NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 480/2014
ze dne 3. března 2014,
kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu a o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (1), a zejména na čl. 22 odst. 7, čl. 37 odst. 13, čl. 38 odst. 4, čl. 40 odst. 4, čl. 41 odst. 3, čl. 42 odst. 1, čl. 42 odst. 6, čl. 61 odst. 3, čl. 68 odst. 1, článek 101, čl. 125 odst. 8, čl. 125 odst. 9, čl. 127 odst. 7, čl. 127 odst. 8 a čl. 144 odst. 6 tohoto nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Část druhá nařízení (EU) č. 1303/2013 stanoví společná ustanovení, která se vztahují na Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR), Evropský sociální fond (ESF), Fond soudržnosti, Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský námořní a rybářský fond (ENRF), jež nyní fungují ve společném rámci (dále jen „evropské strukturální a investiční fondy“ či „ESI fondy“). Třetí část uvedeného nařízení dále obsahuje obecná ustanovení, která se vztahují na EFRR, ESF a Fond soudržnosti, ale nevztahují se na EZFRV a ENRF, a čtvrtá část uvedeného nařízení obsahuje obecná ustanovení, která se vztahují na EFRR, ESF, Fond soudržnosti a ENRF, ale nevztahují se na EZFRV. Toto nařízení tedy stanoví ustanovení, která se vztahují na všechny ESI fondy, jakož i ustanovení, která se vztahují jen na EFRR a Fond soudržnosti, nebo na EFRR, ESF, Fond soudržnosti a ENRF.
(2)
Je nutné stanovit podrobná pravidla týkající se kritérií pro určení výše finanční opravy, kterou může Komise uplatnit ve výkonnostním rámci na každou prioritu uvedenou v programech podporovaných z ESI fondů.
(3)
Tyto finanční opravy mohou být uplatněny jen za předpokladu, že je najednou splněno několik podmínek. Výše finanční opravy by měla být určena na základě paušálních sazeb odvozených z koeficientu vypočteného na základě rozsahu fyzického dokončení a úrovně absorpce finančních prostředků. Vnější faktory přispívající k závažnému nesplnění cílů stanovených ve výkonnostním rámci do roku 2023, vyjma faktorů vylučujících finanční opravy, by se měly zvažovat případ od případu a mohly by být důvodem pro nižší sazbu opravy, než jaká by byla uplatněna na základě koeficientu.
(4)
V ustanoveních týkajících se kritérií pro určení výše finančních oprav, které mají být uplatněny ve výkonnostním rámci, by se zvláštní příspěvek z Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí měl posuzovat zvlášť.
(5)
Ustanovení o nákupu pozemků s podporou finančních nástrojů by měla být vyjasněna specifickými pravidly.
(6)
Aby rámec pro kombinování grantů na technickou podporu a finančního nástroje do jedné operace byl soudržný, je třeba, aby takové kombinování bylo dovoleno pouze pro účely technické přípravy budoucí investice ve prospěch konečného příjemce.
(7)
Aby bylo zajištěno, že prováděním finančních nástrojů jsou pověřeny subjekty, které mají náležitou schopnost je provádět v souladu s cíli a prioritami ESI fondů a tím nejefektivnějším způsobem, měla by být stanovena kritéria výběru těchto subjektů a také jejich úloha, závazky a odpovědnost.
(8)
Aby bylo zajištěno řádné finanční řízení finančních nástrojů poskytujících záruky, příspěvky z programů by měly být podloženy obezřetným předběžným posouzením rizik s přihlédnutím k odpovídajícímu multiplikačnímu poměru.
(9)
Aby bylo zajištěno, že finanční nástroje jsou prováděny v souladu s platným právem, měla by být přijata zvláštní ustanovení pro jejich řízení a kontrolu, včetně auditu.
(10)
Aby bylo zajištěno řádné finanční řízení příspěvků z programu na finanční nástroje, mělo by se jakékoli odejmutí takových příspěvků náležitě promítnout do příslušných žádostí o platby.
(11)
Pro zajištění neměnného způsobu výpočtu způsobilých kapitalizovaných subvencí úrokových sazeb a subvencí poplatků za záruky by měla být stanovena specifická pravidla jejich výpočtu.
(12)
Ve snaze o rychlé a efektivní poskytnutí finančních prostředků reálné ekonomice a o řádné finanční řízení při zajištění přiměřeného odměňování subjektů provádějících finanční nástroje by měla být stanovena kritéria pro výpočet nákladů a poplatků spojených s řízením na základě výkonnosti a příslušné prahové hodnoty a pravidla pro úhradu kapitalizovaných nákladů a poplatků spojených s řízením v případě akciových nástrojů a mikroúvěrů.
(13)
V souladu se zásadou řádného finančního řízení by se při výpočtu příspěvku z veřejných zdrojů měly zohlednit příjmy z operací.
(14)
Je nezbytné stanovit metodu výpočtu diskontovaného čistého příjmu z operace s přihlédnutím k referenčním obdobím pro sektor dané operace, k ziskovosti běžně očekávané u druhu dané investice, k uplatnění zásady „znečišťovatel platí“ a případně ke kapitálu v souvislosti s relativní prosperitou daného členského státu nebo regionu.
(15)
Pro sektory by měla být stanovena referenční období, která vycházejí ze zaznamenaných a uchovaných historických údajů o projektech vytvářejících příjmy v programovém období 2007-2013.
(16)
Je nezbytné definovat náklady a příjmy, které se zohledňují při výpočtu diskontovaných čistých příjmů, jakož i podmínky pro stanovení zbytkové hodnoty a finanční diskontní sazby.
(17)
Diskontní sazba ve výši 4 %, navržená jako orientační referenční hodnota, by měla vycházet ze současné dlouhodobé míry návratnosti u mezinárodního portfolia investic vypočtené jako průměrný výnos z aktiv ve výši 3 % upravený směrem nahoru o 1 %, což odpovídá procentnímu poklesu průměrného výnosu z dlouhodobých státních dluhopisů v zemích Unie od doby, kdy byla stanovena finanční diskontní sazba pro programové období 2007-2013.
(18)
Zásada „znečišťovatel platí“ vyžaduje, aby environmentální náklady v důsledku znečištění i prevence hradili ti, kdo znečištění způsobují, a aby systémy zpoplatnění odrážely úplné náklady, včetně kapitálových nákladů, nákladů na environmentální služby, environmentálních nákladů v důsledku znečištění a nákladů na realizovaná preventivní opatření a nákladů souvisejících s nedostatkem použitých zdrojů.
(19)
Za účelem snížení administrativní zátěže by příjemcům mělo být pro výpočet nepřímých nákladů dovoleno použít stávající metody a odpovídající sazby stanovené v rámci jiných politik Unie, jsou-li tyto operace a příjemci podobné povahy.
(20)
Aby bylo zajištěno, že operace financované z ESI fondů, u kterých lze u nepřímých nákladů uplatnit paušální sazbu stanovenou v rámci jiných politik Unie, jsou podobné operacím financovaným v rámci těchto jiných politik Unie, je nezbytné definovat kategorie zásahu a investiční priority nebo opatření, pod něž tyto operace spadají.
(21)
Měla by být vytvořena metodika přezkumu kvality velkých projektů. Přezkum kvality provedený nezávislými odborníky je nezbytnou podmínkou pro to, aby členský stát mohl Komisi předložit velký projekt prostřednictvím oznamovacího postupu stanoveného v nařízení (EU) č. 1303/2013.
(22)
Rozhodne-li se členský stát použít oznamovací postup, měl by se rozhodnout, zda má být daný velký projekt posouzen nezávislými odborníky za technické pomoci Komise, nebo po dohodě s Komisí jinými nezávislými odborníky.
(23)
Mezi hlavní faktory určující, zda bude výsledek přezkumu kvalitní a spolehlivý, patří kapacita, způsobilost a nestrannost nezávislých odborníků provádějících přezkum kvality velkých projektů. Pro zajištění spolehlivosti a vysoké úrovně práce odborníků na přezkumu kvality by tudíž měly být stanoveny jisté požadavky na nezávislé odborníky. Tato kritéria by měli splňovat všichni nezávislí odborníci bez ohledu na to, zda je jejich činnost podpořena technickou pomocí z podnětu Komise nebo členským státem. Povinností členského státu by mělo být ověřit, zda nezávislí odborníci tyto požadavky splňují, a to ještě předtím, než Komisi požádá o souhlas s výběrem nezávislých odborníků.
(24)
Jelikož Komisi mohou být prostřednictvím oznamovacího postupu předloženy pouze velké projekty, které byly nezávislými odborníky ohodnoceny pozitivně, je nezbytné stanovit pro tento účel jasná kritéria. Je také nutné stanovit fáze tohoto přezkumu a parametry pro posouzení kvality, jež mají být při přezkumu použity, aby bylo zajištěno, že přezkum kvality každého velkého projektu je založen na stejném metodickém přístupu a že přezkum kvality je prováděn způsobem, jenž přispěje ke zlepšení kvality velkých projektů, které jsou předmětem tohoto přezkumu.
(25)
Nařízení (EU) č. 1303/2013 požaduje, aby řídicí orgán zřídil systém pro zaznamenávání a uchovávání počítačových údajů o každé operaci, které jsou nezbytné pro monitorování, hodnocení, finanční řízení, ověřování a audit, případně včetně údajů o jednotlivých účastnících operací. Je proto nezbytné stanovit seznam údajů, které mají být v uvedeném systému zaznamenávány a uchovávány.
(26)
Některé údaje jsou relevantní pouze pro určité druhy operací nebo pro některé z ESI fondů; použitelnost požadavků na údaje je proto třeba upřesnit. Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 a (EU) č. 1304/2013 (2) stanoví konkrétní požadavky na zaznamenávání a uchovávání údajů o jednotlivých účastnících operací podporovaných z ESF, ke kterým je třeba přihlédnout.
(27)
Seznam údajů by měl zohlednit požadavky na podávání zpráv stanovené v nařízení (EU) č. 1303/2013 a nařízeních o jednotlivých fondech, aby bylo zajištěno, že pro každou operaci existují údaje nezbytné pro finanční řízení a monitorování, včetně údajů nutných k vypracování žádostí o platby, účetních závěrek a zpráv o provádění operace, a to v podobě, ve které je lze snadno shromažďovat a upravovat. Tento seznam by měl zohlednit fakt, že některé základní údaje o operacích v počítačové podobě jsou nezbytné pro účinné finanční řízení operací a splnění požadavku na zveřejňování základních informací o operacích. Pro účinné plánování a provádění ověřování a auditů jsou nutné některé další údaje.
(28)
Seznam údajů, které mají být zaznamenávány a uchovávány, by neměl předjímat technické vlastnosti ani strukturu počítačových systémů vytvořených řídicími orgány, ani předurčovat formát zaznamenaných a uchovávaných údajů, nejsou-li v tomto nařízení výslovně uvedeny. Seznam by rovněž neměl předjímat způsob, jakým se údaje do systému zadávají nebo se v něm generují; v některých případech mohou údaje obsažené v seznamu vyžadovat zadání vícero hodnot. Je však nezbytné stanovit některá pravidla ohledně povahy těchto údajů, aby bylo zajištěno, že řídicí orgán je schopen splnit své povinnosti, pokud jde o monitorování, hodnocení, finanční řízení, ověřování a audit, včetně případů, kdy to vyžaduje zpracování údajů o jednotlivých účastnících.
(29)
Aby mohla být prováděna kontrola a audit výdajů v rámci operačních programů, je nutné stanovit kritéria, kterými by se měla řídit auditní stopa, aby byla považována za adekvátní.
(30)
V souvislosti s auditní činností podle nařízení (EU) č. 1303/2013 je nezbytné stanovit, že Komise i členské státy by měly zabránit jakémukoli neoprávněnému zveřejnění osobních údajů či přístupu k nim, a specifikovat účely, pro které Komise a členské státy mohou tyto údaje zpracovávat.
(31)
Za audit operací odpovídá auditní orgán. Aby byly rozsah a účinnost auditů adekvátní a aby byly tyto audity prováděny na stejné úrovni ve všech členských státech, je nezbytné stanovit podmínky, které by tyto audity měly splňovat.
(32)
Je nezbytné podrobně stanovit základ pro výběr vzorku operací, u nichž má být proveden audit, kterým by se měl auditní orgán řídit při vypracování či schvalování metody výběru vzorků, a dále stanovit jednotku pro výběr vzorku, určitá technická kritéria, která mají být použita při výběru vzorku, a případně faktory, které mají být zohledněny při výběru doplňkových vzorků.
(33)
Auditní orgán by měl vypracovat výrok auditora zahrnující účetní závěrky podle nařízení (EU) č. 1303/2013. Aby byly rozsah a obsah auditů účetních závěrek adekvátní a aby byly tyto audity prováděny na stejné úrovni ve všech členských státech, je nezbytné stanovit podmínky, které by tyto audity měly splňovat.
(34)
Aby byla zajištěna právní jistota a rovné zacházení se všemi členskými státy při uplatňování finančních oprav v souladu se zásadou proporcionality, je nezbytné stanovit kritéria pro určování závažných nedostatků v účinném fungování systémů řízení a kontroly, definovat základní druhy nedostatků a kritéria, která slouží k určení výše finančních oprav, jež mají být uplatněny, a stanovit kritéria pro uplatnění paušálních sazeb nebo extrapolovaných finančních oprav.
(35)
S cílem umožnit co nejrychlejší uplatňování opatření stanovených v tomto nařízení by toto nařízení mělo vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví následující ustanovení, kterými se doplňuje nařízení (EU) č. 1303/2013:
a)
ustanovení, kterými se doplňuje část druhá uvedeného nařízení, která se vztahuje na EFRR, ESF, Fond soudržnosti, EZFRV a ENRF (dále jen „ESI fondy“), pokud jde o:
i)
kritéria pro stanovení výše finanční opravy, jež má být uplatněna ve výkonnostním rámci,
ii)
pravidla týkající se finančních nástrojů, pokud jde o:
-
další zvláštní pravidla ohledně nákupu pozemků a spojení technické podpory s finančními nástroji,
-
další zvláštní pravidla týkající se úlohy, závazků a odpovědnosti subjektů provádějících finanční nástroje, souvisejících kritérií výběru a produktů, jež lze prostřednictvím finančních nástrojů poskytovat,
-
pravidla týkající se řízení a kontroly některých finančních nástrojů, včetně kontrol, které mají být prováděny řídicími a auditními orgány, opatření pro uchovávání podkladů, prvků, které mají být doloženy podklady, a řídicích, kontrolních a auditních mechanismů,
-
pravidla pro odejmutí plateb do finančních nástrojů a následné úpravy žádostí o platby,
-
zvláštní pravidla týkající se zavedení systému kapitalizace ročních splátek pro subvence úrokových sazeb a subvence poplatků za záruky,
-
zvláštní pravidla ohledně kritérií pro výpočet nákladů a poplatků spojených s řízením na základě výkonnosti a příslušných prahových hodnot a pravidla pro úhradu kapitalizovaných nákladů a poplatků spojených s řízením v případě akciových nástrojů a mikroúvěrů,
iii)
metodu výpočtu diskontovaného čistého příjmu z operací, které po dokončení vytvářejí čistý příjem,
iv)
paušální sazbu u nepřímých nákladů a související metody uplatňované v jiných politikách Unie;
b)
ustanovení, kterými se doplňuje část třetí uvedeného nařízení, která se vztahuje na EFRR a Fond soudržnosti, pokud jde o metodiku přezkumu kvality velkých projektů;
c)
ustanovení, kterými se doplňuje část čtvrtá uvedeného nařízení, která se vztahuje na EFRR, ESF, Fond soudržnosti a ENRF, pokud jde o:
i)
pravidla upřesňující informace týkající se údajů, jež je třeba v rámci monitorovacího systému zavedeného řídicím orgánem zaznamenat a uchovat v elektronické podobě,
ii)
podrobné minimální požadavky na auditní stopu, pokud jde o účetní záznamy, které mají být uchovány, a o podklady, které mají být uchovávány na úrovni certifikačního orgánu, řídicího orgánu, zprostředkujících subjektů a příjemců podpory,
iii)
rozsah a obsah auditů operací a auditů účetních závěrek a metodiku výběru vzorku operací,
iv)
podrobná pravidla pro používání údajů shromážděných během auditů prováděných úředníky Komise nebo pověřenými zástupci Komise,
v)
podrobná pravidla týkající se kritérií pro určování závažných nedostatků v účinném fungování systémů řízení a kontroly, včetně základních typů těchto nedostatků, kritérií, která slouží k určení výše finančních oprav, jež mají být uplatněny, a kritérií pro uplatnění paušální sazby nebo extrapolovaných finančních oprav.
KAPITOLA II
USTANOVENÍ, KTERÝMI SE DOPLŇUJE ČÁST DRUHÁ NAŘÍZENÍ (EU) Č. 1303/2013, KTERÁ SE VZTAHUJE NA ESI FONDY
ODDÍL I
KRitéria pro stanovení výše finanční opravy, jež má být uplatněna ve výkonnostním rámci
(Čl. 22 odst. 7 čtvrtý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
Článek 2
Stanovení výše finanční opravy
(Čl. 22 odst. 7 čtvrtý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Výše finanční opravy, již má Komise uplatnit v souladu s čl. 22 odst. 7 nařízení (EU) č. 1303/2013, je paušální sazba stanovená na základě poměru mezi průměrem hodnot konečné míry plnění u všech ukazatelů výstupů a klíčových kroků provádění podle výkonnostního rámce a konečnou mírou plnění finančního ukazatele podle uvedeného výkonnostního rámce (dále jen „koeficient plnění/absorpce“).
2. Koeficient plnění/absorpce se vypočte následujícím způsobem:
a)
konečná hodnota dosažená u každého ukazatele výstupů a klíčového kroku provádění zvoleného pro výkonnostní rámec v rámci dané priority se vydělí příslušnými cílovými hodnotami, výsledkem čehož je konečná míra plnění vyjádřená jako procento cílové hodnoty;
b)
stanoví se průměr hodnot konečné míry plnění u všech ukazatelů výstupů a klíčových kroků provádění zvolených pro výkonnostní rámec v rámci dané priority. Je-li vypočtená konečná míra plnění vyšší než 100 %, použije se pro tento účel hodnota 100 %;
c)
konečná hodnota dosažená u finančního ukazatele zvoleného pro výkonnostní rámec v rámci dané priority se vydělí příslušnou cílovou hodnotou, výsledkem čehož je konečná míra plnění vyjádřená jako procento cílové hodnoty. Je-li vypočtená konečná míra plnění vyšší než 100 %, použije se pro tento účel hodnota 100 %;
d)
průměr hodnot konečné míry plnění u všech ukazatelů výstupů a klíčových kroků provádění zvolených pro výkonnostní rámec v rámci dané priority se vydělí konečnou mírou plnění finančního ukazatele zvoleného pro výkonnostní rámec v rámci dané priority.
3. Týká-li se priorita více než jednoho ESI fondu nebo kategorie regionů, vypočte se koeficient plnění/absorpce zvlášť pro každý ESI fond nebo kategorii regionů.
Článek 3
Výše finanční opravy
(Čl. 22 odst. 7 čtvrtý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Výše finanční opravy je stanovena následovně:
a)
u koeficientu plnění/absorpce nižšího než 65 %, ale vyššího než 60 % se uplatní paušální sazba ve výši 5 %;
b)
u koeficientu plnění/absorpce nižšího než 60 %, ale vyššího než 50 % se uplatní paušální sazba ve výši 10 %;
c)
u koeficientu plnění/absorpce nižšího než 50 % se uplatní paušální sazba ve výši 25 %.
2. Paušální sazba se uplatní na příspěvky z ESI fondů určené na základě výdajů vykázaných členským státem v rámci priority, která splňuje podmínky uvedené v čl. 22 odst. 7 prvním pododstavci nařízení (EU) č. 1303/2013, a to po uplatnění jakýchkoli jiných finančních oprav.
U priorit týkajících se více než jednoho ESI fondu či kategorie regionů se paušální sazba uplatní na každý jednotlivý ESI fond nebo kategorii regionů.
3. Vnější faktory, které se podílely na závažném nesplnění cílů, jež nejsou uvedeny v čl. 22 odst. 7 třetím pododstavci nařízení (EU) č. 1303/2013, se posuzují případ od případu. Paušální opravu podle odstavce 1 lze snížit až o 50 % při zvážení rozsahu vlivu těchto faktorů na závažné nesplnění cílů.
4. Pokud by uplatnění paušální sazby podle odstavce 1 bylo nepřiměřené, výše opravy se sníží.
ODDÍL II
Finanční nástroje
Článek 4
Zvláštní pravidla ohledně nákupu pozemků
(Čl. 37 odst. 13 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Finanční nástroje financované z EFRR, Fondu soudržnosti a EZFRV mohou podporovat investice, které zahrnují nákup nezastavěných i zastavěných pozemků za částku nepřevyšující 10 % příspěvku z programu vyplaceného konečnému příjemci. V případě záruk se toto procento použije na částku příslušné půjčky nebo jiných rizikových nástrojů.
2. Pokud je konečným příjemcům poskytována podpora z finančních nástrojů na investice do infrastruktury s cílem podpořit rozvoj nebo obnovu měst, hraniční hodnota uvedená v odstavci 1 činí 20 %.
3. Ve výjimečných a řádně odůvodněných případech operací týkajících se ochrany životního prostředí se řídicí orgán může od hraničních hodnot uvedených v odstavcích 1 a 2 odchýlit.
Článek 5
Spojení technické podpory s finančními nástroji
(Čl. 37 odst. 13 nařízení (EU) č. 1303/2013)
Granty na technickou podporu lze kombinovat s finančními nástroji do jediné operace podle čl. 37 odst. 7 nařízení (EU) č. 1303/2013 pouze za účelem technické přípravy budoucí investice ve prospěch konečného příjemce, který má být takovou operací podpořen.
Článek 6
Zvláštní pravidla týkající se úlohy, závazků a odpovědnosti subjektů provádějících finanční nástroje
(Čl. 38 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Subjekty provádějící finanční nástroje vykonávají své povinnosti v souladu s platným právem a jednají s takovou mírou odborné péče, efektivity, transparentnosti a pečlivosti, jaká se očekává od profesionálního subjektu se zkušenostmi v provádění finančních nástrojů. Tyto subjekty zajistí, aby:
a)
koneční příjemci získávající podporu z finančních nástrojů byli vybíráni s řádným přihlédnutím k povaze finančního nástroje a potenciální ekonomické životnosti investičních projektů, které mají být financovány. Výběr musí být transparentní, podložený objektivními důvody a nesmí vést ke střetu zájmů;
b)
koneční příjemci byli informováni o tom, že financování je poskytováno z programů spolufinancovaných ESI fondy, a to v souladu s požadavky stanovenými v článku 115 nařízení (EU) č. 1303/2013 pro EFRR, ESF a Fond soudržnosti, v čl. 66 odst. 1 písm. c) bodu i) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013 (3) pro EZFRV a v souladu s budoucím právním aktem Unie, kterým se stanoví podmínky finanční podpory v rámci námořní a rybářské politiky na programové období 2014-2020 („nařízení o ENRF“) pro ENRF;
c)
podpora z finančních nástrojů byla poskytována způsobem, který je přiměřený a který co nejméně narušuje hospodářskou soutěž;
d)
preferenční odměňování soukromých investorů nebo veřejných investorů působících podle zásady tržního hospodářství, jak je uvedeno v čl. 37 odst. 2 písm. c) a čl. 44 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 1303/2013, bylo přiměřené rizikům, která tito investoři přijímají, a omezené na minimum nutné k přilákání takových investorů, což je zajištěno podmínkami a procesními zárukami.
2. Jelikož přímá finanční odpovědnost řídicího orgánu vůči subjektům provádějícím finanční nástroje nebo konečným příjemcům, jakož i jeho odpovědnost, pokud jde o jiný dluh či závazek finančního nástroje, nesmí překročit částku přidělenou řídicím orgánem na finanční nástroj podle příslušných dohod o financování, subjekty provádějící finanční nástroje zajistí, aby vůči řídicímu orgánu nebyly uplatňovány žádné nároky nad částku jím přidělenou na finanční nástroj.
3. Subjekty provádějící finanční nástroje jsou odpovědné za úhradu příspěvků z programu vykazujících nesrovnalosti spolu s úrokem a dalšími výnosy z těchto příspěvků.
Subjekty provádějící finanční nástroje však za úhradu částek uvedených v prvním pododstavci nejsou odpovědné, doloží-li v případě jednotlivé nesrovnalosti splnění těchto kumulativních podmínek:
a)
k nesrovnalosti došlo na úrovni konečných příjemců, nebo v případě fondu fondů na úrovni finančních zprostředkovatelů nebo konečných příjemců;
b)
subjekty provádějící finanční nástroje vyhověly ustanovením odstavce 1 tohoto článku, pokud jde o příspěvky z programu vykazující nesrovnalost;
c)
částky vykazující nesrovnalost nebylo možné získat zpět navzdory tomu, že subjekty provádějící finanční nástroje s náležitou péčí podnikly veškerá použitelná smluvní a právní opatření.
Článek 7
Kritéria pro výběr subjektů provádějících finanční nástroje
(Čl. 38 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Při výběru subjektu, který má provádět finanční nástroj, v souladu s čl. 38 odst. 4 písm. a) a čl. 38 odst. 4 písm. b) body ii) a iii) nařízení (EU) č. 1303/2013, se řídicí orgán ujistí, že tento subjekt splňuje následující minimální podmínky:
a)
je podle unijního a vnitrostátního práva oprávněn vykonávat příslušné prováděcí úkoly;
b)
má přiměřenou ekonomickou a finanční životaschopnost;
c)
má přiměřenou schopnost provádět finanční nástroj, včetně organizační struktury a rámce správy a řízení, která pro řídicí orgán představuje nezbytnou jistotu;
d)
disponuje systémem účinné a efektivní vnitřní kontroly;
e)
používá účetní systém, který včas poskytuje přesné, úplné a spolehlivé informace;
f)
souhlasí s tím, aby byl auditován auditními orgány členského státu, Komisí a Evropským účetním dvorem.
2. Při výběru subjektu podle odstavce 1 řídicí orgán náležitě zohlední povahu finančního nástroje, který má být prováděn, předchozí zkušenosti subjektu s prováděním podobných finančních nástrojů, odbornost a zkušenosti navrhovaných členů týmu a provozní a finanční způsobilost subjektu. Výběr musí být transparentní, podložený objektivními důvody a nesmí vést ke střetu zájmů. Použijí se alespoň následující kritéria výběru:
a)
podloženost a věrohodnost metodiky určování a hodnocení finančních zprostředkovatelů a konečných příjemců;
b)
výše nákladů a poplatků spojených s řízením souvisejících s prováděním finančního nástroje a navrhovaná metodika jejich výpočtu;
c)
podmínky uplatňované v souvislosti s podporou poskytovanou konečným příjemcům, včetně cen;
d)
schopnost obstarat prostředky na investice do konečných příjemců doplňující příspěvky z programu;
e)
schopnost doložit další činnost kromě stávající činnosti;
f)
v případech, kdy subjekt provádějící finanční nástroj přidělí do finančního nástroje vlastní finanční prostředky nebo se podílí na riziku, opatření navrhovaná ke sladění zájmů a zmírnění případných střetů zájmů.
3. Pokud subjekt, který provádí fond fondů, včetně EIB, svěří prováděcí úkoly dále finančnímu zprostředkovateli, musí zajistit, aby tento finanční zprostředkovatel splňoval požadavky a kritéria uvedené v odstavcích 1 a 2.
Článek 8
Zvláštní pravidla týkající se záruk poskytovaných prostřednictvím finančních nástrojů
(Čl. 38 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
Pokud finanční nástroje poskytují záruky, musí být splněny následující požadavky:
a)
mezi částkou příspěvku z programu vyčleněnou na pokrytí očekávaných i neočekávaných ztrát z nových půjček nebo jiných nástrojů pro sdílení rizik, které mají být kryté zárukami, a hodnotou odpovídajících vyplacených nových půjček nebo jiných nástrojů pro sdílení rizik musí existovat přiměřený multiplikační poměr;
b)
multiplikační poměr se stanoví pomocí obezřetného předběžného hodnocení rizik konkrétního záručního produktu, který má být poskytnut, s přihlédnutím ke konkrétním tržním podmínkám, investiční strategii dotyčného finančního nástroje a zásadám hospodárnosti a efektivnosti. Toto předběžné posouzení rizik je možné revidovat, je-li to odůvodněno pozdějšími tržními podmínkami;
c)
příspěvek z programu vyčleněný na proplacení záruk musí vycházet z tohoto předběžného hodnocení rizik;
d)
nevyplatil-li finanční zprostředkovatel nebo subjekt, jenž má prospěch ze záruk, plánovanou částku nových půjček nebo jiných nástrojů pro sdílení rizik konečným příjemcům, způsobilé výdaje se úměrně sníží.
Článek 9
Řízení a kontrola finančních nástrojů zřízených na celostátní, regionální, nadnárodní či přeshraniční úrovni
(Čl. 40 odst. 4 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. U operací s podporou z programů pro finanční nástroje zřízené na celostátní, regionální, nadnárodní či přeshraniční úrovni podle čl. 38 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 1303/2013 řídicí orgán zajistí, aby:
a)
operace byla v souladu s platným právem, příslušným programem a příslušnou dohodou o financování, a to jak v průběhu hodnocení a výběru operace, tak v průběhu zřizování a provádění finančního nástroje;
b)
dohody o financování obsahovaly ustanovení o auditních požadavcích a auditní stopě podle bodu 1 písm. e) přílohy IV nařízení (EU) č. 1303/2013;
c)
řídicí kontroly byly po celou dobu programového období a během zřizování a provádění finančních nástrojů prováděny v souladu s čl. 125 odst. 4 nařízení (EU) č. 1303/2013 pro EFRR, ESF, Fond soudržnosti a ENRF a v souladu s čl. 58 odst. 1 a 2 nařízení (EU) č. 1305/2013 pro EZFRV;
d)
podklady k výdajům vykázaným jako způsobilé:
i)
byly pro danou operaci uchovávány řídicím orgánem, finančním zprostředkovatelem, nebo subjektem provádějícím fond fondů, je-li daný finanční nástroj prováděn prostřednictvím fondu fondů, aby byly poskytnuty důkazy o tom, že finanční prostředky byly použity k zamýšleným účelům, že byl dodržen soulad s platným právem a že byla splněna kritéria a podmínky pro financování v rámci příslušných programů,
ii)
byly k dispozici za účelem ověření legality a správnosti výdajů vykázaných Komisi;
e)
mezi podklady pro ověřování souladu s právem Unie a členských států a s podmínkami financování byly alespoň:
i)
dokumenty o zřízení finančního nástroje,
ii)
dokumenty uvádějící výši příspěvku na finanční nástroj z každého programu a v rámci každé prioritní osy, výdaje způsobilé v rámci programů a úrok a další výnosy vytvářené podporou z ESI fondů a opakované použití prostředků připadajících na podporu z ESI fondů v souladu s články 43 a 44 nařízení (EU) č. 1303/2013,
iii)
dokumenty o fungování finančního nástroje, včetně dokumentů týkajících se monitorování, podávání zpráv a ověřování,
iv)
dokumenty dokládající soulad s články 43, 44 a 45 nařízení (EU) č. 1303/2013,
v)
dokumenty týkající se ukončení příspěvků z programů a ukončení finančního nástroje,
vi)
dokumenty o nákladech a poplatcích spojených s řízením,
vii)
formuláře žádostí nebo rovnocenné doklady předložené konečnými příjemci spolu s podklady, včetně podnikatelských plánů a případně předchozích ročních účetních závěrek,
viii)
kontrolní seznamy a zprávy od subjektů provádějících finanční nástroj, jsou-li k dispozici,
ix)
prohlášení učiněná v souvislosti s podporou de minimis, je-li to na místě,
x)
dohody podepsané v souvislosti s podporou poskytnutou prostřednictvím finančního nástroje, zahrnující kapitál, půjčky, záruky nebo jiné formy investic poskytnutých konečným příjemcům,
xi)
důkazy o tom, že podpora poskytnutá prostřednictvím finančního nástroje byla použita k zamýšlenému účelu,
xii)
záznamy o finančních tocích mezi řídicím orgánem a finančním nástrojem a v rámci finančního nástroje na všech úrovních až ke konečným příjemcům a v případě záruk důkaz, že příslušné půjčky byly vyplaceny,
xiii)
oddělené záznamy nebo účetní kódy pro příspěvek z programu vyplacený nebo záruku vyčleněnou finančním nástrojem ve prospěch konečného příjemce.
2. U operací s podporou z programů pro finanční nástroje v rámci EFRR, ESF, Fondu soudržnosti a ENRF auditní orgány zajistí, aby finanční nástroje byly auditovány po celou dobu programového období až do uzavření, a to v rámci jak auditů systémů, tak auditů operací v souladu s čl. 127 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013.
U operací s podporou z programů pro finanční nástroje v rámci EZFRV auditní orgány zajistí, aby finanční nástroje byly auditovány po celou dobu programového období až do uzavření, a to v rámci jak auditů systémů, tak auditů operací v souladu s článkem 59 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 (4).
3. Provádí-li finanční nástroje EIB podle čl. 38 odst. 4 písm. b) bodu i) nařízení (EU) č. 1303/2013, pak:
a)
řídicí orgán pověří společnost, která působí v podmínkách společného rámce stanoveného Komisí, aby prováděla ověřování operací na místě ve smyslu čl. 125 odst. 5 písm. b) nařízení (EU) č. 1303/2013;
b)
auditní orgán pověří společnost, která působí v podmínkách společného rámce stanoveného Komisí, aby prováděla audity operací.
Auditní orgán vychází ve výroku auditora z informací poskytnutých pověřenou společností.
4. Neexistuje-li společný rámec stanovený Komisí, na nějž se odkazuje v odstavci 3, řídicí orgán předloží Komisi ke schválení návrh metodiky ověřování na místě a auditní orgán předloží Komisi ke schválení návrh metodiky auditů.
Článek 10
Pravidla pro odejmutí plateb do finančních nástrojů a následné úpravy žádostí o platby
(Čl. 41 odst. 3 nařízení (EU) č. 1303/2013)
Členské státy a řídicí orgány mohou odejmout příspěvky z programů na finanční nástroje uvedené v čl. 38 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 a na finanční nástroje uvedené v čl. 38 odst. 1 písm. b) uvedeného nařízení prováděné v souladu s čl. 38 odst. 4 písm. a) a b) uvedeného nařízení, pouze pokud tyto příspěvky nebyly již zahrnuty v žádosti o platbu podle článku 41 uvedeného nařízení. Pokud však jde o finanční nástroje podporované z EFRR, ESF, Fondu soudržnosti a ENRF, mohou být příspěvky rovněž odejmuty, je-li příští žádost o platbu změněna tak, aby příslušné výdaje byly odejmuty nebo nahrazeny.
Článek 11
Systém kapitalizace ročních splátek pro subvence úrokových sazeb a subvence poplatků za záruky
(Čl. 42 odst. 1 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Kapitalizované subvence úrokových sazeb i subvence poplatků za záruky podle čl. 42 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) č. 1303/2013 se vypočtou na konci období způsobilosti jako součet diskontovaných platebních závazků pro účely a období stanovené v uvedeném článku a v souladu s příslušnými dohodami o financování.
2. Zdroje, jež zůstaly na účelově vázaném účtu po skončení období uvedeného v čl. 42 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) č. 1303/2013, nebo v důsledku neočekávaného ukončení finančního nástroje před koncem tohoto období, se použijí v souladu s článkem 45 uvedeného nařízení.
Článek 12
Kritéria pro výpočet nákladů a poplatků spojených s řízením na základě výkonnosti
(Čl. 42 odst. 6 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Řídicí orgán vypočte náklady a poplatky spojené s řízením, které lze vykázat jako způsobilé výdaje podle čl. 42 odst. 1 písm. d) nařízení (EU) č. 1303/2013, na základě následujících výkonnostních kritérií podle čl. 42 odst. 5 uvedeného nařízení:
a)
výplata příspěvků poskytnutých z programu ESI fondů;
b)
prostředky získané zpět z investic nebo z uvolněných prostředků vyčleněných na smlouvy o zárukách;
c)
kvalita opatření doprovázejících investici před investičním rozhodnutím maximalizovat její dopad a po něm a
d)
přínos finančního nástroje k cílům a výstupům programu.
2. Řídicí orgán informuje monitorovací výbor zřízený podle článku 47 nařízení (EU) č. 1303/2013 o opatřeních ohledně výkonnostně založeného výpočtu vynaložených nákladů nebo poplatků spojených s řízením a správou finančního nástroje. Monitorovací výbor dostává každoročně zprávy o nákladech a poplatcích spojených s řízením skutečně zaplacených v předchozím kalendářním roce.
Článek 13
Prahové hodnoty pro výpočet nákladů a poplatků spojených s řízením
(Čl. 42 odst. 5 a 6 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. V případě subjektu, který provádí fond fondů, nesmí náklady a poplatky spojené s řízením, jež lze vykázat jako způsobilé výdaje podle čl. 42 odst. 1 písm. d) nařízení (EU) č. 1303/2013, překročit:
a)
3 % v prvních 12 měsících od podpisu dohody o financování, 1 % v dalších 12 měsících a poté 0,5 % za rok z příspěvků z programu uhrazených do fondu fondů, vypočtených poměrným dílem ode dne uskutečnění platby do fondu fondů až do konce způsobilého období, do zpětné úhrady řídicímu orgánu nebo do dne ukončení, podle toho, co nastane dříve, a
b)
0,5 % za rok z příspěvků z programu vyplacených z fondu fondů finančním zprostředkovatelům a vypočtených poměrným dílem od okamžiku uskutečnění platby z fondu fondů až do zpětné úhrady do fondu fondů, konce období způsobilosti nebo do dne ukončení podle toho, co nastane dříve.
2. V případě subjektů provádějících finanční nástroje poskytující kapitál, půjčky, záruky a mikroúvěry, včetně jejich kombinací s granty, subvencemi úrokových sazeb nebo subvencemi poplatků za záruky podle čl. 37 odst. 7 nařízení (EU) č. 1303/2013, nesmí náklady a poplatky spojené s řízením, jež lze vykázat jako způsobilé výdaje podle čl. 42 odst. 1 písm. d) uvedeného nařízení, překročit:
a)
základní odměnu, která se vypočte takto:
i)
u finančního nástroje poskytujícího kapitál 2,5 % za rok v prvních 24 měsících od podpisu dohody o financování a poté 1 % za rok z příspěvků z programu vyčleněných podle příslušné dohody o financování, vypočtených poměrným dílem ode dne podpisu příslušné dohody o financování až do konce období způsobilosti, do zpětné úhrady příspěvků řídicímu orgánu nebo do fondu fondů, nebo do data ukončení podle toho, co nastane dříve,
ii)
u finančního nástroje ve všech ostatních případech 0,5 % za rok z příspěvků z programu uhrazených do finančního nástroje, vypočtených poměrným dílem od data uskutečnění platby do finančního nástroje až do konce doby způsobilosti, zpětné úhrady řídicímu orgánu či do fondu fondů, nebo do data ukončení finančního nástroje podle toho, co nastane dříve, a
b)
výkonnostní odměnu, která se vypočte takto:
i)
u finančního nástroje poskytujícího kapitál 2,5 % za rok z příspěvků z programu uhrazených ve smyslu čl. 42 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 konečným příjemcům ve formě kapitálu a z reinvestovaných zdrojů připadajících na příspěvky z programu, které teprve mají být do finančního nástroje vráceny, vypočtených poměrným dílem ode dne platby konečnému příjemci až do zaplacení investice, do konce postupu zpětného získávání v případě odpisů, nebo do konce období způsobilosti podle toho, co nastane dříve,
ii)
u finančního nástroje poskytujícího půjčky 1 % za rok z příspěvků z programu uhrazených ve smyslu čl. 42 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 konečným příjemcům ve formě půjček a z reinvestovaných zdrojů připadajících na příspěvky z programu, které teprve mají být do finančního nástroje vráceny, vypočtených poměrným dílem ode dne platby konečnému příjemci až do zaplacení investice, do konce postupu zpětného získávání v případě selhání, nebo do konce období způsobilosti podle toho, co nastane dříve,
iii)
u finančního nástroje poskytujícího záruky 1,5 % za rok z příspěvků z programu vyčleněných na dosud nesplacené smlouvy o zárukách ve smyslu čl. 42 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 1303/2013 a z opětovně využitých zdrojů připadajících na příspěvky z programu, vypočtených poměrným dílem ode dne vyčlenění až do splatnosti smlouvy o záruce, do konce postupu zpětného získávání v případě selhání, nebo do konce období způsobilosti podle toho, co nastane dříve,
iv)
u finančního nástroje poskytujícího mikroúvěr 1,5 % za rok z příspěvků z programu uhrazených ve smyslu čl. 42 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 konečným příjemcům ve formě mikroúvěru a z reinvestovaných zdrojů připadajících na příspěvky z programu, které teprve mají být do finančního nástroje vráceny, vypočtených poměrným dílem ode dne platby konečnému příjemci až do zaplacení investice, do konce postupu zpětného získávání v případě selhání, nebo do konce období způsobilosti podle toho, co nastane dříve,
v)
u finančního nástroje poskytujícího granty, subvence úrokových sazeb nebo subvence poplatků za záruky podle čl. 37 odst. 7 nařízení (EU) č. 1303/2013 0,5 % z částky grantu uhrazené ve smyslu čl. 42 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení ve prospěch konečných příjemců.
Ustanovení tohoto odstavce se použijí na subjekt provádějící finanční nástroj poskytující záruky bez ohledu na to, zda stejný subjekt provádí fond fondů, s výhradou ustanovení odstavce 4.
3. Souhrnná částka nákladů a poplatků spojených s řízením v průběhu období způsobilosti stanoveného v čl. 65 odst. 2 nařízení (EU) č. 1303/2013 nesmí přesáhnout:
a)
u fondu fondů 7 % celkové výše příspěvků z programu vyplacených do fondu fondů;
b)
u finančního nástroje poskytujícího kapitál 20 % celkové výše příspěvků z programu vyplacených do finančního nástroje;
c)
u finančního nástroje poskytujícího půjčky 8 % celkové výše příspěvků z programu vyplacených do finančního nástroje;
d)
u finančního nástroje poskytujícího záruky 10 % celkové výše příspěvků z programu vyplacených do finančního nástroje;
e)
u finančního nástroje poskytujícího mikroúvěr 10 % celkové výše příspěvků z programu vyplacených do finančního nástroje;
f)
u finančního nástroje poskytujícího granty, subvence úrokových sazeb nebo subvence poplatků za záruky podle čl. 37 odst. 7 nařízení (EU) č. 1303/2013 6 % celkové výše příspěvků z programu vyplacených do finančního nástroje.
4. Pokud stejný subjekt provádí fond fondů a finanční nástroj, částky způsobilých nákladů a poplatků spojených s řízením uvedené v odstavcích 1 a 2 ani hraniční hodnoty uvedené v odstavci 3 nelze kumulovat v případě stejných příspěvků z programu nebo stejných reinvestovaných zdrojů připadajících na příspěvky z programu.
5. Pokud většinu kapitálu investovaného do finančních zprostředkovatelů poskytujících kapitál poskytují soukromí investoři nebo veřejní investoři působící podle zásady tržního hospodářství a příspěvek z programu je poskytnut za podmínek platných pro soukromé investory, náklady a poplatky spojené s řízením musí odpovídat tržním podmínkám a nesmí být vyšší než náklady a poplatky spojené s řízením hrazené soukromými investory.
6. Prahové hodnoty stanovené v odstavcích 1, 2 a 3 lze překročit, účtuje-li je subjekt provádějící finanční nástroj nebo případně fond fondů, který byl vybrán v souladu s platnými pravidly ve výběrovém řízení, během kterého se prokázala potřeba vyšších nákladů a poplatků spojených s řízením.
Článek 14
Úhrada kapitalizovaných nákladů a poplatků spojených s řízením v případě akciových nástrojů a mikroúvěrů
(Čl. 42 odst. 6 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Kapitalizované náklady a poplatky spojené s řízením, které mají být uhrazeny jako způsobilé výdaje podle čl. 42 odst. 2 nařízení (EU) č. 1303/2013, se vypočtou na konci období způsobilosti jako součet diskontovaných nákladů a poplatků spojených s řízením, jež mají být zaplaceny po období způsobilosti za období uvedené v čl. 42 odst. 2 uvedeného nařízení a v souladu s příslušnými dohodami o financování.
2. Kapitalizované náklady a poplatky spojené s řízením, které mají být zaplaceny po období způsobilosti za finanční nástroj poskytující mikroúvěr, nesmí překročit 1 % za rok z příspěvků z programu uhrazených konečným příjemcům ve smyslu čl. 42 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 ve formě půjček, které teprve mají být do finančního nástroje vráceny, vypočtených poměrným dílem od konce období způsobilosti do zaplacení investice, do konce postupu zpětného získávání v případě selhání, nebo do období uvedeného v čl. 42 odst. 2 uvedeného nařízení podle toho, co nastane dříve.
3. Kapitalizované náklady a poplatky spojené s řízením, které mají být zaplaceny po období způsobilosti za finanční nástroj poskytující kapitál, nesmí překročit 1,5 % za rok z příspěvků z programu uhrazených konečným příjemcům ve smyslu čl. 42 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 ve formě kapitálu, který teprve má být do finančního nástroje vrácen, vypočtených poměrným dílem od konce období způsobilosti do zaplacení investice, do konce postupu zpětného získávání v případě selhání, nebo do období uvedeného v čl. 42 odst. 2 uvedeného nařízení podle toho, co nastane dříve.
4. Zdroje, jež zůstaly na účelově vázaném účtu po skončení období uvedeného v čl. 42 odst. 2 nařízení (EU) č. 1303/2013, nebo v důsledku neočekávaného ukončení finančního nástroje před koncem tohoto období, se použijí v souladu s článkem 45 uvedeného nařízení.
ODDÍL III
Metoda výpočtu diskontovaného čistého příjmu z operací vytvářejících čistý příjem
Článek 15
Metoda výpočtu diskontovaného čistého příjmu
(Čl. 61 odst. 3 sedmý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Pro účely použití metody uvedené v čl. 61 odst. 3 prvním pododstavci písm. b) nařízení (EU) č. 1303/2013 se diskontovaný čistý příjem operace vypočte odečtením diskontovaných nákladů od diskontovaného příjmu a případně přičtením zbytkové hodnoty investice.
2. Diskontovaný čistý příjem operace se vypočte za konkrétní referenční období pro sektor dané operace, jak je uvedeno v příloze I. Období provádění operace je součástí referenčního období.
3. Příjmy a náklady se stanoví inkrementální metodou na základě srovnání příjmů a nákladů ve scénáři s novou investicí s příjmy a náklady ve scénáři bez nové investice.
Představuje-li operace nové aktivum, příjmy a náklady se rozumí příjmy a náklady nové investice.
4. Pokud daň z přidané hodnoty není způsobilým výdajem podle čl. 69 odst. 3 písm. c) nařízení (EU) č. 1303/2013, výpočet diskontovaného čistého příjmu vychází z hodnot bez daně z přidané hodnoty.
Článek 16
Stanovení příjmů
(Čl. 61 odst. 3 sedmý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
Pro účely výpočtu diskontovaného čistého příjmu se příjmy stanoví následovně:
a)
poplatky za užívání, jsou-li účtovány, se stanoví v souladu se zásadou „znečišťovatel platí“ a ve vhodných případech zohlední finanční přiměřenost;
b)
příjmy neobsahují převody ze státních nebo regionálních rozpočtů ani vnitrostátních systémů veřejného pojištění;
c)
pokud operace přidává nová aktiva ke stávající službě či infrastruktuře, zohlední se jak příspěvky od nových uživatelů, tak příspěvky od stávajících uživatelů nové nebo rozšířené služby či infrastruktury.
Článek 17
Stanovení nákladů
(Čl. 61 odst. 3 sedmý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
Pro účely výpočtu diskontovaného čistého příjmu se zohlední následující náklady, které vzniknou během referenčního období uvedeného v čl. 15 odst. 2:
a)
náklady na výměnu vybavení s krátkou životností pro zajištění technického fungování operace;
b)
fixní provozní náklady, včetně nákladů na údržbu, například náklady na zaměstnance, údržbu a opravy, obecné řízení a správu a pojištění;
c)
variabilní provozní náklady, včetně nákladů na údržbu, například spotřeba surovin, energie, jiného spotřebního materiálu a veškerá údržba a opravy nezbytné k prodloužení životnosti operace.
Článek 18
Zbytková hodnota investice
(Čl. 61 odst. 3 sedmý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Pokud je předpokládaná životnost aktiv operace delší než referenční období uvedené v čl. 15 odst. 2, určí se jejich zbytková hodnota vypočtením čisté současné hodnoty peněžních toků ve zbývajících letech životnosti operace. Za řádně odůvodněných okolností lze použít i jiné metody výpočtu zbytkové hodnoty.
2. Zbytková hodnota investice se započte do výpočtu diskontovaného čistého příjmu pouze tehdy, pokud příjmy převažují nad náklady podle článku 17.
Článek 19
Diskontování peněžních toků
(Čl. 61 odst. 3 sedmý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Při výpočtu nákladů a příjmů se zohlední pouze peněžní toky, které mají být vyplaceny či získány danou operací. Peněžní toky se stanovují pro každý rok, ve kterém jsou vyplaceny nebo získány danou operací během referenčního období uvedeného v čl. 15 odst. 2.
2. Do výpočtu se nezapočítávají nepeněžní účetní položky, jako jsou například odpisy, veškeré rezervy pro budoucí náklady na výměnu vybavení a rezervy pro nepředvídatelné události.
3. Peněžní toky jsou diskontovány až do současnosti finanční diskontní sazbou ve výši 4 % v reálných hodnotách, což je orientační referenční hodnota pro operace, které mají podobu veřejných investic a jsou spolufinancovány z ESI fondů.
4. Členské státy mohou uplatnit jinou než 4 % finanční diskontní sazbu, poskytnou-li pro takovou jinou referenční hodnotu odůvodnění a zajistí-li její důsledné uplatňování u podobných operací ve stejném sektoru.
5. Jiné než 4 % referenční hodnoty mohou opravňovat tyto důvody:
a)
konkrétní makroekonomické podmínky daného členského státu, mezinárodní makroekonomické trendy a konjunktury; nebo
b)
povaha investora nebo forma provádění, např. partnerství veřejného a soukromého sektoru; nebo
c)
povaha dotyčného sektoru.
6. Při stanovení vlastních finančních diskontních sazeb členské státy provedou odhad průměrné dlouhodobé návratnosti alternativního bezrizikového investičního koše, ať už domácího či zahraničního, který považují za nejvíce relevantní. Příjemci budou o odlišných finančních diskontních sazbách informováni.
ODDÍL IV
Definice paušální sazby pro nepřímé náklady a související metody uplatňované v jiných politikách unie
Článek 20
Paušální financování nepřímých nákladů podle nařízení (EU) č. 1290/2013
(Čl. 68 odst. 1 druhý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
Nepřímé náklady lze vypočítat uplatněním paušální sazby stanovené podle čl. 29 odst. 1 nařízení (EU) č. 1290/2013 u následujících druhů operací nebo projektů, jež jsou součástí operací:
a)
operace podporované z EFRR, které spadají pod oblasti zásahu kódů 056, 057 nebo 060 až 065 uvedené v tabulce 1 přílohy prováděcího nařízení Komise (EU) č. 215/2014 (5) a které jsou prováděny v rámci jedné z investičních priorit stanovených v čl. 5 odst. 1 písm. a) a b), odst. 2 písm. b), odst. 3 písm. a) a c) a odst. 4 písm. f) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1301/2013 (6);
b)
operace podporované z ESF, které spadají pod oblast zásahu kódu 04 uvedenou v tabulce 6 přílohy prováděcího nařízení Komise (EU) č. 215/2014 a které přispívají k posílení výzkumu, technologického rozvoje a inovací v souladu s čl. 3 odst. 2 písm. c) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1304/2013;
c)
operace podporované z EZFRV v souladu s články 17, 26 nebo 35 nařízení (EU) č. 1305/2013, které přispívají k prioritě Unie uvedené v čl. 5 odst. 1 uvedeného nařízení. Je-li operace programována podle článků 17 a 26 nařízení (EU) č. 1305/2013, jsou brány v potaz pouze operace prováděné operační skupinou v rámci evropského inovačního partnerství financovanou podle čl. 35 odst. 1 písm. c) uvedeného nařízení;
d)
operace podporované z ENRF a programované v souladu s články 28, 37 nebo čl. 41 odst. 5 budoucího právního aktu Unie, kterým se stanoví podmínky finanční podpory námořní a rybářské politiky na programové období 2014-2020.
Článek 21
Paušální financování nepřímých nákladů podle nařízení č. 966/2012
(Čl. 68 odst. 1 druhý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
Nepřímé náklady lze vypočítat uplatněním paušální sazby stanovené podle čl. 124 odst. 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (7) u následujících druhů operací nebo projektů, jež jsou součástí operací:
a)
operace podporované z EFRR, které spadají pod oblasti zásahu kódů 085, 086 nebo 087 uvedené v tabulce 1 přílohy prováděcího nařízení Komise (EU) č. 215/2014 a které jsou prováděny v rámci jedné z investičních priorit stanovených v čl. 5 odst. 5 písm. a) a odst. 6 písm. d) nařízení (EU) č. 1301/2013;
b)
operace podporované z ESF, které spadají pod oblast zásahu kódu 01 uvedenou v tabulce 6 přílohy prováděcího nařízení Komise (EU) č. 215/2014 a které přispívají k podpoře přechodu na nízkouhlíkové hospodářství, které bude odolné vůči změně klimatu, bude efektivně využívat zdroje a bude udržitelné z hlediska životního prostředí v souladu s čl. 3 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1304/2013;
c)
operace podporované z EZFRV v souladu s články 17 a 25 nařízení (EU) č. 1305/2013, které přispívají k prioritě Unie uvedené v čl. 5 odst. 4 nebo 5 uvedeného nařízení;
d)
operace podporované z ENRF a programované v souladu s články 36, 38, čl. 39 odst. 1, čl. 46 odst. 1 písm. e) a i), článkem 54, čl. 79c odst. 1 písm. b) budoucího právního aktu Unie, kterým se stanoví podmínky finanční podpory námořní a rybářské politiky na programové období 2014-2020.
KAPITOLA III
Ustanovení, kterými se doplňuje část třetí nařízení (EU) č. 1303/2013, která se vztahuje na EFRR a Fond soudržnosti, pokud jde o metodiku přezkumu kvality velkých projektů
Článek 22
Požadavky na nezávislé odborníky provádějící přezkum kvality
(Čl. 101 čtvrtý odstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Přezkum kvality velkých projektů podle čl. 101 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1303/2013 provádějí nezávislí odborníci, kteří:
a)
mají značné technické zkušenosti se všemi fázemi projektového cyklu;
b)
mají rozsáhlé mezinárodní zkušenosti s příslušnými investičními sektory;
c)
mají značné odborné znalosti, pokud jde o analýzu a hodnocení socioekonomických přínosů;
d)
mají značné znalosti a zkušenosti v oblasti příslušného práva, politik a postupů Unie;
e)
jsou nezávislí na všech orgánech přímo nebo nepřímo zainteresovaných na schvalování, provádění nebo provozu velkého projektu;
f)
nemají v souvislosti s velkým projektem střet zájmů na žádné úrovni;
g)
nemají žádný obchodní zájem v souvislosti s velkým projektem;
h)
disponují nezbytnými jazykovými znalostmi.
2. Navrhne-li členský stát pověřit jiné nezávislé odborníky než ty, kterým je z podnětu Komise poskytnuta technická pomoc v souladu s článkem 58 nařízení (EU) č. 1303/2013, podá v souladu s čl. 101 třetím odstavcem uvedeného nařízení žádost o souhlas Komise. Tento souhlas musí být podložen dokumenty dokládajícími skutečnost, že odborníci vyhovují požadavkům stanoveným v odstavci 1 tohoto článku.
Komise informuje členský stát o tom, zda s návrhem týkajícím se nezávislých odborníků souhlasí, do tří měsíců od podání žádosti.
Článek 23
Přezkum kvality velkých projektů
(Čl. 101 čtvrtý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Nezávislí odborníci provádějí posouzení na základě informací uvedených v čl. 101 prvním pododstavci písm. a) až i) nařízení (EU) č. 1303/2013. Nezávislí odborníci mohou požádat o doplňující údaje k těmto informacím, považují-li je za nutné pro přezkum kvality.
Členský stát a nezávislí odborníci se mohou dohodnout na tom, že součástí činnosti na přezkumu kvality budou kontroly na místě.
Nezávislí odborníci mohou se souhlasem členských států konzultovat s Komisí příslušné otázky týkající se státní podpory za účelem jejich vyhodnocení.
2. Nezávislí odborníci za účelem přezkumu kvality vykonají následující kroky:
a)
nezávislí odborníci ověří, že operace je velkým projektem ve smyslu článku 100 nařízení (EU) č. 1303/2013, že tento velký projekt není dokončenou operací ve smyslu čl. 2 odst. 14 a čl. 65 odst. 6 uvedeného nařízení a že velký projekt je součástí příslušného operačního programu;
b)
nezávislí odborníci zkontrolují úplnost, konzistentnost a přesnost informací podle čl. 101 prvního pododstavce písm. a) až i) nařízení (EU) č. 1303/2013, poskytnutých ve formátu uvedeném v čl. 101 pátém pododstavci nařízení (EU) č. 1303/2013;
c)
nezávislí odborníci ohodnotí kvalitu velkého projektu na základě kritérií uvedených v příloze II tohoto nařízení;
d)
nezávislí odborníci vypracují zprávu o nezávislém přezkumu kvality ve formátu uvedeném v čl. 102 odst. 1 třetím pododstavci nařízení (EU) č. 1303/2013. Ve zprávě o nezávislém přezkumu kvality nezávislí odborníci jednoznačným způsobem uvedou a odůvodní svoje stanoviska týkající se prvků uvedených v tomto odstavci.
3. Velký projekt je přezkumem kvality ohodnocen pozitivně ve smyslu čl. 102 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013, pokud nezávislí odborníci shledají, že byla splněna všechna kritéria uvedená v příloze II tohoto nařízení.
KAPITOLA IV
USTANOVENÍ, KTERÝMI SE DOPLŇUJE ČÁST ČTVRTÁ NAŘÍZENÍ (EU) Č. 1303/2013, KTERÁ SE VZTAHUJE NA EFRR, ESF, FOND SOUDRŽNOSTI A ENRF
ODDÍL I
Údaje, jež je třeba zaznamenat a uchovat v elektronické podobě
Článek 24
Údaje, jež je třeba zaznamenat a uchovat v elektronické podobě
(Čl. 125 odst. 8 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Informace o údajích, které je třeba zaznamenat a uchovat v elektronické podobě pro každou operaci v rámci systému pro monitorování zřízeného podle čl. 125 odst. 2 písm. d) nařízení (EU) č. 1303/2013, jsou uvedeny v příloze III tohoto nařízení.
2. Údaje se zaznamenávají a uchovávají pro každou operaci, včetně případně údajů o jednotlivých účastnících, za účelem jejich agregace v případech, kdy je to nezbytné pro účely monitorování, hodnocení, finančního řízení, ověřování a auditu. Možná musí být také kumulativní agregace těchto údajů za celé programové období. V případě ESF se údaje zaznamenávají a uchovávají tak, aby řídicím orgánům umožňovaly provádět úkoly spojené s monitorováním a hodnocením v souladu s požadavky stanovenými v článku 56 nařízení (EU) č. 1303/2013 a v článcích 5 a 19 nařízení (EU) č. 1304/2013 a v přílohách I a II uvedeného nařízení.
3. Je-li operace podporována více než jedním operačním programem, prioritou, fondem nebo v rámci více než jedné kategorie regionů, informace uvedené v řádcích 23 až 113 přílohy III se zaznamenávají tak, aby bylo možné v těchto údajích vyhledávat podle operačního programu, priority, fondu nebo kategorie regionu. Podobně musí být možné vyhledávat v údajích o ukazatelích uvedených v řádcích 31 až 40 přílohy III podle investiční priority a případně pohlaví.
ODDÍL II
Auditní stopa a používání údajů shromážděných při auditech
Článek 25
Podrobné minimální požadavky na auditní stopu
(Čl. 125 odst. 9 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Podrobné minimální požadavky na auditní stopu, pokud jde o účetní záznamy, které mají být uchovány, a o podklady, které mají být uchovávány, jsou následující:
a)
auditní stopa umožňuje ověření uplatňování kritérií výběru stanovených monitorovacím výborem pro operační program;
b)
v souvislosti s granty a vratnou pomocí podle čl. 67 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 auditní stopa umožňuje sesouhlasení souhrnných částek potvrzených Komisi s podrobnými účetními záznamy a podklady vedenými certifikačním orgánem, řídicím orgánem, zprostředkujícími subjekty a příjemci, pokud jde o operace spolufinancované v rámci operačního programu;
c)
v souvislosti s granty a vratnou pomocí podle čl. 67 odst. 1 písm. b) a c) a článku 109 nařízení (EU) č. 1303/2013 a podle čl. 14 odst. 1 nařízení (EU) č. 1304/2013 auditní stopa umožňuje sesouhlasení souhrnných částek potvrzených Komisi s podrobnými údaji o výstupech či výsledcích a podklady vedenými certifikačním orgánem, řídicím orgánem, zprostředkujícími subjekty a příjemci, případně včetně dokladů o metodě stanovení standardních stupnic jednotkových nákladů a paušálních částek, pokud jde o operace spolufinancované v rámci operačního programu;
d)
v souvislosti s náklady stanovenými v souladu s čl. 67 odst. 1 písm. d) a čl. 68 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 auditní stopa podle potřeby dokládá a odůvodňuje metodu výpočtu a základ, na němž bylo rozhodnuto o paušálních sazbách, a způsobilé přímé náklady nebo náklady vykázané v rámci jiných vybraných kategorií, u kterých se uplatní paušální sazba;
e)
v souvislosti s náklady stanovenými v souladu s čl. 68 odst. 1 písm. b) a c) nařízení (EU) č. 1303/2013, s čl. 14 odst. 2 nařízení (EU) č. 1304/2013 a s článkem 20 nařízení (EU) č. 1299/2013 auditní stopa umožňuje doložení způsobilých přímých nákladů, u kterých se uplatní paušální sazba;
f)
auditní stopa umožňuje ověření platby příspěvku z veřejných zdrojů příjemci;
g)
u každé operace, je-li to na místě, auditní stopa obsahuje technické specifikace a plán financování, dokumenty týkající se schválení grantu, dokumenty související se zadáváním veřejných zakázek, zprávy od příjemce a zprávy o provedených ověřováních a auditech;
h)
auditní stopa obsahuje informace o řídicích kontrolách a o provedených auditech operací;
i)
aniž je dotčen čl. 19 odst. 3 a přílohy I a II nařízení (EU) č. 1304/2013, auditní stopa umožňuje sesouhlasení údajů týkajících se ukazatelů výstupů operace s cíli a vykázanými údaji a výsledkem programu;
j)
u finančních nástrojů auditní stopa obsahuje podklady uvedené v čl. 9 odst. 1 písm. e) tohoto nařízení.
U nákladů uvedených v písmenech c) a d) auditní stopa umožňuje ověřování metody výpočtu použité řídicím orgánem z hlediska souladu s čl. 67 odst. 5 a čl. 68 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013 a s čl. 14 odst. 3 nařízení (EU) č. 1304/2013.
2. Řídicí orgán zajistí, aby existoval záznam o totožnosti a umístění subjektů uchovávajících všechny podklady, které jsou nutné k tomu, aby auditní stopa splňovala minimální požadavky uvedené v odstavci 1.
Článek 26
Používání údajů shromážděných během auditů prováděných úředníky Komise nebo pověřenými zástupci Komise
(Čl. 127 odst. 8 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Komise přijme veškerá nezbytná opatření k tomu, aby zabránila jakémukoli neoprávněnému zveřejnění údajů shromážděných Komisí v průběhu auditů či přístupu k nim.
2. Údaje shromážděné v průběhu auditů používá Komise výlučně za účelem plnění svých povinností podle článku 75 nařízení (EU) č. 1303/2013. Ke shromážděným údajům má přístup Evropský účetní dvůr i Evropský úřad pro boj proti podvodům.
3. Shromážděné údaje nesmí být bez výslovného souhlasu členského státu, který tyto údaje poskytl, zaslány jiným osobám v členských státech či v orgánech Unie než těm, jejichž náplň práce vyžaduje přístup k těmto údajům v souladu s příslušnými pravidly.
ODDÍL III
Rozsah a obsah auditů operací a auditů účetních závěrek a metodika pro výběr vzorku operací
Článek 27
Audity operací
(Čl. 127 odst. 7 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Audity operací se provádějí za každé účetní období na vzorku operací vybraném metodou stanovenou či schválenou auditním orgánem v souladu s článkem 28 tohoto nařízení.
2. Audity operací se provádějí na základě podkladů, jež představují auditní stopu, a ověřuje se jimi legalita a správnost výdajů vykázaných Komisi, včetně těchto skutečností:
a)
operace byla vybrána v souladu s kritérii výběru pro operační program, operace nebyla fyzicky dokončená nebo plně provedená před tím, než příjemce podal žádost o financování v rámci operačního programu, operace byla provedena v souladu s rozhodnutím o schválení a splňovala v době auditu veškeré platné podmínky, pokud jde o funkčnost, použití a cíle, které mají být dosaženy;
b)
výdaje vykázané Komisi odpovídají účetním záznamům a požadované podklady dokládají adekvátní auditní stopu podle článku 25 tohoto nařízení;
c)
u výdajů vykázaných Komisi stanovených v souladu s čl. 67 odst. 1 písm. b) a c) a článkem 109 nařízení (EU) č. 1303/2013 a s čl. 14 odst. 1 nařízení (EU) č. 1304/2013 byly splněny výstupy a výsledky, na jejichž základě se příjemci vyplácejí platby, údaje o účastnících či jiné záznamy týkající se výstupů a výsledků jsou v souladu s informacemi předloženými Komisi a požadované podklady představují adekvátní auditní stopu podle článku 25 tohoto nařízení.
Audity se dále ověří, zda byl příspěvek z veřejných zdrojů příjemci vyplacen v souladu s článkem 132 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013.
3. Součástí auditů operací je v příslušných případech ověření fyzického provádění operace na místě.
4. Audity operací se ověřuje přesnost a úplnost odpovídajících výdajů zachycených certifikačním orgánem v jeho účetním systému a soulad auditní stopy na všech úrovních.
5. Vyjde-li najevo, že zjištěné problémy jsou systémové povahy, a představují tudíž riziko pro jiné operace v rámci operačního programu, zajistí auditní orgán další kontrolu, včetně případných doplňkových auditů, za účelem stanovení rozsahu problémů a doporučí nezbytná nápravná opatření.
6. Pro účel podávání zpráv Komisi o ročním pokrytí se do částky auditovaných výdajů započítávají pouze výdaje spadající do rozsahu auditu provedeného podle odstavce 1. Pro tento účel se použije vzor kontrolní zprávy podle čl. 127 odst. 6 nařízení (EU) 1303/2013.
Článek 28
Metodika pro výběr vzorku operací
(Čl. 127 odst. 7 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Auditní orgán stanoví metodu výběru vzorku v souladu s požadavky uvedenými v tomto článku a s přihlédnutím k mezinárodně uznávaným auditorským standardům INTOSAI, IFAC nebo IIA.
2. Kromě vysvětlení uvedených v auditní strategii vede auditní orgán záznamy o dokumentech a odborném úsudku, které použil ke stanovení metod výběru vzorku ve fázi plánování, výběru, testování a hodnocení, aby prokázal, že stanovená metoda je vhodná.
3. Vzorek je reprezentativní částí souboru, ze kterého je vybrán, a umožňuje auditnímu orgánu vypracovat platný výrok auditora v souladu s čl. 127 odst. 5 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013. Soubor zahrnuje výdaje operačního programu nebo skupiny operačních programů spadajících do společného systému řízení a kontroly, které jsou uvedeny v žádostech o platbu předložených Komisi v souladu s článkem 131 nařízení (EU) č. 1303/2013 za dané účetní období. Vzorek může být vybrán během účetního období nebo po jeho skončení.
4. Pro účely čl. 127 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013 se metoda výběru vzorku považuje za statistickou, pokud zajišťuje:
i)
náhodný výběr položek vzorku,
ii)
uplatnění teorie pravděpodobnosti k vyhodnocení výsledků vzorku včetně měření a kontroly výběrového rizika a plánované a dosažené přesnosti.
5. Metoda výběru vzorku zajistí náhodný výběr každé jednotky vzorku ze souboru pomocí náhodných čísel generovaných pro každou jednotku souboru, na jejichž základě se vyberou jednotky, které se zařadí do vzorku, nebo systematický výběr pomocí náhodného počátku a následného uplatnění systematického pravidla pro výběr dalších položek.
6. Jednotku vzorku stanoví auditní orgán na základě odborného úsudku. Jednotkou vzorku může být operace, projekt v rámci operace nebo žádost příjemce o platbu. Údaje o stanoveném typu jednotky vzorku a o odborném úsudku použitém k tomuto účelu se uvedou do kontrolní zprávy.
7. Pokud jsou celkové výdaje spojené s jednotkou vzorku za účetní období záporné, vyřadí se ze souboru podle odstavce 3 a auditují se samostatně. Auditní orgán může rovněž vybrat vzorek tohoto samostatného souboru.
8. Platí-li podmínky přiměřené kontroly podle čl. 148 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013, může auditní orgán vyloučit položky stanovené v uvedeném článku ze souboru, z něhož se vybírá vzorek. V případě, že dotčená operace již byla do vzorku zařazena, auditní orgán ji nahradí pomocí patřičného náhodného výběru.
9. Veškeré výdaje vykázané Komisi ve vzorku podléhají auditu.
Pokud vybrané jednotky vzorku zahrnují velký počet souvisejících žádostí o platbu či faktur, auditní orgán je může auditovat prostřednictvím dílčího výběrového souboru, přičemž související žádosti o platbu nebo faktury vybere pomocí stejných parametrů použitých pro vybírání jednotek hlavního vzorku.
V takovém případě se příslušné velikosti vzorku vypočtou pro každou jednotku vzorku, jež má být auditována, a v žádném případě nesmí být menší než 30 souvisejících žádostí o platbu nebo faktur pro každou jednotku vzorku.
10. Auditní orgán může soubor stratifikovat rozdělením do podsouborů, z nichž každý je skupinou jednotek vzorku s podobnými vlastnostmi, zejména pokud jde o riziko nebo očekávanou chybovost nebo pokud soubor zahrnuje operace sestávající z finančních příspěvků z operačního programu na finanční nástroje či jiné položky vysoké hodnoty.
11. Pro stanovení technických parametrů výběru vzorku auditní orgán vyhodnotí spolehlivost systému s přihlédnutím k výsledkům auditů systémů jako vysokou, průměrnou nebo nízkou tak, aby kombinovaný stupeň jistoty získaný z auditů systémů a auditů operací byl vysoký. U systému vyhodnoceného jako vysoce spolehlivý nesmí být úroveň spolehlivosti použitá pro výběr operací nižší než 60 %. U systému vyhodnoceného jako nízce spolehlivý nesmí být úroveň spolehlivosti použitá pro výběr operací nižší než 90 %. Maximální úroveň významnosti je 2 % výdajů uvedených v odstavci 3.
12. Jsou-li zjištěny nesrovnalosti nebo riziko nesrovnalostí, auditní orgán rozhodne na základě odborného úsudku, zda je nutné provést audit doplňkového vzorku dalších operací nebo částí operací, které nebyly auditovány v náhodném vzorku, aby byly zohledněny konkrétní zjištěné rizikové faktory.
13. Auditní orgán výsledky auditů doplňkového vzorku analyzuje zvlášť a vypracuje na základě těchto výsledků závěry, které sdělí Komisi ve výroční kontrolní zprávě. Nesrovnalosti zjištěné v doplňkovém vzorku se nezahrnují do výpočtu předpokládané náhodné chyby v náhodném vzorku.
14. Na základě výsledků auditů operací za účelem vypracování výroku auditora a kontrolní zprávy uvedených v čl. 127 odst. 5 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 vypočte auditní orgán celkovou chybovost, jež se rovná součtu promítnutých náhodných chyb a případně také systémových chyb a neopravených neobvyklých chyb, vydělených souborem.
Článek 29
Audity účetních závěrek
(Čl. 127 odst. 7 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Audity účetních závěrek podle čl. 137 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013 provádí auditní orgán za každé účetní období.
2. Audit účetních závěrek musí poskytovat přiměřenou jistotu, pokud jde o úplnost, přesnost a pravdivost částek vykázaných v účetních závěrkách.
3. Pro účel odstavců 1 a 2 auditní orgán přihlédne zejména k výsledkům auditů systémů provedených u certifikačního orgánu a k výsledkům auditů operací.
4. Součástí auditu systémů je ověření spolehlivosti účetního systému certifikačního orgánu a na základě vzorku ověření přesnosti výdajů částek odejmutých a částek získaných zpět zachycených v účetním systému certifikačního orgánu.
5. Aby mohl pro účely výroku auditora prohlásit, že účetní závěrka podává věrný a poctivý obraz, ověří auditní orgán, že veškeré prvky, jež jsou vyžadovány podle článku 137 nařízení (EU) č. 1303/2013, jsou v účetní závěrce řádně uvedeny a jsou v souladu s podkladovými účetními záznamy, které vedou všechny příslušné orgány nebo subjekty a příjemci. Na základě účetních závěrek, které mu poskytne certifikační orgán, auditní orgán ověří, zda:
a)
celková výše způsobilých výdajů vykázaných v souladu s čl. 137 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 souhlasí s výdaji a příslušným příspěvkem z veřejných zdrojů uvedenými v žádostech o platbu předložených Komisi za příslušné účetní období, a jsou-li nesrovnalosti, zda jsou v účetní závěrce uvedena adekvátní vysvětlení pro nesouhlasící částky;
b)
částky odejmuté a získané zpět v průběhu účetního období, částky, které mají být získány zpět na konci účetního období, částky získané zpět podle článku 71 nařízení (EU) č. 1303/2013 a částky, které zpět získat nelze, uvedené v účetní závěrce odpovídají částkám zaneseným v účetních systémech certifikačního orgánu a vycházejí z rozhodnutí odpovědného řídicího nebo certifikačního orgánu;
c)
byly v příslušných případech z účetní závěrky v souladu s čl. 137 odst. 2 nařízení (EU) č. 1303/2013 výdaje vyjmuty a zda byly v účetní závěrce pro dané účetní období uplatněny všechny nutné opravy;
d)
výše příspěvků z programů vyplacených do finančních nástrojů a výše záloh státní podpory vyplacených příjemcům souhlasí s informacemi poskytnutými řídicím orgánem a certifikačním orgánem.
Ověřování podle písmen b), c) a d) lze provádět na základě vzorku.
ODDÍL IV
Finanční opravy prováděné komisí ve vztahu k nedostatkům systémů
Článek 30
Kritéria pro určování závažných nedostatků v účinném fungování systémů řízení a kontroly
(Čl. 144 odst. 6 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Komise posuzuje účinné fungování systémů řízení a kontroly na základě výsledků všech dostupných auditů systémů včetně zkoušek kontrol a auditů operací.
Toto posouzení se týká prostředí vnitřní kontroly programu, řídících a kontrolních činností řídicích a certifikačních orgánů, monitorování ze strany řídicího a certifikačního orgánu a kontrolních činností auditního orgánu a je podloženo ověřením souladu s klíčovými požadavky uvedenými v tabulce 1 přílohy IV.
Splnění těchto klíčových požadavků se posuzuje na základě kategorií uvedených v tabulce 2 přílohy IV.
2. Hlavními druhy závažného nedostatku v účinném fungování systému řízení a kontroly jsou případy, kdy je kterýkoli z klíčových požadavků uvedených v bodech 2, 4, 5, 13, 15, 16 a 18 v tabulce 1 přílohy IV, nebo kdy jsou dva nebo více ostatních klíčových požadavků uvedených v tabulce 1 přílohy IV posouzeny jako spadající do kategorie 3 nebo 4 definované v tabulce 2 přílohy IV.
Článek 31
Kritéria pro uplatnění paušálních sazeb nebo extrapolovaných finančních oprav a kritéria pro stanovení výše finanční opravy
(Čl. 144 odst. 6 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Finanční opravy se uplatní na celý operační program nebo jeho část, pokud Komise zjistí jeden nebo více závažných nedostatků ve fungování systému řízení a kontroly.
Bez ohledu na první pododstavec se na celý operační program nebo jeho část uplatní extrapolované finanční opravy, pokud Komise zjistí systémové nesrovnalosti v reprezentativním vzorku operací, který umožňuje přesnější kvantifikaci rizika pro rozpočet Unie. V tomto případě se za účelem stanovení finanční opravy výsledky posouzení reprezentativního vzorku extrapolují na zbytek souboru, z nějž byl vzorek vybrán.
2. Výše paušální opravy se stanoví s přihlédnutím k následujícím hlediskům:
a)
relativní významnost závažného nedostatku nebo závažných nedostatků v kontextu systému řízení a kontroly jako celku;
b)
četnost a rozsah závažného nedostatku nebo závažných nedostatků;
c)
míra rizika ztráty pro rozpočet Unie.
3. S přihlédnutím k těmto hlediskům se výše finanční opravy stanoví následovně:
a)
je-li závažný nedostatek nebo závažné nedostatky v systému řízení a kontroly natolik zásadní, častý nebo rozšířený, že představuje naprosté selhání systému, kterým je ohrožena legalita a správnost všech dotčených výdajů, uplatní se paušální sazba ve výši 100 %;
b)
je-li závažný nedostatek nebo závažné nedostatky v systému řízení a kontroly natolik častý nebo rozšířený, že představuje krajně závažné selhání systému, kterým je ohrožena legalita a správnost velmi vysokého podílu dotčených výdajů, uplatní se paušální sazba ve výši 25 %;
c)
je-li závažný nedostatek nebo závažné nedostatky v systému řízení a kontroly zapříčiněn tím, že systém není plně funkční nebo funguje natolik chabě nebo natolik zřídka, že tím ohrožena legalita a správnost vysokého podílu dotčených výdajů, uplatní se paušální sazba ve výši 10 %;
d)
je-li závažný nedostatek nebo závažné nedostatky v systému řízení a kontroly zapříčiněn tím, že systém nefunguje důsledně, takže je tím ohrožena legalita a správnost významného podílu dotčených výdajů, uplatní se paušální sazba ve výši 5 %.
4. Pokud by uplatnění paušální sazby podle odstavce 3 bylo nepřiměřené, výše opravy se sníží.
5. Pokud proto, že odpovědné orgány v jenom účetním období nepřijaly v návaznosti na uplatnění finanční opravy příslušná nápravná opatření, je stejný závažný nedostatek zjištěn i v následujícím účetním období, sazba opravy může být z důvodu trvání závažného nedostatku nebo závažných nedostatků zvýšena na výši, jež nepřesahuje výši nejbližší vyšší kategorie.
Článek 32
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 24 se použije ode dne 1. prosince 2014, pokud jde o informace o zaznamenávaných a uchovávaných údajích uvedených v příloze III, s výjimkou údajů v řádcích 23 až 40, 71 až 78 a 91 až 105. Pokud jde o tyto řádky v příloze III, článek 24 se použije ode dne 1. července 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. března 2014.
KOMISIJOS DELEGUOTASIS REGLAMENTAS (ES) Nr. 480/2014
2014 m. kovo 3 d.
kuriuo papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (1), ypač į jo 22 straipsnio 7 dalį, 37 straipsnio 13 dalį, 38 straipsnio 4 dalį, 40 straipsnio 4 dalį, 41 straipsnio 3 dalį, 42 straipsnio 1 ir 6 dalis, 61 straipsnio 3 dalį, 68 straipsnio 1 dalį, 101 straipsnį, 125 straipsnio 8 ir 9 dalis, 127 straipsnio 7 ir 8 dalis ir 144 straipsnio 6 dalį,
kadangi:
(1)
Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 antrojoje dalyje nustatytos bendros nuostatos, taikomos Europos regioninės plėtros fondui (toliau - ERPF), Europos socialiniam fondui (toliau - ESF), Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai (toliau - EŽŪFKP) ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondui (toliau - EJRŽF), kurie šiuo metu veikia pagal bendrą sistemą (toliau - Europos struktūriniai ir investicijų (ESI) fondai). Be to, to reglamento trečiojoje dalyje nustatytos bendrosios nuostatos, taikomos ERPF, ESF ir Sanglaudos fondui, bet netaikomos EŽŪFKP ir EJRŽF, o to reglamento ketvirtojoje dalyje nustatytos bendrosios nuostatos, taikomos ERPF, ESF, Sanglaudos fondui ir EJRŽF, bet netaikomos EŽŪFKP. Todėl šiame reglamente pateikiamos nuostatos, kurios taikomos visiems ESI fondams, ir nuostatos, kurios taikomos tik ERPF ir Sanglaudos fondui arba tik ERPF, ESF, Sanglaudos fondui ir EJRŽF;
(2)
būtina nustatyti išsamias finansinės pataisos, kurią neįvykdžius veiklos rezultatų plano Komisija gali taikyti kiekvienam iš ESI fondų remiamų programų prioritetui, dydžio nustatymo kriterijų taisykles;
(3)
tokios finansinės pataisos gali būti taikomos, tik jeigu įvykdomos visos atskiros sąlygos. Finansinės pataisos dydis turėtų būti nustatytas remiantis su koeficientu susietomis fiksuotosiomis normomis, apskaičiuotomis atsižvelgiant į realaus įgyvendinimo ir lėšų įsisavinimo lygį. Išorės veiksnius, dėl kurių iki 2023 m. iš esmės nepavyko pasiekti veiklos rezultatų plane nustatytų siektinų reikšmių, išskyrus veiksnius, dėl kurių finansinė pataisa netaikytina, reikėtų apsvarstyti kiekvienu atveju atskirai, ir jais remiantis galėtų būti nustatytas mažesnis nei remiantis koeficientu nustatytas pataisos dydis;
(4)
nuostatose dėl neįvykdžius veiklos rezultatų plano taikytinų finansinių pataisų dydžio nustatymo kriterijų reikėtų atskirai aptarti Jaunimo užimtumo iniciatyvai skirtą specialų asignavimą;
(5)
konkrečiomis taisyklėmis turėtų būti išaiškintos nuostatos dėl žemės pirkimo, kuris remiamas finansinėmis priemonėmis;
(6)
kad techninei paramai skirtų subsidijų ir finansinės priemonės derinimo vykdant vieną veiksmą sistema veiktų nuosekliai, tai turėtų būti leidžiama tik siekiant techniškai parengti perspektyvines investicijas, kurios bus naudingos galutiniam naudos gavėjui;
(7)
siekiant užtikrinti, kad finansinių priemonių įgyvendinimas būtų patikėtas subjektams, kurie turi reikiamų pajėgumų kuo veiksmingiau jas įgyvendinti pagal ESI fondų uždavinius ir prioritetus, reikėtų nustatyti tokių subjektų atrankos kriterijus, taip pat apibrėžti jų vaidmenį, atsakomybę ir įsipareigojimus;
(8)
siekiant užtikrinti patikimą finansinių priemonių, kuriomis teikiamos garantijos, finansų valdymą, programų įnašai turėtų būti grindžiami apdariu ex ante rizikos vertinimu, kartu atsižvelgiant į tinkamą dauginamąjį koeficientą;
(9)
siekiant užtikrinti, kad finansinės priemonės būtų įgyvendinamos laikantis galiojančių teisės aktų, reikėtų nustatyti konkrečias jų valdymo ir kontrolės, įskaitant auditą, nuostatas;
(10)
siekiant užtikrinti tvarų programų įnašų į finansines priemones finansų valdymą, bet koks tokių įnašų anuliavimas turėtų būti tinkamai atspindėtas susijusiuose mokėjimo prašymuose;
(11)
siekiant užtikrinti nuoseklų tinkamų finansuoti kapitalizuotų palūkanų normos subsidijų ir garantijos mokesčio subsidijų apskaičiavimą, reikėtų nustatyti konkrečias jų apskaičiavimo taisykles;
(12)
siekiant užtikrinti greitą ir veiksmingą lėšų paskirstymą realiosios ekonomikos atstovams ir patikimą finansų valdymą, taip pat tinkamą atlygį finansines priemones įgyvendinantiems subjektams, reikėtų parengti valdymo išlaidų ir mokesčių nustatymo, remiantis rezultatais ir taikomais ribiniais dydžiais, kriterijus ir nuosavu kapitalu grindžiamų priemonių ir mikrokreditų kapitalizuotų valdymo išlaidų ir mokesčių kompensavimo taisykles;
(13)
laikantis patikimo finansų valdymo principo, apskaičiuojant viešąjį įnašą turėtų būti atsižvelgiama į iš veiksmų gautas pajamas;
(14)
būtina nustatyti iš veiksmo gautų diskontuotų grynųjų pajamų apskaičiavimo metodą, atsižvelgiant į to veiksmo sektoriui taikytinus ataskaitinius laikotarpius, į pelningumą, kurio paprastai tikimasi iš atitinkamos kategorijos investicijų, į principo „teršėjas moka“ taikymą ir - reikiamais atvejais - į teisingumo aspektus, susijusius su atitinkamos valstybės narės arba regiono santykine gerove;
(15)
reikėtų nustatyti sektoriams taikytinus ataskaitinius laikotarpius, grindžiamus registruojamais ir saugomais ankstesniais duomenimis apie 2007-2013 m. programavimo laikotarpio projektus, kuriais gauta pajamų;
(16)
reikia apibrėžti išlaidas ir pajamas, į kurias reikia atsižvelgti apskaičiuojant diskontuotas grynąsias pajamas, taip pat likutinės vertės ir finansinės diskonto normos nustatymo sąlygas;
(17)
kaip orientacinis rodiklis pasiūlyta 4 % diskonto norma turėtų būti grindžiama tarptautinio investicijų portfelio dabartine ilgalaike grąžos norma, apskaičiuota kaip 3 % vidutinės turto grąžos, patikslintos pridedant 1 %, t. y. procentinę dalį, kuria nukrito vidutinis ilgalaikis Vyriausybės obligacijų pajamingumas Sąjungos teritorijoje nuo tada, kai buvo nustatyta 2007-2013 m. programavimo laikotarpiui skirta finansinė diskonto norma;
(18)
pagal principą „teršėjas moka“ taršos ir prevencinių priemonių išlaidas aplinkos apsaugai turėtų patirti tie, kurie teršia, o apmokestinimo sistemos turėtų atsižvelgti į visas išlaidas, įskaitant kapitalo sąnaudas, aplinkos apsaugos paslaugoms, taršos ir vykdomų prevencinių priemonių išlaidas aplinkos apsaugai, taip pat išlaidas, susijusias su naudojamų išteklių trūkumu;
(19)
siekiant sumažinti administracinę naštą, paramos gavėjams turėtų būti leista naudotis kitose Sąjungos politikos srityse dabar taikomais metodais ir atitinkamomis normomis, apskaičiuojant netiesiogines išlaidas, jei veiksmai ir paramos gavėjai yra panašūs;
(20)
siekiant užtikrinti, kad iš ESI fondų remiami veiksmai, kuriuos vykdant netiesioginėms išlaidoms būtų galima taikyti kitose Sąjungos politikos srityse nustatytą fiksuotąją normą, būtų panašūs į tose kitose politikos srityse finansuojamus veiksmus, reikia nustatyti intervencinių veiksmų kategorijas ir nurodyti jų investavimo prioritetus ar priemones;
(21)
reikėtų nustatyti didelės apimties projektų kokybės vertinimui taikytiną metodiką. Nepriklausomų ekspertų kokybės vertinimas yra būtinas, kad valstybė narė didelės apimties projektą galėtų pateikti Komisijai taikydama Reglamente (ES) Nr. 1303/2013 nustatytą pranešimo procedūrą;
(22)
jei valstybė narė nutaria taikyti pranešimo procedūrą, ji turėtų nuspręsti, ar didelės apimties projektą vertins iš Komisijos techninę paramą gaunantys nepriklausomi ekspertai, ar, gavus Komisijos pritarimą, kiti nepriklausomi ekspertai;
(23)
didelės apimties projektų kokybę vertinančių nepriklausomų ekspertų gebėjimai, kompetencija ir nešališkumas yra vieni svarbiausių veiksnių nusprendžiant, ar atliktas vertinimas yra kokybiškas ir patikimas. Todėl nepriklausomiems ekspertams reikėtų nustatyti tam tikrus reikalavimus, kuriais būtų užtikrinta, kad jų kokybės vertinimo darbas būtų patikimas ir labai kokybiškas. Šiuos kriterijus turėtų atitikti visi nepriklausomi ekspertai, nepriklausomai nuo to, ar jiems techninė parama teikiama Komisijos iniciatyva, ar jiems padeda valstybė narė. Valstybė narė turėtų patikrinti nepriklausomų ekspertų atitiktį reikalavimams, prieš prašydama, kad Komisija pritartų jos pasirinktiems nepriklausomiems ekspertams;
(24)
tik teigiamai nepriklausomų ekspertų įvertinti didelės apimties projektai gali būti atrinkti pateikti Komisijai pagal pranešimo procedūrą, tad būtina šiuo tikslu nustatyti aiškius kriterijus. Siekiant užtikrinti, kad kiekvieno didelės apimties projekto kokybės vertinimas būtų grindžiamas ta pačia metodika ir kad jis būtų atliekamas taip, kad padėtų gerinti vertinamų didelės apimties projektų kokybę, taip pat būtina nustatyti šio vertinimo proceso etapus ir vertinant naudotinus kokybės įvertinimo parametrus;
(25)
Reglamentu (ES) Nr. 1303/2013 reikalaujama, kad vadovaujančioji institucija įdiegtų sistemą, kurioje kompiuterine forma būtų registruojami ir saugomi kiekvieno veiksmo duomenys, įskaitant duomenis apie atskirus dalyvius, reikalingi stebėsenos, vertinimo, finansų valdymo, tikrinimo ir audito tikslais. Todėl būtina sudaryti duomenų, kuriuos reikia registruoti ir saugoti toje sistemoje, sąrašą;
(26)
tam tikri duomenys svarbūs tik tam tikrų tipų veiksmams arba tik kai kuriems ESI fondams, todėl reikėtų patikslinti duomenų teikimo reikalavimus. Reglamentu (ES) Nr. 1303/2013 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1304/2013 (2) nustatomi konkretūs duomenų apie atskirus iš ESF remiamų veiksmų dalyvius registravimo ir saugojimo reikalavimai, į kuriuos būtina atsižvelgti;
(27)
duomenų sąraše turėtų būti atsižvelgta į ataskaitų teikimo reikalavimus, nustatytus Reglamente (ES) Nr. 1303/2013 ir konkretiems fondams skirtuose reglamentuose, siekiant užtikrinti, kad kiekvieno veiksmo finansų valdymui ir stebėsenai reikalingi duomenys, įskaitant rengiant mokėjimo prašymus, sąskaitas ir įgyvendinimo ataskaitas reikalingus duomenis, būtų kaupiami tokia forma, kad juos būtų galima lengvai sujungti ir sutikrinti. Sąraše turėtų būti atsižvelgta į tai, kad tam tikrų kompiuterinės formos pagrindinių duomenų apie veiksmus reikia siekiant veiksmingo veiksmų finansų valdymo ir siekiant laikytis pagrindinės informacijos apie veiksmus skelbimo reikalavimo. Tam tikrų kitų duomenų reikia, kad būtų galima veiksmingai suplanuoti ir atlikti patikrinimą ir auditą;
(28)
duomenų, kuriuos reikia registruoti ir saugoti, sąrašas neturėtų nulemti vadovaujančiųjų institucijų įdiegtų kompiuterizuotų sistemų techninės charakteristikos arba struktūros ar iš anksto nulemti registruojamų ir saugomų duomenų formato, nebent tai konkrečiai nurodyta šiame reglamente. Jis taip pat neturėtų nulemti priemonių, kuriomis duomenys įvedami į sistemą arba joje generuojami; kai kuriais atvejais gali reikėti įvesti kelias į sąrašą įtrauktų duomenų reikšmes. Vis dėlto būtina nustatyti tam tikras šių duomenų pobūdžio taisykles, siekiant užtikrinti, kad vadovaujančioji institucija galėtų atlikti savo stebėsenos, vertinimo, finansų valdymo, tikrinimo ir audito pareigą, įskaitant atvejus, kai dėl to reikia tvarkyti atskirų dalyvių duomenis;
(29)
kad veiksmų programų išlaidas būtų galima patikrinti ir atlikti jų auditą, būtina nustatyti kriterijus, kuriuos audito seka turėtų atitikti, kad auditas būtų tinkamas;
(30)
būtina nustatyti, kad atlikdamos auditą pagal Reglamentą (ES) Nr. 1303/2013 Komisija ir valstybės narės privalo užkirsti kelią bet kokiam asmens duomenų neleistinam atskleidimui arba prieigai prie jų, ir nurodyti tikslus, kurių siekdamos jos gali tvarkyti tokius duomenis;
(31)
audito institucija atsakinga už veiksmų auditą. Siekiant užtikrinti, kad toks auditas būtų pakankamai išsamus bei veiksmingas ir kad visose valstybėse narėse jis būtų atliekamas pagal vienodus standartus, būtina nustatyti sąlygas, kurias jis turi atitikti;
(32)
būtina nustatyti išsamų audituotinų veiksmų imties atrankos pagrindą, kurio audito institucija turėtų laikytis rengdama ar patvirtindama imties atrankos metodą, taip pat nustatydama imties vienetą, tam tikrus imčiai taikytinus techninius kriterijus ir reikiamais atvejais veiksnius, į kuriuos reikia atsižvelgti sudarant papildomas imtis;
(33)
audito institucija turėtų parengti audito nuomonę, kuri apimtų Reglamente (ES) Nr. 1303/2013 nurodytas sąskaitas. Siekiant užtikrinti, kad šis sąskaitų auditas būtų pakankamai išsamus bei veiksmingas ir kad visose valstybėse narėse jis būtų atliekamas pagal vienodus standartus, būtina nustatyti sąlygas, kurias jis turi atitikti;
(34)
siekiant užtikrinti teisinį tikrumą ir vienodas galimybes visoms valstybėms narėms, kad darant finansines pataisas būtų laikomasi proporcingumo principo, būtina nustatyti didelių veiksmingo valdymo ir kontrolės sistemų veikimo trūkumų kriterijus, apibrėžti pagrindinius tokių trūkumų tipus ir parengti taikytinos finansinės pataisos dydžio nustatymo kriterijus bei fiksuotųjų normų arba ekstrapoliuotų finansinių pataisų taikymo kriterijus;
(35)
siekiant sudaryti sąlygas nedelsiant taikyti šiame reglamente numatytas priemones, šis reglamentas turėtų įsigalioti kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
I SKYRIUS
BENDROSIOS NUOSTATOS
1 straipsnis
Dalykas
Šiame reglamente nustatomos toliau nurodytos nuostatos, kuriomis papildomas Reglamentas (ES) Nr. 1303/2013:
a)
nuostatos, kuriomis papildoma ERPF, ESF, Sanglaudos fondui, EŽŪFKP ir EJRŽF (toliau - ESI fondai) taikoma to reglamento antroji dalis, dėl:
i)
neįvykdžius veiklos rezultatų plano taikytinos finansinės pataisos dydžio nustatymo kriterijų;
ii)
finansinėms priemonėms taikomų taisyklių, susijusių su:
-
papildomomis konkrečiomis žemės pirkimo, taip pat techninės paramos ir finansinių priemonių derinimo taisyklėmis;
-
papildomomis konkrečiomis finansines priemones įgyvendinančių subjektų vaidmens, įsipareigojimų ir atsakomybės, susijusių atrankos kriterijų ir produktų, kurie gali būti teikiami kaip finansinės priemonės, taisyklėmis;
-
tam tikrų finansinių priemonių valdymo ir kontrolės, įskaitant vadovaujančiosios institucijos ir audito institucijos vykdomą kontrolę, patvirtinamųjų dokumentų saugojimo tvarką, patvirtinamaisiais dokumentais įrodytinus elementus, taip pat valdymo, kontrolės ir audito tvarką, taisyklėmis;
-
mokėjimų finansinėms priemonėms anuliavimo bei atitinkamo mokėjimo prašymų koregavimo taisyklėmis;
-
konkrečiomis palūkanų normos subsidijų ir garantijos mokesčio subsidijų metinių išmokų kapitalizavimo sistemos sukūrimo taisyklėmis;
-
konkrečiomis valdymo išlaidų ir mokesčių nustatymo, remiantis rezultatais ir taikomais ribiniais dydžiais, kriterijų taisyklėmis ir nuosavu kapitalu grindžiamų priemonių ir mikrokreditų kapitalizuotų valdymo išlaidų ir mokesčių kompensavimo taisyklėmis;
iii)
iš užbaigtų veiksmų, kuriais gaunama pajamų, gautų diskontuotų grynųjų pajamų apskaičiavimo metodo;
iv)
kitose Sąjungos politikos srityse naudojamos netiesioginėms išlaidoms taikomos fiksuotosios normos ir susijusių metodų;
b)
nuostatos dėl didelės apimties projektų kokybės vertinimui taikytinos metodikos, kuriomis papildoma ERPF ir Sanglaudos fondui taikoma to reglamento trečioji dalis;
c)
nuostatos, kuriomis papildoma ERPF, ESF, Sanglaudos fondui ir EJRŽF taikoma to reglamento ketvirtoji dalis, dėl:
i)
taisyklių, skirtų informacijai apie duomenis, kurie turi būti registruojami ir kompiuterine forma saugomi vadovaujančiosios institucijos įdiegtoje stebėsenos sistemoje, apibrėžti;
ii)
su saugotinais apskaitos duomenimis ir patvirtinamaisiais dokumentais, kuriuos turi saugoti tvirtinančioji institucija, vadovaujančioji institucija, tarpinės institucijos ir paramos gavėjai, susijusių išsamių būtiniausių audito sekos reikalavimų;
iii)
veiksmų ir sąskaitų audito aprėpties ir turinio ir veiksmų imties atrankos metodikos;
iv)
Komisijos pareigūnų arba įgaliotų Komisijos atstovų atliekamo audito metu surinktų duomenų naudojimo išsamių taisyklių;
v)
kriterijų, taikomų siekiant nustatyti didelius veiksmingo valdymo ir kontrolės sistemų veikimo trūkumus, įskaitant pagrindinius tokių trūkumų tipus, taikytinos finansinės pataisos dydžio nustatymo kriterijų ir fiksuotųjų normų arba ekstrapoliuotų finansinių pataisų taikymo kriterijų išsamių taisyklių.
II SKYRIUS
NUOSTATOS, KURIOMIS PAPILDOMA ESI FONDAMS TAIKOMA REGLAMENTO (ES) NR. 1303/2013 ANTROJI DALIS
I SKIRSNIS
Neįvykdžius veiklos rezultatų plano taikytinos finansinės pataisos dydžio nustatymo kriterijai
(Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 22 straipsnio 7 dalies ketvirta pastraipa)
2 straipsnis
Finansinės pataisos dydžio nustatymas
(Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 22 straipsnio 7 dalies ketvirta pastraipa)
1. Pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 22 straipsnio 7 dalį Komisijos taikytinos finansinės pataisos dydis yra fiksuotoji norma, nustatoma remiantis visų produkto rodiklių ir pagrindinių įgyvendinimo etapų pagal veiklos rezultatų planą galutinių pasiekimo lygių vidurkio ir finansinio rodiklio pagal tą veiklos rezultatų planą galutinio pasiekimo lygio santykiu (pasiekimo/lėšų įsisavinimo koeficientas).
2. Pasiekimo/lėšų įsisavinimo koeficientas apskaičiuojamas taip:
a)
veiklos rezultatų plane konkrečiam prioritetui pasirinkto kiekvieno produkto rodiklio ir pagrindinio įgyvendinimo etapo galutinė reikšmė padalijama iš atitinkamų siektinų reikšmių, kad būtų gautas galutinis pasiekimo lygis, išreikštas siektinos reikšmės procentine dalimi;
b)
nustatomas veiklos rezultatų plane konkrečiam prioritetui pasirinktų visų produkto rodiklių ir pagrindinių įgyvendinimo etapų galutinių pasiekimo lygių vidurkis. Šiuo tikslu tais atvejais, kai apskaičiuojama, kad galutinis pasiekimo lygis yra daugiau kaip 100 %, jis laikomas 100 %;
c)
veiklos rezultatų plane konkrečiam prioritetui pasirinkto finansinio rodiklio galutinė reikšmė padalijama iš atitinkamos siektinos reikšmės, kad būtų gautas galutinis pasiekimo lygis, išreikštas siektinos reikšmės procentine dalimi. Šiuo tikslu tais atvejais, kai apskaičiuojama, kad galutinis pasiekimo lygis yra daugiau kaip 100 %, jis laikomas 100 %;
d)
veiklos rezultatų plane konkrečiam prioritetui pasirinktų visų produkto rodiklių ir pagrindinių įgyvendinimo etapų galutinių pasiekimo lygių vidurkis padalijamas iš veiklos rezultatų plane konkrečiam prioritetui pasirinkto finansinio rodiklio galutinio pasiekimo lygio.
3. Jei prioritetas susijęs su daugiau kaip vienu ESI fondu arba regionų kategorija, pasiekimo/lėšų įsisavinimo koeficientas apskaičiuojamas atskirai kiekvienam ESI fondui ir (arba) regionų kategorijai.
3 straipsnis
Finansinės pataisos dydis
(Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 22 straipsnio 7 dalies ketvirta pastraipa)
1. Finansinės pataisos dydis nustatomas taip:
a)
kai pasiekimo/lėšų įsisavinimo koeficientas yra mažesnis nei 65 %, bet ne mažesnis kaip 60 %, taikoma 5 % fiksuotoji norma;
b)
kai pasiekimo/lėšų įsisavinimo koeficientas yra mažesnis nei 60 %, bet ne mažesnis kaip 50 %, taikoma 10 % fiksuotoji norma;
c)
kai pasiekimo/lėšų įsisavinimo koeficientas yra mažesnis nei 50 %, taikoma 25 % fiksuotoji norma.
2. Fiksuotoji norma taikoma ESI fondo įnašui, kuris nustatomas remiantis valstybės narės deklaruotomis išlaidomis pagal prioritetą, kuris atitinka Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 22 straipsnio 7 dalies pirmoje pastraipoje nurodytas sąlygas, po to, kai pritaikomos visos kitos finansinės pataisos.
Jei prioritetai susiję su daugiau kaip vienu ESI fondu arba regionų kategorija, fiksuotoji norma taikoma kiekvienam ESI fondui ir (arba) regionų kategorijai.
3. Išorės veiksniai, dėl kurių iš esmės nepavyko pasiekti siektinų reikšmių, išskyrus veiksnius, nurodytus Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 22 straipsnio 7 dalies trečioje pastraipoje, vertinami kiekvienu atveju atskirai. 1 dalyje nustatyta fiksuotosios normos pataisa gali būti sumažinta daugiausia 50 %, atsižvelgiant į tai, kokiu mastu siektinų reikšmių iš esmės nepavyko pasiekti būtent dėl tų veiksnių.
4. Tais atvejais, kai taikoma 1 dalyje nustatyta fiksuotoji norma būtų neproporcinga, pataisos dydis sumažinamas.
II SKIRSNIS
Finansinės priemonės
4 straipsnis
Konkrečios žemės pirkimo taisyklės
(Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 37 straipsnio 13 dalis)
1. Iš ERPF, Sanglaudos fondo ir EŽŪFKP finansuojamomis finansinėmis priemonėmis galima remti investicijas, kurios apima neužstatytos ir užstatytos žemės pirkimą už sumą, neviršijančią 10 % programos įnašo, sumokėto galutiniam naudos gavėjui. Kalbant apie garantijas, ši procentinė dalis taikoma pagrindinės paskolos arba kitų rizikos priemonių dydžiui.
2. Kai finansinėmis priemonėmis remiamos galutinių naudos gavėjų investicijos į infrastruktūrą, skirtos miestų plėtrai ar miestų atgaivinimo veiklai remti, 1 dalyje nurodyta riba yra 20 %
3. Vadovaujančioji institucija gali nukrypti nuo 1 ir 2 dalyse nurodytų ribų išimtiniais ir tinkamai pagrįstais atvejais dėl veiksmų, susijusių su aplinkos apsauga.
5 straipsnis
Techninės paramos ir finansinių priemonių derinimas
(Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 37 straipsnio 13 dalis)
Pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 37 straipsnio 7 dalį techninės paramos subsidijas ir finansines priemones vykdant vieną veiksmą galima derinti tik siekiant techniškai parengti perspektyvines investicijas, kurios bus naudingos tuo veiksmu remtinam galutiniam naudos gavėjui.
6 straipsnis
Konkrečios finansines priemones įgyvendinančių subjektų vaidmens, įsipareigojimų ir atsakomybės taisyklės
(Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 38 straipsnio 4 dalies trečia pastraipa)
1. Finansines priemones įgyvendinantys subjektai savo pareigas atlieka laikydamiesi galiojančių teisės aktų ir veikia kvalifikuotai, veiksmingai, skaidriai ir uoliai, kaip to tikimasi iš profesionalaus subjekto, turinčio finansinių priemonių įgyvendinimo patirties. Jie užtikrina, kad:
a)
finansinėmis priemonėmis paramą gaunantys galutiniai naudos gavėjai būtų atrinkti tinkamai atsižvelgiant į finansinės priemonės pobūdį ir tikėtiną finansuotinų investicinių projektų ekonominį gyvybingumą. Atranka vykdoma skaidriai, grindžiama objektyviomis priežastimis ir dėl jos nekyla interesų konflikto;
b)
galutiniai naudos gavėjai būtų informuojami, kad finansavimas teikiamas pagal programas, kurios bendrai finansuojamos iš ESI fondų laikantis Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 115 straipsnyje nustatytų reikalavimų, taikomų ERPF, ESF ir Sanglaudos fondui, Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1305/2013 (3) 66 straipsnio 1 dalies c punkto i papunktyje nustatytų reikalavimų, taikomų EŽŪFKP, ir būsimame Sąjungos teisės akte, kuriuo nustatomos 2014-2020 m. programavimo laikotarpio jūrų reikalų ir žuvininkystės politikos finansinės paramos sąlygos (EJRŽF reglamente), nustatytų reikalavimų;
c)
finansinėmis priemonėmis teikiama parama būtų proporcinga ir mažiausiai iškraipytų konkurenciją;
d)
atlyginimas pirmumo tvarka privatiesiems investuotojams arba viešiesiems investuotojams, kurie veikia pagal rinkos ekonomikos principą, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 37 straipsnio 2 dalies c punkte ir 44 straipsnio 1 dalies b punkte, būtų proporcingas šių investuotojų prisiimtai rizikai ir neviršytų minimalios sumos, reikalingos tokiems investuotojams pritraukti, ir tai būtų užtikrinta nuostatomis ir sąlygomis ir procedūrinėmis garantijomis.
2. Tiesioginė vadovaujančiosios institucijos finansinė atsakomybė finansines priemones įgyvendinančių subjektų arba galutinių naudos gavėjų atžvilgiu, taip pat jos atsakomybė dėl bet kokios kitos finansinės priemonės skolos ar prievolės negali viršyti sumos, kurią vadovaujančioji institucija skyrė finansinei priemonei pagal atitinkamas finansavimo sutartis, todėl finansines priemones įgyvendinantys subjektai užtikrina, kad vadovaujančiosioms institucijoms nebūtų teikiami mokėjimo prašymai, kuriais būtų viršyta tos institucijos finansinei priemonei skirta suma.
3. Finansines priemones įgyvendinantys subjektai atsako už programų įnašų, kuriuos naudojant padaryta pažeidimų, kompensavimą kartu su palūkanomis ir kitu iš tų įnašų gautu pelnu.
Kita vertus, finansines priemones įgyvendinantys subjektai neatsako už pirmoje pastraipoje nurodytų sumų kompensavimą, jeigu įrodo, kad konkretus pažeidimas padarytas visomis toliau nurodytomis sąlygomis:
a)
pažeidimas padarytas galutinių naudos gavėjų arba - fondų fondo atveju - finansų tarpininkų arba galutinių naudos gavėjų lygmeniu;
b)
finansines priemones įgyvendinantys subjektai laikėsi šio straipsnio 1 dalies nuostatų, susijusių su programos įnašais, kuriems pažeidimas turėjo poveikio;
c)
sumų, kurioms pažeidimas turėjo poveikio, nebuvo galima susigrąžinti nepaisant to, kad finansines priemones įgyvendinantys subjektai su deramu uolumu ėmėsi visų galimų sutartinių ir teisinių priemonių.
7 straipsnis
Finansines priemones įgyvendinančių subjektų atrankos kriterijai
(Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 38 straipsnio 4 dalies trečia pastraipa)
1. Atrinkdama finansinę priemonę įgyvendinantį subjektą pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 38 straipsnio 4 dalies a punktą ir b punkto ii ir iii papunkčius, vadovaujančioji institucija įsitikina, kad tas subjektas atitinka toliau nurodytus būtiniausius reikalavimus:
a)
turi teisę vykdyti susijusias įgyvendinimo užduotis pagal Sąjungos ir nacionalinę teisę;
b)
yra pakankamo ekonominio ir finansinio gyvybingumo;
c)
turi pakankamai pajėgumų įgyvendinti finansinę priemonę, taip pat organizacinę struktūrą ir valdymo sistemą, kuri vadovaujančiajai institucijai suteiktų reikiamą patikinimą;
d)
turi veiksmingą ir efektyvią vidaus kontrolės sistemą;
e)
naudoja apskaitos sistemą, kuria laiku suteikiama tiksli, išsami ir patikima informacija;
f)
sutinka, kad valstybės narės audito institucijos, Komisija ir Europos Audito Rūmai atliktų jo auditą.
2. Atrinkdama 1 dalyje nurodytą subjektą, vadovaujančioji institucija tinkamai atsižvelgia į įgyvendinamos finansinės priemonės pobūdį, subjekto patirtį įgyvendinant panašias finansines priemones, siūlomų darbuotojų kompetenciją ir patirtį ir subjekto veiklos ir finansinius pajėgumus. Atranka vykdoma skaidriai, grindžiama objektyviomis priežastimis ir dėl jos nekyla interesų konflikto. Taikomi bent šie toliau nurodyti kriterijai:
a)
finansų tarpininkų arba, jei taikytina, galutinių naudos gavėjų nustatymo ir vertinimo metodikos tvirtumas ir patikimumas;
b)
finansinės priemonės įgyvendinimo valdymo išlaidų ir mokesčių dydis ir siūloma jų apskaičiavimo metodika;
c)
nuostatos ir sąlygos, taikomos remiamiems galutiniams naudos gavėjams, įskaitant kainų nustatymą;
d)
gebėjimas pritraukti kitų nei programos įnašai išteklių investicijoms į galutinius naudos gavėjus;
e)
gebėjimas įrodyti papildomą veiklą, palyginti su dabartine veikla;
f)
kai finansinę priemonę įgyvendinantis subjektas finansinei priemonei skiria nuosavus finansinius išteklius arba dalijasi rizika, siūlomos interesų derinimo ir galimų interesų konfliktų švelninimo priemonės.
3. Kai fondų fondo paramą įgyvendinantis subjektas, įskaitant EIB, įgyvendinimo užduotis patiki finansų tarpininkui, jis užtikrina, kad tas finansų tarpininkas atitiktų 1 ir 2 dalyse nurodytus reikalavimus ir kriterijus.
8 straipsnis
Konkrečios finansinėmis priemonėmis teikiamų garantijų taisyklės
(Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 38 straipsnio 4 dalies trečia pastraipa)
Kai finansinėmis priemonėmis teikiamos garantijos, laikomasi šių reikalavimų:
a)
pasiekiamas tinkamas programos įnašo sumos, atidėtos tikėtiniems ir netikėtiems naujų paskolų ar kitų rizikos pasidalijimo priemonių nuostoliams padengti garantijomis, ir atitinkamų išmokėtų naujų paskolų ar kitų rizikos pasidalijimo priemonių vertės dauginamasis koeficientas;
b)
dauginamasis koeficientas nustatomas atlikus konkretaus garantijų produkto, kurį ketinama siūlyti, apdairų ex ante rizikos vertinimą, atsižvelgiant į specifines rinkos sąlygas, finansinės priemonės investicijų strategiją ir ekonomiškumo ir veiksmingumo principus. Ex ante rizikos vertinimas gali būti persvarstytas, kai tai pateisinama pasikeitusiomis rinkos sąlygomis;
c)
garantijoms užtikrinti skirtas programos įnašas teikiamas atsižvelgiant į tą ex ante rizikos vertinimą;
d)
jei finansų tarpininkas arba garantijas gaunantis subjektas neišmokėjo planuoto dydžio naujų paskolų ar kitų rizikos pasidalijimo priemonių galutiniams naudos gavėjams, tinkamos finansuoti išlaidos proporcingai sumažinamos.
9 straipsnis
Nacionaliniu, regioniniu, tarptautiniu ar tarpvalstybiniu lygmeniu sukurtų finansinių priemonių valdymas ir kontrolė
(Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 40 straipsnio 4 dalis)
1. Dėl veiksmų, kuriais pagal programas remiamos nacionaliniu, regioniniu, tarptautiniu ar tarpvalstybiniu lygmeniu sukurtos finansinės priemonės, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 38 straipsnio 1 dalies b punkte, vadovaujančioji institucija užtikrina, kad:
a)
veiksmas atitiktų taikomus teisės aktus, atitinkamą programą ir atitinkamą finansavimo sutartį tiek veiksmo vertinimo ir atrankos procesu, tiek rengiant ir įgyvendinant finansinę priemonę;
b)
į finansavimo sutartis būtų įtrauktos nuostatos dėl audito reikalavimų ir audito sekos pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 IV priedo 1 punkto e papunktį;
c)
valdymo patikrinimai būtų vykdomi visą programavimo laikotarpį ir kuriant bei įgyvendinant finansines priemones pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 125 straipsnio 4 dalį, skirtą ERPF, ESF, Sanglaudos fondui ir EJRŽF, ir pagal Reglamento (ES) Nr. 1305/2013 58 straipsnio 1 ir 2 dalis, skirtas EŽŪFKP;
d)
tinkamomis finansuoti deklaruotų išlaidų patvirtinamiesiems dokumentams būtų taikomi tokie reikalavimai:
i)
vadovaujančioji institucija, finansų tarpininkas arba įstaiga, kuri įgyvendina fondų fondą, kai finansinė priemonė įgyvendinama per fondų fondą, saugo patvirtinamuosius dokumentus, kad galėtų įrodyti, kad lėšos panaudotos pagal numatytą paskirtį ir kad laikytasi taikomų teisės aktų ir atitinkamoms programoms taikomų finansavimo kriterijų bei sąlygų;
ii)
su jais galima susipažinti, siekiant patikrinti Komisijai deklaruotų išlaidų teisėtumą ir tvarkingumą;
e)
patvirtinamieji dokumentai, kuriais remiantis būtų galima patikrinti atitiktį Sąjungos ir nacionalinės teisės aktams ir finansavimo sąlygoms, apimtų bent:
i)
dokumentus dėl finansinės priemonės sukūrimo;
ii)
dokumentus, kuriuose nurodomos pagal kiekvieną programą ir kiekvieną prioritetinę kryptį finansinėms priemonėms skirtos sumos, pagal programas tinkamos finansuoti išlaidos ir palūkanos bei kitas pelnas, gautas iš ESI fondų paramos, taip pat ESI fondams pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 43 ir 44 straipsnius priskirtinų išteklių pakartotinis panaudojimas;
iii)
dokumentus dėl finansinės priemonės veikimo, įskaitant susijusius su stebėsena, ataskaitų teikimu ir tikrinimu;
iv)
dokumentus, kuriais parodoma atitiktis Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 43, 44 ir 45 straipsniams;
v)
dokumentus, susijusius su programos įnašų nutraukimu ir finansinės priemonės užbaigimu;
vi)
dokumentus dėl valdymo išlaidų ir mokesčių;
vii)
prašymo formas arba atitinkamus dokumentus, kuriuos galutiniai naudos gavėjai pateikė kartu su patvirtinamaisiais dokumentais, įskaitant verslo planus ir reikiamais atvejais ankstesnes metines sąskaitas;
viii)
kai įmanoma, finansinę priemonę įgyvendinančių subjektų kontrolinius sąrašus ir ataskaitas;
ix)
jei taikoma, deklaracijas, pateiktas dėl de minimis pagalbos;
x)
sutartis, pasirašytas dėl finansine priemone teikiamos paramos, įskaitant dėl nuosavo kapitalo, paskolų, garantijų ar kitų investicijų tipų, teikiamų galutiniams naudos gavėjams;
xi)
įrodymus, kad finansine priemone suteikta parama panaudota pagal numatytą paskirtį;
xii)
įrašus apie finansinius srautus tarp vadovaujančiosios institucijos ir finansinės priemonės, taip pat visų lygmenų srautus finansinės priemonės viduje iki galutinių naudos gavėjų, o garantijų atveju - įrodymą, kad pagrindinės paskolos buvo išmokėtos;
xiii)
sumokėto programos įnašo arba finansine priemone suteiktos garantijos, skirtos galutiniam naudos gavėjui, atskirus įrašus arba apskaitos kodus.
2. Dėl veiksmų, kuriais pagal programas iš ERPF, ESF, Sanglaudos fondo ir EJRŽF remiamos finansinės priemonės, audito institucijos užtikrina, kad finansinių priemonių auditas būtų vykdomas per visą programavimo laikotarpį iki jų užbaigimo, atliekant tiek sistemų auditą, tiek veiksmų auditą pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 127 straipsnio 1 dalį.
Dėl veiksmų, kuriais pagal programas iš EŽŪFKP remiamos finansinės priemonės, audito institucijos užtikrina, kad finansinių priemonių auditas būtų vykdomas per visą programavimo laikotarpį iki jų užbaigimo, atliekant sistemų auditą ir veiksmų auditą pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1306/2013 (4) 59 straipsnį.
3. Kai finansines priemones įgyvendina EIB pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 38 straipsnio 4 dalies b punkto i papunktį:
a)
vadovaujančioji institucija įgalioja įmonę, kuri turėtų veikti pagal bendrą Komisijos sukurtą sistemą, atlikti veiksmo patikrą vietoje pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 125 straipsnio 5 dalies b punktą;
b)
audito institucija įgalioja įmonę, kuri turėtų veikti pagal bendrą Komisijos sukurtą sistemą, atlikti veiksmo auditą.
Audito institucija savo audito nuomonę grindžia įgaliotos įmonės pateikta informacija.
4. Jei netaikoma 3 dalyje nurodyta Komisijos sukurta bendra sistema, vadovaujančioji institucija Komisijai pateikia siūlomą patikrų vietoje vykdymo metodiką, o audito institucija - siūlomą audito metodiką, kad gautų jos pritarimą.
10 straipsnis
Mokėjimų finansinėms priemonėms anuliavimo bei atitinkamo mokėjimo prašymų koregavimo taisyklės
(Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 41 straipsnio 3 dalis)
Valstybės narės ir vadovaujančiosios institucijos gali anuliuoti programų įnašus, skirtus finansinėms priemonėms, nurodytoms Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 38 straipsnio 1 dalies a punkte, ir finansinėms priemonėms, nurodytoms 38 straipsnio 1 dalies b punkte, kurios įgyvendinamos pagal to reglamento 38 straipsnio 4 dalies a ir b punktus, tik jei įnašai dar neįtraukti į mokėjimo prašymą, kaip nurodyta to reglamento 41 straipsnyje. Vis dėlto, kalbant apie iš ERPF, ESF, Sanglaudos fondo ir EJRŽF remiamas finansines priemones, įnašus galima anuliuoti ir kai kitas mokėjimo prašymas iš dalies keičiamas, kad būtų anuliuotos ar pakeistos atitinkamos išlaidos.
11 straipsnis
Palūkanų normos subsidijų ir garantijos mokesčio subsidijų metinių išmokų kapitalizavimo sistema
(Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 42 straipsnio 1 dalies trečia pastraipa)
1. Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 42 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytos kapitalizuotos palūkanų normos subsidijos ir garantijos mokesčio subsidijos apskaičiuojamos tinkamumo finansuoti laikotarpio pabaigoje kaip visi diskontuoti mokėjimų įsipareigojimai to straipsnio tikslais ir pagal jame nustatytus laikotarpius, kartu laikantis susijusių finansavimo sutarčių.
2. Bet kokie po Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 42 straipsnio 1 dalies c punkte nurodyto laikotarpio sąlyginio deponavimo sąskaitoje likę ištekliai arba ištekliai, likę netikėtai užbaigus finansinę priemonę iki to laikotarpio pabaigos, naudojami pagal to reglamento 45 straipsnį.
12 straipsnis
Valdymo išlaidų ir mokesčių nustatymo remiantis veiklos rezultatais kriterijai
(Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 42 straipsnio 6 dalis)
1. Vadovaujančioji institucija apskaičiuoja valdymo išlaidas ir mokesčius, kuriuos pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 42 straipsnio 1 dalies d punktą galima deklaruoti kaip tinkamas finansuoti išlaidas, remdamasi, kaip nurodyta to reglamento 42 straipsnio 5 dalyje, veiklos rezultatais grindžiamais kriterijais:
a)
pagal ESI fondų programą suteiktų įnašų paskirstymas;
b)
lėšos, grąžintos iš investicijų, arba grąžintos lėšos, kurias buvo įsipareigota skirti pagal garantijų sutartis;
c)
investicijas papildančių priemonių, vykdytų prieš sprendimą dėl investavimo ir po jo, kad investicijų poveikis būtų kuo didesnis, kokybė ir
d)
finansinės priemonės indėlis siekiant programos tikslų ir produktų.
2. Vadovaujančioji institucija informuoja pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 47 straipsnį įsteigtą stebėsenos komitetą apie nuostatas dėl veiklos rezultatais grindžiamo patirtų finansinės priemonės valdymo išlaidų arba valdymo mokesčių apskaičiavimo. Stebėsenos komitetas kasmet gauna valdymo išlaidų ir per praėjusius kalendorinius metus faktiškai sumokėtų mokesčių ataskaitas.
13 straipsnis
Valdymo išlaidų ir mokesčių ribiniai dydžiai
(Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 42 straipsnio 5 ir 6 dalys)
1. Fondų fondo paramą įgyvendinančio subjekto valdymo išlaidos ir mokesčiai, kurie gali būti deklaruoti kaip tinkamos finansuoti išlaidos pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 42 straipsnio 1 dalies d punktą, neviršija sumos, kuri yra:
a)
3 proc. fondų fondui sumokėtų programos įnašų pirmuosius 12 mėnesių po finansavimo sutarties pasirašymo, 1 proc. - kitus 12 mėnesių ir po to 0,5 proc. per metus, skaičiuojant pro rata temporis nuo faktinio mokėjimo fondų fondui dienos iki tinkamumo finansuoti laikotarpio pabaigos, išmokėjimo vadovaujančiajai institucijai dienos arba užbaigimo dienos (priklausomai nuo to, kuri data ankstesnė); ir
b)
0,5 % fondų fondo finansų tarpininkams sumokėtų programos įnašų per metus, skaičiuojant pro rata temporis nuo fondų fondo atlikto faktinio mokėjimo dienos iki išmokėjimo fondų fondui dienos, tinkamumo finansuoti laikotarpio pabaigos arba užbaigimo dienos (priklausomai nuo to, kuri data ankstesnė).
2. Finansines priemones įgyvendinančių subjektų, teikiančių nuosavą kapitalą, paskolas, garantijas ir mikrokreditus, įskaitant atvejus, kai jie derinami su subsidijomis, palūkanų normos subsidijomis arba garantijos mokesčio subsidijomis pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 37 straipsnio 7 dalį, valdymo išlaidos ir mokesčiai, kurie gali būti deklaruoti kaip tinkamos finansuoti išlaidos pagal to reglamento 42 straipsnio 1 dalies d punktą, neviršija sumos, kuri yra:
a)
bazinis atlygis, kuris apskaičiuojamas taip:
i)
finansinės priemonės, kuria teikiamas nuosavas kapitalas, atveju: 2,5 proc. finansinei priemonei pagal atitinkamą finansavimo sutartį įsipareigotų skirti programos įnašų per metus pirmuosius dvidešimt keturis mėnesius po finansavimo sutarties pasirašymo, po to 1 proc. per metus, skaičiuojant pro rata temporis nuo susijusios finansavimo sutarties pasirašymo dienos iki tinkamumo finansuoti laikotarpio pabaigos, įnašų išmokėjimo vadovaujančiajai institucijai ar fondų fondui dienos arba užbaigimo dienos (priklausomai nuo to, kuri data ankstesnė);
ii)
visų kitų rūšių finansinės priemonės atveju: 0,5 % finansinei priemonei sumokėtų programos įnašų per metus, skaičiuojant pro rata temporis nuo faktinio mokėjimo finansinei priemonei dienos iki tinkamumo finansuoti laikotarpio pabaigos, išmokėjimo vadovaujančiajai institucijai arba fondų fondui dienos arba užbaigimo dienos (priklausomai nuo to, kuri data ankstesnė); ir
b)
veiklos rezultatais grindžiamas atlygis, kuris apskaičiuojamas taip:
i)
finansinės priemonės, kuria teikiamas nuosavas kapitalas, atveju: 2,5 % programos įnašų, pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 42 straipsnio 1 dalies a punktą sumokėtų galutiniams naudos gavėjams nuosavo kapitalo forma, taip pat reinvestuotų lėšų, kurios priskiriamos programos įnašams ir dar negrąžintos finansinei priemonei, per metus, skaičiuojant pro rata temporis nuo išmokėjimo galutiniam naudos gavėjui dienos iki investicijų grąžinimo dienos, susigrąžinimo procedūros pabaigos (nurašymo atveju) arba tinkamumo finansuoti laikotarpio pabaigos (priklausomai nuo to, kuri data ankstesnė);
ii)
finansinės priemonės, kuria teikiamos paskolos, atveju: 1 % programos įnašų, pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 42 straipsnio 1 dalies a punktą sumokėtų galutiniams naudos gavėjams paskolų forma, taip pat reinvestuotų lėšų, kurios priskiriamos programos įnašams ir dar negrąžintos finansinei priemonei, per metus, skaičiuojant pro rata temporis nuo išmokėjimo galutiniam naudos gavėjui dienos iki investicijų grąžinimo dienos, susigrąžinimo procedūros pabaigos (įsipareigojimų nevykdymo atveju) arba tinkamumo finansuoti laikotarpio pabaigos (priklausomai nuo to, kuri data ankstesnė);
iii)
finansinės priemonės, kuria teikiamos garantijos, atveju: 1,5 % programos įnašų, pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 42 straipsnio 1 dalies b punktą skirtų galiojančioms garantijų sutartims, taip pat pakartotinai panaudotų lėšų, kurios priskiriamos programos įnašams, per metus, skaičiuojant pro rata temporis nuo įsipareigojimų dienos iki garantijų sutarties galiojimo pabaigos, susigrąžinimo procedūros pabaigos (įsipareigojimų nevykdymo atveju) arba tinkamumo finansuoti laikotarpio pabaigos (priklausomai nuo to, kuri data ankstesnė);
iv)
finansinės priemonės, kuria teikiami mikrokreditai, atveju: 1,5 % programos įnašų, pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 42 straipsnio 1 dalies a punktą sumokėtų galutiniams naudos gavėjams mikrokreditų forma, taip pat reinvestuotų lėšų, kurios priskiriamos programos įnašams ir dar negrąžintos finansinei priemonei, per metus, skaičiuojant pro rata temporis nuo išmokėjimo galutiniam naudos gavėjui dienos iki investicijų grąžinimo dienos, susigrąžinimo procedūros pabaigos (įsipareigojimų nevykdymo atveju) arba tinkamumo finansuoti laikotarpio pabaigos (priklausomai nuo to, kuri data ankstesnė);
v)
finansinės priemonės, kuria teikiamos subsidijos, palūkanų normos subsidijos ar garantijos mokesčio subsidijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 37 straipsnio 7 dalį, atveju: 0,5 proc. subsidijų, pagal to reglamento 42 straipsnio 1 dalies a punktą išmokėtų galutiniams naudos gavėjams.
Šios dalies nuostatos taikomos finansinę priemonę įgyvendinančiam ir garantijas teikiančiam subjektui, nepriklausomai nuo to, ar tas pats subjektas įgyvendina fondų fondo paramą, su sąlyga, kad laikomasi 4 dalies nuostatų.
3. Valdymo išlaidų ir mokesčių bendra suma per Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 65 straipsnio 2 dalyje nustatytą tinkamumo finansuoti laikotarpį negali viršyti toliau nurodytų ribų:
a)
fondų fondo atveju - 7 % fondų fondui sumokėtų programos įnašų bendros sumos;
b)
finansinės priemonės, kuria teikiamas nuosavas kapitalas, atveju - 20 % finansinei priemonei sumokėtų programos įnašų bendros sumos;
c)
finansinės priemonės, kuria teikiamos paskolos, atveju - 8 % finansinei priemonei sumokėtų programos įnašų bendros sumos;
d)
finansinės priemonės, kuria teikiamos garantijos, atveju - 10 % finansinei priemonei sumokėtų programos įnašų bendros sumos;
e)
finansinės priemonės, kuria teikiami mikrokreditai, atveju - 10 % finansinei priemonei sumokėtų programos įnašų bendros sumos;
f)
finansinės priemonės, kuria teikiamos dotacijos, palūkanų normos subsidijos ir garantijos mokesčio subsidijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 37 straipsnio 7 dalį, atveju - 6 % finansinei priemonei sumokėtų programos įnašų bendros sumos.
4. Kai tas pats subjektas įgyvendina fondų fondo ir finansinės priemonės paramą, nei tinkamų finansuoti valdymo išlaidų ir mokesčių pagal 1 ir 2 dalis sumos, nei 3 dalyje nustatytos ribos nesudedamos tiems patiems programos įnašams arba reinvestuotoms toms pačioms lėšoms, kurios priskiriamos programos įnašams.
5. Kai į nuosavą kapitalą teikiančius finansų tarpininkus investuoto nuosavo kapitalo didžiąją dalį teikia privatieji investuotojai arba viešieji investuotojai, veikiantys pagal rinkos ekonomikos principą, ir kai programos įnašas teikiamas pari passu su privačiaisiais investuotojais, valdymo išlaidos ir mokesčiai atitinka rinkos sąlygas ir negali viršyti tų, kuriuos moka privatieji investuotojai.
6. 1, 2 ir 3 dalyse nustatyti ribiniai dydžiai gali būti viršyti, kai apmokestinimą vykdo finansinę priemonę įgyvendinantis subjektas, įskaitant atvejus, jei taikoma, kai jis įgyvendina fondų fondą ir buvo atrinktas konkurso būdu, laikantis taikomų taisyklių, ir konkurso būdu patvirtinta būtinybė padidinti valdymo išlaidas ir mokesčius.
14 straipsnis
Nuosavu kapitalu grindžiamų priemonių ir mikrokreditų kapitalizuotų valdymo išlaidų ir mokesčių kompensavimas
(Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 42 straipsnio 6 dalis)
1. Kapitalizuotos valdymo išlaidos ir mokesčiai, kurie turi būti kompensuoti kaip tinkamos finansuoti išlaidos pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 42 straipsnio 2 dalį, apskaičiuojami tinkamumo finansuoti laikotarpio pabaigoje kaip diskontuotų valdymo išlaidų ir mokesčių suma, kuri turi būti išmokėta pasibaigus tinkamumo finansuoti laikotarpiui už to reglamento 42 straipsnio 2 dalyje nustatytą laikotarpį, laikantis atitinkamų finansavimo sutarčių.
2. Kapitalizuotos valdymo išlaidos ir mokesčiai, kurie, pasibaigus tinkamumo finansuoti laikotarpiui, turi būti išmokėti finansinei priemonei, kuria teikiami mikrokreditai, neviršija 1 proc. programos įnašų, sumokėtų galutiniams naudos gavėjams pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 42 straipsnio 1 dalies a punktą paskolų forma, kuriuos dar reikia grąžinti finansinei priemonei, per metus, skaičiuojant pro rata temporis nuo tinkamumo finansuoti laikotarpio pabaigos iki investicijų grąžinimo dienos, susigrąžinimo procedūros pabaigos (įsipareigojimų nevykdymo atveju) arba to reglamento 42 straipsnio 2 dalyje nurodyto laikotarpio pabaigos (priklausomai nuo to, kuri data ankstesnė).
3. Kapitalizuotos valdymo išlaidos ir mokesčiai, kurie, pasibaigus tinkamumo finansuoti laikotarpiui, turi būti išmokėti finansinei priemonei, kuria teikiamas nuosavas kapitalas, neviršija 1,5 proc. programos įnašų, sumokėtų galutiniams naudos gavėjams pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 42 straipsnio 1 dalies a punktą nuosavo kapitalo forma, kuriuos dar reikia grąžinti finansinei priemonei, per metus, skaičiuojant pro rata temporis nuo tinkamumo finansuoti laikotarpio pabaigos iki investicijų grąžinimo dienos, susigrąžinimo procedūros pabaigos (įsipareigojimų nevykdymo atveju) arba to reglamento 42 straipsnio 2 dalyje nurodyto laikotarpio pabaigos (priklausomai nuo to, kuri data ankstesnė).
4. Bet kokie sąlyginio deponavimo sąskaitoje po Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 42 straipsnio 2 dalyje nurodyto laikotarpio likę ištekliai arba ištekliai, likę netikėtai užbaigus finansinę priemonę iki to laikotarpio pabaigos, naudojami pagal to reglamento 45 straipsnį.
III SKIRSNIS
Iš veiksmų, kuriais gaunama pajamų, gautų diskontuotų grynųjų pajamų apskaičiavimo metodas
15 straipsnis
Diskontuotų grynųjų pajamų apskaičiavimo metodas
(Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 61 straipsnio 3 dalies septinta pastraipa)
1. Taikant Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 61 straipsnio 3 dalies pirmos pastraipos b punkte nurodytą metodą, veiksmo diskontuotos grynosios pajamos apskaičiuojamos iš diskontuotų pajamų atimant diskontuotas išlaidas ir, jei taikoma, pridedant investicijos likutinę vertę.
2. Veiksmo diskontuotos grynosios pajamos apskaičiuojamos pagal to veiksmo sektoriui taikomą konkretų ataskaitinį laikotarpį, kaip nustatyta I priede. Ataskaitinis laikotarpis apima veiksmo įgyvendinimo laikotarpį.
3. Pajamos ir išlaidos nustatomos taikant atskirą metodą, grindžiamą naujų investicijų pajamų ir išlaidų scenarijaus palyginimu su pajamų ir išlaidų scenarijumi be naujų investicijų.
Kai veiksmas susijęs su nauju turtu, pajamomis ir išlaidomis laikomos naujų investicijų pajamos ir išlaidos.
4. Kai pridėtinės vertės mokestis nėra tinkamos finansuoti išlaidos pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 69 straipsnio 3 dalies c punktą, diskontuotų grynųjų pajamų apskaičiavimas grindžiamas skaičiais, į kuriuos pridėtinės vertės mokestis neįtraukiamas.
16 straipsnis
Pajamų nustatymas
(Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 61 straipsnio 3 dalies septinta pastraipa)
Apskaičiuojant diskontuotas grynąsias pajamas, pajamos nustatomos taip:
a)
jei taikoma, nustatomi naudotojo mokesčiai laikantis principo „teršėjas moka“ ir prireikus atsižvelgiama į galimybes sumokėti;
b)
į pajamas neįtraukiami pervedimai iš nacionalinių ar regioninių biudžetų arba nacionalinių valstybinio draudimo sistemų;
c)
kai veiksmu suteikiamas naujas turtas, kuriuo papildoma jau esanti paslauga ar infrastruktūra, atsižvelgiama tiek į naujų naudotojų įnašus, tiek į papildomus esamų naujos ar išplėstos paslaugos ar infrastruktūros naudotojų įnašus.
17 straipsnis
Išlaidų nustatymas
(Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 61 straipsnio 3 dalies septinta pastraipa)
Apskaičiuojant diskontuotas grynąsias pajamas, atsižvelgiama į toliau nurodytas per 15 straipsnio 2 dalyje nurodytą ataskaitinį laikotarpį patirtas išlaidas:
a)
trumpalaikės įrangos, kuria užtikrinamas techninis veiksmo vykdymas, pakeitimo išlaidas;
b)
pastovias veiklos išlaidas, įskaitant priežiūros išlaidas, kaip antai darbuotojai, priežiūra ir remontas, bendras valdymas ir administravimas bei draudimas, ir
c)
kintamas veiklos išlaidas, įskaitant priežiūros išlaidas, kaip antai žaliavų, energijos, kitų proceso reikmenų vartojimas ir visi priežiūros ir remonto darbai, reikalingi veiksmo trukmei pratęsti.
18 straipsnis
Investicijų likutinė vertė
(Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 61 straipsnio 3 dalies septinta pastraipa)
1. Kai veiksmo turto eksploatavimo trukmė ilgesnė nei 15 straipsnio 2 dalyje nurodytas ataskaitinis laikotarpis, likutinė vertė nustatoma apskaičiuojant grynąją dabartinę grynųjų pinigų srautų vertę per likusius veiksmo trukmės metus. Tinkamai pagrįstomis aplinkybėmis gali būti taikomi kiti likutinės vertės apskaičiavimo metodai.
2. Investicijų likutinė vertė įtraukiama į veiksmo diskontuotų grynųjų pajamų apskaičiavimą, tik jei pajamos viršija 17 straipsnyje nurodytas išlaidas.
19 straipsnis
Grynųjų pinigų srautų diskontavimas
(Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 61 straipsnio 3 dalies septinta pastraipa)
1. Apskaičiuojant išlaidas ir pajamas atsižvelgiama tik į grynųjų pinigų srautus, kurie išmokėtini arba gautini vykdant veiksmą. Grynųjų pinigų srautai nustatomi kiekvieniems metams, kuriais jie išmokėti arba gauti vykdant veiksmą 15 straipsnio 2 dalyje nurodytu ataskaitiniu laikotarpiu.
2. Ne grynųjų pinigų apskaitos straipsniai, kaip antai nusidėvėjimas, bet kokie būsimoms keitimo išlaidoms skirti rezervai ir nenumatytų atvejų rezervai, į skaičiavimą neįtraukiami.
3. Grynųjų pinigų srautai diskontuojami į dabartinius metus, kaip orientacinį rodiklį, skirtą bendrai su ESI fondais finansuojamiems viešojo investavimo veiksmams, naudojant 4 % finansinę diskonto normą realiomis kainomis.
4. Valstybės narės gali naudoti kitą nei 4 % finansinę diskonto normą, jei jos pagrindžia tą rodiklį ir užtikrina, kad jis būtų nuosekliai taikomas vykdant panašius to paties sektoriaus veiksmus.
5. Kitos nei 4 % vertės gali būti pateisinamos:
a)
valstybės narės konkrečiomis makroekonominėmis sąlygomis ir tarptautinėmis makroekonominėmis tendencijomis ir aplinkybėmis, arba
b)
investuotojo pobūdžiu ar įgyvendinimo struktūra, kaip antai viešojo ir privačiojo sektorių partneryste, arba
c)
susijusio sektoriaus pobūdžiu.
6. Kad nustatytų konkrečias finansines diskonto normas, valstybės narės apskaičiuoja vidutinę ilgalaikę grąžą, kuri bus gauta iš alternatyvaus, nerizikingo vietos ar tarptautinio investicijų, kurias jos laiko svarbiomis, krepšelio. Informacija apie įvairias finansines diskonto normas pateikiama paramos gavėjams.
IV SKIRSNIS
Kitose Sąjungos politikos srityse netiesioginėms išlaidoms taikomų fiksuotųjų normų ir susijusių metodų apibrėžtis
20 straipsnis
Netiesioginių išlaidų finansavimas taikant fiksuotąsias normas, remiantis Reglamentu (ES) Nr. 1290/2013
(Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 68 straipsnio 1 dalies antra pastraipa)
Netiesiogines išlaidas galima apskaičiuoti taikant pagal Reglamento (ES) Nr. 1290/2013 29 straipsnio 1 dalį nustatytą fiksuotąją normą toliau nurodytiems veiksmų arba į veiksmus įtrauktų projektų tipams:
a)
iš ERPF remiamiems veiksmams, kurių intervencinių veiksmų srities kodai yra 056, 057 arba 060-065, kaip nustatyta Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 215/2014 (5) priedo 1 lentelėje, ir kurie vykdomi pagal vieną iš investavimo prioritetų, nustatytų Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1301/2013 (6) 5 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose, 2 dalies b punkte, 3 dalies a ir c punktuose ir 4 dalies f punkte;
b)
ESF remiamiems veiksmams, kurių intervencinių veiksmų srities kodas yra 04, kaip nustatyta Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 215/2014 priedo 6 lentelėje, ir kuriais padedama stiprinti mokslinius tyrimus, technologijų plėtrą ir inovacijas pagal Reglamento (ES) Nr. 1304/2013 3 straipsnio 2 dalies c punktą;
c)
iš EŽŪFKP remiamiems veiksmams pagal Reglamento (ES) Nr. 1305/2013 17, 26 arba 35 straipsnius, kuriais padedama siekti to reglamento 5 straipsnio 1 dalyje nustatyto Sąjungos prioriteto. Kai veiksmas programuojamas pagal Reglamento (ES) Nr. 1305/2013 17 ir 26 straipsnius, atsižvelgiama tik į veiksmus, kuriuos įgyvendina pagal to reglamento 35 straipsnio 1 dalies c punktą finansuojama Europos inovacijų partnerystės veiklos grupė;
d)
iš EJRŽF remiamiems veiksmams, programuojamiems pagal būsimo Sąjungos teisės akto, kuriuo nustatomos 2014-2020 m. programavimo laikotarpio jūrų reikalų ir žuvininkystės politikos finansinės paramos sąlygos, 28 straipsnį, 37 straipsnį arba 41 straipsnio 5 dalį.
21 straipsnis
Netiesioginių išlaidų finansavimas taikant fiksuotąsias normas, remiantis Reglamentu (ES, Euratomas) Nr. 966/2012
(Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 68 straipsnio 1 dalies antra pastraipa)
Netiesiogines išlaidas galima apskaičiuoti taikant pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (7) 124 straipsnio 4 dalį nustatytą fiksuotąją normą toliau nurodytiems veiksmų arba į veiksmą įtrauktų projektų tipams:
a)
iš ERPF remiamiems veiksmams, kurių intervencinių veiksmų srities kodai yra 085, 086 arba 087, kaip nustatyta Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 215/2014 priedo 1 lentelėje, ir kurie vykdomi pagal vieną iš investavimo prioritetų, nustatytų Reglamento (ES) Nr. 1301/2013 5 straipsnio 5 dalies a punkte ir 6 dalies d punkte;
b)
iš ESF remiamiems veiksmams, kurių intervencinių veiksmų srities kodas yra 01, kaip nustatyta Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 215/2014 priedo 6 lentelėje, ir kuriais padedama remti perėjimą prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų, atsparios klimato kaitos poveikiui, tausiai išteklius naudojančios ir ekologiškesnės ekonomikos pagal Reglamento (ES) Nr. 1304/2013 3 straipsnio 2 dalies a punktą;
c)
iš EŽŪFKP remiamiems veiksmams pagal Reglamento (ES) Nr. 1305/2013 17 ir 25 straipsnius, kuriais padedama siekti Sąjungos prioriteto, nustatyto to reglamento 5 straipsnio 4 arba 5 dalyje;
d)
iš EJRŽF remiamiems veiksmams, programuojamiems pagal būsimo Sąjungos teisės akto, kuriuo nustatomos 2014-2020 m. programavimo laikotarpio jūrų reikalų ir žuvininkystės politikos finansinės paramos sąlygos, 36 straipsnį, 38 straipsnį, 39 straipsnio 1 dalį, 46 straipsnio 1 dalies e ir i punktus, 54 straipsnį, 79c straipsnio 1 dalies b punktą.
III SKYRIUS
NUOSTATOS DĖL ATLIEKANT DIDELĖS APIMTIES PROJEKTŲ KOKYBĖS VERTINIMĄ TAIKYTINOS METODIKOS, KURIOMIS PAPILDOMA ERPF IR SANGLAUDOS FONDUI TAIKOMA REGLAMENTO (ES) NR. 1303/2013 TREČIOJI DALIS
22 straipsnis
Kokybės vertinimą atliekantiems nepriklausomiems ekspertams taikomi reikalavimai
(Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 101 straipsnio ketvirta pastraipa)
1. Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 101 straipsnio trečioje pastraipoje nurodytą didelės apimties projektų kokybės vertinimą atlieka nepriklausomi ekspertai, kurie:
a)
turi daug visų projekto ciklo etapų techninės patirties;
b)
turi didelės tarptautinės patirties atitinkamuose investicijų sektoriuose;
c)
gerai išmano socialinės ir ekonominės naudos analizę ir vertinimą;
d)
turi daug žinių ir patirties, susijusios su atitinkamais Sąjungos teisės aktais, politikos sritimis ir procedūromis;
e)
yra nepriklausomi nuo bet kokių institucijų, kurios tiesiogiai ar netiesiogiai dalyvauja tvirtinant, įgyvendinant ar valdant didelės apimties projektą;
f)
jiems nekyla jokio lygmens interesų konfliktų, susijusių su didelės apimties projektu;
g)
neturi su didelės apimties projektu susijusių komercinių interesų;
h)
moka reikiamas kalbas.
2. Pasiūliusi įgalioti ne Komisijos iniciatyva teikiamą techninę paramą pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 58 straipsnį gaunančius nepriklausomus ekspertus, valstybė narė, laikydamasi to reglamento 101 straipsnio trečios pastraipos, teikia Komisijai prašymą duoti sutikimą. Dėl tokio sutikimo sprendžiama remiantis dokumentais, kuriais įrodoma, kad ekspertai atitinka šio straipsnio 1 dalyje išdėstytus reikalavimus.
Per tris mėnesius po prašymo pateikimo Komisija valstybei narei praneša, ar sutinka su pasiūlymu dėl nepriklausomų ekspertų.
23 straipsnis
Didelės apimties projektų kokybės vertinimas
(Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 101 straipsnio ketvirta pastraipa)
1. Nepriklausomi ekspertai vertinimą atlieka remdamiesi Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 101 straipsnio pirmos pastraipos a-i punktuose nurodyta informacija. Nepriklausomi ekspertai gali prašyti su šia informacija susijusių papildomų elementų, kurių, jų manymu, reikia kokybės vertinimui atlikti.
Valstybė narė ir nepriklausomi ekspertai gali susitarti, kad šis darbas būtų papildytas apsilankymais vietoje.
Gavę valstybių narių sutikimą, nepriklausomi ekspertai gali konsultuotis su Komisija atitinkamais valstybės pagalbos klausimais, kad galėtų juos įvertinti.
2. Atlikdami kokybės vertinimą, nepriklausomi ekspertai vykdo šiuos veiksmus:
a)
patikrina, ar veiksmas yra didelės apimties projektas, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 100 straipsnyje, ar didelės apimties projektas nėra užbaigtas veiksmas, kaip apibrėžta to reglamento 2 straipsnio 14 dalyje ir 65 straipsnio 6 dalyje, ir ar didelės apimties projektas yra įtrauktas į atitinkamą veiksmų programą;
b)
patikrina, ar pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 101 straipsnio pirmos pastraipos a-i punktus Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 101 straipsnio penktoje pastraipoje nurodyta forma pateikta informacija yra išsami, nuosekli ir tiksli;
c)
remdamiesi šio reglamento II priede nustatytais kriterijais įvertina didelės apimties projekto kokybę;
d)
parengia Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 102 straipsnio 1 dalies trečioje pastraipoje numatytos formos nepriklausomo kokybės vertinimo ataskaitą (toliau - NKV ataskaita). NKV ataskaitoje nepriklausomi ekspertai nedviprasmiškai suformuluoja ir pagrindžia savo teiginius apie šioje dalyje nurodytus elementus.
3. Atliekant kokybės vertinimą, didelės apimties projektas įvertinamas teigiamai, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 102 straipsnio 1 dalyje, jeigu nepriklausomi ekspertai padaro išvadą, kad laikomasi visų šio reglamento II priede nurodytų kriterijų.
IV SKYRIUS
NUOSTATOS, KURIOMIS PAPILDOMA ERPF, ESF, SANGLAUDOS FONDUI IR EJRŽF TAIKOMA REGLAMENTO (ES) NR. 1303/2013 KETVIRTOJI DALIS
I SKIRSNIS
Kompiuterine forma registruotini ir saugotini duomenys
24 straipsnis
Kompiuterine forma registruotini ir saugotini duomenys
(Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 125 straipsnio 8 dalis)
1. Informacija apie kiekvieno veiksmo duomenis, kompiuterine forma registruotinus ir saugotinus pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 125 straipsnio 2 dalies d punktą sukurtoje stebėsenos sistemoje, nurodoma šio reglamento III priede.
2. Kiekvieno veiksmo duomenys, įskaitant, jei taikoma, duomenis apie atskirus dalyvius, registruojami ir saugomi taip, kad juos būtų galima sujungti, kai to reikia stebėsenos, vertinimo, finansų valdymo, tikrinimo ir audito tikslais. Sistemoje taip pat turi būti galima bendrai sujungti tokius viso programavimo laikotarpio duomenis. Su ESF susiję duomenys registruojami ir saugomi taip, kad vadovaujančiosios institucijos galėtų atlikti su stebėsena ir vertinimu susijusias užduotis laikydamosi Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 56 straipsnyje ir Reglamento (ES) Nr. 1304/2013 5 bei 19 straipsniuose ir I bei II prieduose nustatytų reikalavimų.
3. Jei veiksmas remiamas pagal kelias veiksmų programas ar prioritetus, iš kelių fondų arba pagal kelias regionų kategorijas, III priedo 23-113 laukuose nurodyta informacija registruojama taip, kad duomenų būtų galima ieškoti suskaidytų pagal veiksmų programą, prioritetą, fondą ar regionų kategoriją. Jei taikoma, taip pat turi būti įmanoma III priedo 31-40 laukuose nurodytų rodiklių duomenų ieškoti suskaidytų pagal investavimo prioritetą ir lytį.
II SKIRSNIS
Audito seka ir per auditą surinktų duomenų naudojimas
25 straipsnis
Išsamūs būtiniausi audito sekos reikalavimai
(Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 125 straipsnio 9 dalis)
1. Toliau nurodomi su saugotinais apskaitos duomenimis ir patvirtinamaisiais dokumentais susiję išsamūs būtiniausi audito sekos reikalavimai:
a)
laikantis audito sekos galima patikrinti, kaip taikomi stebėsenos komiteto nustatyti veiksmų programos atrankos kriterijai;
b)
pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 67 straipsnio 1 dalies a punktą teikiamų subsidijų ir grąžinamųjų subsidijų atveju laikantis audito sekos galima Komisijai teikiamas patvirtintas bendras sumas sutikrinti su pagal veiksmų programą bendrai finansuojamų veiksmų išsamiais apskaitos duomenimis ir patvirtinamaisiais dokumentais, kuriuos saugo tvirtinančioji institucija, vadovaujančioji institucija, tarpinės institucijos ir paramos gavėjai;
c)
pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 67 straipsnio 1 dalies b ir c punktus bei 109 straipsnį ir Reglamento (ES) Nr. 1304/2013 14 straipsnio 1 dalį teikiamų subsidijų ir grąžinamųjų subsidijų atveju laikantis audito sekos galima Komisijai teikiamas patvirtintas bendras sumas sutikrinti su pagal veiksmų programą bendrai finansuojamų veiksmų išsamiais duomenimis, kurie yra susiję su produktais arba rezultatais, ir su patvirtinamaisiais dokumentais, kuriuos saugo tvirtinančioji institucija, vadovaujančioji institucija, tarpinės institucijos ir paramos gavėjai, įskaitant, jei taikoma, su fiksuotųjų vieneto įkainių ir fiksuotųjų sumų nustatymo metodu susijusius dokumentus;
d)
pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 67 straipsnio 1 dalies d punktą ir 68 straipsnio 1 dalies a punktą nustatytų išlaidų atveju audito seka parodo ir pagrindžia skaičiavimo metodą, jei taikoma, ir fiksuotųjų normų pasirinkimo pagrindą, taip pat tinkamas finansuoti tiesiogines išlaidas arba išlaidas, deklaruotas pagal kitas pasirinktas kategorijas, kurioms taikoma fiksuotoji norma;
e)
pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 68 straipsnio 1 dalies b ir c punktus, Reglamento (ES) Nr. 1304/2013 14 straipsnio 2 dalį ir Reglamento (ES) Nr. 1299/2013 20 straipsnį nustatytų išlaidų atveju laikantis audito sekos galima pagrįsti tinkamas finansuoti tiesiogines išlaidas, kurioms taikoma fiksuotoji norma;
f)
laikantis audito sekos galima patikrinti viešojo įnašo išmokėjimą paramos gavėjui;
g)
prireikus į kiekvieno veiksmo audito seką įtraukiamos techninės specifikacijos ir finansavimo planas, su subsidijos patvirtinimu susiję dokumentai, su viešųjų pirkimų procedūromis susiję dokumentai, paramos gavėjo pateiktos ataskaitos ir atliktų patikrinimų bei audito ataskaitos;
h)
į audito seką įtraukiama informacija apie atliktus veiksmo valdymo patikrinimus ir auditą;
i)
nedarant poveikio Reglamento (ES) Nr. 1304/2013 19 straipsnio 3 daliai ir I bei II priedams, laikantis audito sekos galima su veiksmo produkto rodikliais susijusius duomenis sutikrinti su siektinomis reikšmėmis ir programos duomenimis bei rezultatais, apie kuriuos pranešta;
j)
finansinių priemonių atveju į audito seką įtraukiami šio reglamento 9 straipsnio 1 dalies e punkte nurodyti patvirtinamieji dokumentai.
Išlaidų, nurodytų c ir d punktuose, atveju laikantis audito sekos galima patikrinti, ar vadovaujančiosios institucijos taikytas skaičiavimo metodas atitinka Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 67 straipsnio 5 dalį ir 68 straipsnio 1 dalį ir Reglamento (ES) Nr. 1304/2013 14 straipsnio 3 dalį.
2. Vadovaujančioji institucija užtikrina, kad būtų išsaugoti subjektų, saugančių visus patvirtinamuosius dokumentus, būtinus visus 1 dalyje išdėstytus būtiniausius reikalavimus atitinkančiai tinkamai audito sekai užtikrinti, tapatybės ir vietos duomenys.
26 straipsnis
Per Komisijos pareigūnų arba įgaliotųjų Komisijos atstovų atliekamą auditą surinktų duomenų naudojimas
(Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 127 straipsnio 8 dalis)
1. Komisija imasi visų reikiamų priemonių, kad būtų išvengta per Komisijos atliekamą auditą surinktų duomenų neleistino atskleidimo ar prieigos prie jų.
2. Komisija per savo atliekamą auditą surinktus duomenis naudoja tik siekdama vykdyti savo pareigas pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 75 straipsnį. Europos Audito Rūmams ir Europos kovos su sukčiavimu tarnybai suteikiama prieiga prie surinktų duomenų.
3. Surinkti duomenys nesiunčiami kitiems asmenims, išskyrus asmenis valstybėse narėse ar Sąjungos institucijose, kuriems dėl atliekamų pareigų pagal taikomas taisykles turi būti suteikta prieiga prie tokių duomenų be aiškaus duomenis pateikusios valstybės narės sutikimo.
III SKIRSNIS
Veiksmų ir sąskaitų audito aprėptis ir turinys ir veiksmų imties atrankos metodika
27 straipsnis
Veiksmų auditas
(Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 127 straipsnio 7 dalis)
1. Veiksmų auditas atliekamas už kiekvienus ataskaitinius metus, veiksmų imtį atrinkus pagal šio reglamento 28 straipsnį audito institucijos nustatytu ar patvirtintu metodu.
2. Veiksmų auditas atliekamas remiantis audito seką sudarančiais patvirtinamaisiais dokumentais ir per jį patikrinama, ar Komisijai deklaruotos išlaidos yra teisėtos ir tvarkingos, įskaitant šiuos aspektus:
a)
ar veiksmas buvo atrinktas laikantis veiksmų programos atrankos kriterijų, nebuvo fiziškai užbaigtas ar visiškai įgyvendintas anksčiau, nei paramos gavėjas pateikė paraišką skirti finansavimą pagal veiksmų programą, yra įgyvendintas laikantis patvirtinimo sprendimo ir audito metu atitiko visas taikomas sąlygas, susijusias su jo funkcijomis, naudojimu ir siektinais tikslais;
b)
ar Komisijai deklaruotos išlaidos atitinka apskaitos duomenis, o reikalaujamais patvirtinamaisiais dokumentais įrodoma tinkama audito seka, kaip nustatyta šio reglamento 25 straipsnyje;
c)
ar Komisijai deklaruotų išlaidų, nustatytų pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 67 straipsnio 1 dalies b ir c punktus bei 109 straipsnį ir Reglamento (ES) Nr. 1304/2013 14 straipsnio 1 dalį, atveju yra sukurti produktai ir pasiekti rezultatai, kuriais grindžiami mokėjimai paramos gavėjui, dalyvių duomenys ar kiti su produktais ir rezultatais susiję duomenys atitinka Komisijai pateiktą informaciją, o reikalaujamais patvirtinamaisiais dokumentais įrodoma tinkama audito seka, kaip nustatyta šio reglamento 25 straipsnyje.
Per auditą taip pat patikrinama, ar viešasis įnašas paramos gavėjui išmokėtas pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 132 straipsnio 1 dalį.
3. Jei taikoma, veiksmų auditas apima veiksmo fizinio įgyvendinimo patikrinimą vietoje.
4. Atliekant veiksmų auditą patikrinamas tvirtinančiosios institucijos apskaitos sistemoje užregistruotų atitinkamų išlaidų tikslumas ir išsamumas, taip pat audito sekos sutikrinimas visuose lygiuose.
5. Jeigu nustatytos problemos yra sisteminio pobūdžio, todėl kelia riziką kitiems pagal veiksmų programą vykdomiems veiksmams, audito institucija užtikrina, kad, siekiant nustatyti tokių problemų mastą, būtų atliekamas išsamesnis tyrimas, įskaitant, jei reikia, papildomą auditą, ir rekomenduoja reikiamus taisomuosius veiksmus.
6. Teikiant Komisijai skirtą metinės aprėpties ataskaitą, audituojamų išlaidų sumą sudaro tik išlaidos, kurios patenka į pagal 1 dalį atliekamo audito aprėptį. Šiais tikslais naudojamas pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 127 straipsnio 6 dalį nustatytas kontrolės ataskaitos modelis.
28 straipsnis
Veiksmų imties atrankos metodika
(Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 127 straipsnio 7 dalis)
1. Audito institucija imties atrankos metodą (toliau - imties atrankos metodas) nustato laikydamasi šiame straipsnyje nustatytų reikalavimų ir atsižvelgdama į tarptautiniu mastu pripažįstamus audito standartus, INTOSAI, IFAC arba IIA.
2. Kad įrodytų nustatyto metodo tinkamumą, audito institucija, be audito strategijoje pateiktų paaiškinimų, registruoja imties atrankos metodams nustatyti naudotus dokumentus ir profesinius sprendimus, apimančius planavimo, atrankos, bandymo ir vertinimo etapus.
3. Atrenkama reprezentatyvi tiriamosios visumos imtis, kuria remdamasi audito institucija gali parengti pagrįstą audito nuomonę pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 127 straipsnio 5 dalies a punktą. Tokią tiriamąją visumą sudaro konkrečių ataskaitinių metų veiksmų programos arba veiksmų programų grupės, kuriai taikoma bendra valdymo ir kontrolės sistema, išlaidos, įtrauktos į Komisijai pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 131 straipsnį pateiktus mokėjimo prašymus. Imtis gali būti atrinkta per ataskaitinius metus arba po jų.
4. Taikant Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 127 straipsnio 1 dalį, imties atrankos metodas laikomas statistiniu, jeigu:
i)
imties vienetai atrenkami atsitiktinai;
ii)
imties rezultatams vertinti taikoma tikimybių teorija, taip pat matuojama ir kontroliuojama imties atrankos rizika ir planuotas bei pasiektas tikslumas.
5. Imties atrankos metodu atsitiktinė kiekvieno tiriamosios visumos imties vieneto atranka užtikrinama imtį sudarantiems vienetams atrinkti naudojant kiekvienam tiriamosios visumos vienetui sugeneruotus atsitiktinius skaičius arba taikant sisteminę atranką - naudojant atsitiktinį pradžios tašką ir taikant sisteminę taisyklę papildomiems vienetams atrinkti.
6. Imties vienetą nustato audito institucija remdamasi profesiniu sprendimu. Imties vienetas gali būti veiksmas, veiksmo projektas arba paramos gavėjo mokėjimo prašymas. Informacija apie nustatytą imties vieneto tipą ir tuo tikslu taikytą profesinį sprendimą įtraukiama į kontrolės ataskaitą.
7. Jeigu per ataskaitinius metus visa su imties vienetu susijusių išlaidų suma yra neigiama, šios išlaidos į 3 dalyje nurodytą tiriamąją visumą neįtraukiamos ir jų auditas atliekamas atskirai. Audito institucija taip pat gali sudaryti šios atskiros tiriamosios visumos imtį.
8. Jeigu taikomos Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 148 straipsnio 1 dalyje numatytos proporcingos kontrolės sąlygos, audito institucija gali į tiriamąją visumą, iš kurios sudaroma imtis, neįtraukti tame straipsnyje nurodytų vienetų. Jei atitinkamas veiksmas jau atrinktas į imtį, audito institucija, taikydama tinkamą atsitiktinę atranką, jį pakeičia.
9. Atliekamas visų į imtį įtrauktų Komisijai deklaruotų išlaidų auditas.
Jeigu atrinkti imties vienetai apima didelį skaičių susijusių mokėjimo prašymų ar sąskaitų faktūrų, audito institucija jų auditą gali atlikti sudarydama dalinę imtį - atrinkdama susijusius mokėjimo prašymus ar sąskaitas faktūras pagal tuos pačius imties atrankos parametrus, kurie taikyti pagrindinės imties vienetams atrinkti.
Tokiu atveju apskaičiuojamas tinkamas kiekvieno audituotino imties vieneto imties dydis, kuris bet kuriuo atveju turi būti ne mažesnis kaip 30 susijusių mokėjimo prašymų ar sąskaitų faktūrų kiekvienam imties vienetui.
10. Audito institucija tiriamąją visumą gali sluoksniuoti, t. y. išskaidyti į povisumes, kurių kiekviena būtų panašias savybes, ypač atsižvelgiant į riziką ar tikėtiną klaidų dažnį, turinčių imties vienetų grupė, arba tais atvejais, kai tiriamojoje visumoje yra veiksmų, kuriuos sudaro pagal veiksmų programą finansinėms priemonėms skirti finansiniai įnašai ar kiti didelės vertės vienetai.
11. Audito institucija įvertina, ar sistema yra labai, vidutiniškai ar menkai patikima, atsižvelgdama į sistemų audito rezultatus, pagal kuriuos nustatomi imties atrankos techniniai parametrai, kad pagal sistemų auditą ir veiksmų auditą nustatytas bendras patikinimo lygis būtų aukštas. Jei įvertinus nustatoma, kad sistema labai patikima, sudarant veiksmų imtį taikomas ne mažesnis kaip 60 % pasikliovimo lygis. Jei įvertinus nustatoma, kad sistema menkai patikima, sudarant veiksmų imtį taikomas ne mažesnis kaip 90 % pasikliovimo lygis. Didžiausias 3 dalyje nurodytų išlaidų reikšmingumo lygis yra 2 %.
12. Nustačius, kad yra pažeidimų arba kyla pažeidimų rizika, audito institucija, remdamasi profesiniu sprendimu, nusprendžia, ar reikia atlikti papildomų veiksmų papildomos imties arba veiksmų dalių, kurių auditas nebuvo atliktas sudarius atsitiktinę imtį, auditą, kad būtų atsižvelgta į nustatytus konkrečius rizikos veiksnius.
13. Audito institucija atskirai išnagrinėja papildomos imties audito rezultatus, jais remdamasi parengia išvadas ir jas metinėje kontrolės ataskaitoje pateikia Komisijai. Skaičiuojant atsitiktinės imties projektuojamas atsitiktines klaidas, papildomoje imtyje nustatyti pažeidimai neįtraukiami.
14. Kad parengtų Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 127 straipsnio 5 dalies a punkte nurodytą audito nuomonę ir kontrolės ataskaitą, audito institucija, remdamasi veiksmų audito rezultatais, apskaičiuoja bendrą klaidų dažnį, kuris yra projektuojamų atsitiktinių klaidų ir, jei taikoma, sisteminių klaidų bei neištaisytų anomalių klaidų sumos ir tiriamosios visumos dalmuo.
29 straipsnis
Sąskaitų auditas
(Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 127 straipsnio 7 dalis)
1. Audito institucija Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 137 straipsnio 1 dalyje nurodytų sąskaitų auditą atlieka už kiekvienus ataskaitinius metus.
2. Sąskaitų auditu pagrįstai patikinama, kad sumos sąskaitose deklaruotos išsamiai, tiksliai ir teisingai.
3. Laikydamasi 1 ir 2 dalių, audito institucija visų pirma atsižvelgia į atlikto tvirtinančiosios institucijos sistemos audito ir veiksmų audito rezultatus.
4. Sistemos auditas apima tvirtinančiosios institucijos apskaitos sistemos patikimumo ir, remiantis imtimi, tvirtinančiosios institucijos apskaitos sistemoje užregistruotų anuliuotų sumų ir susigrąžintų sumų išlaidų tikslumo patikrinimą.
5. Kad rengiant audito nuomonę būtų galima padaryti išvadą, jog sąskaitose informacija pateikiama teisingai ir sąžiningai, audito institucija patikrina, ar visi elementai, kurių reikalaujama pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 137 straipsnį, yra tinkamai įtraukti į sąskaitas ir atitinka visų atitinkamų institucijų ar subjektų ir paramos gavėjų saugomus patvirtinamuosius apskaitos duomenis. Audito institucija, remdamasi tvirtinančiosios institucijos jai pateiktinomis sąskaitomis, visų pirma patikrina, ar:
a)
visa pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 137 straipsnio 1 dalies a punktą deklaruotų tinkamų finansuoti išlaidų suma atitinka išlaidas ir atitinkamą viešąjį įnašą, įtrauktus į Komisijai pateiktus atitinkamų ataskaitinių metų mokėjimo prašymus, o esant neatitikimų, sąskaitose pateikti tinkami paaiškinimai dėl sumų sutikrinimo;
b)
sąskaitose nurodytos per ataskaitinius metus anuliuotos ir susigrąžintos sumos, ataskaitinių metų pabaigoje susigrąžintinos sumos, pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 71 straipsnį atlikti susigrąžinimai ir nesusigrąžinamos sumos atitinka į tvirtinančiosios institucijos apskaitos sistemas įtrauktas sumas ir yra grindžiamos atsakingos vadovaujančiosios institucijos arba tvirtinančiosios institucijos sprendimais;
c)
išlaidos neįtrauktos į sąskaitas pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 137 straipsnio 2 dalį, jei taikoma, ir visos reikiamos pataisos atsispindi atitinkamų ataskaitinių metų sąskaitose;
d)
finansinėms priemonėms pagal programą sumokėti įnašai ir paramos gavėjams sumokėti valstybės pagalbos avansai grindžiami iš vadovaujančiosios institucijos ir tvirtinančiosios institucijos gaunama informacija.
Patikrinimai, nurodyti b, c ir d punktuose, gali būti atliekami naudojant imtį.
IV SKIRSNIS
Dėl sistemų trūkumų Komisijos atliekamos finansinės pataisos
30 straipsnis
Veiksmingo valdymo ir kontrolės sistemų veikimo didelių trūkumų nustatymo kriterijai
(Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 144 straipsnio 6 dalis)
1. Vertindama veiksmingą valdymo ir kontrolės sistemų veikimą, Komisija remiasi viso esamo sistemų audito, įskaitant kontrolės priemonių testus, ir veiksmų audito rezultatais.
Vertinama programos vidaus kontrolės aplinka, vadovaujančiosios ir tvirtinančiosios institucijų vykdoma valdymo ir kontrolės veikla, vadovaujančiosios ir tvirtinančiosios institucijų vykdoma stebėsena ir audito institucijos vykdoma kontrolės veikla, o vertinimas grindžiamas atitikties IV priedo 1 lentelėje nustatytiems pagrindiniams reikalavimams patikrinimu.
Šių pagrindinių reikalavimų laikymasis vertinamas remiantis IV priedo 2 lentelėje nustatytomis kategorijomis.
2. Veiksmingo valdymo ir kontrolės sistemos veikimo didelių trūkumų pagrindiniai tipai atitinka atvejus, kai bet kuris iš IV priedo 1 lentelės 2, 4, 5, 13, 15, 16 ir 18 punktuose nurodytų pagrindinių reikalavimų arba du ar daugiau iš kitų IV priedo 1 lentelėje nurodytų pagrindinių reikalavimų įvertinami kaip priklausantys IV priedo 2 lentelėje nustatytai 3 arba 4 kategorijai.
31 straipsnis
Fiksuotųjų normų arba ekstrapoliuotų finansinių pataisų taikymo kriterijai ir finansinės pataisos dydžio nustatymo kriterijai
(Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 144 straipsnio 6 dalis)
1. Finansinės pataisos taikomos visai veiksmų programai arba jos daliai, jeigu Komisija nustato vieną ar kelis didelius valdymo ir kontrolės sistemos veikimo trūkumus.
Nepaisant pirmos pastraipos, ekstrapoliuotos finansinės pataisos visai veiksmų programai arba jos daliai taikomos, jeigu Komisija nustato sisteminių pažeidimų reprezentatyvioje veiksmų imtyje, pagal kuriuos galima tiksliau kiekybiškai įvertinti riziką Sąjungos biudžetui. Tokiu atveju, siekiant nustatyti finansinės pataisos dydį, reprezentatyvios imties nagrinėjimo rezultatai ekstrapoliuojami likusiai tiriamosios visumos, iš kurios sudaryta imtis, daliai.
2. Fiksuotosios normos pataisos dydis nustatomas atsižvelgiant į šiuos elementus:
a)
santykinę didelio (-ių) trūkumo (-ų) svarbą visai valdymo ir kontrolės sistemai;
b)
didelio (-ių) trūkumo (-ų) reiškimosi dažnumą ir mastą;
c)
nuostolio Sąjungos biudžetui rizikos lygį.
3. Atsižvelgiant į šiuos elementus, finansinės pataisos dydis nustatomas taip:
a)
jeigu didelis (-i) valdymo ir kontrolės sistemos trūkumas (-ai) yra toks (-ie) esminis (-iai), dažnas (-i) ar plačiai paplitęs (-ę), kad sistemos veikimas visiškai sutrinka ir todėl kyla rizika visų susijusių išlaidų teisėtumui ir tvarkingumui, taikoma 100 % fiksuotoji norma;
b)
jeigu didelis (-i) valdymo ir kontrolės sistemos trūkumas (-ai) yra toks (-ie) dažnas (-i) ir plačiai paplitęs (-ę), kad atsiranda itin reikšmingų sistemos veikimo trikčių ir todėl kyla rizika labai didelės susijusių išlaidų dalies teisėtumui ir tvarkingumui, taikoma 25 % fiksuotoji norma;
c)
jeigu didelis (-i) valdymo ir kontrolės sistemos trūkumas (-ai) atsiranda, nes sistema veikia ne visiškai arba taip prastai ar nereguliariai, kad kyla rizika didelės susijusių išlaidų dalies teisėtumui ir tvarkingumui, taikoma 10 % fiksuotoji norma;
d)
jeigu didelis (-i) valdymo ir kontrolės sistemos trūkumas (-ai) atsiranda, nes sistema veikia nenuosekliai ir todėl kyla rizika nemažos susijusių išlaidų dalies teisėtumui ir tvarkingumui, taikoma 5 % fiksuotoji norma.
4. Jeigu taikyti pagal 3 dalį nustatytą fiksuotąją normą būtų neproporcinga, pataisos dydis gali būti sumažintas.
5. Jeigu, atsakingoms institucijoms nesiėmus tinkamų taisomųjų priemonių po to, kai ataskaitiniais metais imta taikyti finansinė pataisa, tas (tie) pats (-ys) didelis (-i) trūkumas (-ai) nustatomas (-i) ir paskesniais ataskaitiniais metais, dėl tebeegzistuojančio (-ių) didelio (-ių) trūkumo (-ų) pataisos norma gali būti padidinta iki kitos aukštesnės kategorijos neviršijančio dydžio.
32 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
24 straipsnio nuostatos dėl informacijos apie III priede, išskyrus 23-40, 71-78 ir 91-105 duomenų laukus, nurodytus registruojamus ir saugomus duomenis taikomos nuo 2014 m. gruodžio 1 d. Dėl nurodytų III priedo laukų 24 straipsnio nuostatos taikomos nuo 2015 m. liepos 1 d.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2014 m. kovo 3 d.