PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 9. prosince 2014,
kterým se mění prováděcí rozhodnutí 2013/463/EU, kterým se schvaluje makroekonomický ozdravný program pro Kypr
(2014/919/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 472/2013 ze dne 21. května 2013 o posílení hospodářského a rozpočtového dohledu nad členskými státy eurozóny, jejichž finanční stabilita je postižena či ohrožena závažnými obtížemi (1), a zejména na čl. 7 odst. 2 a 5 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (EU) č. 472/2013 se vztahuje na členské státy, které jsou v době jeho vstupu v platnost již příjemci finanční pomoci, včetně pomoci z Evropského mechanismu stability (ESM).
(2)
Nařízení (EU) č. 472/2013 stanoví pravidla schválení makroekonomického ozdravného programu pro členské státy, které jsou příjemci finanční pomoci. Tato pravidla musí odpovídat ustanovením Smlouvy o zřízení Evropského mechanismu stability.
(3)
Na žádost Kypru ze dne 25. června 2012 o finanční pomoc z ESM Rada dne 25. dubna 2013 rozhodnutím 2013/236/EU (2) stanovila, že Kypr má důsledně provádět makroekonomický ozdravný program.
(4)
Dne 24. dubna 2013 Rada guvernérů ESM rozhodla poskytnout v zásadě stabilizační podporu pro Kypr a schválila memorandum o porozumění o zvláštních podmínkách hospodářské politiky a jeho podpis Komisí jménem ESM.
(5)
V souladu s čl. 1 odst. 2 rozhodnutí 2013/236/EU provedla Komise ve spolupráci s Evropskou centrální bankou (ECB) a tam, kde je to vhodné, i Mezinárodním měnovým fondem (MMF) pátý přezkum za účelem posouzení pokroku dosaženého při provádění dohodnutých opatření, jakož i jejich účinnosti a hospodářského a sociálního dopadu. V důsledku tohoto přezkumu byl stávající makroekonomický ozdravný program upraven s ohledem na opatření kyperských úřadů přijatá do druhého čtvrtletí roku 2014.
(6)
Po vstupu nařízení (EU) č. 472/2013 v platnost byl přijat makroekonomický ozdravný program ve formě prováděcího rozhodnutí Rady. Z důvodu právní jasnosti a právní jistoty byl program opětovně přijat na základě čl. 7 odst. 2 nařízení (EU) č. 472/2013. Podstata programu zůstala stejná jako u programu, který byl schválen rozhodnutím 2013/236/EU, ale zahrnuje rovněž i výsledky přezkumu provedeného v souladu s čl. 1 odst. 2 rozhodnutí 2013/236/EU. Zároveň bylo zrušeno rozhodnutí Rady 2013/236/EU.
(7)
Prováděcí rozhodnutí Rady 2013/463/EU (3) již bylo změněno prováděcím rozhodnutím Rady 2014/169/EU (4). S ohledem na nejnovější vývoj by mělo být opět změněno.
(8)
Komise ve spolupráci s ECB a MMF provedla pátý přezkum za účelem posouzení pokroku dosaženého při provádění dohodnutých opatření, jakož i jejich účinnosti a hospodářského a sociálního dopadu. V důsledku toho by měly být provedeny změny v oblastech týkajících se reformy finančního sektoru, fiskální politiky a strukturálních reforem, a to zejména pokud jde o: i) vypracování aktualizovaného plánu pro postupné uvolňování vnějších omezení, u nějž se kyperské orgány zavázaly, že ho zahájí až po úspěšném dokončení komplexního posouzení a hladkého přechodu na jednotný mechanismus dohledu; ii) další opatření k posílení řízení úvěrů v selhání ze strany bank; iii) požadavek na ukončení následného opatření v souvislosti s auditem jednotlivých finančních institucí v roce 2013 a případné uložení sankcí a zveřejnění konečného rozhodnutí; iv) stanovení dalších opatření ke zlepšení operativní kapacity skupiny družstevních úvěrových institucí; v) přijetí nového komplexního rámce Radou ministrů, který stanoví vhodné postupy pro řešení platební neschopnosti podniků a fyzických osob, jakož i změny právního rámce zabavování nemovitostí zatížených hypotékou pro nesplácení hypotéčního úvěru, které přijala dolní komora kyperského parlamentu (jedná se o dvě dříve přijatá opatření), s podrobnými údaji o požadovaných prvcích těchto dvou nových rámců; vi) úpravu cílové hodnoty primárního fiskálního schodku v roce 2014 na nejvýše 210 milionů EUR (1,3 % HDP), aby byl zohledněn fiskální výsledek v první polovině roku 2014, předložení návrhu k zajištění daňové neutrality reformy systému sociálního zabezpečení a dosažení cílové hodnoty fiskálního schodku na rok 2015, zatímco cíl primárního přebytku pro rok 2017 byl za účelem hladkého provedení fiskální korekce v období 2017-2018 upraven směrem dolů na 2,5 % HDP; vii) stanovení dalších kroků pro realizaci procesu privatizace Kyperské správy přístavů (Cyprus Ports Authority) a Kyperského úřadu pro elektřinu (Electricity Authority of Cyprus); viii) jmenování nových komisařů a dvou asistentů komisaře v rámci nového daňového útvaru, vytvoření společné databáze daňových poplatníků a přijetí nezbytných právních předpisů, aby se zajistil výkon rozšířených pravomocí v oblasti výběru daní; ix) reformu zdanění nemovitostí, která má být provedena v roce 2015; x) zahrnutí dalších požadavků pro urychlení vydání dokladů o vlastnickém právu v oblasti regulace trhu s nemovitostmi; xi) vypracování návrhu akčního plánu pro řešení nevyřízených soudních případů, podrobné statistické údaje o nevyřízených soudních případech a o délce řízení, jakož i zřízení správního soudu; xii) posouzení článků stávajícího zákona o Kyperské organizaci cestovního ruchu, které mohou narušovat hospodářskou soutěž; a xiii) předběžné posouzení technického a ekonomického potenciálu pro další zvýšení výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů energie a nákladové ceny různých druhů obnovitelných zdrojů v porovnání s konvenčními zdroji primární energie spolu se začleněním opatření pro zlepšení kapacity a nezávislosti Kyperského energetického regulačního úřadu (CERA).
(9)
V průběhu provádění komplexního balíčku politických opatření pro Kypr by Komise měla poskytovat další politické poradenství a odbornou pomoc v konkrétních oblastech. Členský stát podléhající makroekonomickému ozdravnému programu, který se potýká s nedostatečnou správní kapacitou, má o technickou pomoc požádat Komisi, která může pro tento účel ustavit skupiny odborníků.
(10)
Kyperské orgány by si měly při přípravě, provádění, sledování a hodnocení makroekonomického ozdravného programu vyžádat v souladu se stávajícími vnitrostátními pravidly a zvyklostmi stanoviska sociálních partnerů a organizací občanské společnosti,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Článek 2 prováděcího rozhodnutí 2013/463/EU se mění takto:
1)
Odstavec 5 se nahrazuje tímto:
„5. Ve snaze ozdravit svůj finanční sektor bude Kypr nadále pokračovat v restrukturalizaci bankovního sektoru a sektoru družstevních úvěrových institucí, bude pokračovat v posilování dohledu a regulace v souvislosti s probíhajícím přechodem na jednotný mechanismus dohledu, provede reformu rámce pro restrukturalizaci dluhu a postupně zruší omezující opatření v souladu se svým plánem a současně zajistí finanční stabilitu.
Program stanoví tato opatření a výstupy:
a)
zajištění bedlivého sledování stavu likvidity v bankovním sektoru. Bedlivě jsou sledována dočasná omezení volného toku kapitálu (jako například omezení výběrů hotovosti, plateb a převodů). Postupné uvolňování vnějších omezujících opatření musí být v souladu se stabilitou finančního sektoru a zachovávat dostatečné rezervy likvidity. Kyperská centrální banka (CBC) bude kontrolovat na místě, jak jsou omezení uplatňována, a v případě potřeby přijme vhodná opatření v oblasti dohledu. Další liberalizaci vnějších omezujících opatření zváží kyperské orgány až po úspěšném dokončení komplexního posouzení a hladkém přechodu na jednotný mechanismus dohledu. Cílem je, aby tyto kontroly zůstaly zachovány jen po dobu nezbytně nutnou k tomu, aby byla omezena vážná rizika pro stabilitu finančního systému. Po dokončení komplexního posouzení bude aktualizován a zveřejněn plán postupného uvolňování omezujících opatření. Plány v oblasti financování a kapitálu domácích bank, které jsou závislé na financování centrální bankou nebo na státní podpoře, musí realisticky odrážet očekávané snižování pákového efektu v bankovním sektoru a omezovat závislost na úvěrech od centrálních bank, aniž by došlo k nucenému prodeji aktiv a zamrznutí úvěrového trhu;
b)
úprava minimálních kapitálových požadavků při zohlednění parametrů posouzení rozvah a zátěžového testu pro celou Unii;
c)
zajištění toho, že plány na restrukturalizaci budou před poskytnutím jakékoli státní podpory formálně schváleny podle pravidel pro poskytování státní podpory. Banky s nedostatkem kapitálu mohou za předpokladu, že ostatní opatření nejsou dostatečná, požádat o podporu na rekapitalizaci od státu v souladu s postupy pro státní podporu. Banky s plány restrukturalizace budou podávat zprávy o pokroku při jejich provádění;
d)
zajištění toho, že bude vytvořen a zprovozněn úvěrový rejstřík;
e)
zohlednění přechodu na jednotný mechanismus dohledu, zajištění plného provedení regulačního rámce, pokud jde o poskytování půjček, znehodnocení aktiv a tvorbu rezerv;
f)
zavedení povinných požadavků na zveřejňování, aby bylo zajištěno, že banky pravidelně sdělují kyperským orgánům a trhům, jak pokračuje restrukturalizace jejich činnosti;
g)
zajištění revize směrnice o správě a řízení bank, která stanoví, mimo jiné, vztahy mezi bankovními odděleními vnitřního auditu a orgány bankovního dohledu;
h)
posílení správy a řízení bank, včetně zákazu poskytování úvěrů nezávislým členům správní rady nebo osobám, které jsou s nimi spojeny;
i)
zajištění potřebného počtu zaměstnanců a změn v souvislosti s novou odpovědností přijatou Kyperskou centrální bankou, včetně zajištění oddělení výkonu funkce řešení krize a funkce dohledu, provedení jednotného souboru pravidel ve vnitrostátním právu, včetně směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/59/EU (5) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/49/EU (6);
j)
posílení řízení úvěrů v selhání při zohlednění vývoje a harmonogramu jednotného mechanismus dohledu. To zahrnuje především: revizi kodexu chování a politik a postupů v oblasti správy bankovních nedoplatků; sledování cílů restrukturalizace stanovených Kyperskou centrální bankou; opatření, která umožní poskytovatelům úvěrů získávat přiměřené finanční informace o finanční situaci příjemců úvěrů a podat návrh na, domoci se a uskutečnit obstavení finančního majetku a výnosů příjemců úvěrů, kteří nesplácejí své závazky; opatření, která umožní a usnadní převod stávajících jednotlivých úvěrů jejich poskytovateli na třetí strany, spolu se všemi kolaterály a jistotami, bez nutnosti získání souhlasu příjemce úvěru;
k)
zmírnění omezení pro zabavování kolaterálu. To bude zahrnovat též přípravu právních předpisů na základě rámce pro komplexní reformu ke stanovení vhodných postupů pro řešení platební neschopnosti podniků a fyzických osob, jakož i k zajištění hladkého a účinného fungování přepracovaných rámcových podmínek pro zabavování nemovitostí a insolvenční řízení. Po reformě nového právního rámce pro restrukturalizaci dluhu soukromého sektoru bude tento rámec přezkoumán a podle potřeby budou vymezena další opatření;
l)
sladění regulace družstevních úvěrových institucí a dohledu nad nimi s podmínkami platnými pro komerční banky;
m)
zajištění, aby skupina družstevních úvěrových institucí zajistila včasné a úplné provedení dohodnutého plánu restrukturalizace a přijala další opatření ke zlepšení své operativní kapacity, zejména v oblastech správy nedoplatků, manažerského informačního systému, správy a řídicí kapacity;
n)
další posílení rámce proti praní peněz a provádění akčního plánu zajišťujícího uplatňování lepších postupů, pokud jde o hloubkové prověřování klienta a transparentnost subjektů, a to v souladu s osvědčenými postupy.
2)
V odstavci 8 se písmeno e) nahrazuje tímto:
„e)
přijetí zákona k dosažení solidního systému správy a řízení státních a polostátních podniků a provedení plánu privatizace, což pomůže zlepšit hospodářskou výkonnost a obnovit udržitelnost dluhu;“
.
3)
Odstavec 13 se nahrazuje tímto:
„13. Musí se zvýšit rychlost práce soudů a nevyřízené soudní případy musí být vyřešeny do konce programu. Kypr přijme iniciativy na posílení konkurenceschopnosti svého odvětví cestovního ruchu provedením konkrétního akčního plánu, který povede k dosažení kvantifikovaných cílů obsažených mimo jiné v revidované strategii cestovního ruchu na období 2011-2015, a změnou zákona o Kyperské organizaci cestovního ruchu, zejména článků, které mohou narušovat hospodářskou soutěž v odvětví cestovního ruchu. Kypr provede strategii pro leteckou politiku vedoucí k přizpůsobení vnější politiky Kypru v oblasti letectví, přičemž zohlední vnější politiku EU v oblasti letectví a dohody EU v oblasti letecké dopravy a zároveň zajistí dostatečnou leteckou dostupnost.“
4)
V odstavci 14 se písmeno b) nahrazuje tímto:
„b)
komplexní nástin regulačního režimu a organizace trhu pro restrukturalizované odvětví energetiky a plynu, včetně předběžného posouzení potenciálu pro zvýšení výroby elektřiny využitím obnovitelných zdrojů energie; a“
.
5)
Odstavec 16 se nahrazuje tímto:
„16. Při tvorbě komplexní a soudržné strategie růstu zohlední Kypr tuto strategii, čímž posílí probíhající reformu veřejné správy, reformu správy veřejných financí, další závazky v kyperském makroekonomickém ozdravném programu a příslušné iniciativy Unie, přičemž zohlední dohodu o partnerství pro provádění evropských strukturálních a investičních fondů. Strategie růstu bude vypracována, koordinována a prosazována prostřednictvím jediného orgánu, který bude vytvořen z již zřízené pracovní skupiny pro růst a bude zakotven ve vnitrostátním institucionálním rámci.“
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Kyperské republice.
V Bruselu dne 9. prosince 2014.
TARYBOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS
2014 m. gruodžio 9 d.
kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprenimas 2013/463/ES dėl Kiprui skirtos makroekonominio koregavimo programos patvirtinimo
(2014/919/ES)
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 472/2013 dėl euro zonos valstybių narių, kurios turi didelių finansinio stabilumo sunkumų arba kurioms tokie sunkumai gresia, ekonominės ir biudžeto priežiūros griežtinimo (1), ypač į jo 7 straipsnio 2 ir 5 dalis,
atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
kadangi:
(1)
Reglamentas (ES) Nr. 472/2013 taikomas valstybėms narėms, kurios jo įsigaliojimo metu jau gauna finansinę pagalbą, įskaitant pagalbą per Europos stabilumo mechanizmą (ESM);
(2)
Reglamentu (ES) Nr. 472/2013 nustatytos valstybėms narėms, kurios gauna finansinę pagalbą, skirtos makroekonominio koregavimo programos patvirtinimo taisyklės. Tos taisyklės turi atitikti Europos stabilumo mechanizmo (ESM) steigimo sutarties nuostatas;
(3)
atsižvelgdama į 2012 m. birželio 25 d. Kipro prašymą dėl finansinės pagalbos per ESM, 2013 m. balandžio 25 d. Tarybos sprendimu 2013/236/ES (2) Taryba nusprendė, kad Kipras turi tiksliai įgyvendinti makroekonominio koregavimo programą;
(4)
2013 m. balandžio 24 d. ESM Valdytojų taryba iš principo nusprendė suteikti Kiprui stabilumo paramą, patvirtino Susitarimo memorandumą dėl specialių ekonominės politikos sąlygų ir leido Komisijai jį pasirašyti ESM vardu;
(5)
pagal Sprendimo 2013/236/ES 1 straipsnio 2 dalį Komisija kartu su Europos Centriniu Banku (ECB) ir prireikus su Tarptautiniu valiutos fondu (TVF) atliko penktą peržiūrą, siekdama įvertinti pažangą įgyvendinant sutartas priemones, taip pat šių priemonių veiksmingumą ir ekonominį bei socialinį poveikį. Atsižvelgiant į šią peržiūrą ir veiksmus, kurių Kipro valdžios institucijos ėmėsi iki 2014 m. antro ketvirčio pabaigos, esama makroekonominio koregavimo programa buvo atnaujinta;
(6)
įsigaliojus Reglamentui (ES) Nr. 472/2013, makroekonominio koregavimo programa priimta kaip Tarybos įgyvendinimo sprendimas. Remiantis Reglamento (ES) Nr. 472/2013 7 straipsnio 2 dalimi teisinio aiškumo ir teisinio tikrumo sumetimais programa buvo priimta iš naujo. Programos esmė liko identiška Sprendimu 2013/236/ES patvirtintos programos esmei, bet į ją įtraukti ir peržiūros, atliktos pagal Sprendimo 2013/236/ES 1 straipsnio 2 dalį, rezultatai. Kartu buvo panaikintas Tarybos sprendimas 2013/236/ES;
(7)
Tarybos įgyvendinimo sprendimas 2013/463/ES (3) jau iš dalies pakeistas Tarybos įgyvendinimo sprendimu 2014/169/ES (4). Atsižvelgiant į naujausius pokyčius, jį reikia vėl iš dalies pakeisti;
(8)
Komisija kartu su ECB ir TVF atliko penktą peržiūrą, siekdama įvertinti pažangą įgyvendinant sutartas priemones, taip pat tų priemonių veiksmingumą ir ekonominį bei socialinį poveikį. Dėl to reikėtų pokyčių finansų sektoriaus reformos, fiskalinės politikos ir struktūrinių reformų srityse, visų pirma, kiek tai susiję su: i) laipsniško išorės apribojimų švelninimo plano, kurį valdžios institucijos įsipareigoja pradėti tik tada, kai bus sėkmingai užbaigtas išsamus vertinimas ir sklandžiai pereita prie bendro priežiūros mechanizmo (BPM), atnaujinimu; ii) papildomomis priemonėmis, kuriomis siekiama sustiprinti bankų vykdomą neveiksnių paskolų valdymą; iii) reikalavimu užbaigti tolesnius veiksmus po 2013 m. atskirų finansų įstaigų audito, prireikus nustatyti sankcijas ir viešai paskelbti galutinį sprendimą; iv) nuostata priimti papildomas priemones, kuriomis būtų gerinamas bendradarbiavimo grupės veiklos pajėgumas; v) nauja išsamia sistema, kurią priims Ministrų Taryba ir kuria bus nustatytos tinkamos įmonių ir fizinių asmenų nemokumo procedūros, ir teisės aktų sistemos pakeitimais, susijusiais su įkeisto turto nuosavybės teisės netekimu, kuriuos priims Atstovų Rūmai, (tai yra du ankstesni veiksmai) ir kartu detaliai nustatytomis tų dviejų naujų sistemų reikiamų elementų dalimis; vi) 2014 m. pirminio fiskalinio deficito tikslo, kuris bus sumažintas iki ne daugiau kaip 210 mln. EUR (1,3 % BVP), siekiant atsižvelgti į fiskalinius rezultatus per 2014 m. pirmąjį pusmetį, peržiūra, pasiūlymu, kuriuo bus užtikrinamas paramos sistemos reformos fiskalinis neutralumas, ir 2015 m. fiskalinio deficito tikslu, kai 2017 m. pirminio pertekliaus tikslas buvo sumažintas iki 2,5 % BVP, kad fiskalinis koregavimas 2017-2018 m. būtų sklandesnis; vii) papildomų priemonių nustatymu Kipro uostų administracijai ir Kipro elektros energijos administracijai vykdant privatizavimą; viii) naujojo mokesčių departamento naujo komisijos nario ir dviejų jo padėjėjų paskyrimu, bendros mokesčių mokėtojų bazės sukūrimu ir reikiamų teisės aktų priėmimu, kad sustiprinti mokesčių surinkimo įgaliojimai būtų vykdomi praktiškai; ix) nekilnojamojo turto apmokestinimo reforma, kuri turi būti įgyvendinta 2015 m.; x) papildomų reikalavimų įtraukimu būsto rinkos srityje siekiant paspartinti nuosavybės dokumentų išdavimą; xi) veiksmų plano projekto pateikimu dėl bylų nagrinėjimo vėlavimo pašalinimo, išsamios vėlavimo statistikos ir bylų nagrinėjimo trukmės, taip pat administracinio teismo įsteigimo; xii) galiojančio Kipro turizmo organizacijos įstatymo straipsnių, kurie gali trukdyti konkurencijai, vertinimu ir xiii) preliminariu techninio ir ekonominio potencialo toliau didinti elektros energijos gamybą iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir įvairių atsinaujinančiųjų energijos išteklių, palyginti su tradiciniais pirminės energijos ištekliais, grynosios kainos vertinimu kartu įtraukiant priemones, kuriomis didinamas Kipro energetikos reguliavimo institucijos pajėgumas ir nepriklausomybė;
(9)
per visą Kipro visapusiškų politikos priemonių paketo įgyvendinimo laikotarpį Komisija turėtų teikti papildomas politines rekomendacijas ir techninę pagalbą konkrečiose srityse. Jei valstybė narė, kuriai taikoma makroekonominio koregavimo programa, turi nepakankamai administracinių pajėgumų, ji turi kreiptis techninės pagalbos į Komisiją, kuri tuo tikslu gali sudaryti ekspertų grupes;
(10)
laikydamosi galiojančių nacionalinių taisyklių ir tvarkos, Kipro valdžios institucijos turėtų prašyti socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės organizacijų nuomonės rengiant, įgyvendinant, stebint ir vertinant makroekonominio koregavimo programą,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Įgyvendinimo sprendimo 2013/463/ES 2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:
1)
5 dalis pakeičiama taip:
„5. Siekdamas atkurti savo finansų sektoriaus patikimumą, Kipras toliau įgyvendina bankų ir kooperacinių kredito įstaigų sektorių restruktūrizavimą, toliau stiprina priežiūrą ir reguliavimą, vykstant perėjimui prie BPM, vykdo skolos restruktūrizavimo sistemos reformą ir laipsniškai naikina ribojamąsias priemones pagal savo veiksmų planą, kartu apsaugodamas finansinį stabilumą.
Programoje numatomos šios priemonės ir rezultatai:
a)
užtikrinti, kad būtų atidžiai stebimos bankų sektoriaus likvidumo sąlygos. Atidžiai stebimi laikini laisvo kapitalo judėjimo apribojimai (be kita ko, grynųjų pinigų išėmimo, mokėjimų ir pervedimų apribojimai). Laipsniškas išorės ribojamųjų priemonių švelninimas suderinamas su finansų sektoriaus stabilumu ir išsaugo pakankamas likvidumo atsargas. Kipro centrinis bankas surengs apribojimų įgyvendinimo patikras vietoje ir imsis tinkamų priežiūros veiksmų, kai reikia. Tolesnį išorės ribojamųjų priemonių liberalizavimą valdžios institucijos svarstys tik tada, kai bus sėkmingai užbaigtas išsamus vertinimas ir sklandžiai pereita prie BPM. Siekiama kontrolę taikyti tik tiek laiko, kiek iš tiesų reikia, kad būtų sumažinta rimta grėsmė finansų sistemos stabilumui. Gavus išsamaus vertinimo rezultatus bus atnaujintas ir paskelbtas laipsniško išorės ribojamųjų priemonių švelninimo veiksmų planas. Nuo centrinio banko finansavimo arba valstybės pagalbos priklausančių šalies bankų finansavimas ir kapitalo planai turi realiai atspindėti numatytą bankų sektoriaus finansinio įsiskolinimo mažinimą, taip pat turėtų būti mažinama priklausomybė nuo skolinimosi iš centrinių bankų, išvengiant skubaus turto išpardavimo ir kreditų krizės;
b)
pritaikyti minimalius kapitalo reikalavimus, atsižvelgiant į balanso įvertinimo ir visos Sąjungos mastu vykdomo testavimo nepalankiausiomis sąlygomis parametrus;
c)
užtikrinti, kad prieš suteikiant bet kokią valstybės pagalbą, visi restruktūrizavimo planai būtų oficialiai tvirtinami pagal valstybės pagalbos taisykles. Bankai, patiriantys kapitalo stygių, gali, jei kitų priemonių nepakanka, prašyti valstybės rekapitalizavimo pagalbos pagal valstybės pagalbos procedūras. Bankai, vykdantys restruktūrizavimo planus, teikia ataskaitas apie šių planų įgyvendinimo pažangą;
d)
užtikrinti, kad būtų sukurtas ir veiktų kreditų registras;
e)
atsižvelgiant į perėjimą prie BPM, užtikrinti visišką reglamentavimo sistemos, susijusios su paskolų suteikimu, turto vertės sumažėjimu bei atidėjiniais, įgyvendinimą;
f)
įvesti privalomo informacijos atskleidimo reikalavimus siekiant užtikrinti, kad bankai reguliariai informuotųvaldžios institucijas ir o rinkas apie progresą restruktūrizuojant jų operacijas;
g)
užtikrinti valdymo direktyvos patikslinimą, kuriuo, be kita ko, būtų apibrėžta bankų vidaus audito padalinių ir bankų priežiūros institucijų tarpusavio sąveika;
h)
stiprinti bankų valdymą, įskaitant draudimą skolinti nepriklausomiems valdybos nariams arba susijusioms šalims;
i)
užtikrinti būtinus darbuotojus ir pakeitimus, atsižvelgiant į naują Kipro centrinio banko prisiimtą atsakomybę, taip pat užtikrinti, kad būtų atskirtos bankų pertvarkymo ir priežiūros funkcijos, į nacionalinę teisę perkeltos bendro taisyklių sąvado nuostatos, įskaitant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/59/ES (5) ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/49/ES (6);
j)
stiprinti neveiksnių paskolų valdymą, atsižvelgiant į BPM pokyčius ir terminus. Tai apima: Elgesio kodekso ir bankų įsiskolinimo valdymo politikos ir praktikos peržiūrą; Kipro centrinio banko nustatytų restruktūrizavimo tikslų stebėseną; priemones, kuriomis skolintojams leidžiama gauti tinkamą finansinę informaciją apie skolininkų finansinę būklę ir prašyti skolų negrąžinančių skolininkų finansinio turto ir pajamų išskaitymo, jį gauti ir vykdyti; priemones, kurios leidžia ir palengvina esamų pavienių skolų kartu su visais užstatais ir garantijomis perdavimą iš skolintojų trečiosioms šalims negavus skolininko sutikimo;
k)
mažinti suvaržymus konfiskuoti užstatą. Tai daroma kartu su teisės aktų rengimu pagal išsamią reformų sistemą, kuria nustatomos tinkamos įmonių ir fizinių asmenų nemokumo procedūros, taip pat užtikrinant sklandų ir veiksmingą patikslintų nuosavybės teisės netekimo ir nemokumo sistemų veikimą. Be to, po reformos bus peržiūrėta naujoji privačiojo sektoriaus skolos restruktūrizavimo teisinė sistema ir nustatytos papildomos priemonės, kai reikia;
l)
užbaigti kooperacinių kredito įstaigų reguliavimo ir priežiūros suderinimą su komercinių bankų reguliavimu ir priežiūra;
m)
užtikrinti, kad bendradarbiavimo grupė laiku ir visiškai įgyvendintų sutartą restruktūrizavimo planą ir imtųsi papildomų priemonių, kad pagerintų veiklos pajėgumus pirmiausia įsiskolinimo valdymo, valdymo informacijos sistemos, valdymo ir valdymo pajėgumų srityse;
n)
toliau stiprinti pinigų plovimo prevencijos sistemą ir įgyvendinti veiksmų planą, kuriuo, atsižvelgiant į geriausią patirtį, užtikrinamas geresnės praktikos, susijusios su išsamiu klientų tikrinimu ir subjektų skaidrumu, taikymas.
.
2)
8 dalies e punktas pakeičiamas taip:
„e)
įstatymo, kuriuo sukuriama tvirta valstybinių ir pusiau valstybinių įmonių valdymo sistema, priėmimą ir privatizavimo plano, kuriuo padedama gerinti ekonominį veiksmingumą ir atkurti skolos tvarumą, įgyvendinimą;“
.
3)
13 dalis pakeičiama taip:
„13. Paspartinamas bylų nagrinėjimas teismuose ir iki programos pabaigos pašalinamas bylų nagrinėjimo vėlavimas. Kipras imasi iniciatyvų stiprinti savo turizmo sektoriaus konkurencingumą, įgyvendindamas konkretų veiksmų planą, pagal kurį bus pasiekti kiekybiškai apibrėžti tikslai, įskaitant neseniai patikslintoje 2011-2015 m. turizmo strategijoje nustatytus tikslus, ir įvertindamas Kipro turizmo organizacijos įstatymą, visų pirma straipsnius, kurie gali trukdyti konkurencijai turizmo sektoriuje. Kipras įgyvendina aviacijos politikos strategiją, skirtą pritaikyti Kipro išorės oro susisiekimo politiką, atsižvelgiant į ES išorės oro susisiekimo ir ES oro susisiekimo susitarimus, kartu užtikrinant pakankamas oro jungtis.“
4)
14 dalies b punktas pakeičiamas taip:
„b)
visapusiškus pertvarkyto energetikos ir dujų sektoriaus reguliavimo tvarkos ir rinkos organizavimo, įskaitant preliminarų potencialo didinti elektros energijos gamybą iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių vertinimą, pagrindus; ir“
.
5)
16 dalis pakeičiama taip:
„16. Kurdamas išsamią ir nuoseklią augimo strategiją Kipras atsižvelgia į vykdomą viešojo administravimo, viešųjų finansų valdymo reformą, kitus Kipro makroekonominio koregavimo programoje nustatytus įsipareigojimus ir susijusias Sąjungos iniciatyvas, atsižvelgdamas į partnerystės susitarimą dėl Europos struktūrinių ir investicinių fondų įgyvendinimo. Augimo strategiją plėtos, koordinuos ir vykdys viena įstaiga, kuri bus įsteigta jau sukurtos augimo darbo grupės pagrindu ir bus įtvirtinta nacionalinėje institucinėje sistemoje.“
2 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Kipro Respublikai.
Priimta Briuselyje 2014 m. gruodžio 9 d.