PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 30. října 2014
o rovnocennosti regulačního rámce Japonska pro ústřední protistrany s požadavky nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů
(2014/752/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 ze dne 4. července 2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů (1), a zejména na čl. 25 odst. 6 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Cílem postupu uznávání ústředních protistran usazených v třetích zemích, který je stanoven v článku 25 nařízení (EU) č. 648/2012, je umožnit ústředním protistranám, které jsou usazeny a mají povolení v třetích zemích, jejichž právní normy jsou rovnocenné s normami stanovenými v uvedeném nařízení, poskytovat clearingové služby členům clearingového systému a obchodním systémům usazeným v Unii. Tento postup uznávání a rozhodnutí o rovnocennosti v něm stanovené tak přispívá k dosažení ústředního cíle nařízení (EU) č. 648/2012, jímž je snížit systémové riziko rozšířením používání bezpečných a spolehlivých ústředních protistran při clearingu smluv o mimoburzovních (OTC) derivátech, včetně případů, kdy jsou tyto ústřední protistrany usazeny a povoleny ve třetí zemi.
(2)
Aby byl právní režim třetí země považován za rovnocenný s právním režimem Unie pro ústřední protistrany, musí být účinek platných právních předpisů a předpisů o dohledu v podstatě rovnocenný s požadavky Unie, pokud jde o regulační cíle, kterých dosahují. Účelem tohoto posouzení rovnocennosti je tedy ověřit, zda právní předpisy a předpisy o dohledu Japonska zajišťují, že ústřední protistrany, které jsou usazeny a mají povolení v Japonsku, nevystavují členy clearingového systému a obchodní systémy usazené v Unii vyššímu riziku, než by tomu mohlo být ze strany ústředních protistran povolených v Unii, a tudíž nepředstavují nepřijatelnou míru systémového rizika v Unii.
(3)
Dne 1. září 2013 Komise obdržela odborný posudek Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy (ESMA) k právním předpisům a předpisům o dohledu, které se vztahují na ústřední protistrany usazené v Japonsku. Dne 27. ledna 2014 byl doručen dodatek k tomuto posudku. Ze závěru odborného posudku vyplývá, že mezi právně závaznými požadavky, které se na úrovni jurisdikce vztahují na ústřední protistrany v Japonsku, a právně závaznými požadavky pro ústřední protistrany podle nařízení (EU) č. 648/2012, existuje řada rozdílů. Toto rozhodnutí se však neopírá jen o srovnávací analýzu právně závazných požadavků, které se vztahují na ústřední protistrany v Japonsku, ale také o posouzení účinku těchto požadavků z hlediska úrovně zmírňování rizika, které dosahují.
(4)
V souladu s čl. 25 odst. 6 nařízení (EU) č. 648/2012 musejí být splněny tři podmínky, aby bylo možné určit, zda jsou právní předpisy a předpisy o dohledu třetí země pro ústřední protistrany povolené v dané třetí zemi rovnocenné s požadavky stanovenými v uvedeném nařízení.
(5)
Podle první podmínky musí ústřední protistrany povolené ve třetí zemi splňovat právně závazné požadavky, jež jsou rovnocenné požadavkům stanoveným v hlavě IV nařízení (EU) č. 648/2012.
(6)
K právně závazným požadavkům Japonska na clearingové organizace v něm povolené patří zákon Financial Instruments and Exchange Act 2006 (dále jen „zákon FIEA“), který stanoví rámec dohledu nad organizacemi, které provádějí clearing cenných papírů a finančních derivátů, a zákon Commodity Derivatives Act 2009 (dále jen „zákon CDA“), který stanoví rámec dohledu nad organizacemi, které provádějí clearing komodit. Toto rozhodnutí se vztahuje pouze na režim stanovený v zákoně FIEA.
(7)
V zákoně FIEA se stanoví, že před udělením povolení k vykonávání clearingových činností se musí předseda vlády Japonska ubezpečit o tom, že clearingová organizace zavedla obchodní pravidla, tj. vnitřní pravidla a postupy clearingové organizace, která jsou v souladu s platnými právními předpisy; že finanční situace clearingové organizace je postačující pro vykonávání clearingu finančních nástrojů; že předpokládaná příjmová a výdajová situace spojená s výkonem činnosti clearingové organizace je příznivá; že zaměstnanci clearingové organizace mají dostatečné znalosti a zkušenosti na to, aby mohli vykonávat clearing finančních nástrojů náležitým způsobem a s jistotou, a že struktura a systém clearingové organizace jsou dostatečně vyvinuté, aby mohlo vypořádání probíhat vhodným způsobem. Podle čl. 194-7 odst. 1 zákona FIEA předseda vlády přenese pravomoci, které mu byly svěřeny podle zákona FIEA, na komisaře Japonské agentury pro finanční služby (Financial Services Agency of Japan, JFSA). Komisař JFSA je tak odpovědný za udělování povolení k vykonávání clearingových činností.
(8)
Kromě toho JFSA v prosinci 2013 zveřejnila Comprehensive Guidelines for Supervision of Financial Market Infrastructures (dále jen „pokyny“), které podrobně rozebírají rámec dohledu nad infrastrukturou finančních trhů, včetně clearingových organizací, a zejména způsob, jakým mají clearingové organizace dodržovat zákon FEIA. Tyto pokyny se provádějí do vnitřních pravidel a postupů clearingových organizací.
(9)
Právně závazné požadavky Japonska mají dvoustupňovou strukturu. Hlavní zásady pro clearingové organizace podle zákona FIEA („základní pravidla“) stanoví jednotné normy, které musí clearingové organizace dodržovat, aby získaly povolení poskytovat clearingové služby v Japonsku. Tato základní pravidla tvoří první stupeň právně závazných požadavků Japonska. Aby clearingové organizace prokázala svůj soulad se základními pravidly, musí komisaři JFSA předložit svá vnitřní pravidla a postupy ke schválení. Tato vnitřní pravidla a postupy tvoří druhý stupeň právně závazných požadavků Japonska a v souladu s pokyny musí poskytovat podrobné informace o tom, jak bude clearingová organizace žádající o povolení dodržovat uvedené přísné normy. Kromě toho vnitřní pravidla a postupy clearingové organizace obsahují další ustanovení, kterými se doplňují základní pravidla. Jakmile komisař JFSA tato vnitřní pravidla a postupy schválí, stanou se pro clearingové organizace právně závaznými. Tato pravidla jsou tak nedílnou součástí právních předpisů a předpisů o dohledu, které musí ústřední protistrany usazené v Japonsku dodržovat. V případě nedodržení základních pravidel nebo vnitřních pravidel a postupů clearingové organizace má komisař JFSA pravomoc podniknout vůči clearingové organizaci správní kroky, např. vydat příkaz nařizující zlepšení obchodních operací nebo odebrat clearingové organizaci povolení v plném či částečném rozsahu.
(10)
Základní pravidla pro clearingové organizace doplněná o vnitřní pravidla a postupy těchto organizací vedou v podstatě k rovnocenným výsledkům jako pravidla stanovená v hlavě IV nařízení (EU) č. 648/2012. Na základě právně závazných požadavků na clearingové organizace, které se týkající počtu selhání, jež mají být kryty celkovými finančními zdroji, se od clearingových organizací, jež vykonávají clearing více než 95 % celkového objemu clearingových operací v Japonsku, požaduje, aby pokryly selhání nejméně dvou členů clearingového systému, vůči nimž mají největší expozice za mimořádných, ale reálných tržních podmínek (dále jen „zásada minimálního pokrytí“). Tento požadavek zajišťuje rovnocenný stupeň zmírňování rizika, jako vyžadují požadavky stanovené v hlavě IV nařízení (EU) č. 648/2012, a proto by měl být považován za rovnocenný.
(11)
Na základě právně závazných požadavků na clearingové organizace, které se týkají rizika likvidity, se od clearingových organizací, jež vykonávají clearing více než 95 % celkového objemu clearingových operací v Japonsku, požaduje, aby uplatňovaly zásadu minimálního pokrytí. Tento požadavek zajišťuje rovnocenný stupeň zmírňování rizika, jako vyžadují požadavky stanovené v hlavě IV nařízení (EU) č. 648/2012, a proto by měl být považován za rovnocenný. Nakonec, právně závazné požadavky na všechny clearingové organice, které se týkají zachování provozu, požadavků na kolaterál, investiční politiky, vypořádacího rizika, oddělování a přenositelnosti, výpočtu počátečních marží, řídících systémů, včetně organizačních požadavků, požadavků týkajících se vrcholového vedení, výboru pro rizika, vedení záznamů, kvalifikované účasti, informací předávaných příslušnému orgánu, střetu zájmů, externího zajišťování činností a provozování podnikatelské činnosti, vedou v podstatě k rovnocenným výsledkům jako požadavky stanovené v nařízení (EU) č. 648/2012, a měly by být považovány za rovnocenné.
(12)
Komise proto dospěla k závěru, že právní předpisy a předpisy o dohledu Japonska zajišťují, že clearingové organizace povolené v Japonsku splňují právně závazné požadavky, jež jsou rovnocenné požadavkům stanoveným v hlavě IV nařízení (EU) č. 648/2012.
(13)
Podle druhé podmínky v čl. 25 odst. 6 nařízení (EU) č. 648/2012 musí právní předpisy a předpisy o dohledu Japonska pro ústřední protistrany povolené v Japonsku zajišťovat, že ústřední protistrany podléhají průběžnému účinnému dohledu a vynucování.
(14)
JFSA je odpovědná za dohled nad infrastrukturou finančních trhů. JFSA průběžně sleduje, zda clearingové organizace dodržují požadavky na řízení rizik, prostřednictvím postupů dohledu a zkoumání na základě vyhodnocení rizik, včetně prověřování obezřetnostních požadavků. JFSA může clearingové organizace zejména požádat, aby mu poskytly informace, zprávy a další materiály týkající se jejich obchodování, a může provést kontrolu obchodních operací, záznamů a účetních knih clearingových organizací. Rovněž posuzuje, jak clearingové organizace dodržují své povinnosti. Na základě těchto kontrol vydává zprávu, která uvádí všechny zjištěné nedostatky. JFSA má na zajištění toho, aby clearingové organizace napravily zjištěné problémy náležitým způsobem, různé nástroje, například může od clearingových organizací požadovat, aby předložily písemný důkaz o včasné nápravě uvedených problémů. JFSA má i další prostředky k vymáhání dodržování předpisů, např. možnost vydat příkazy nařizující zlepšení obchodních operací a vymáhat plnění těchto příkazů. JFSA může rovněž clearingové organizaci odebrat povolení v plném či částečném rozsahu.
(15)
Komise proto dospěla k závěru, že právní předpisy a předpisy o dohledu Japonska pro ústřední protistrany povolené v Japonsku zajišťují, že jsou ústřední protistrany předmětem průběžného účinného dohledu a vynucování.
(16)
Podle třetí podmínky v čl. 25 odst. 6 nařízení (EU) č. 648/2012 musí právní předpisy a předpisy o dohledu Japonska zahrnovat účinný rovnocenný systém pro uznávání ústředních protistran povolených podle právních režimů třetích zemí.
(17)
Ústřední protistrany z třetích zemí mohou požádat o vydání povolení pro zahraniční ústřední protistrany, které jim umožňuje poskytovat v Japonsku stejné služby jako ty, k jejichž poskytování mají povolení v třetí zemi. Kritéria vztahující se na ústřední protistrany z třetích zemí, které žádají o povolení, jsou podobná kritériím, která se vztahují na udělování povolení pro japonské clearingové organizace. Ústřední protistrana z třetí země žádající o povolení by na základě právních předpisů a předpisů o dohledu, které se uplatňují v třetí zemi, měla mít zejména dostatečný finanční základ, dostatečně kvalifikované a zkušené zaměstnance, jakož i dostatečný systém a struktury, aby mohla clearingové činnosti vykonávat náležitým způsobem a s jistotou. Ústřední protistrany třetích zemí jsou navíc osvobozeny od určitých požadavků, které se vztahují na tuzemské ústřední protistrany povolené v Japonsku, pokud jim zahraniční orgány, se kterými JFSA uzavřela dohodu o spolupráci, udělily rovnocenné povolení.
(18)
Je proto nutné konstatovat, že právní předpisy a předpisy o dohledu Japonska zajišťují účinný rovnocenný systém pro uznávání ústředních protistran třetích zemí.
(19)
Je tedy na místě se domnívat, že právní předpisy a předpisy o dohledu Japonska pro clearingové organizace splňují podmínky stanovené v čl. 25 odst. 6 nařízení (EU) č. 648/2012, a tyto právní předpisy a předpisy o dohledu lze považovat za rovnocenné s požadavky stanovenými v nařízení (EU) č. 648/2012. Na základě informací od ESMA by měla Komise i nadále sledovat vývoj japonského právního a dohledového rámce pro ústřední protistrany a plnění podmínek, na jejichž základě bylo toto rozhodnutí přijato.
(20)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Evropského výboru pro cenné papíry,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Pro účely čl. 25 odst. 6 nařízení (EU) č. 648/2012 se právní předpisy a předpisy o dohledu Japonska, které se vztahují na clearingové organizace povolené v Japonsku a které tvoří zákon Financial Instruments and Exchange Act 2006 (FIEA) spolu s doplňující příručkou Comprehensive Guidelines for Supervision of Financial Market Infrastructures, považují za rovnocenné s požadavky stanovenými v nařízení (EU) č. 648/2012.
Článek 2
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 30. října 2014.
KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS
2014 m. spalio 30 d.
dėl Japonijos pagrindinėms sandorio šalims taikomos reguliavimo sistemos lygiavertiškumo reikalavimams, nustatytiems Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 648/2012 dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių, pagrindinių sandorio šalių ir sandorių duomenų saugyklų
(2014/752/ES)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2012 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 648/2012 dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių, pagrindinių sandorio šalių ir sandorių duomenų saugyklų (1), ypač į jo 25 straipsnio 6 dalį,
kadangi:
(1)
Reglamento (ES) Nr. 648/2012 25 straipsnyje nustatyta trečiosiose šalyse įsteigtų pagrindinių sandorio šalių pripažinimo procedūra yra siekiama trečiosiose šalyse, kurių reguliavimo standartai yra lygiaverčiai tame reglamente nustatytiems standartams, įsteigtoms ir leidimą gavusioms pagrindinėms sandorio šalims sudaryti sąlygas teikti tarpuskaitos paslaugas Sąjungoje įsteigtiems tarpuskaitos nariams ar prekybos vietoms. Taigi tame straipsnyje numatyta pripažinimo procedūra ir sprendimas dėl lygiavertiškumo padeda siekti Reglamento (ES) Nr. 648/2012 svarbiausio tikslo, kuris yra mažinti sisteminę riziką plačiau naudojant saugias ir patikimas pagrindines sandorio šalis ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių tarpuskaitai atlikti, įskaitant atvejus, kai tos pagrindinės sandorio šalys yra įsteigtos ir leidimą gavusios trečiojoje šalyje;
(2)
kad pagrindinėms sandorio šalims taikomą trečiosios šalies teisinę tvarką būtų galima laikyti lygiaverte Sąjungos teisinei tvarkai, esminis taikomos teisinės ir priežiūros tvarkos rezultatas, vertinant pagal ja pasiekiamus reguliavimo tikslus, turėtų būti lygiavertis Sąjungos reikalavimų rezultatui. Todėl šio lygiavertiškumo vertinimo tikslas - patikrinti, ar Japonijos teisine ir priežiūros tvarka užtikrinama, kad dėl toje šalyje įsteigtų ir leidimą gavusių pagrindinių sandorio šalių Sąjungoje įsteigtiems tarpuskaitos nariams ir prekybos vietoms nekiltų didesnė rizika, negu galėtų kilti dėl Sąjungoje leidimą gavusių pagrindinių sandorio šalių, ir atitinkamai ar jos Sąjungoje nekelia nepriimtino lygio sisteminės rizikos;
(3)
2013 m. rugsėjo 1 d. Komisija gavo Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos (EVPRI) techninę rekomendaciją dėl Japonijoje įsteigtoms pagrindinėms sandorio šalims taikomos teisinės ir priežiūros tvarkos. 2014 m. sausio 27 d. gautas šios rekomendacijos priedas. Techninėje rekomendacijoje nustatyta tam tikrų skirtumų tarp teisiškai privalomų reikalavimų, kurie nacionaliniu lygmeniu taikomi pagrindinėms sandorio šalims Japonijoje, ir teisiškai privalomų reikalavimų, kurie pagrindinėms sandorio šalims taikomi pagal Reglamentą (ES) Nr. 648/2012. Tačiau šis sprendimas grindžiamas ne tik lyginamąja teisiškai privalomų reikalavimų, kurie taikomi pagrindinėms sandorio šalims Japonijoje, analize, bet ir tų reikalavimų rezultato vertinimu pagal rizikos mažinimo lygį, kuris jais užtikrinamas;
(4)
pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 25 straipsnio 6 dalį, nustatant, ar trečiosios šalies teisinė ir priežiūros tvarka, taikoma joje leidimą gavusioms pagrindinėms sandorio šalims, yra lygiavertė tame reglamente nustatytai tvarkai, reikia atsižvelgti į tris sąlygas;
(5)
pirmoji sąlyga - trečiojoje šalyje leidimą gavusios pagrindinės sandorio šalys turi atitikti teisiškai privalomus reikalavimus, kurie yra lygiaverčiai Reglamento (ES) Nr. 648/2012 IV antraštinėje dalyje nustatytiems reikalavimams;
(6)
Japonijos teisiškai privalomi reikalavimai, taikomi toje šalyje leidimą gavusioms tarpuskaitos organizacijoms, yra 2006 m. Finansinių priemonių ir biržos įstatymas (toliau - FPBĮ, angl. Financial Instruments and Exchange Act), kuriuo nustatoma organizacijų, atliekančių vertybinių popierių ir išvestinių finansinių priemonių tarpuskaitą, priežiūros sistema, ir 2009 m. Biržos prekių išvestinių finansinių priemonių įstatymas (angl. Commodity Derivatives Act), kuriuo nustatyta organizacijų, atliekančių biržos prekių tarpuskaitą, priežiūros sistema. Šiame sprendime yra aptariamas tik FPBĮ nustatytas režimas;
(7)
FPBĮ nustatyta, kad, prieš išduodant licenciją vykdyti tarpuskaitos veiklą, Japonijos Ministras Pirmininkas turi įsitikinti, kad tarpuskaitos organizacija turi veiklos taisykles (tarpuskaitos organizacijos vidaus taisykles ir procedūras), atitinkančias taikomus įstatymus ir teisės aktus; kad tarpuskaitos organizacijos finansinė būklė yra pakankama siekiant užsiimti finansinių priemonių tarpuskaita; kad numatomos pajamos ir išlaidos, susijusios su tarpuskaitos organizacijos veikla, yra tinkamos; kad tarpuskaitos organizacijos darbuotojai turi pakankamai žinių ir patirties finansinių priemonių tarpuskaitai tinkamai ir užtikrintai atlikti; kad tarpuskaitos organizacijos struktūra ir sistema yra tinkamai išplėtotos, kad atsiskaitymas galėtų tinkamai veikti. Pagal FPBĮ 194-7(1) straipsnį Ministras Pirmininkas įgaliojimus, suteiktus pagal FPBĮ, perduoda Japonijos finansinių paslaugų agentūros (angl. Financial Services Agency of Japan, JFSA) įgaliotiniui. Todėl JFSA įgaliotinis atsako už tarpuskaitos licencijos išdavimą;
(8)
be to, 2013 m. gruodžio mėn. JFSA paskelbė Išsamias finansų rinkos infrastruktūrų priežiūros gaires (toliau - Gairės), kuriose išsamiai nustatyta finansų rinkos infrastruktūrų, įskaitant tarpuskaitos organizacijas, priežiūros sistema ir visų pirma tai, kaip tarpuskaitos organizacijos turės laikytis FPBĮ. Gairės yra įgyvendinamos tarpuskaitos organizacijų vidaus taisyklėmis ir procedūromis;
(9)
todėl Japonijos teisiškai privalomus reikalavimus sudaro dviejų pakopų struktūra. FPBĮ nustatytais esminiais reikalavimais, taikomais tarpuskaitos organizacijoms (toliau - pirminės taisyklės), yra nustatyti aukšto lygio standartai, kurių tarpuskaitos organizacijos turi laikytis, kad gautų licenciją teikti tarpuskaitos paslaugas Japonijoje. Tos pirminės taisyklės apima pirmą Japonijos teisiškai privalomų reikalavimų pakopą. Siekdama įrodyti, kad laikosi pirminių taisyklių, tarpuskaitos organizacija savo vidaus taisykles ir procedūras turi pateikti JFSA įgaliotiniui patvirtinti. Tos vidaus taisyklės ir procedūros sudaro antrą Japonijos teisiškai privalomų reikalavimų pakopą; jose griežtai ir išsamiai numatoma, kaip paraišką teikianti tarpuskaitos organizacija atitiks tuos standartus pagal Gaires. Be to, tarpuskaitos organizacijų vidaus taisyklės ir procedūros apima papildomas nuostatas, papildančias pirmines taisykles. JFSA įgaliotinio patvirtintos tos vidaus taisyklės ir procedūros tampa teisiškai privalomos tarpuskaitos organizacijai. Todėl tos taisyklės yra neatskiriama teisinės ir priežiūros tvarkos, kurios turi laikytis Japonijoje įsteigtos pagrindinės sandorio šalys, dalis. Jei pirminių taisyklių arba tarpuskaitos organizacijos vidaus taisyklių ir procedūrų nesilaikoma, JFSA įgaliotinis turi įgaliojimą tarpuskaitos organizacijos atžvilgiu imtis administracinių veiksmų, įskaitant nurodymą pagerinti veiklos vykdymą arba visos tarpuskaitos organizacijos licencijos arba jos dalies panaikinimą;
(10)
tarpuskaitos organizacijoms taikomomis pirminėmis taisyklėmis, kurias papildo jų vidaus taisyklės ir procedūros, pasiekiama esminių rezultatų, kurie yra lygiaverčiai Reglamento (ES) Nr. 648/2012 IV antraštinėje dalyje nustatytų taisyklių poveikiui. Konkrečiai, tarpuskaitos organizacijoms taikomais teisiškai privalomais reikalavimais dėl įsipareigojimų neįvykdymo atvejų, kurie turi būti padengti bendraisiais finansiniais ištekliais, skaičiaus yra reikalaujama, kad tarpuskaitos organizacijos, atliekančios daugiau negu 95 % sandorių, kurių tarpuskaita atliekama Japonijoje, tarpuskaitą, galėtų padengti bent dviejų tarpuskaitos narių, kurie kelia didžiausią riziką ekstremaliomis, bet tikėtinomis rinkos sąlygomis, įsipareigojimų neįvykdymo nuostolius (vadinamasis dviejų narių padengimo principas). Tuo reikalavimu užtikrinamas rizikos mažinimo laipsnis, kuris yra lygiavertis rizikos mažinimo laipsniui, kurio siekiama Reglamento (ES) Nr. 648/2012 IV antraštinėje dalyje nustatytais reikalavimais, todėl tas reikalavimas turėtų būti laikomas lygiaverčiu;
(11)
tarpuskaitos organizacijoms taikomais teisiškai privalomais reikalavimais dėl likvidumo rizikos yra reikalaujama, kad tarpuskaitos organizacijos, atliekančios daugiau negu 95 % sandorių, kurių tarpuskaita atliekama Japonijoje, tarpuskaitą, taikytų dviejų narių padengimo principą. Tuo reikalavimu užtikrinamas rizikos mažinimo laipsnis, kuris yra lygiavertis rizikos mažinimo laipsniui, kurio siekiama Reglamento (ES) Nr. 648/2012 IV antraštinėje dalyje nustatytais reikalavimais, todėl tas reikalavimas turėtų būti laikomas lygiaverčiu. Galiausiai visoms tarpuskaitos organizacijoms taikomais teisiškai privalomais reikalavimais dėl veiklos tęstinumo, įkaito reikalavimų, investavimo politikos, atsiskaitymų rizikos, atskyrimo ir perkeliamumo, pradinių garantinių įmokų apskaičiavimo ir įmonės valdymo, įskaitant organizacinius reikalavimus, reikalavimus, susijusius su vyresniąja vadovybe, rizikos komitetu, informacijos registravimu, kvalifikuotąja akcijų paketo dalimi, kompetentingai institucijai perduodama informacija, interesų konfliktais, užsakomosiomis paslaugomis ir veiklos vykdymu, yra pasiekiama esminių rezultatų, kurie yra lygiaverčiai Reglamente (ES) Nr. 648/2012 nustatytų reikalavimų rezultatams, todėl tie reikalavimai turėtų būti laikomi lygiaverčiais;
(12)
todėl Komisija daro išvadą, kad Japonijos teisine ir priežiūros tvarka užtikrinama, kad toje šalyje leidimą gavusios tarpuskaitos organizacijos atitinka teisiškai privalomus reikalavimus, kurie yra lygiaverčiai Reglamento (ES) Nr. 648/2012 IV antraštinėje dalyje nustatytiems reikalavimams;
(13)
antroji sąlyga pagal 25 straipsnio 6 dalį - Japonijos teisine ir priežiūros tvarka, kuri taikoma toje šalyje leidimą gavusioms pagrindinėms sandorio šalims, turi būti užtikrinama, kad būtų nuolat vykdoma veiksminga tų pagrindinių sandorio šalių priežiūra ir užtikrinamas reikalavimų vykdymas;
(14)
JFSA atsako už finansų rinkos infrastruktūrų priežiūrą. JFSA vykdo nuolatinę stebėseną, ar tarpuskaitos organizacijos laikosi rizikos valdymo reikalavimų, vykdydama stebėjimo ir rizika grindžiamo tyrimo procedūras, įskaitant prudencinių reikalavimų vykdymo testavimą. Konkrečiai, JFSA gali prašyti tarpuskaitos organizacijas pateikti informaciją, ataskaitas ir kitą medžiagą, susijusią su jų veikla, ir gali inspektuoti tarpuskaitos organizacijų veiklą, įrašus ir apskaitos informaciją. Ji taip pat vertina, ar tarpuskaitos organizacijos laikosi savo prievolių. Atlikus tokius tyrimus parengiama pastebėtų trūkumų ataskaita. JFSA turi įvairių priemonių užtikrinti, kad tarpuskaitos organizacijos tinkamai išspręstų nustatytas problemas, įskaitant reikalavimą, kad tarpuskaitos organizacijos raštu įrodytų, kad laiku tokias problemas ištaisė. JFSA turi papildomų priemonių reikalavimų vykdymui užtikrinti, įskaitant galimybę pateikti nurodymą pagerinti veiklos vykdymą ir užtikrinti tokių nurodymų vykdymą. Be to, JFSA taip pat gali panaikinti visą tarpuskaitos organizacijos licenciją arba jos dalį;
(15)
todėl Komisija daro išvadą, kad Japonijos teisine ir priežiūros tvarka, kuri taikoma toje šalyje leidimą gavusioms pagrindinėms sandorio šalims, yra numatyta nuolat vykdoma veiksminga pagrindinių sandorio šalių priežiūra ir užtikrinamas reikalavimų vykdymas;
(16)
trečioji sąlyga pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 25 straipsnio 6 dalį - Japonijos teisine ir priežiūros tvarka turi būti numatyta veiksminga lygiavertė pagal trečiosiose šalyse galiojančius teisinius režimus leidimą gavusių pagrindinių sandorio šalių (toliau - trečiųjų šalių pagrindinės sandorio šalys) pripažinimo sistema;
(17)
trečiųjų šalių pagrindinės sandorio šalys gali kreiptis dėl užsienio pagrindinės sandorio šalies licencijos, kad galėtų Japonijoje teikti tokias pačias paslaugas, kurias teikti jos yra gavusios leidimą toje trečiojoje šalyje. Trečiųjų šalių pagrindinėms sandorio šalims, kurios kreipiasi dėl licencijos, taikomi kriterijai yra panašūs į kriterijus, taikomus Japonijos tarpuskaitos organizacijų licencijų išdavimui. Konkrečiai, paraišką teikianti trečiosios šalies pagrindinė sandorio šalis, remiantis trečiojoje šalyje taikoma teisine ir priežiūros tvarka, turėtų turėti pakankamą finansinį pagrindą, pakankamai žinių ir patyrusių darbuotojų, taip pat pakankamą sistemą ir struktūrą tarpuskaitos veiklai tinkamai ir užtikrintai vykdyti. Be to, trečiųjų šalių pagrindinėms sandorio šalims netaikomi tam tikri reikalavimai, taikomi nacionalinėms pagrindinėms sandorio šalims, gavusioms leidimą Japonijoje, kai lygiavertę licenciją joms yra išdavusios užsienio institucijos, su kuriomis JFSA yra sudariusi bendradarbiavimo susitarimus;
(18)
todėl reikėtų laikytis nuomonės, kad Japonijos teisine ir priežiūros tvarka yra numatyta veiksminga lygiavertė trečiųjų šalių pagrindinių sandorio šalių pripažinimo sistema;
(19)
todėl galima laikytis nuomonės, kad Japonijos tarpuskaitos organizacijų teisinė ir priežiūros tvarka atitinka Reglamento (ES) Nr. 648/2012 25 straipsnio 6 dalyje nustatytas sąlygas ir kad tą teisinę ir priežiūros tvarką reikėtų laikyti lygiaverte Reglamente (ES) Nr. 648/2012 nustatytiems reikalavimams. Komisija, gaudama informaciją iš EVPRI, turėtų toliau stebėti Japonijos pagrindinėms sandorio šalims taikomos teisinės ir priežiūros sistemos pokyčius ir sąlygų, kuriomis remiantis priimtas šis sprendimas, vykdymą;
(20)
šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Europos vertybinių popierių komiteto nuomonę,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Taikant Reglamento (ES) Nr. 648/2012 25 straipsnio 6 dalį, Japonijos teisinė ir priežiūros tvarka, kurią sudaro 2006 m. Finansinių priemonių ir biržos įstatymas, kurį papildo Išsamios finansų rinkos infrastruktūrų priežiūros gairės, ir kuri taikoma toje šalyje leidimą gavusioms tarpuskaitos organizacijoms, yra laikoma lygiaverte Reglamente (ES) Nr. 648/2012 nustatytiems reikalavimams.
2 straipsnis
Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Priimta Briuselyje 2014 m. spalio 30 d.