NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 256/2014
ze dne 26. února 2014
o povinnosti informovat Komisi o investičních projektech do energetické infrastruktury v rámci Evropské unie, o nahrazení nařízení Rady (EU, Euratom) č. 617/2010 a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 736/96
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 194 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Pro rozvoj energetické politiky Unie a pro to, aby mohla Komise plnit své úkoly v oblasti energetiky, je mimořádně důležité získat celkový obraz vývoje investic do energetické infrastruktury v Unii. Dostupnost pravidelných a aktuálních údajů a informací by měla Komisi umožnit provádět nezbytná srovnání a hodnocení a navrhovat vhodná opatření na základě správných údajů a analýz, zejména pokud se týká budoucí rovnováhy mezi energetickou nabídkou a poptávkou.
(2)
Energetické prostředí v Unii i mimo ni se v posledních letech výrazně změnilo a investice do energetické infrastruktury se staly zásadní otázkou pro zabezpečení dodávek energie pro Unii, pro fungování vnitřního trhu a pro přechod na systém nízkouhlíkové energetiky, jehož cestou se Unie vydala.
(3)
Nová energetická situace vyžaduje významné investice do veškerých druhů infrastruktury ve všech odvětvích energetiky, jakož i vývoj nových druhů infrastruktury a rozšíření nových technologií na trhu. Liberalizace energetiky a další integrace vnitřního trhu poskytují větší prostor pro investice ze strany hospodářských subjektů. Nové politické požadavky, jako například cíle s dopadem na palivovou skladbu, současně mění politiky členských států směrem k nové nebo modernizované energetické infrastruktuře.
(4)
V této souvislosti by se měla věnovat větší pozornost investicím do energetické infrastruktury v Unii, zejména s cílem předvídat problémy, podporovat osvědčené postupy a zavést do budoucího vývoje energetického systému Unie větší transparentnost.
(5)
Komise, a zejména její středisko pro sledování trhu s energií, by proto měly mít k dispozici přesné údaje o investičních projektech týkajících se nejdůležitějších součástí energetického systému Unie, včetně projektů vyřazování z provozu.
(6)
Údaje a informace o předvídatelném vývoji výrobní, přenosové a skladovací kapacity a projektů v různých odvětvích energetiky jsou v zájmu Unie a jsou důležité pro budoucí investice. Je proto třeba zajistit, aby byly Komisi oznamovány investiční projekty, v jejichž rámci byly zahájeny stavební práce nebo činnosti vedoucí k vyřazení z provozu nebo o nichž bylo přijato konečné rozhodnutí o investici.
(7)
Na základě článků 41 a 42 Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii (Smlouva o Euratomu) mají podniky povinnost oznamovat své investiční projekty. Tyto informace je třeba doplnit, a to především o pravidelné zprávy o provádění investičních projektů. Tímto dalším podáváním zpráv nejsou dotčeny články 41 až 44 Smlouvy o Euratomu. Je však, kdekoli je to možné, třeba zabránit tomu, aby byly podniky zatíženy dvojím břemenem.
(8)
Aby mohla Komise získat ucelený obraz budoucího vývoje energetického systému Unie jako celku, je nezbytné vytvořit harmonizovaný rámec pro podávání zpráv o investičních projektech založený na aktualizovaných kategoriích oficiálních údajů a informací, jež mají být členskými státy poskytovány.
(9)
Členské státy by za tímto účelem měly oznamovat Komisi údaje a informace o investičních projektech do energetické infrastruktury, které jsou plánovány nebo uskutečňovány na jejich území a týkají se výroby, skladování a přepravy ropy, zemního plynu a elektřiny - včetně elektřiny z obnovitelných zdrojů, elektřiny z uhlí a lignitu a kombinované výroby elektřiny a užitečného tepla -, výroby biopaliv a zachycování, přepravy a ukládání oxidu uhličitého. Členské státy by rovněž měly oznamovat Komisi údaje a informace o investičních projektech týkajících se elektrického propojení a plynového propojení s třetími zeměmi. Dotčené podniky by měly mít povinnost oznamovat tyto údaje a informace dotčenému členskému státu.
(10)
Vzhledem k časovému horizontu investičních projektů v energetice by mělo být dostačující podávání zpráv jednou za dva roky.
(11)
Aby nedocházelo k nepřiměřené administrativní zátěži a minimalizovaly se náklady pro členské státy a podniky, zejména pro malé a střední podniky, mělo by toto nařízení umožňovat osvobození členských států a podniků od povinnosti podávat zprávy, pokud již byly rovnocenné informace Komisi poskytnuty na základě odvětvových právních předpisů Unie pro odvětví energetiky, jejichž cílem je dosažení cílů konkurenčních trhů s energií v Unii, udržitelnosti energetického systému Unie a zabezpečení dodávek energií do Unie. Je třeba se vyhnout tomu, aby se požadavky na podávání zpráv uvedené ve třetím balíčku opatření pro vnitřní trh s elektřinou a zemním plynem zdvojovaly. V zájmu snížení zátěže vyplývající z podávání zpráv by měla Komise poskytovat podporu členským státům s cílem objasnit, v jakých případech považuje údaje nebo informace, které jí již byly poskytnuty na základě jiných právních předpisů, za splňující požadavky tohoto nařízení.
(12)
Komise, a zejména její středisko pro sledování trhu s energií, by měla mít možnost přijmout veškerá vhodná opatření za účelem zpracování údajů a zjednodušení a zabezpečení oznamování údajů, a zejména provozovat integrované nástroje a postupy informačních technologií, které by měly zaručit důvěrnost údajů nebo informací oznamovaných Komisi.
(13)
Ochranu fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů členskými státy upravuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (3) a ochranu fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů Komisí upravuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (4). Jejich ustanovení nejsou tímto nařízením nijak dotčena.
(14)
Členské státy nebo jimi pověřené subjekty a Komise by měly zachovávat důvěrnost obchodně citlivých údajů nebo informací. Před jejich předáním Komisi by proto členské státy nebo jimi pověřené subjekty měly tyto údaje a informace, s výjimkou těch, které se týkají přeshraničních přenosových projektů, shrnout na úrovni členského státu. Komise by v případě potřeby měla tyto údaje dále shrnout tak, aby nebyly zveřejněny podrobné informace o jednotlivých podnicích a zařízeních a aby takové informace nemohly být odvozeny.
(15)
Komise, a zejména její středisko pro sledování trhu s energií by měly vypracovávat pravidelnou meziodvětvovou analýzu týkající se strukturálního vývoje a perspektiv energetického systému Unie a tam, kde je to vhodné, soustředěněji analyzovat některé aspekty tohoto energetického systému. Tato analýza by měla přispět zejména k posílení energetické bezpečnosti prostřednictvím zjištění možných mezer v infrastruktuře a investicích s cílem dosáhnout rovnováhy mezi energetickou nabídkou a poptávkou. Analýza by měla být také příspěvkem k diskusi na úrovni Unie o energetických infrastrukturách, a proto by měla být předkládána Evropskému parlamentu, Radě a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a měla by být zpřístupněna zúčastněným stranám.
(16)
Meziodvětvová analýza Komise a údaje a informace, které podle tohoto nařízení Komise zveřejní, budou v souvislosti s plánováním investic přínosem pro malé a střední podniky.
(17)
Komisi mohou být nápomocni odborníci z členských států nebo jiní kvalifikovaní odborníci, a to s cílem dospět ke společnému chápání možných mezer v infrastruktuře a souvisejících rizik a podporovat transparentnost ohledně budoucího vývoje, což je obzvláště v zájmu subjektů, které nově vstupují na trh.
(18)
Toto nařízení by mělo nahradit nařízení Rady (EU, Euratom) č. 617/2010 (5), které bylo dne 6. září 2012 zrušeno Soudním dvorem (6) a jehož účinky měly být zachovány až do vstupu nového nařízení v platnost. Se vstupem tohoto nařízení v platnost by tedy zrušení nařízení (EU, Euratom) č. 617/2010, o němž rozhodl Soudní dvůr, mělo nabýt účinku. Dále by mělo být tímto nařízením zrušeno nařízení Rady (ES) č. 736/96 (7), které bylo zrušeno zrušeným nařízením (EU, Euratom) č. 617/2010.
(19)
Forma a technické podrobnosti oznamování údajů a informací o investičních projektech do energetické infrastruktury Komisi jsou stanoveny v nařízení Komise (EU, Euratom) č. 833/2010 (8). Nařízení (EU, Euratom) č. 833/2010 by mělo zůstat v platnosti až do jeho revize, která bude následovat po přijetí tohoto nařízení.
(20)
Jelikož cílů tohoto nařízení nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich z důvodu jejich rozsahu či účinků může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení zřizuje společný rámec, podle něhož jsou Komisi oznamovány údaje a informace o investičních projektech do energetické infrastruktury v odvětvích ropy, zemního plynu a elektřiny - včetně elektřiny z obnovitelných zdrojů, elektřiny z uhlí a lignitu a kombinované výroby elektřiny a užitečného tepla - a o investičních projektech týkajících se výroby biopaliv a zachycování, přepravy a ukládání oxidu uhličitého, který tato odvětví vytvářejí.
2. Toto nařízení se vztahuje na investiční projekty typů uvedených v příloze, u nichž byly zahájeny stavební práce nebo činnosti vedoucí k vyřazení z provozu a o nichž bylo přijato konečné rozhodnutí o investici.
Členské státy mohou dále předkládat jakékoli odhady údajů nebo předběžné informace o investičních projektech typů uvedených v příloze, v jejichž rámci je začátek stavebních prací plánován do pěti let, a o infrastrukturách, jejichž vyřazení z provozu je plánováno do tří let, avšak konečné rozhodnutí o investici ještě nebylo přijato.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„infrastrukturou“ jakýkoli typ zařízení nebo část zařízení související s výrobou, přenosem a skladováním, včetně propojení Unie s třetími zeměmi;
2)
„investičními projekty“ projekty, jejichž cílem je:
i)
výstavba nové infrastruktury,
ii)
přeměna, modernizace, zvýšení nebo snížení kapacity stávající infrastruktury,
iii)
částečné nebo úplné vyřazení stávající infrastruktury z provozu;
3)
„konečným rozhodnutím o investici“ rozhodnutí přijaté na úrovni podniku definitivně vyčlenit finanční zdroje na investiční fázi projektu;
4)
„investiční fází“ fáze, během níž probíhá výstavba nebo vyřazení z provozu a vznikají kapitálové náklady; nezahrnuje plánovací fázi;
5)
„plánovací fází“ fáze, během níž se připravuje uskutečnění projektu, jež v případě potřeby zahrnuje posouzení proveditelnosti, přípravných a technických studií a získání licencí a povolení, a během níž vznikají kapitálové náklady;
6)
„investičními projekty ve výstavbě“ investiční projekty, u nichž byla zahájena výstavba a vznikly kapitálové náklady;
7)
„vyřazením z provozu“ fáze, kdy je infrastruktura trvale vyřazena z provozu;
8)
„výrobou“ výroba elektřiny a zpracování paliv, včetně biopaliv;
9)
„přenosem“ přeprava zdrojů energie, produktů nebo oxidu uhličitého prostřednictvím sítě, zejména:
i)
prostřednictvím produktovodů, kromě těžební sítě a kromě části produktovodů využívané primárně v souvislosti s místní distribucí, nebo
ii)
prostřednictvím propojených systémů velmi vysokého a vysokého napětí nevyužívaných primárně v souvislosti s místní distribucí;
10)
„zachycováním“ proces zachycování oxidu uhličitého z průmyslových zařízení za účelem skladování;
11)
„skladováním“ trvalé nebo dočasné skladování energie nebo zdrojů energie v nadzemní či podzemní infrastruktuře nebo geologických úložištích nebo zadržení oxidu uhličitého v podzemních geologických formacích;
12)
„podnikem“ fyzická nebo právnická osoba, soukromá nebo veřejná, rozhodující o investičních projektech nebo provádějící investiční projekty;
13)
„zdroji energie“:
i)
primární zdroje energie, jako je ropa, zemní plyn nebo uhlí,
ii)
přeměněné zdroje energie, jako je elektřina,
iii)
energie z obnovitelných zdrojů, včetně elektřiny z vodních zdrojů, biomasy, bioplynu, větrné, sluneční, přílivové energie, energie z vln a geotermální energie, a
iv)
energetické produkty, jako jsou produkty z rafinované ropy a biopaliva;
14)
„zvláštním subjektem“ subjekt pověřený odvětvovými právními předpisy Unie v odvětví energetiky přípravou a schvalováním víceletého plánu rozvoje sítě a investic do energetické infrastruktury na úrovni Unie, jakým je Evropská síť provozovatelů elektroenergetických přenosových soustav (ENTSO-E) uvedená v článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 714/2009 (9) a Evropská síť provozovatelů plynárenských přepravních soustav (ENTSO-G) uvedená v článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009 (10);
15)
„souhrnnými údaji“ údaje agregované na úrovni jednoho nebo více členských států.
Článek 3
Oznamování údajů
1. Členské státy nebo subjekty, jež tímto úkolem pověří, shromažďují veškeré údaje a informace uvedené v tomto nařízení od 1. ledna 2015 a následně každé dva roky, při dodržení přiměřenosti zátěže vyplývající ze shromažďování informací a podávání zpráv.
Údaje a příslušné informace o projektech uvedené v tomto nařízení oznámí Komisi poprvé v roce 2015 a následně každé dva roky. Toto oznámení má souhrnnou podobu, s výjimkou údajů a důležitých informací týkajících se přeshraničních přenosových projektů.
Členské státy nebo jimi pověřené subjekty oznamují souhrnné údaje a příslušné informace o projektech do 31. července příslušného roku, kdy má být podána zpráva.
2. Členské státy nebo jimi pověřené subjekty jsou osvobozeny od povinností stanovených v odstavci 1 v rozsahu, ve kterém podle odvětvových právních předpisů Unie pro odvětví energetiky nebo na základě Smlouvy o Euratomu:
a)
dotčený členský stát nebo jím pověřený subjekt údaje nebo informace rovnocenné s požadavky tohoto nařízení Komisi již oznámil a uvedl datum oznámení a dotčený zvláštní právní předpis; nebo
b)
je zvláštní subjekt pověřen vypracováním víceletého investičního plánu pro energetickou infrastrukturu na úrovni Unie a shromažďuje za tímto účelem údaje a informace rovnocenné s požadavky tohoto nařízení. V tomto případě a pro účely tohoto nařízení oznámí tento zvláštní subjekt veškeré příslušné údaje a informace Komisi.
Článek 4
Zdroje údajů
Dotčené podniky oznámí údaje a informace uvedené v článku 3 členským státům, na jejichž území mají v plánu provést investiční projekt, nebo jimi pověřeným subjektům do 1. června každého roku, kdy má být podána zpráva. Oznamované údaje nebo informace odrážejí situaci investičních projektů k 31. březnu příslušného roku.
První odstavec se nepoužije na podniky, v jejichž případě se dotčený členský stát rozhodne předat Komisi údaje nebo informace uvedené v článku 3 jinými prostředky, pokud jsou předávané údaje nebo informace srovnatelné.
Článek 5
Obsah oznámení
1. U investičních projektů typů uvedených v příloze obsahuje oznámení uvedené v článku 3 podle potřeby:
a)
objem kapacit plánovaných nebo ve výstavbě;
b)
druh a hlavní charakteristiky infrastruktury nebo kapacit plánovaných nebo ve výstavbě, případně včetně umístění přeshraničních přenosových projektů;
c)
pravděpodobný rok uvedení do provozu;
d)
druh použitých zdrojů energie;
e)
zařízení schopná reagovat na krize bezpečnosti dodávek, například zařízení umožňující zpětný tok nebo změnu paliva, a
f)
vybavenost systémy zachycování uhlíku nebo mechanismy pro dodatečné vybavení systémy zachycování a ukládání uhlíku.
2. U navrhovaného vyřazení kapacity z provozu obsahuje oznámení podle článku 3:
a)
povahu a kapacitu dotčené infrastruktury a
b)
pravděpodobný rok vyřazení z provozu.
3. V každém oznámení podle článku 3 se v případě potřeby uvede:
a)
celkový objem instalovaných výrobních, přenosových a skladovacích kapacit, které jsou k dispozici na začátku příslušného roku, kdy má být podána zpráva, nebo jejichž provoz je přerušen na dobu delší než tři roky, a
b)
příslušné informace o zpoždění nebo překážkách při provádění investičních projektů, pokud členské státy, jimi pověřené subjekty nebo dotčený zvláštní subjekt takové informace mají.
Článek 6
Kvalita a zveřejnění údajů
1. Členské státy, jimi pověřené subjekty nebo případně zvláštní subjekty usilují o zajištění kvality, relevance, přesnosti, jasnosti, včasnosti a soudržnosti údajů a informací, které oznamují Komisi.
Pokud činí oznámení zvláštní subjekty, lze k oznamovaným údajům a informacím připojit odpovídající připomínky členských států.
2. Komise může souhrnné údaje a informace poskytnuté na základě tohoto nařízení zveřejnit, zejména v analýzách uvedených v čl. 10 odst. 3, pod podmínkou, že nejsou uvedeny podrobné informace o jednotlivých podnicích a zařízeních ani je není možné odvodit.
3. Členské státy, jimi pověřené subjekty nebo Komise zachovávají důvěrnost jimi držených obchodně citlivých údajů nebo informací.
Článek 7
Prováděcí předpisy
Do 10. června 2014 a v mezích stanovených tímto nařízením přijme Komise předpisy nezbytné k provádění tohoto nařízení, týkající se formy a dalších technických podrobností ohledně oznamování údajů a informací podle článků 3 a 5. Do té doby zůstává v platnosti nařízení (EU, Euratom) č. 833/2010.
Článek 8
Zpracování údajů
Komise odpovídá za rozvoj, provoz, řízení a udržování zdrojů informačních technologií nezbytných pro přijímání, uchovávání a jakékoli zpracování údajů nebo informací o energetické infrastruktuře, které jí jsou oznámeny podle tohoto nařízení.
Komise rovněž zajistí, aby zdroje informačních technologií uvedené v prvním pododstavci zaručovaly důvěrnost údajů nebo informací, které jí jsou oznámeny podle tohoto nařízení.
Článek 9
Ochrana fyzických osob v souvislosti se zpracováním údajů
Tímto nařízením není dotčeno právo Unie a především se nemění povinnosti členských států, pokud jde o zpracování osobních údajů, jak jsou stanoveny ve směrnici 95/46/ES, ani povinnosti, které pro orgány a instituce Unie vyplývají z nařízení (ES) č. 45/2001, pokud jde o zpracovávání osobních údajů při výkonu jejich funkce.
Článek 10
Sledování a podávání zpráv
1. Komise na základě poskytnutých údajů a informací a v případě potřeby jakýchkoli jiných zdrojů údajů včetně údajů, které sama pořídí, jakož i s přihlédnutím k relevantním analýzám, například k víceletým plánům rozvoje plynové a elektrické sítě, jednou za dva roky zveřejní a předloží Evropskému parlamentu, Radě a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru meziodvětvovou analýzu strukturálního vývoje a perspektiv energetického systému Unie. Cílem této analýzy je zejména:
a)
zjistit případné budoucí rozdíly mezi energetickou poptávkou a nabídkou, které jsou důležité pro energetickou politiku Unie, zejména pro fungování vnitřního trhu s energií, a to s důrazem na potenciální nedostatky a chyby, které se v budoucnosti vyskytnou ve výrobní a přenosové infrastruktuře;
b)
zjistit překážky pro investice a podpořit osvědčené postupy pro jejich překonání a
c)
zvýšit transparentnost pro stávající a možné nové účastníky trhu.
Komise může na základě uvedených údajů a informací rovněž vypracovat jakoukoli specifickou analýzu, která bude považována za nezbytnou nebo vhodnou.
2. Při vypracování analýz uvedených v odstavci 1 mohou být Komisi nápomocni odborníci z členských států nebo jiní odborníci a profesní sdružení s odbornou kvalifikací v dané oblasti.
Komise všem členským státům umožní, aby se k návrhům těchto analýz vyjádřily.
3. Komise projedná analýzy se zúčastněnými stranami, jakými jsou ENTSO-E, ENTSO-G, koordinační skupina pro otázky plynu, koordinační skupina pro otázky elektrické energie a koordinační skupina pro otázky ropy.
Článek 11
Přezkum
Do 31. prosince 2016 Komise přezkoumá provádění tohoto nařízení a předloží zprávu o výsledcích přezkumu Evropskému parlamentu a Radě. V rámci přezkumu Komise mimo jiné posoudí:
a)
možnost rozšíření působnosti tohoto nařízení na:
i)
těžbu plynu, ropy a uhlí,
ii)
terminály pro stlačený zemní plyn,
iii)
další druhy skladování elektrické energie, a
b)
zda by měly či neměly být sníženy stropy stanovené pro zařízení na výrobu energie z obnovitelných zdrojů.
Při posuzování těchto možností Komise přihlíží k potřebě zajistit rovnováhu mezi zvýšenou administrativní zátěží a přínosy plynoucími ze získání dodatečných informací.
Článek 12
Zrušení
Nařízení (ES) č. 736/96 se zrušuje s účinkem ode dne 9. dubna 2014.
Článek 13
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 26. února 2014.
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 256/2014
2014 m. vasario 26 d.
dėl pranešimo Komisijai apie energetikos infrastruktūros investicinius projektus Europos Sąjungoje, kuriuo pakeičiamas Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 617/2010 ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 736/96
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 194 straipsnį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
teisėkūros procedūra priimamo teisės akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),
pasikonsultavę su Regionų komitetu,
laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),
kadangi:
(1)
siekiant, kad būtų plėtojama Sąjungos energetikos politika ir Komisija galėtų vykdyti savo užduotis energetikos srityje, itin svarbu gauti duomenis apie bendrą investicijų į energetikos infrastruktūrą raidos Sąjungoje padėtį. Reguliariai gaudama atnaujintus duomenis ir informaciją, Komisija turėtų galėti atlikti būtinus palyginimus ir vertinimus ir siūlyti tinkamais apskaičiavimais ir analize pagrįstas atitinkamas priemones, ypač dėl būsimos pusiausvyros tarp energijos pasiūlos ir paklausos;
(2)
per pastaruosius metus energetikos sektorius Sąjungoje ir už jos ribų labai pasikeitė, o investicijos į energetikos infrastruktūrą tapo labai svarbios užtikrinant Sąjungos energijos tiekimą, vidaus rinkos veikimą bei perėjimą prie mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų energetikos sistemos, kurį Sąjunga pradėjo vykdyti;
(3)
susiklosčius naujoms aplinkybėms energetikos srityje, reikia nemažai investuoti į visų rūšių infrastruktūrą visuose energetikos sektoriuose, taip pat į rinkoje įsisavinamą naujų tipų infrastruktūros plėtrą ir į naujas technologijas. Liberalizavus energetikos sektorių ir toliau integruojant vidaus rinką, vis svarbesnės tampa ūkinės veiklos vykdytojų investicijos. Tuo pačiu metu dėl naujų politikos reikalavimų, kaip antai tikslų, turinčių įtakos kuro rūšių deriniui, valstybių narių politika bus pakeičiama link naujos ir (arba) modernizuotos energetikos infrastruktūros;
(4)
šiomis aplinkybėmis daugiau dėmesio turėtų būti skirta investicijoms į energetikos infrastruktūrą Sąjungoje, ypač stengiantis numatyti problemas, skatinti gerąją praktiką ir užtikrinti daugiau skaidrumo vystant būsimą Sąjungos energetikos sistemą;
(5)
todėl Komisija, ypač Komisijos Energijos rinkos observatorija, turėtų turėti tikslius duomenis ir informaciją apie svarbiausių Sąjungos energetikos sistemos sudedamųjų dalių investicinius projektus, įskaitant eksploatavimo nutraukimo projektus;
(6)
Sąjungai ir būsimoms investicijoms yra svarbūs duomenys ir informacija apie numatomus gamybos, perdavimo ir saugojimo pajėgumų pokyčius ir įvairių energetikos sektorių projektus. Todėl būtina užtikrinti, kad Komisijai būtų pranešama apie investicinius projektus, pagal kuriuos pradėti statybos ar eksploatavimo nutraukimo darbai arba dėl kurių priimtas galutinis sprendimas dėl investavimo;
(7)
pagal Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties (toliau - Euratomo sutartis) 41 ir 42 straipsnius įmonės privalo pranešti apie savo investicinius projektus. Tokią informaciją būtina papildyti, visų pirma, reguliariai teikiamomis investicinių projektų įgyvendinimo ataskaitomis. Tokios papildomos ataskaitos teikiamos nedarant poveikio Euratomo sutarties 41-44 straipsniams. Vis dėlto, kai įmanoma, turėtų būti vengiama įmonėms sukurti dvigubą naštą;
(8)
kad Komisija turėtų nuoseklų būsimų visos Sąjungos energetikos sistemos pokyčių vaizdą, būtina suderinta investicinių projektų ataskaitų teikimo sistema, grindžiama atnaujintomis valstybių narių perduodamų oficialių duomenų ir informacijos kategorijomis;
(9)
šiuo tikslu valstybės narės turėtų pranešti Komisijai duomenis ir informaciją apie jų teritorijoje suplanuotus vykdyti arba vykdomus energetikos infrastruktūros investicinius projektus, susijusius su naftos, gamtinių dujų, elektros energijos, įskaitant elektros energiją iš atsinaujinančių išteklių, elektros energiją iš akmens anglies ir lignito ir bendrą elektros energijos ir naudingosios šilumos gamybą, gamyba, saugojimu ir perdavimu, biodegalų gamyba bei anglies dioksido surinkimu, perdavimu ir saugojimu. Valstybės narės taip pat turėtų pranešti Komisijai duomenis ir informaciją apie investicinius elektros energijos tarpsisteminių jungčių ir dujų tarpsisteminių jungčių su trečiosiomis šalimis projektus. Atitinkamos įmonės turėtų privalėti apie tokius duomenis ir informaciją pranešti atitinkamai valstybei narei;
(10)
atsižvelgiant į energetikos sektoriaus investicinių projektų trukmę, pakaktų teikti ataskaitas kas dvejus metus;
(11)
siekiant išvengti neproporcingos administracinės naštos ir kuo labiau sumažinti valstybių narių ir įmonių, ypač mažųjų ir vidutinių įmonių, išlaidas, šiuo reglamentu turėtų būti leidžiama atleisti valstybes nares ir įmones nuo ataskaitų teikimo pareigos su sąlyga, kad lygiavertė informacija Komisijai jau buvo pateikta pagal energetikos sektoriui skirtus Sąjungos aktus, kuriais siekiama konkurencingų Sąjungos energijos rinkų, tvarios Sąjungos energetikos sistemos ir energijos tiekimo Sąjungai saugumo. Todėl turėtų būti vengiama ataskaitų teikimo reikalavimų, nurodytų trečiajame vidaus rinkos elektros energijos ir gamtinių dujų teisės aktų rinkinyje, dubliavimo. Kad būtų palengvinta ataskaitų teikimo našta, Komisija turėtų padėti valstybėms narėms siekdama paaiškinti atvejus, kuriuos ji pripažįsta, kad jai pagal kitus teisės aktus jau pateikti duomenys ar informacija atitinka šio reglamento reikalavimus;
(12)
Komisija, ypač jos Energetikos rinkos stebėjimo tarnyba, turėtų galėti imtis visų tinkamų priemonių tvarkyti duomenis ir supaprastinti bei užtikrinti duomenų pranešimą, visų pirma taikyti integruotas IT priemones ir procedūras, kurios turėtų užtikrinti duomenų ir informacijos, apie kuriuos pranešama Komisijai, konfidencialumą;
(13)
asmenų apsaugą valstybėms narėms tvarkant asmens duomenis reglamentuoja Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB (3), o asmenų apsaugą Komisijai tvarkant asmens duomenis reglamentuoja Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 (4). Šis reglamentas toms nuostatoms įtakos neturi;
(14)
valstybės narės arba jų deleguotieji subjektai ir Komisija turėtų saugoti neskelbtinų komercinių duomenų ir informacijos konfidencialumą. Todėl valstybės narės arba jų deleguotieji subjektai, prieš pateikdami tokius duomenis ir informaciją Komisijai, turėtų juos apibendrinti nacionaliniu lygiu, išskyrus duomenis ir informaciją, susijusius su tarpvalstybiniais perdavimo projektais. Jei reikalaujama, Komisija turėtų toliau apibendrinti tuos duomenis tokiu būdu, kad būtų išvengta bet kokios informacijos apie pavienes įmones arba įrenginius atskleidimo ar kad jos nebūtų galima nustatyti;
(15)
Komisija, ypač jos Energetikos rinkos stebėjimo tarnyba, turėtų reguliariai pateikti Sąjungos energetikos sistemos struktūros raidos ir perspektyvų įvairiuose sektoriuose tyrimą ir prireikus išsamesnį tam tikrų tos energetikos sistemos aspektų tyrimą. Tas tyrimas, visų pirma, turėtų padėti sustiprinti energetinį saugumą nustačius galimus infrastruktūros ir investicijų trūkumus atsižvelgiant į pusiausvyrą tarp energijos pasiūlos ir paklausos. Šiuo tyrimu taip pat turėtų būti prisidedama prie diskusijų apie energetikos infrastruktūrą Sąjungos lygiu ir todėl jis turėtų būti perduotas Europos Parlamentui, Tarybai bei Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir su juo turėtų būti leista susipažinti suinteresuotosioms šalims;
(16)
mažosios ir vidutinės įmonės, rengdamos investicinius planus, galės naudotis Komisijos atlikta įvairių sektorių analize ir pagal šį reglamentą Komisijos paskelbtais duomenimis bei informacija;
(17)
siekiant bendro supratimo apie potencialius infrastruktūros trūkumus ir susijusią riziką bei daugiau skaidrumo, susijusio su būsimais, ypač naujiems rinkos dalyviams svarbiais pokyčiais, Komisijai gali padėti valstybių narių ekspertai arba kiti kompetentingi ekspertai;
(18)
šiuo reglamentu turėtų būti pakeistas Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 617/2010 (5), kurį Europos Teisingumo Teismas panaikino 2012 m. rugsėjo 6 d. (6) ir kurio padariniai liko galioti tol, kol įsigalios naujas reglamentas. Todėl įsigaliojus šiam reglamentui pagal Teismo sprendimą turėtų įsigalioti Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 617/2010 panaikinimas. Be to, panaikintu Reglamentu (ES, Euratomas) Nr. 617/2010 panaikintas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 736/96 (7) turėtų būti panaikintas šiuo reglamentu;
(19)
duomenų ir informacijos apie energetikos infrastruktūros investicinius projektus pranešimo Komisijai forma ir techniniai duomenys nustatyti Komisijos reglamente (ES, Euratomas) Nr. 833/2010 (8). Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 833/2010 turėtų būti taikomas iki jo peržiūros, kuri bus atliekama po to, kai bus priimtas šis reglamentas;
(20)
Kadangi šio reglamento tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl jo mastą ir poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Dalykas ir taikymo sritis
1. Šiuo reglamentu nustatoma bendroji sistema, kaip Komisijai pranešti duomenis ir informaciją apie energetikos infrastruktūros investicinius projektus naftos, gamtinių dujų, elektros energijos, įskaitant elektros energiją iš atsinaujinančių išteklių, elektros energiją iš akmens anglies ir lignito bei elektros energijos ir naudingosios šilumos kogeneraciją, sektoriuose, taip pat apie investicinius projektus, susijusius su biodegalų gamyba ir tuose sektoriuose susidarančio anglies dioksido surinkimu, perdavimu ir saugojimu.
2. Šis reglamentas taikomas priede išvardytų investicinių projektų, kurių statybos ar eksploatavimo nutraukimo darbai pradėti arba dėl kurių priimtas galutinis sprendimas dėl investavimo, tipams.
Be to, valstybės narės gali pateikti apytikrius duomenis ar preliminarią informaciją apie priede išvardytų investicinių projektų, pagal kuriuos numatoma statybos darbus pradėti per penkerius metus, tipus ir apie investicinių projektų, pagal kuriuos numatoma nutraukti eksploatavimą per trejus metus, bet dėl kurių dar nėra priimtas galutinis sprendimas dėl investavimo, tipus.
2 straipsnis
Terminų apibrėžtys
Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:
1)
infrastruktūra - su gamyba, perdavimu ir saugojimu susiję bet kurio tipo įrenginiai arba jų dalis, įskaitant Sąjungos ir trečiųjų šalių tarpsistemines jungtis;
2)
investiciniai projektai - projektai, kurių tikslas:
3)
galutinis sprendimas dėl investavimo - sprendimas, priimtas įmonės lygiu siekiant galutinai paskirti lėšas projekto investavimo etapui;
4)
investavimo etapas - etapas, kurio metu vyksta statybos arba eksploatavimo nutraukimo darbai ir patiriamos kapitalo išlaidos; jis neapima planavimo etapo;
5)
planavimo etapas - etapas, kurio metu projektas parengiamas įgyvendinti ir kuris apima, atitinkamais atvejais, įgyvendinamumo vertinimą, parengiamuosius ir techninius tyrimus bei licencijų ir leidimų gavimą, bei kuriuo patiriamos kapitalo išlaidos;
6)
vykdomi investiciniai projektai - investiciniai projektai, pagal kuriuos buvo pradėta statyba ir patirta kapitalo išlaidų;
7)
eksploatavimo nutraukimas - etapas, kurio metu galutinai nutraukiamas infrastruktūros naudojimas;
8)
gamyba - elektros energijos gamyba ir degalų, įskaitant biodegalus, apdorojimas;
9)
perdavimas - energijos išteklių ar produktų arba anglies dioksido perdavimas tinklu, ypač:
10)
surinkimas - saugojimui skirto anglies dioksido surinkimo iš pramonės įrenginių procesas;
11)
saugojimas - ilgalaikis arba laikinas energijos arba energijos išteklių laikymas antžeminiuose arba požeminiuose infrastruktūros objektuose arba geologiniuose kloduose arba anglies dioksido laikymas požeminėse geologinėse formacijose;
12)
įmonė - bet kuris fizinis arba juridinis privatusis arba viešasis asmuo, kuris priima sprendimus dėl investicinių projektų arba juos įgyvendina;
13)
energijos ištekliai:
i)
pirminiai energijos ištekliai, tokie kaip nafta, gamtinės dujos arba akmens anglys;
ii)
pagaminti energijos ištekliai, tokie kaip elektros energija;
iii)
atsinaujinančių išteklių energija, įskaitant hidroenergiją, biomasę, biodujas, vėją, saulę, potvynius, bangas ir geoterminę energiją, ir
iv)
energetikos produktai, tokie kaip perdirbti naftos produktai ir biodegalai;
14)
specialusis subjektas - subjektas, kuriam pagal Sąjungos bet kuriam energetikos sektoriui skirtą teisę pavesta rengti ir priimti visos Sąjungos daugiamečius energetikos infrastruktūros tinklo plėtros ir investicinius planus, tokie kaip Europos elektros energijos perdavimo sistemos operatorių tinklas (ENTSO-E), nurodytas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 714/2009 (9) 4 straipsnyje, ir Europos dujų perdavimo sistemos operatorių tinklas (ENTSO-G), nurodytas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 715/2009 (10) 4 straipsnyje;
15)
apibendrinti duomenys - vienos ar daugiau valstybių narių lygmeniu apibendrinti duomenys.
3 straipsnis
Duomenų pranešimas
1. Nesukurdami pernelyg didelės duomenų rinkimo ir ataskaitų teikimo naštos nuo 2015 m. sausio 1 d., o vėliau - kas dvejus metus valstybės narės arba subjektai, kuriems jos delegavo atlikti tą užduotį, sukaupia visus pagal šį reglamentą reikalaujamus duomenis ir informaciją.
Duomenis ir susijusią šiame reglamente nurodytą projektų informaciją jos praneša Komisijai 2015 m., kurie yra pirmieji ataskaitiniai metai, o vėliau ataskaitos teikiamos kas dvejus metus. Tas pranešimas pateikiamas suvestine forma, išskyrus duomenis ir susijusią informaciją, susijusią su tarpvalstybiniais perdavimo projektais.
Valstybės narės arba jų deleguotieji subjektai apibendrintus duomenis ir susijusią projektų informaciją pateikia ne vėliau kaip atitinkamų ataskaitinių metų liepos 31 d.
2. Valstybės narės arba jų deleguotieji subjektai atleidžiami nuo 1 dalyje nustatytų pareigų, su sąlyga, kad ir tiek kiek pagal energetikos sektoriui skirtą specifinį Sąjungos teisės aktus ar Euratomo sutartį numatyta, jog:
a)
atitinkama valstybė narė arba jos deleguotasis subjektas duomenis arba informaciją, prilygstančius duomenims ir informacijai, kurių reikalaujama pagal šį reglamentą, jau pranešė Komisijai ir nurodė pranešimo dieną bei susijusį specifinį teisės aktą arba
b)
specialiajam subjektui pavesta parengti daugiametį energetikos infrastruktūros investicijų planą Sąjungos lygiu ir jis tuo tikslu renka duomenis ir informaciją, prilygstančius duomenims ir informacijai, kurių reikalaujama pagal šį reglamentą. Šiuo atveju ir šio reglamento tikslais tas specialusis subjektas praneša Komisijai visus susijusius duomenis ir informaciją.
4 straipsnis
Duomenų šaltiniai
Atitinkamos įmonės ne vėliau kaip kiekvienų ataskaitinių metų birželio 1 d. praneša 3 straipsnyje nurodytus duomenis arba informaciją toms valstybėms narėms arba jų deleguotiesiems subjektams, kurių teritorijoje jos ketina įgyvendinti investicinius projektus. Pranešami atitinkamų ataskaitinių metų kovo 31 d. padėtį atspindintys duomenys arba informacija apie investicinius projektus.
Pirma pastraipa įmonėms netaikoma, kai atitinkama valstybė narė nusprendžia 3 straipsnyje nurodytus duomenis ir informaciją Komisijai pateikti kitais būdais su sąlyga, kad teikiamus duomenis ar informaciją galima palyginti.
5 straipsnis
Pranešimo turinys
1. 3 straipsnyje numatytuose pranešimuose apie investicinius projektus, kurių tipai išvardyti priede, prireikus nurodoma:
a)
planuojamo arba kuriamo pajėgumo apimtis;
b)
planuojamos arba kuriamos infrastruktūros arba pajėgumo tipas ir pagrindinės charakteristikos, įskaitant tarpvalstybinių perdavimo projektų vietą, jei taikoma;
c)
tikėtini eksploatavimo pradžios metai;
d)
naudojamų energijos išteklių tipas;
e)
įrenginiai, pajėgūs reaguoti į tiekimo saugumo krizes, pavyzdžiui, atgalinius srautus ar degalų rūšies keitimą užtikrinanti įranga, ir
f)
anglies dioksido surinkimo sistemų įranga arba anglies dioksido surinkimą ir saugojimą užtikrinantys modifikavimo mechanizmai.
2. 3 straipsnyje numatytuose pranešimuose apie bet kurį siūlomą pajėgumo eksploatavimo nutraukimą nurodoma:
a)
atitinkamos infrastruktūros ypatybės ir pajėgumas ir
b)
tikėtini eksploatavimo nutraukimo metai.
3. Visuose pagal 3 straipsnį teikiamuose pranešimuose prireikus nurodoma:
a)
įdiegto gamybos, perdavimo ir saugojimo pajėgumo, kuris jau eksploatuojamas atitinkamų ataskaitinių metų pradžioje arba kurio eksploatavimas yra nutrauktas daugiau nei trejiems metams, bendra apimtis ir
b)
atitinkama informacija apie vėlavimą ir (arba) kliūtis įgyvendinant investicinį projektą, kai valstybės narės, jų deleguotieji subjektai arba specialusis subjektas turi tos informacijos.
6 straipsnis
Duomenų kokybė ir viešumas
1. Valstybės narės, jų deleguotieji subjektai arba, prireikus, specialieji subjektai siekia užtikrinti, kad duomenys ir informacija, apie kuriuos jie praneša Komisijai, būtų kokybiški, tinkami, tikslūs, aiškūs, pateikiami laiku ir nuoseklūs.
Specialiųjų subjektų atveju prie pranešamų teikiamų duomenų ir informacijos gali būti pridedamos atitinkamos valstybių narių pastabos.
2. Komisija gali paskelbti pagal šį reglamentą perduotus apibendrintus duomenis ir informaciją, ypač 10 straipsnio 3 dalyje nurodytus tyrimus, su sąlyga, kad neatskleidžiama jokia informacija apie pavienes įmones bei įrenginius ir jos negalima nustatyti.
3. Valstybės narės, Komisija arba jų įgalioti subjektai - kiekvienas saugo turimų neskelbtinų komercinių duomenų arba informacijos konfidencialumą.
7 straipsnis
Įgyvendinamosios nuostatos
Laikydamasi šiuo reglamentu nustatytų ribų, Komisija ne vėliau kaip 2014 m. birželio 10 d. priima šiam reglamentui įgyvendinti būtinas nuostatas dėl 3 ir 5 straipsniuose nurodyto duomenų ir informacijos pranešimo formos ir kitų techninių duomenų. Iki tol toliau taikomas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 833/2010.
8 straipsnis
Duomenų tvarkymas
Komisija atsako už tai, kad būtų kuriami, techninėje įrangoje laikomi, valdomi ir prižiūrimi IT ištekliai, būtini duomenims ar informacijai apie energetikos infrastruktūrą priimti, laikyti ir tvarkyti, apie kuriuos jai pranešama pagal šį reglamentą.
Komisija taip pat užtikrina, kad pirmoje dalyje nurodyti informacinių technologijų ištekliai užtikrintų pagal šį reglamentą suteiktų duomenų ar informacijos konfidencialumą.
9 straipsnis
Asmenų apsauga tvarkant duomenis
Šiuo reglamentu nepažeidžiama Sąjungos teisė ir, visų pirma, nekeičiamos Direktyvoje 95/46/EB nustatytos valstybių narių pareigos, susijusios su asmens duomenų tvarkymu, arba pagal Reglamentą (EB) Nr. 45/2001 privalomos Sąjungos institucijų ir įstaigų pareigos, susijusios su asmens duomenų tvarkymu joms vykdant savo užduotis.
10 straipsnis
Stebėjimas ir ataskaitų rengimas
1. Remdamasi perduotais duomenimis ir informacija, ir prireikus kitais duomenų šaltiniais, įskaitant Komisijos pirktus duomenis, ir atsižvelgdama į atitinkamus tyrimus, kaip antai daugiamečius dujų ir elektros energijos tinklo plėtros planus, Komisija kas dvejus metus perduoda Sąjungos energetikos sistemos struktūros raidos ir perspektyvų įvairiuose sektoriuose tyrimą Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei jį paskelbia. Tuo tyrimu siekiama, visų pirma:
a)
nustatyti galimą būsimą neatitikimą tarp energijos paklausos ir pasiūlos, kuris yra svarbus Sąjungos energetikos politikai, taip pat energijos vidaus rinkos veikimui, ypatingą dėmesį skiriant galimiems būsimiems gamybos ir perdavimo infrastruktūros trūkumams ir defektams;
b)
nustatyti kliūtis investuoti ir skleisti gerąją praktiką siekiant jas pašalinti ir
c)
užtikrinti daugiau skaidrumo esamiems ir potencialiems rinkos dalyviams.
Komisija taip pat gali pateikti tokiais duomenimis ir informacija pagrįstą specialų tyrimą, jei tai būtina arba tikslinga.
2. Parengti šio straipsnio 1 dalyje nurodytus tyrimus Komisijai gali padėti valstybių narių ekspertai ir (arba) kiti ekspertai, profesinės asociacijos, turintys specialią kompetenciją atitinkamoje srityje.
Komisija visoms valstybėms narėms suteikia galimybę pateikti pastabas dėl tyrimų projektų.
3. Komisija aptaria tyrimus su suinteresuotosiomis šalimis, kaip antai ENTSO-E, ENTSO-G, Dujų koordinavimo grupe, Elektros energijos koordinavimo grupe ir Naftos koordinavimo grupe.
11 straipsnis
Peržiūra
Ne vėliau kaip 2016 m. gruodžio 31 d. Komisija peržiūri šio reglamento įgyvendinimą ir pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai šios peržiūros rezultatų ataskaitą. Peržiūros metu Komisija, inter alia, nagrinėja:
a)
šio reglamento taikymo srities išplėtimo galimybes siekiant įtraukti:
i)
dujų, naftos ir akmens anglių gavybą;
ii)
suslėgtų gamtinių dujų terminalus;
iii)
papildomų rūšių elektros energijos saugyklas ir
b)
klausimą, reikėtų ar ne sumažinti atsinaujinančios energijos įrenginiams taikomas ribas.
Nagrinėdama tas galimybes Komisija atsižvelgia į būtinybę užtikrinti padidėjusios administracinės naštos ir naudos, gaunamos iš papildomos informacijos, pusiausvyrą.
12 straipsnis
Panaikinimas
Reglamentas (EB) Nr. 736/96 panaikinamas nuo 2014 m. balandžio 9 d.
13 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Strasbūre 2014 m. vasario 26 d.