupei, individualiai teikia priežiūros finansinę informaciją atitinkamai NKI.
2. 1 dalyje nurodyta priežiūros finansinė informacija teikiama Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 680/2014 9 straipsnyje nurodytu dažnumu; ją sudaro II priede nurodyta bendra būtinoji informacija.
3. NKI teikia ECB visas papildomas NKI renkamas formas, nurodytas Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 680/2014 III priede. NKI iš anksto praneša ECB apie visas tokias papildomas formas, kurias jos ketina perduoti.
4. Mažiau svarbūs prižiūrimi subjektai, išskyrus nurodytus 1 dalyje, kuriems taikomos Direktyva 86/635/EEB pagrįstos nacionalinės apskaitos sistemos ir kurie priklauso mažiau svarbiai prižiūrimai grupei, teikia priežiūros finansinę informaciją atitinkamai NKI.
5. 4 dalyje nurodyta priežiūros finansinė informacija teikiama Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 680/2014 11 straipsnyje nurodytu dažnumu; ją sudaro II priede nurodyta bendra būtinoji informacija.
6. NKI teikia ECB visas papildomas NKI renkamas formas, nurodytas Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 680/2014 IV priede. NKI iš anksto praneša ECB apie visas tokias papildomas formas, kurias jos ketina perduoti.
7. 2, 3, 5 ir 6 dalims taikoma išimtis - priežiūros finansinė informacija, susijusi su mažiau svarbiais prižiūrimais subjektais, kurių bendra turto vertė mažesnė nei 3 mlrd. eurų, apima III priede nustatytą informaciją. Tuo tikslu bendra prižiūrimo subjekto turto vertė - tai vertė, naudojama nustatyti, ar prižiūrimas subjektas yra svarbus atsižvelgiant į jo dydį pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17) IV dalies III antraštinę dalį.
8. Kai pagal Reglamento (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17) IV dalies II antraštinės dalies 3 skyrių atnaujinus prižiūrimų subjektų sąrašą paaiškėja, kad bendra mažiau svarbaus prižiūrimo subjekto turto vertė viršija 3 mlrd. eurų, tas subjektas pradeda teikti informaciją pagal 2, 3, 5 ir 6 dalis pirmą ataskaitinę datą, praėjus 18 mėnesių po atnaujinto prižiūrimų subjektų sąrašo paskelbimo. Kai po tokio atnaujinimo paaiškėja, kad bendra mažiau svarbaus prižiūrimo subjekto turto vertė yra 3 mlrd. eurų arba mažiau, tas subjektas pradeda teikti informaciją pagal 7 dalį pirmą ataskaitinę datą, einančią po atnaujinto prižiūrimų subjektų sąrašo paskelbimo.
9. 2, 3, 5, 6 ir 7 dalyse nurodyta informacija teikiama kaip numatyta šio reglamento 6 straipsnio 5 dalyje.
10. NKI gali rinkti 2, 3, 5, 6 ir 7 dalyse nurodytą ECB teiktiną informaciją kaip dalį platesnės nacionalinės informacijos teikimo sistemos, kuri pagal atitinkamą Sąjungos ar nacionalinę teisę apima papildomą priežiūros finansinę informaciją, ir kuri taip pat naudojama ne tik priežiūros, bet ir kitiems, pavyzdžiui, statistikos tikslams.
15 straipsnis
Mažiau svarbių prižiūrimų subjektų ataskaitinės datos ir pateikimo datos
1. 13 ir 14 straipsniuose nurodytos informacijos, susijusios su svarbiais prižiūrimais subjektais, ataskaitinės datos:
a)
ketvirčio ataskaitos: kovo 31 d., birželio 30 d., rugsėjo 30 d. ir gruodžio 31 d.;
b)
pusmečio ataskaitos: birželio 30 d. ir gruodžio 31 d.;
c)
metinės ataskaitos: gruodžio 31 d.
2. Laikotarpio informacija pateikiama kumuliatyviai nuo pirmos kalendorinių metų dienos iki ataskaitinės datos.
3. 1 ir 2 dalims taikoma išimtis - jei mažiau svarbiems prižiūrimiems subjektams NKI leidžia teikti savo priežiūros finansinę informaciją atsižvelgiant į finansinius metus, kurie nesutampa su kalendoriniais metais, NKI gali pakoreguoti ataskaitines datas iki finansinių metų pabaigos. Pakoreguotos ataskaitinės datos - trys, šeši, devyni ir 12 mėnesių nuo finansinių metų pradžios. Laikotarpio duomenys pateikiami kumuliatyviai nuo pirmos finansinių metų dienos iki ataskaitinės datos.
4. NKI pateikia ECB 13 ir 14 straipsniuose nurodytą priežiūros finansinę informaciją, susijusią su mažiau reikšmingais subjektais, iki darbo dienos pabaigos šiomis pateikimo dienomis:
a)
susijusią su mažiau svarbiais prižiūrimais subjektais, nepriklausančiais prižiūrimai grupei - 55-ą darbo dieną po atitinkamos ataskaitinės datos;
b)
susijusią su mažiau svarbiais prižiūrimais subjektais, priklausančiais mažiau svarbiai prižiūrimai grupei - 65-ą darbo dieną po atitinkamos ataskaitinės datos.
5. NKI sprendžia, kada prižiūrimi subjektai privalo pateikti priežiūros finansinę informaciją kad NKI galėtų laikytis šių terminų.
IV ANTRAŠTINĖ DALIS
DUOMENŲ KOKYBĖ IR IT KALBA
16 straipsnis
Duomenų kokybės patikrinimai
NKI prižiūri ir užtikrina ECB teikiamos informacijos kokybę ir patikimumą. Tuo tikslu NKI laikosi Sprendimo ECB/2014/29 4 ir 5 straipsniuose nurodytų reikalavimų.
17 straipsnis
IT kalba, kuria nacionalinės kompetentingos institucijos perduoda informaciją ECB
Siekiant, kad Įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 680/2014 nurodytais duomenimis būtų keičiamasi vienodu techniniu formatu, NKI šiame reglamente nurodytą informaciją teikia naudodamos išplėstinės verslo ataskaitų kalbos (angl. k. eXtensible Business Reporting Language) taksonomiją. Tuo tikslu NKI laikosi Sprendimo ECB/2014/29 6 straipsnyje nurodytų reikalavimų.
V ANTRAŠTINĖ DALIS
PEREINAMOJO LAIKOTARPIO IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
18 straipsnis
Pirmojo informacijos teikimo ataskaitinės datos
1. Nuo 2015 m. gruodžio 31 d. ataskaitinės datos pagal šį reglamentą pirmą kartą teikiama priežiūros finansinė informacija, susijusi su:
a)
svarbiomis prižiūrimomis grupėmis;
b)
svarbiais prižiūrimais subjektais, nepriklausančiais prižiūrimai grupei.
2. Nuo 2016 m. birželio 30 d. ataskaitinės datos pagal šį reglamentą pirmą kartą teikiama priežiūros finansinė informacija, susijusi su:
a)
svarbiais prižiūrimais subjektais, priklausančiais prižiūrimai grupei;
b)
svarbių prižiūrimų grupių patronuojamosiomis įmonėmis, įsteigtomis nedalyvaujančioje valstybėje narėje ar trečiojoje šalyje.
3. Nuo 2017 m. birželio 30 d. ataskaitinės datos pagal šį reglamentą pirmą kartą teikiama priežiūros finansinė informacija, susijusi su:
a)
mažiau svarbiomis prižiūrimomis grupėmis;
b)
mažiau svarbiais prižiūrimais subjektais.
19 straipsnis
Pereinamojo laikotarpio nuostatos
NKI priimti sprendimai, susiję su svarbių prižiūrimų grupių ir subjektų vykdomu priežiūros finansinės informacijos, patenkančios į šio reglamento taikymo sritį, teikimu lieka galioti visoms ataskaitinėms datoms iki 18 straipsnyje nurodytų pirmojo informacijos teikimo ataskaitinių datų.
20 straipsnis
Baigiamoji nuostata
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas pagal Sutartis privalomas visas ir tiesiogiai taikomas valstybėse narėse.
Priimta Frankfurte prie Maino 2015 m. kovo 17 d.