PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1342/2013
ze dne 12. prosince 2013,
kterým se zrušují antidumpingová opatření na dovoz některých železných nebo ocelových lan a kabelů pocházejících z Ruské federace po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 2 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 1601/2001 (2) uložila Rada konečné antidumpingové clo z dovozu některých železných nebo ocelových lan a kabelů pocházejících z Ruské federace, Turecka, Thajska a České republiky. Uvedená opatření jsou dále uváděna jako „původní opatření“ a šetření, na jehož základě byla tato opatření uložena, je dále uváděno jako „původní šetření“.
(2)
Komise přijala v srpnu 2001 nabídku cenového závazku ruského výrobce (JSC Severstal-Metiz). Tato dohoda o závazku byla v říjnu 2007 zrušena (3), protože kvůli obtížím se správnou klasifikací velkého počtu jednotlivých typů výrobku vyvážených uvedenou společností byla považována za neproveditelnou.
(3)
Nařízením (ES) č. 1279/2007 (4) zachovala Rada původní opatření pro Ruskou federaci po částečném prozatímním přezkumu a přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Na tato opatření se dále odkazuje jako na „platná opatření“ a na šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti se dále odkazuje jako na „poslední šetření“. Nařízení (ES) č. 1279/2007 ukončilo i opatření týkající se dovozu ocelových lan a kabelů pocházejících z Turecka a Thajska.
(4)
V současné době (5) jsou v platnosti také opatření proti ocelovým lanům a kabelům z Ukrajiny a Čínské lidové republiky, která byla rozšířena na dovoz ocelových lan a kabelů zasílaných z Maroka, Moldavska a Korejské republiky.
2. Žádost o přezkum
(5)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) (6) oznámila Komise dne 27. října 2012 zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz ocelových lan a kabelů pocházejících z Ruské federace podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(6)
Přezkum byl zahájen na základě odůvodněné žádosti podané styčným výborem Evropského svazu výrobního odvětví drátěných lan (European Union Wire Rope Industries, dále jen „EWRIS“ nebo „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 50 % celkové výroby některých železných nebo ocelových lan a kabelů v Unii. Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by pravděpodobně mělo za následek přetrvání dumpingu a obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
3. Šetření
3.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(7)
Šetření pokračujícího nebo opakovaného dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2011 do 30. září 2012 (dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání tendencí významných pro posouzení toho, nakolik jsou pokračování nebo opakovaný výskyt újmy pravděpodobné, se týkalo období od 1. ledna 2009 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
3.2 Strany dotčené řízením
(8)
Komise oficiálně informovala vyvážející výrobce, výrobce v Unii, dovozce a uživatele, o nichž věděla, jakož i žadatele a orgány vyvážející země. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(9)
Vzhledem k možnému velkému počtu vyvážejících výrobců v Ruské federaci zahrnutých do šetření předpokládalo oznámení o zahájení řízení původně výběr vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli vyvážející výrobci z Ruské federace požádáni, aby se ve lhůtě 15 dnů od zahájení řízení přihlásili a poskytli Komisi informace požadované v oznámení o zahájení řízení.
(10)
Vzhledem k tomu, že pouze dva vyvážející výrobci v Ruské federaci poskytli informace požadované v oznámení o zahájení řízení a vyjádřili ochotu dále spolupracovat s Komisí, bylo rozhodnuto, že se pro vyvážející výrobce nepoužije výběr vzorku.
(11)
Komise v oznámení o zahájení řízení sdělila, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii, a vyzvala zúčastněné strany, aby se vyjádřily k uvedenému programu ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Tento předběžný vzorek tvořilo pět výrobců v Unii, kteří byli shledáni reprezentativními zástupci výrobního odvětví Unie, pokud jde o objem výroby a prodej obdobného výrobku v Unii.
(12)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky, byly navrhované společnosti vybrány do konečného vzorku a zúčastněné strany byly odpovídajícím způsobem informovány. Nakonec se však jedna z vybraných společností ze vzorku stáhla. Komise se proto rozhodla omezit vzorek na čtyři zbývající společnosti, které byly i pak shledány reprezentativními zástupci výrobního odvětví Unie, pokud jde o objem výroby (29,3 %) a prodej (20,9 %) obdobného výrobku v Unii.
(13)
Ačkoli se v oznámení o zahájení řízení předpokládal výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení, nepřihlásil se ani žádný dovozce, který není ve spojení, ani žádný uživatel. Proto nebyli dovozci, kteří nejsou ve spojení, zařazeni do vzorku.
(14)
Dotazníky byly zaslány uvedeným čtyřem výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, dvěma vyvážejícím výrobcům v Ruské federaci a jednomu dovozci, který je ve spojení.
3.3 Odpovědi na dotazník
(15)
Na dotazník odpověděli uvedení čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku, dovozce ve spojení a jeden vyvážející výrobce z Ruské federace.
(16)
Přestože se původně přihlásili dva vyvážející výrobci z Ruské federace, pouze jeden z nich poskytl odpověď na dotazník a je považován v šetření za spolupracující stranu. Spolupracující vyvážející výrobce má stoprocentně vlastněnou dceřinou společnost se sídlem v Itálii, rovněž vyrábějící ocelová lana a kabely a dovážející dotčený výrobek z Ruské federace. Druhý vyvážející výrobce poskytl písemné stanovisko v době zahájení šetření, a i když byl vyzván, aby vyplnil dotazník, neučinil tak. Má se proto za to, že druhý vyvážející výrobce při šetření nespolupracoval.
3.4 Inspekce na místě
(17)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobci v Unii:
-
CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH, Německo,
-
BRIDON International Ltd., Spojené království,
-
TEUFELBERGER Seil GmbH, Rakousko,
-
Manuel Rodrigues de OLIVEIRA Sá & Filhos, S.A., Portugalsko;
b)
vyvážející výrobce v Ruské federaci:
-
JSC SEVERSTAL-Metiz, Čerepovec;
c)
dovozce ve spojení:
-
REDAELLI Tecna SpA, Itálie.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(18)
Dotčeným výrobkem je stejný výrobek jako v původním šetření a posledním šetření, na jejichž základě byla uložena platná opatření, tj. železná a ocelová lana a kabely, včetně uzavřených lan, s výjimkou lan a kabelů z nerezové oceli, s největším průřezem přesahujícím 3 mm, též s připojenými tvarovkami (v terminologii výrobního odvětví jsou často označovány jako „OLK“), v současnosti kódů KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 a ex 7312 10 98 (dále jen „dotčený výrobek“).
2. Obdobný výrobek
(19)
Přezkum před pozbytím platnosti potvrdil, že ocelová lana a kabely vyráběné v Ruské federaci a vyvážené do Unie a ocelová lana a kabely vyráběné a prodávané v Unii výrobci z Unie mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a konečná použití, a jsou proto považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(20)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda v současné době dochází k dumpingu a zda by pozbytí platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k jeho pokračování nebo obnovení.
(21)
Jak je vysvětleno v 10. bodě odůvodnění, nebylo nutné vybrat vzorek vyvážejících výrobců v Ruské federaci. Spolupracující vyvážející výrobce představoval 99 % vývozu dotčeného výrobku z Ruské federace do Unie během období přezkumného šetření. Na tomto základě byl učiněn závěr, že míra spolupráce byla vysoká.
(22)
Vzhledem k tomu, že dva další známí výrobci v Ruské federaci při šetření nespolupracovali, musely závěry týkající se pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu uvedené níže vycházet z nejlepších dostupných informací, včetně údajů Eurostatu, oficiálních ruských statistických údajů a omezených údajů získaných od druhého výrobce.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(23)
Podle žádosti o přezkum údajně činilo průměrné dumpingové rozpětí u vývozů z Ruské federace do Unie 130,8 %. Jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení (bod 4.1), žadatel srovnal vývozní ceny výrobků vyvážených z Ruské federace do Unie (na úrovni cen ze závodu) s domácími cenami v Ruské federaci.
2.1 Běžná hodnota
(24)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo nejprve pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce určeno, zda byl jeho celkový domácí prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům na ruském domácím trhu reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje činil nejméně 5 % celkového objemu odpovídajícího prodeje na vývoz do Unie. Bylo zjištěno, že domácí prodej obdobného výrobku ze strany spolupracujícího vyvážejícího výrobce byl celkově reprezentativní.
(25)
Komise poté určila typy obdobného výrobku prodávané vyvážejícím výrobcem na domácím trhu, které byly totožné nebo přímo srovnatelné s typy výrobku prodávanými na vývoz do Unie.
(26)
Dále bylo zjišťováno, zda byl prodej na domácím trhu spolupracujícího vyvážejícího výrobce reprezentativní u každého typu výrobku, tj. zda prodej každého typu výrobku na domácím trhu představoval alespoň 5 % objemu prodeje stejného typu výrobku do Unie. U typů výrobku prodávaných v reprezentativním množství se poté v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení zkoumalo, zda se tento prodej uskutečnil v běžném obchodním styku.
(27)
Zjišťování, zda lze u prodeje jednotlivých typů výrobku prodávaných v reprezentativním množství na domácím trhu mít za to, že byl uskutečněn v běžném obchodním styku, vycházelo ze stanovení podílu ziskového prodeje příslušného typu nezávislým odběratelům. Ve všech případech, kdy se prodej určitého typu výrobku na domácím trhu uskutečnil v dostatečném množství a v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočítané jako vážený průměr veškerého prodeje tohoto typu na domácím trhu během období přezkumného šetření.
(28)
U zbývajících typů výrobku, jejichž prodej na domácím trhu nebyl reprezentativní nebo se neuskutečnil v běžném obchodním styku, byla v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení běžná hodnota určena početně. Běžná hodnota byla stanovena na základě výrobních nákladů vyvážených typů výrobku, v případě potřeby s připočtením přiměřené částky pro prodejní, správní a režijní náklady a pro přiměřený zisk, a to na základě skutečných údajů o výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 6 první větou základního nařízení.
2.2 Vývozní cena
(29)
Jelikož spolupracující ruský vyvážející výrobce prodával výrobky na vývoz na trh Unie přímo nezávislým odběratelům, byla vývozní cena stanovena na základě skutečně zaplacených nebo splatných cen za dotčený výrobek v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
(30)
U vývozního obchodu, při němž se vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení, byla vývozní cena stanovena podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny obchodníka ve spojení, za kterou byl výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii. Byly provedeny úpravy s ohledem na všechny náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem a na zisk, aby se stanovila spolehlivá vývozní cena. Jelikož nezávislí dovozci neposkytli informace o úrovni zisků dosažených během období přezkumného šetření, vycházelo se z průměrného ziskového rozpětí ve výši 5 %.
2.3 Srovnání
(31)
Srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a vážené průměrné vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni.
(32)
V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům činitelů, u kterých bylo prokázáno, že ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Za tímto účelem byly provedeny náležité úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejších nákladech, finančních nákladech, nákladech na balení, provizích a slevách, pokud byly použitelné a odůvodněné.
2.4 Dumpingové rozpětí
(33)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání vážené průměrné běžné hodnoty podle typu výrobku a vážené průměrné vývozní ceny odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Toto srovnání ukázalo existenci dumpingu, který u vyvážejícího výrobce činil 4,7 %.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení platných opatření
3.1 Předběžné poznámky
(34)
Kromě analýzy existence dumpingu během období přezkumného šetření byla zkoumána též pravděpodobnost pokračování dumpingu v případě zrušení platných opatření. V této souvislosti byly analyzovány tyto prvky: objem a ceny dumpingového dovozu z Ruské federace, přitažlivost trhu Unie a dalších trhů třetích zemí, výrobní kapacita a přebytečná kapacita pro vývoz v Ruské federaci.
3.2 Objem a ceny dumpingového dovozu z Ruské federace
(35)
Podle údajů Eurostatu se v posuzovaném období dovoz z Ruské federace zvýšil z 2 005 tun v roce 2009 na 2 343 tun v období přezkumného šetření, což představovalo přibližně 1 % spotřeby Unie v období přezkumného šetření a v posuzovaném období. Jak je uvedeno výše v 33. bodě odůvodnění, dovoz od spolupracujícího vyvážejícího výrobce byl uskutečňován za dumpingové ceny (4,7 %) i navzdory platnému antidumpingovému clu.
3.3 Přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí
(36)
Vývoz do Unie představoval 3 % celkového prodeje spolupracujícího výrobce, zatímco většina prodeje (85 %) se uskutečnila na ruském domácím trhu. Domácí trh vzrostl v posuzovaném období o 38 % (7) a může dále růst, bude-li i nadále růst HDP Ruské federace, jak předpokládají veřejně dostupné zdroje, specializující se na ekonomickou analýzu. Informace shromážděné v průběhu šetření navíc ukázaly, že spolupracující výrobce nevyrábí veškeré typy dotčeného výrobku, a proto jeho konkurenční tlak na výrobce v Unii je omezený. Tak je tomu pravděpodobně i v případě dvou dalších výrobců, a to vzhledem k tomu, že nejsou k dispozici žádné informace o investicích do nových strojů, které by například umožnily výrobu dotčeného výrobku s větším průměrem. Omezený konkurenční tlak ze strany vyvážejících výrobců z Ruské federace se dále zdá být rovněž potvrzen přítomností výrobců z Unie na ruském trhu. Podle oficiálních ruských celních statistických údajů představoval vývoz obdobného výrobku výrobců z Unie do Ruské federace 30 % veškerého dovozu obdobného výrobku na ruský trh v období přezkumného šetření, v důsledku čehož byli výrobci z Unii největšími vývozci na ruském trhu.
(37)
V reakci na poskytnutí konečných informací žadatel tvrdil, že předpokládaný růst HDP Ruska (v rozmezí 3 %) je velmi mírný a neumožní další rozvoj ruského trhu ocelových lan a kabelů. V důsledku toho ruský trh nemusí být schopen absorbovat větší objem obdobného výrobku. V této souvislosti je třeba poznamenat, že růst ruského HDP během posuzovaného období, tj. od roku 2009 do konce období šetření, byl nižší než očekávaný růst pro rok 2014, nicméně umožnil růst trhu ocelových lan a kabelů v Rusku o 38 %. Námitka byla proto zamítnuta.
(38)
Táž strana také poukázala na nové typy výrobků, které spolupracující vyvážející výrobce nedávno vyvinul (ve spolupráci se svou dceřinou společností se sídlem v Unii), a tvrdila, že to potvrzuje investice uskutečněné tímto výrobcem během posuzovaného období. Tato skutečnost však neodporuje závěru, že spolupracující výrobce není schopen vyrábět všechny typy lan (zejména ocelová lana a kabely ve vyšším kvalitativním segmentu trhu). Námitka byla proto zamítnuta.
(39)
Na přitažlivost trhu Unie by se mělo rovněž pohlížet v souvislosti tím, že ruští vyvážející výrobci převzali některé výrobce Unie. Dva ruští výrobci nyní vlastní dceřiné společnosti se sídlem v Unii. Inspekce na místě provedená u dceřiné společnosti spolupracujícího vývozce, která má sídlo v Unii, ukázala, že se prodej uskutečňoval převážně na evropském trhu a že související prodej mezi spolupracujícím vývozcem a touto dceřinou společností byl v období přezkumného šetření omezený.
(40)
Na základě údajů od spolupracujícího vývozce je třeba poukázat na to, že objem ruského vývozu dotčeného výrobku do třetích zemí v období přezkumného šetření přesáhl objem vývozu do Unie čtyřikrát. Vývozní ceny spolupracujícího vyvážejícího výrobce pro třetí země byly v průměru nižší než domácí prodejní cena v Ruské federaci, ale v průměru na vyšší úrovni než vývozní ceny pro trh Unie. To umožňuje závěr, že prodej na vývoz na trhy třetích zemí je přitažlivější než prodej na trhu Unie. V této souvislosti se poukazuje na existenci již dlouho zavedených prodejních kanálů na trzích Společenství nezávislých států (SNS).
(41)
V reakci na poskytnutí konečných informací žadatel tvrdil, že vývozní ceny ruských výrobců na trzích třetích zemí jsou ve skutečnosti nižší než vývozní ceny pro Unii. Odvolával se přitom na srovnání mezi průměrnými vývozními cenami pro Ukrajinu a některé evropské státy, vycházející údajně z ruských celních statistických údajů. Nebyly předloženy žádné původní údaje tvořící základ pro srovnání. V této souvislosti je třeba poznamenat, že srovnání cenového rozdílu mezi ruskými vývozními cenami pro Unii a pro trhy třetích zemí provedené při šetření vycházelo z ověřených údajů uvedených v dotazníku spolupracujícím vyvážejícím výrobcem. Toto srovnání cen bylo provedeno na úrovni ceny ze závodu s přihlédnutím k rozdílům mezi jednotlivými typy výrobků a obchodní úrovní. Průměrné ceny, které žadatel předložil, neodrážejí složitost cenových složek a rozpětí existující na trhu ocelových lan a kabelů a způsobenou významným množstvím různých výrobků a různou obchodní úrovní. Námitka byla proto zamítnuta.
(42)
Táž strana tvrdila, že objem vývozu výrobního odvětví Unie do Ruské federace není v tomto případě důležitý, a poukázala na zvýšený dovoz z Čínské lidové republiky do Ruské federace a potřebu zohlednit jej při analýze, protože představuje konkurenční hrozbu pro přítomnost ruských výrobců na trzích Ruska a SNS. V tomto ohledu je skutečnost, že výrobci z Unie jsou i nadále vedoucími vývozci na ruském trhu, důležitá, protože mimo jiné potvrzuje, že ruští výrobci nejsou schopni vyrábět všechny typy ocelových lan a kabelů, pro které existuje poptávka na ruském trhu. Pokud jde o čínský vývoz do Ruské federace, je třeba poznamenat, že vzrostl současně s prudkým růstem poptávky na ruském trhu. Nebyly poskytnuty žádné informace, např. týkající se čínských vývozních cen pro Ruskou federaci a země SNS nebo vlastností dováženého výrobku, který je předmětem šetření, aby bylo možné provést další analýzu. A je třeba také uvést, že podle ruských celních statistických údajů měli ruští výrobci dotčeného výrobku v období přezkumného šetření stále vedoucí postavení na domácím trhu a že celkový dovoz na tento trh představoval pouze 15 % ruského trhu ocelových lan a kabelů. Námitka byla proto zamítnuta.
3.4 Výrobní kapacita a nadměrná kapacita pro vývoz v Ruské federaci
(43)
Podle žádosti o přezkum činila výrobní kapacita všech ruských vyvážejících výrobců 115 000 tun. Během šetření žadatel nově odhadl ruskou výrobní kapacitu; ta je podle něj v rozmezí od 220 000 do 250 000 tun, což ale nijak nedoložil. Na základě ověřených údajů od spolupracujícího vývozce, údajů předložených druhým známým výrobcem a údajů o třetím výrobci obsažených v žádosti byla výrobní kapacita všech ruských výrobců dotčeného výrobku stanovena na zhruba 158 000 tun. V této souvislosti je třeba poznamenat, že výrobní kapacita spolupracujícího výrobce prošla v posuzovaném období strukturálními úpravami, v jejichž důsledku byla jedna výrobní dílna uzavřena.
(44)
V reakci na poskytnutí konečných informací jedna strana tvrdila, že některé stroje z uzavřené dílny byly přemístěny do jiných výrobních závodů spolupracujícího výrobce. Nicméně toto tvrzení nebylo doloženo. V tomto ohledu důkazy shromážděné v průběhu šetření potvrzují, že spolupracující výrobce během posuzovaného období prošel strukturálními úpravami, které zahrnovaly vyřazení některých strojů ve všech třech výrobních závodech a uzavření jedné výrobní dílny. Zároveň nelze vyloučit, že některé stroje z uzavřené výrobní dílny byly přemístěny do zbývajících výrobních závodů. V každém případě to nemění nic na odhadu výrobní kapacity tohoto výrobce a Ruska celkově, což dotyčná strana nezpochybnila. Námitka byla proto zamítnuta.
(45)
Pokud jde o otázku využití kapacity a nadbytečné kapacity, předpokládalo se na základě údajů dvou výrobců a vzhledem k tomu, že nejsou k dispozici žádné přesné informace o využití kapacity třetího výrobce, že jeho využití kapacity odpovídalo v období přezkumného šetření využití kapacit dvou dalších výrobců, tj. 90 %. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že celková volná kapacita v Ruské federaci činí řádově 17 000 tun. To odpovídá přibližně 8 % spotřeby Unie v období přezkumného šetření.
3.5 Závěr
(46)
Vzhledem k výše popsaným zjištěním, totiž že vývoz z Ruské federace byl v období přezkumného šetření stále dumpingový, je pravděpodobné přetrvávání dumpingu na trhu Unie, pokud by stávající antidumpingová opatření byla zrušena.
(47)
Nicméně je třeba zdůraznit tyto body. Za prvé, volná kapacita v Ruské federaci je omezeně dostupná a může být absorbována rychle rostoucí poptávkou na domácím trhu. Za druhé, ruští výrobci nemají kapacity, aby mohli dodávat všechny typy lan, a proto je jejich konkurenční tlak na trhu Unie omezený. Za třetí, dva ze tří známých vyvážejících výrobců mají své stoprocentně vlastněné dceřiné společnosti v Unii, které vyrábějí obdobný výrobek. Na základě informací získaných od dceřiné společnosti spolupracujícího vyvážejícího výrobce je možné pozorovat, že obdobný výrobek vyráběný dceřinou společností se prodává především na trhu Unie, zatímco vyvážející výrobce vyrábí a prodává obdobný výrobek převážně pro ruský trh. Ruští vyvážející výrobci mají kromě toho silné obchodní vazby na trhy třetích zemí, zejména na trhy v zemích SNS, které budou přitažlivější pro ruské vývozce, protože v průměru ceny účtované na těchto trzích jsou vyšší než ceny účtované v Unii. Na tomto základě byl učiněn závěr, že dovoz dotčeného výrobku z Ruské federace by pravděpodobně výrazně nevzrostl, kdyby opatření pozbyla platnosti.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(48)
Během období přezkumného šetření ocelová lana a kabely vyrábělo více než 30 výrobců v Unii. Má se tedy za to, že výroba těchto výrobců (stanovená na základě podkladů doručených spolupracujícími výrobci a pro ostatní výrobce v Unii na základě údajů z žádosti o přezkum) představuje výrobu v Unii ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(49)
Jak je vysvětleno ve 12. bodě odůvodnění, vzhledem k vysokému počtu výrobců v Unii byl vybrán vzorek. Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:
-
makroekonomické prvky (výroba, výrobní kapacita, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, průměrné jednotkové ceny a rozsah dumpingu) byly vyhodnoceny na úrovni celkové výroby v Unii, a to na základě podkladů doručených spolupracujícími výrobci, údajů Eurostatu a u ostatních výrobců v Unii na základě odhadu vycházejícího z údajů od žadatele,
-
analýza mikroekonomických prvků (tj. zásob, mezd, ziskovosti, návratnosti investic, peněžního toku, schopnosti získávat kapitál a investice) byla provedena u výrobců zařazených do vzorku na základě jejich údajů, které byly ověřeny.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba v Unii
(50)
Spotřeba v Unii se mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření zvýšila o 8 % ze 195 426 tun na 211 380 tun.
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Spotřeba v Unii (v tunách)
195 426
206 940
213 350
211 380
Index
100
106
109
108
2. Současný dovoz z Ruské federace
2.1 Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z Ruské federace
(51)
Podle údajů Eurostatu se objem dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Ruské federace mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření zvýšil z 2 005 tun na 2 343 tun. I přes tento nárůst jsou tyto objemy nižší než dovoz z Ruské federace během posledního šetření, kdy dovoz činil 2 908 tun za rok 2005 a 3 323 tun pro období od 1. července 2005 do 30. června 2006 (poslední období přezkumného šetření). Od konce období přezkumného šetření vykazoval dovoz z Ruska klesající tendenci (snížení o 20 %).
(52)
Podíl ruského dovozu na trhu činil v roce 2009 1,03 % a v období přezkumného šetření 1,11 %.
(53)
Co se týká dovozních cen, ty se v posuzovaném období trvale zvyšovaly a celkem vzrostly o 12 %.
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Dovoz (v tunách)
2 005
2 197
2 549
2 343
index
100
110
127
117
Podíl na trhu
1,03 %
1,06 %
1,19 %
1,11 %
index
100
103
116
108
Dovozní cena
1 054
1 084
1 171
1 178
index
100
103
111
112
2.2 Cenové podbízení
(54)
Cenové podbízení bylo stanoveno pomocí vývozních cen spolupracujícího ruského výrobce bez antidumpingového cla, přičemž bylo zjištěno, že se pohybují od 54,7 % do 69,0 % v závislosti na typech výrobku s váženým průměrným rozpětím cenového podbízení ve výši 63,4 %. Nicméně s ohledem na malý objem dovozu z Ruské federace a početnost existujících různých typů ocelových lan a kabelů by cenové podbízení mohlo být stanoveno pouze na základě velmi malého počtu stejných typů výrobku s nízkými objemy (19,9 tuny). Proto lze považovat rozpětí cenového podbízení pouze za orientační.
3. Dovoz z jiných zemí
3.1 Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z jiných zemí
(55)
Dovoz z jiných zemí než z Ruské federace se během posuzovaného období zvýšil o 10,6 %, což je více než nárůst spotřeby na trhu Unie (+ 8 %). I přes nárůst podílu jiných zemí než Ruské federace na trhu Unie lze příslušné podíly na trhu považovat za stabilní.
(56)
Hlavní vyvážející země během období přezkumného šetření byly Jižní Korea s podílem na trhu 16 %, ČLR (1,78 %), Thajsko s podílem na trhu 1,65 % a Ruská federace (viz výše, podíl na trhu 1,11 %), zatímco podíl výrobního odvětví Unie na trhu byl téměř 60 %.
Země / Dovoz v tunách
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Jižní Korea
32 027
23 926
28 906
34 798
Čína
5 797
4 067
5 174
3 765
Thajsko
3 673
3 815
5 348
3 499
Ostatní země
34 938
38 974
39 376
42 444
Dílčí součet
(s výjimkou Ruské federace)
76 435
70 782
78 804
84 506
Rusko
2 005
2 197
2 548
2 343
Celkový dovoz
(včetně Ruské federace)
78 440
72 979
81 352
86 849
3.2 Cenové podbízení
(57)
Celkově průměrné ceny dovozu obdobného výrobku z jiných zemí zůstaly během posuzovaného období stabilní a neměnné a podbízení vůči výrobnímu odvětví Unie činilo v průměru 57 %.
4. Situace výrobního odvětví Unie
(58)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila všechny relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie.
4.1 Předběžné poznámky
(59)
Vzhledem k tomu, že v případě výrobního odvětví Unie byl použit výběr vzorku, byla újma posouzena na základě informací shromážděných na úrovni celého výrobního odvětví Unie (makroekonomické prvky, jak jsou vymezeny ve 49. bodě odůvodnění) a na základě informací shromážděných na úrovni výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku (mikroekonomické prvky, jak jsou vymezeny ve 49. bodě odůvodnění).
a) Výroba
(60)
Výroba výrobního odvětví Unie se mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření zvýšila o 6 %, tj. z 214 475 tun na 228 368 tun. V souvislosti se zvýšenou spotřebou (+ 8 %), jak je uvedeno v 52. bodě odůvodnění, výrobní odvětví Unie zvýšilo objem své výroby o 6 %.
Výrobní odvětví Unie
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Objem výroby (v tunách)
214 475
223 385
224 559
228 368
index
100
104
105
106
b) Kapacita a míra využití kapacity
(61)
Zvýšení spotřeby Unie (+ 8 %) rovněž vyvolalo zvýšení výroby výrobního odvětví Unie o 6 %.
Výrobní odvětví Unie
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Kapacita
348 852
371 187
366 976
369 134
index
100
106
105
106
Využití kapacity
61,5 %
60,2 %
61,2 %
61,9 %
index
100
98
100
101
c) Objem prodeje
(62)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie se mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření zvýšil o 7 %.
Výrobní odvětví Unie
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Prodej odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení (v tunách)
116 902
133 824
131 085
124 524
index
100
114
112
107
d) Podíl na trhu
(63)
Výrobnímu odvětví Unie se podařilo udržet svůj podíl na trhu během posuzovaného období poměrně stabilní, tj. na 60 % v roce 2009 a na 59 % v období přezkumného šetření.
Výrobní odvětví Unie
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Podíl na trhu
60 %
65 %
61 %
59 %
index
100
108
102
98
e) Růst
(64)
Mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření, kdy se spotřeba v Unii zvýšila o 8 %, se i objem prodeje výrobního odvětví Unie zvýšil, a to o 7 %. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu lze proto považovat za stabilní, i když podíl na trhu mírně klesl, zatímco dovoz z Ruské federace se mírně zvýšil.
f) Zaměstnanost
(65)
Zatímco výrobci v Unii zařazení do vzorku během posuzovaného období vykázali nárůst o 5 %, zaměstnanost celého výrobního odvětví Unie se podle odhadu žadatele liší a vykazuje negativní tendenci, totiž pokles o 6 % mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření.
Výrobní odvětví Unie
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Zaměstnanost
3 763
3 776
3 688
3 544
index
100
100
98
94
g) Velikost dumpingového rozpětí
(66)
Co se týká dopadu velikosti zjištěných skutečných dumpingových rozpětí (4,7 %) na výrobní odvětví Unie, nelze tento dopad vzhledem k nízkému celkovému objemu dovozu z Ruské federace a poměrně nízkému dumpingovému rozpětí považovat za významný.
h) Zásoby
(67)
Konečný stav zásob výrobního odvětví Unie se mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření zmenšil.
Výrobci zařazení do vzorku
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Konečný stav zásob (v tunách)
11 723
10 240
9 813
10 489
index
100
87
84
89
i) Prodejní ceny a činitele ovlivňující ceny na domácím trhu
(68)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření vzrostly o 8 %. Tento cenový vývoj souvisí se skutečností, že se výrobnímu odvětví Unie podařilo přenést nárůst výrobních nákladů (o 8 %) na uživatele. Souvisí rovněž s postupným přechodem výrobního odvětví Unie na ocelová lana a kabely s větším průměrem a větší zaměřenost na lana pro zvláštní účely.
Výrobci zařazení do vzorku
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Průměrná jednotková prodejní cena v Unii (v EUR/t)
3 625
3 658
3 809
3 911
Index
100
101
105
108
j) Mzdy
(69)
Mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření se průměrná mzda na plný pracovní úvazek zvýšila o 20 %. Po restrukturalizaci některých společností zařazených do vzorku se poměr řídících a administrativních pracovníků k manuálním pracovníkům zvýšil, což se odráží ve vyšších průměrných mzdových nákladech na jednoho zaměstnance.
Výrobci zařazení do vzorku
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Mzdy na plný pracovní úvazek (v EUR)
42 393
45 174
48 718
51 052
index
100
107
115
120
k) Produktivita
(70)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená jako produkce na pracovníka na plný pracovní úvazek za rok, v posuzovaném období kolísala, protože se v roce 2010 snížila a poté v roce 2011 a v období přezkumného šetření opět vzrostla.
Výrobní odvětví Unie
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Produktivita
58
52
53
55
index
100
88
90
94
l) Investice a schopnost získávat kapitál
(71)
Investice do ocelových lan a kabelů se v posuzovaném období zvýšily o 271 %, byly významné a v období přezkumného šetření činily více než 16 milionů EUR. Výrobci zařazení do vzorku v posuzovaném období neměli problém získávat kapitál. Navíc velká část investic mohla být financována z vlastních vytvořených peněžních toků.
Výrobci zařazení do vzorku
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Investice (v tisících EUR)
5 845
6 025
12 656
15 839
index
100
103
217
271
m) Ziskovost na trhu Unie
(72)
Výrobcům zařazeným do vzorku se během celého posuzovaného období dařilo dosahovat zisku. Zisky dosažené od roku 2009 do období přezkumného šetření byly navzdory poklesu ve srovnání s rokem 2009 vyšší než 5 % cílový zisk stanovený v původním šetření.
Výrobci zařazení do vzorku
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Ziskovost na trhu Unie
14,8 %
10,1 %
10,6 %
10,6 %
index
100
68
72
72
n) Návratnost investic
(73)
Návratnost investic, vyjádřená jako celkový zisk z činnosti v oblasti ocelových lan a kabelů v procentech čisté účetní hodnoty aktiv přímo a nepřímo souvisejících s výrobou ocelových lan a kabelů, v celém posuzovaném období v zásadě sledovala tendenci zaznamenanou u ziskovosti. Navzdory poklesu je tento ukazatel i nadále dosti vysoký.
Výrobci zařazení do vzorku
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Návratnost investic
37,7 %
23,4 %
25 %
23 %
index
100
62
66
61
o) Peněžní tok
(74)
Stav peněžních toků zůstává celkově velmi pozitivní navzdory jistému zhoršení mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření: sleduje do určité míry vývoj ziskovosti za celé posuzované období.
Výrobci zařazení do vzorku
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Peněžní tok (v tisících EUR)
57 545
40 640
38 297
43 380
Index
100
71
67
75
p) Překonání účinků minulého dumpingu
(75)
Z většiny ukazatelů vyplývá, že výrobní odvětví Unie přizpůsobilo své výrobní zařízení, aby lépe reagovalo na nové hospodářské prostředí a mohlo využít příležitostí na trzích v Unii a mimo ni v segmentech, v nichž lze dosáhnout vysokých marží. Zlepšení hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie po uložení antidumpingových opatření v roce 2001 dokládá, že opatření jsou účinná a že výrobní odvětví Unie překonalo účinky minulého dumpingu.
4.2 Závěr
(76)
Během posuzovaného období se výrobnímu odvětví Unie víceméně podařilo udržet svůj podíl na trhu, ceny vzrostly o 8 %, zásoby zůstaly na přiměřené úrovni, přičemž se objem výroby a spotřeba zvýšily. Výrobní odvětví Unie bylo v celém posuzovaném období ziskové, přestože zisky byly na nižší úrovni v období přezkumného šetření než v roce 2009. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem lze vyvodit závěr, že v posuzovaném období nebyla výrobnímu odvětví Unie způsobena podstatná újma.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
(77)
Bylo posuzováno i to, zda by se v případě pozbytí platnosti opatření obnovila podstatná újma. Má se za to, že to se pravděpodobně nestane, a to z důvodů, které jsou vysvětleny níže.
(78)
Jak je zdůrazněno v 54. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že ceny výrobků dovážených z Ruské federace se podbízejí vůči cenám Unie. Nicméně vzhledem k nízkému objemu odpovídajících typů výrobku lze toto rozpětí cenového podbízení považovat pouze za orientační.
(79)
Jak je vysvětleno v 51. bodě odůvodnění, objem dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Ruské federace činil v roce 2009 2 005 tun a v období přezkumného šetření 2 343 tun, což představovalo podíl na trhu ve výši 1,03 %, resp. 1,11 %.
(80)
Jak je vysvětleno v 43. a 45. bodě odůvodnění, celková ruská výrobní kapacita se odhaduje na přibližně 158 000 tun, zatímco podle odhadu z posledního šetření její výše byla přibližně stejná jako celková spotřeba Unie, tedy 220 000 tun. Volné kapacity jsou dále v současné době zřejmě omezené.
(81)
Při posledním šetření se vycházelo z toho, že ruský trh není schopen absorbovat existující nabídku. V současné době, jak bylo vysvětleno v 36. bodě odůvodnění, domácí spotřeba ocelových lan a kabelů v Rusku v posuzovaném období významně vzrostla o 38 %. Kromě toho veřejně dostupné ekonomické prognózy předpokládají v Ruské federaci v nadcházejících letech silný růst HDP. Volná kapacita v Rusku, jak je uvedeno ve 45. bodě odůvodnění, proto bude pravděpodobně absorbována rychle se rozvíjejícím ruským trhem, protože ruské ceny jsou zhruba o 11 % vyšší než ceny vývozu do Unie. Kromě toho v Rusku vývozní ceny výrobků vyvážených na jiné trhy, zejména zemí SNS, jsou průměrně o 5,6 % vyšší než vývozní ceny výrobků vyvážených do Unie. Je proto nepravděpodobné, že by se podstatná množství volných kapacit nebo jejich současný prodej na výhodnějším domácím trhu nebo trzích zemí SNS přesunuly na trh Unie.
(82)
S ohledem na výše uvedené se vyvozuje závěr, že by zrušení opatření uložených na dovoz pocházející z Ruské federace se vší pravděpodobností nevedlo k obnovení podstatné újmy působené výrobnímu odvětví Unie jako celku.
G. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(83)
S ohledem na výše uvedené by antidumpingová opatření použitelná na dovoz ocelových lan a kabelů z Ruské federace měla být zrušena a toto řízení zastaveno v souladu s čl. 9 odst. 2 a čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(84)
Všechny strany byly informovány o základních skutečnostech a faktorech, na jejichž základě se má doporučit, aby stávající opatření uložená na dovoz pocházející z Ruské federace byla ukončena. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek ke zveřejněným zjištěním. Byly obdrženy připomínky jedné zúčastněné strany, která rovněž požádala o slyšení a byla vyslechnuta v přítomnosti úředníka pro slyšení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Antidumpingová opatření týkající se dovozu ocelových lan a kabelů, včetně uzavřených lan, s výjimkou lan a kabelů z nerezové oceli, s největším průřezem převyšujícím 3 mm, též s připojenými tvarovkami, pocházejících z Ruské federace a v současnosti kódů KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 a ex 7312 10 98, se zrušují a řízení ohledně tohoto dovozu se zastavuje.
Článek 2
Přezkumné řízení před pozbytím platnosti antidumpingových opatření použitelných na dovoz ocelových lan a kabelů, včetně uzavřených lan, s výjimkou lan a kabelů z nerezové oceli, s největším průřezem převyšujícím 3 mm, též s připojenými tvarovkami, v současnosti kódů KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 a ex 7312 10 98 a pocházejících z Ruské federace, zahájené podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009 se zastavuje.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. prosince 2013.
TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1342/2013
2013 m. gruodžio 12 d.
kuriuo, atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį, panaikinamos tam tikriems importuojamiems Rusijos Federacijos kilmės geležies arba plieniniams lynams ir kabeliams taikomos antidempingo priemonės
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį ir 11 straipsnio 2 dalį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
A. PROCEDŪRA
1. Galiojančios priemonės
(1)
Reglamentu (EB) Nr. 1601/2001 (2) Taryba nustatė galutinį muitą tam tikriems importuojamiems Rusijos Federacijos, Turkijos, Tailando ir Čekijos Respublikos kilmės geležies arba plieniniams lynams ir kabeliams (toliau - PLK). Šios priemonės toliau vadinamos pradinėmis priemonėmis, o tyrimas, kurį atlikus buvo nustatytos tos priemonės, toliau vadinamas pradiniu tyrimu.
(2)
2001 m. rugpjūčio mėn. Komisija priėmė Rusijos gamintojo (JSC Severstal-Metiz) įsipareigojimo dėl kainos pasiūlymą. 2007 m. spalio mėn. (3) tas įsipareigojimo susitarimas panaikintas, nes atsižvelgiant į tai, kad daugelį bendrovės eksportuojamų produktų rūšių sunku priskirti tinkamai klasei, jis laikytas netinkamu.
(3)
Atlikus dalinę tarpinę ir priemonių galiojimo termino peržiūras Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1279/2007 (4) nustatė, kad Rusijos Federacijai toliau turėtų būtų taikomos pradinės priemonės pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį. Toliau šios priemonės vadinamos galiojančiomis priemonėmis, o priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimas - paskutiniu tyrimu. Reglamentu (EB) Nr. 1279/2007 nutrauktas priemonių taikymas importuojamiems Turkijos ir Tailando kilmės plieniniams lynams ir kabeliams.
(4)
Šiuo metu (5) taip pat taikomos priemonės Ukrainos ir Kinijos Liaudies Respublikos kilmės PLK, jų taikymas buvo išplėstas iš Maroko, Moldavijos ir Korėjos Respublikos siunčiamiems importuojamiems PLK.
2. Prašymas atlikti peržiūrą
(5)
2012 m. spalio 27 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje Komisija, vadovaudamasi pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi, paskelbė apie antidempingo priemonių, taikomų importuojamiems Rusijos Federacijos kilmės PLK, galiojimo termino peržiūros inicijavimą (toliau - pranešimas apie inicijavimą) (6).
(6)
Peržiūra inicijuota gavus pagrįstą Europos Sąjungos vielinių lynų pramonės ryšių palaikymo komiteto (toliau - EWRIS arba pareiškėjas) Sąjungos gamintojų, pagaminančių didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 50 %) visų tam tikrų Sąjungoje pagaminamų PLK, vardu pateiktą prašymą. Prašymas grįstas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas veikiausiai būtų vykdomas toliau, o Sąjungos pramonei būtų vėl daroma žala.
3. Tyrimas
3.1. Peržiūros tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis
(7)
Atliekant dempingo ir žalos tęsimosi ar pasikartojimo tyrimą buvo nagrinėjamas 2011 m. spalio 1 d. - 2012 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis (toliau - PTL). Tiriant žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2009 m. sausio 1 d. iki PTL pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
3.2. Su tyrimu susijusios šalys
(8)
Komisija apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą oficialiai pranešė eksportuojantiems gamintojams, Sąjungos gamintojams, žinomiems importuotojams ir naudotojams, taip pat pareiškėjui ir eksportuojančios šalies valdžios institucijoms. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti.
(9)
Atsižvelgiant į galimą didelį su tyrimu susijusių eksportuojančių Rusijos Federacijos gamintojų skaičių, pranešime apie inicijavimą iš pradžių buvo numatyta taikyti atranką pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka tikrai būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves) eksportuojančių Rusijos Federacijos gamintojų prašyta per 15 dienų nuo tyrimo inicijavimo pranešti apie save ir Komisijai pateikti pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją.
(10)
Atsižvelgiant į tai, kad tik du eksportuojantys Rusijos Federacijos gamintojai pateikė pranešime apie tyrimo inicijavimą prašytą informaciją ir išreiškė norą toliau bendradarbiauti su Komisija, nuspręsta eksportuojančių gamintojų atrankos netaikyti.
(11)
Komisija pranešime apie inicijavimą paskelbė, kad laikinai atrinko Sąjungos gamintojus ir paragino suinteresuotąsias šalis pateikti pastabų dėl atrankos iki pranešime apie inicijavimą nustatyto termino. Laikinai atrinkti penki Sąjungos gamintojai, kurie, kaip nustatyta, yra tipiški Sąjungos gamintojai atsižvelgiant į panašaus produkto gamybos ir pardavimo Sąjungoje apimtį.
(12)
Negavus jokių pastabų siūlomos bendrovės buvo galutinai atrinktos ir apie tai pranešta suinteresuotosioms šalims. Tačiau viena galutinai atrinkta bendrovė vėliau pasitraukė iš atrinktų bendrovių. Todėl Komisija nusprendė atrinkti keturis kitus Sąjungos gamintojus, kurie, kaip nustatyta, yra tipiški Sąjungos gamintojai atsižvelgiant į panašaus produkto gamybos (29,3 %) ir pardavimo (20,9 %) Sąjungoje apimtį.
(13)
Nors pranešime apie inicijavimą numatyta nesusijusių importuotojų atranka, apie save nepranešė nė vienas nesusijęs importuotojas ar naudotojas. Todėl nesusijusių importuotojų atranka nebuvo taikoma.
(14)
Klausimynai buvo nusiųsti keturiems atrinktiems Sąjungos gamintojams, dviem eksportuojantiems Rusijos Federacijos gamintojams ir susijusiam importuotojui.
3.3. Klausimyno atsakymai
(15)
Klausimyno atsakymus pateikė keturi atrinkti Sąjungos gamintojai, susijęs importuotojas ir vienas eksportuojantis Rusijos Federacijos gamintojas.
(16)
Nors iš pradžių apie save pranešė du eksportuojantys Rusijos Federacijos gamintojai, tik vienas iš jų pateikė klausimyno atsakymus ir yra laikomas bendradarbiaujančiu atliekant tyrimą. Bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui visiškai priklauso Italijoje įsteigta patronuojamoji bendrovė, kuri taip pat gamina PLK ir importuoja nagrinėjamąjį produktą iš Rusijos Federacijos. Kitas eksportuojantis gamintojas tyrimo inicijavimo etapu pateikė pastabų, bet paprašytas užpildyti klausimyną to nepadarė. Todėl laikoma, kad antrasis eksportuojantis gamintojas atliekant tyrimą nebendradarbiavo.
3.4. Tikrinamieji vizitai
(17)
Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos nuomone, būtina nustatant dempingo ir jo daromos žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybę ir Sąjungos interesus. Tikrinamieji vizitai surengti šių bendrovių patalpose:
a)
Sąjungos gamintojai:
-
CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH, Vokietija,
-
BRIDON International Ltd., Jungtinė Karalystė,
-
TEUFELBERGER Seil GmbH, Austrija,
-
Manuel Rodrigues de OLIVEIRA Sá & Filhos, S.A., Portugalija;
b)
eksportuojantis Rusijos Federacijos gamintojas:
-
JSC SEVERSTAL-Metiz, Čerepovecas;
c)
susijęs importuotojas:
-
REDAELLI Tecna SpA, Italija.
B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
1. Nagrinėjamasis produktas
(18)
Nagrinėjamasis produktas - tas pats produktas kaip ir pradiniame bei paskutiniame tyrimuose, kuriuos atlikus nustatytos šiuo metu galiojančios priemonės, t. y. geležiniai ir plieniniai lynai ir kabeliai, įskaitant uždaros konstrukcijos lyno rites, išskyrus lynus ir kabelius iš nerūdijančio plieno, kurių didžiausias skerspjūvis didesnis kaip 3 mm, su pritvirtintomis jungiamosiomis detalėmis arba be (pramonės terminologijoje dažnai vadinami PLK (angl. SWR)), kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ir ex 7312 10 98 (toliau - nagrinėjamasis produktas).
2. Panašus produktas
(19)
Atlikus šį priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimą patvirtinta, kad Rusijos Federacijoje gaminamų ir į Sąjungą eksportuojamų PLK ir Sąjungos gamintojų Sąjungoje gaminamų ir parduodamų PLK fizinės bei techninės savybės ir galutinio naudojimo paskirtis yra tokios pačios, todėl šie produktai laikomi panašiais produktais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
C. DEMPINGO TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ
1. Pirminės pastabos
(20)
Remiantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi buvo išnagrinėta, ar pastaruoju metu vykdytas dempingas ir ar yra tikimybė, kad pasibaigus taikomų priemonių galiojimui dempingas bus tęsiamas arba pasikartos.
(21)
Kaip paaiškinta 10 konstatuojamojoje dalyje, atrinkti eksportuojančių Rusijos Federacijos gamintojų nebuvo būtina. Bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas eksportavo apie 99 % per PTL iš Rusijos Federacijos į Sąjungą eksportuoto nagrinėjamojo produkto. Tuo remiantis padaryta išvada, kad bendradarbiavimo lygis buvo aukštas.
(22)
Atsižvelgiant į tai, kad du kiti žinomi Rusijos Federacijos gamintojai nebendradarbiavo atliekant tyrimą, toliau pateikiami nustatyti faktai dėl dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės buvo grindžiami geriausiais turimais faktais, įskaitant Eurostato duomenis, oficialią Rusijos statistiką ir antrojo gamintojo pateiktus ribotus duomenis.
2. Importas dempingo kainomis per PTL
(23)
Remiantis prašymu atlikti peržiūrą eksportas iš Rusijos Federacijos į Sąjungą vykdytas tariamai dempingo kainomis, o vidutinis dempingo skirtumas sudarė 130,8 %. Kaip minėta pranešime apie inicijavimą (4.1 punktas), pareiškėjas palygino eksporto iš Rusijos Federacijos į Sąjungą kainas (remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis) su Rusijos Federacijos vidaus rinkos kainomis.
2.1. Normalioji vertė
(24)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį pirmiausia nustatyta, ar bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo visas panašaus produkto pardavimas nepriklausomiems pirkėjams Rusijos vidaus rinkoje buvo tipiškas, t. y. ar bendra tokio pardavimo apimtis sudarė ne mažiau kaip 5 % visos atitinkamo pardavimo eksportui į Sąjungą apimties. Nustatyta, kad apskritai bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas.
(25)
Po to Komisija nustatė eksportuojančio gamintojo vidaus rinkoje parduodamo panašaus produkto rūšis, kurios yra tokios pačios, kaip ir eksportui į Sąjungą parduodamo produkto rūšys, arba tiesiogiai su jomis palyginamos.
(26)
Toliau nagrinėta, ar bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo kiekvienos rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas, t. y. ar kiekvienos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje apimtis sudarė ne mažiau kaip 5 % tos pačios rūšies produkto pardavimo Sąjungai apimties. Toliau pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį nagrinėta, ar tipiškais kiekiais parduotų tam tikrų rūšių produktų pardavimas vykdytas įprastinėmis prekybos sąlygomis.
(27)
Nustatant atitinkamos rūšies produkto pelningo pardavimo nepriklausomiems pirkėjams dalį nagrinėta, ar kiekvienos rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje tipiškais kiekiais galėtų būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis. Visais atvejais, kai vidaus rinkoje įprastomis prekybos sąlygomis parduotas pakankamas kiekis tam tikros rūšies produkto, normalioji vertė buvo grindžiama faktinėmis vidaus rinkos kainomis, apskaičiuotomis kaip svertinis viso tos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje per PTL vidurkis.
(28)
Kitų rūšių produktų, kurių pardavimas vidaus rinkoje nebuvo tipiškas arba kurie nebuvo parduodami įprastomis prekybos sąlygomis, normalioji vertė apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį. Normalioji vertė buvo apskaičiuota prie eksportuotų tam tikros rūšies produktų gamybos sąnaudų, prireikus pakoreguotų, pridėjus pagrįstą pardavimo, bendrųjų ir administracinių sąnaudų procentinę dalį ir pagrįstą pelno dydį, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies pirmą sakinį remiantis faktiniais duomenimis, susijusiais su panašaus produkto gamyba ir pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis.
2.2. Eksporto kaina
(29)
Kadangi bendradarbiaujantis eksportuojantis Rusijos gamintojas visus produktus eksportavo į Sąjungą pardavimui tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį eksporto kaina buvo nustatyta remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis nagrinėjamojo produkto kainomis.
(30)
Kalbant apie eksporto sandorį, kai eksportas į Sąjungą vykdytas per susijusią prekybos bendrovę, eksporto kaina nustatyta remiantis pirmąja susijusio prekiautojo perpardavimo nepriklausomam pirkėjui Sąjungoje kaina pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį. Patikimai eksporto kainai nustatyti atlikti koregavimai pagal visas išlaidas, patirtas nuo importavimo iki perpardavimo, ir pelną. Negavus nepriklausomų importuotojų informacijos dėl pelno dydžio per PTL taikytas vidutinis 5 % pelno dydis.
2.3. Palyginimas
(31)
Vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su vidutine svertine eksporto kaina remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis ir tuo pačiu prekybos lygmeniu.
(32)
Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalimi buvo atsižvelgta į veiksnių, kurie, kaip buvo įrodinėjama, turėjo įtakos kainoms ir kainų palyginamumui, skirtumus. Todėl koreguojant prireikus ir pateisinamais atvejais deramai atsižvelgta į vežimo, draudimo, tvarkymo, krovos ir papildomų išlaidų, finansinių, pakavimo sąnaudų, komisinių ir lengvatų skirtumus.
2.4. Dempingo skirtumas
(33)
Kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalyje, kiekvienos rūšies produkto vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina. Palyginus nustatyta, kad vykdytas dempingas; eksportuojančio gamintojo dempingas sudarė 4,7 %.
3. Importo pokyčiai, jei priemonės būtų panaikintos
3.1. Pirminės pastabos
(34)
Atlikus analizę dėl dempingo vykdymo per PTL taip pat nagrinėta dempingo tęsimosi tikimybė, jei priemonės būtų panaikintos. Šiuo atžvilgiu nagrinėti tokie aspektai: importo dempingo kaina iš Rusijos Federacijos apimtis ir kainos, Sąjungos rinkos ir kitų trečiųjų šalių rinkų patrauklumas, Rusijos Federacijos gamybos pajėgumai ir pertekliniai pajėgumai, skirti eksportui.
3.2. Importo iš Rusijos Federacijos dempingo kaina apimtis ir kainos
(35)
Remiantis Eurostato duomenimis, nagrinėjamuoju laikotarpiu importas iš Rusijos Federacijos padidėjo - nuo 2 005 tonų 2009 m. iki 2 343 tonų per PTL ir sudarė apie 1 % Sąjungos suvartojamo kiekio per PTL ir nagrinėjamuoju laikotarpiu. Kaip minėta pirmiau 33 konstatuojamojoje dalyje, importas iš bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo vykdytas dempingo kaina (4,7 %) nepaisant galiojančių antidempingo muitų.
3.3. Sąjungos rinkos ir kitų trečiųjų šalių rinkų patrauklumas
(36)
Eksportas į Sąjungą sudarė 3 % bendradarbiaujančio gamintojo pardavimo, o didžioji dalis (85 %) parduota Rusijos vidaus rinkoje. Nagrinėjamuoju laikotarpiu (7) vidaus rinka išaugo 38 % ir, kaip prognozuojama viešuose ekonominę analizę pateikiančiuose šaltiniuose, didėjant Rusijos Federacijos BVP vidaus rinka taip pat galimai augs. Be to, pagal tyrimo metu surinktą informaciją nustatyta, kad bendradarbiaujantis gamintojas negamina visų rūšių nagrinėjamojo produkto, todėl jo konkurencinis spaudimas Sąjungos gamintojams yra ribotas. Taip gali būti ir kitų dviejų gamintojų atveju, nes negauta informacijos apie investicijas į naują įrangą, kuri galėtų būti naudojama, pavyzdžiui, didesnio skersmens nagrinėjamajam produktui gaminti. Be to, ribotą eksportuojančių Rusijos Federacijos gamintojų konkurencinį spaudimą taip pat galima patvirtinti tuo, kad Sąjungos gamintojai vykdo veiklą Rusijos rinkoje. Oficialiais Rusijos muitinės statistiniais duomenimis Sąjungos gamintojų panašaus produkto eksportas į Rusijos Federaciją sudarė 30 % viso panašaus produkto importo į Rusijos rinką per PTL; taigi, Sąjungos gamintojai buvo didžiausi eksportuotojai į Rusijos rinką.
(37)
Atsakydamas dėl galutinio faktų atskleidimo pareiškėjas tvirtino, kad prognozuojamas Rusijos BVP augimas (apie 3 %) yra palyginti nedidelis ir dėl to Rusijos PLK rinka negalės toliau plėstis. Todėl Rusijos rinka negalės absorbuoti papildomo panašaus produkto kiekio. Šiuo atžvilgiu pažymima, kad Rusijos BVP nagrinėjamuoju laikotarpiu, t. y. nuo 2009 m. iki TL pabaigos, augo lėčiau nei prognozuota 2014 metams ir nepaisant to Rusijos PLK rinka išaugo 38 %. Todėl šis argumentas buvo atmestas.
(38)
Ta pati šalis taip pat nurodė dviejų rūšių produktus, kuriuos bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas neseniai sukūrė (bendradarbiaudamas su Sąjungoje įsikūrusia savo patronuojamąja bendrove) ir tvirtino, kad tai rodo, jog šis gamintojas nagrinėjamuoju laikotarpiu investavo. Tačiau tai neprieštarauja išvadai, kad bendradarbiaujantis gamintojas negali gaminti visų rūšių lynų (visų pirma PLK, skirtų aukščiausios kategorijos produktų rinkai). Todėl šis argumentas buvo atmestas.
(39)
Sąjungos rinkos patrauklumą taip pat reikėtų vertinti atsižvelgiant į tai, kad tam tikri Sąjungos gamintojai priklauso Rusijos eksportuojantiems gamintojams. Iš tiesų, šiuo metu du Rusijos gamintojai turi patronuojamąsias bendroves, įsikūrusias Europos Sąjungoje. Surengus tikrinamąjį vizitą ES įsikūrusioje bendradarbiaujančio eksportuotojo patronuojamojoje bendrovėje nustatyta, kad jos pardavimo sandoriai buvo daugiausiai sudaromi Europos rinkoje, o susijęs bendradarbiaujančio gamintojo ir šios patronuojamosios bendrovės pardavimas per PTL buvo nedidelis.
(40)
Remiantis bendradarbiaujančio eksportuotojo duomenimis, reikia pažymėti, kad Rusijos nagrinėjamojo produkto eksporto į trečiąsias šalis apimtis keturis kartus viršijo eksporto į Sąjungą per PTL apimtį. Bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo eksporto į trečiąsias šalis kainos buvo vidutiniškai mažesnės už jo vidaus pardavimo Rusijos Federacijoje kainą, bet vidutiniškai didesnės už eksporto į Sąjungos rinką kainas. Tai leidžia daryti išvadą, kad eksportas į trečiųjų šalių rinkas yra patrauklesnis už pardavimą į Sąjungos rinką. Atsižvelgiant į šias aplinkybes taip pat primenama apie nusistovėjusius pardavimo kanalus su Nepriklausomų valstybių sandraugos (NVS) rinkomis.
(41)
Atsakydamas dėl galutinio faktų atskleidimo pareiškėjas tvirtino, kad Rusijos gamintojų eksporto į trečiąsias šalis kainos yra iš tiesų mažesnės nei eksporto į Sąjungą kainos. Priminta, kad eksporto į Sąjungą ir kitas Europos šalis kainos buvo lyginamos tariamai remiantis Rusijos muitinės statistiniais duomenimis. Pirminių duomenų, pagrindžiančių šį palyginimą, nepateikta. Šiuo atžvilgiu pažymima, kad, tyrimo metu palyginus Rusijos eksporto į Sąjungą ir į trečiąsias šalis kainas, kainų skirtumas buvo nustatytas remiantis patikrintais bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo klausimyno duomenimis. Kainos buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis, atsižvelgiant į produkto rūšių ir prekybos lygio skirtumus. Pareiškėjo pateiktos vidutinės kainos neatspindi kainos elementų sudėtingumo ir PLK rinkos įvairovės, atsiradusios dėl labai daug skirtingų produkto rūšių ir skirtingų prekybos lygių. Todėl šis argumentas buvo atmestas.
(42)
Ta pati šalis teigė, kad šiuo atveju Sąjungos pramonės eksporto į Rusijos Federaciją yra nereikšminga ir nurodė, kad didėja importas į Rusijos Federaciją iš Kinijos Liaudies Respublikos; į tai atliekant analizę reikėtų atsižvelgti, nes dėl tokio importo kyla konkurencijos grėsmė Rusijos ir NVS rinkose veikiantiems Rusijos gamintojams. Šiuo atžvilgiu teiginys, kad Sąjungos gamintojai išlieka eksporto lyderiai Rusijos rinkoje, yra tinkamas, nes juo, inter alia, patvirtinama, kad Rusijos gamintojai negali gaminti visų rūšių PLK, kurie yra paklausūs Rusijos rinkoje. Dėl Kinijos eksporto į Rusijos Federaciją pažymima, kad jis augo kartu su sparčiai augančia paklausa Rusijos rinkoje. Tolesnei analizei atlikti nebuvo pateikta jokios informacijos, pavyzdžiui, apie Kinijos eksporto į Rusijos Federaciją arba NVS šalis kainų lygius, ar importuojamo tiriamojo produkto charakteristikas. Galiausiai pažymima, kad remiantis Rusijos muitinės statistiniais duomenimis per PTL Rusijos nagrinėjamojo produkto gamintojai išlaikė pagrindinę poziciją jų PLK vidaus rinkoje, o visas importas į šią rinką sudarė tik 15 % Rusijos PLK rinkos. Todėl šis argumentas buvo atmestas.
3.4. Rusijos Federacijos gamybos pajėgumai ir pertekliniai pajėgumai, skirti eksportui
(43)
Remiantis prašymu atlikti peržiūrą visų eksportuojančių Rusijos gamintojų gamybos pajėgumai buvo 115 tūkst. tonų. Atliekant tyrimą pareiškėjas perskaičiavo, kad Rusijos gamybos pajėgumai turėtų būti 220-250 tūkst. tonų, bet tai nebuvo pagrįsta jokiais įrodymais. Remiantis patikrintais bendradarbiaujančio eksportuotojo duomenimis, antrojo žinomo gamintojo pateiktais duomenimis ir prašyme pateiktais duomenimis apie trečiąjį gamintoją, visų Rusijos nagrinėjamojo produkto gamintojų gamybos pajėgumai sudarė maždaug 158 tūkst. tonų. Atsižvelgiant į tai, reikia pažymėti, kad bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo gamybos pajėgumai nagrinėjamuoju laikotarpiu struktūriškai pakito ir buvo uždaryta viena gamybos įmonė.
(44)
Atsakydama dėl galutinio faktų atskleidimo viena šalis teigė, kad tam tikra įranga iš uždarytos gamybos įmonės buvo perkelta į kitą bendradarbiaujančio gamintojo gamybos vietą. Tačiau šiam teiginiui pagrįsti įrodymų nepateikta. Šiuo atžvilgiu patvirtinama, kad per tyrimą surinkti įrodymai patvirtina, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu bendradarbiaujantis gamintojas atliko struktūrinius pakeitimus, įskaitant visų trijų gamybos vietų tam tikros įrangos atidavimą į metalo laužą ir vienos gamybos įmonės uždarymą. Tuo pačiu metu negalima paneigti prielaidos, kad tam tikra įranga iš uždarytos gamybos įmonės buvo perkelta į likusias įmones. Bet kuriu atveju tai nekeičia šio gamintojo ir Rusijos gamybos pajėgumo apskaičiavimo, kurį šalis užginčijo. Todėl šis argumentas buvo atmestas.
(45)
Dėl pajėgumų panaudojimo ir perteklinių pajėgumų, remiantis dviejų gamintojų duomenimis ir negavus jokios tikslios informacijos apie trečiojo gamintojo pajėgumų panaudojimą daryta prielaida, kad jo pajėgumų panaudojimas buvo panašus į kitų dviejų gamintojų t. y. 90 % per PTL. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, padaryta išvada, kad bendri nepanaudoti pajėgumai Rusijos Federacijoje sudarė 17 tūkst. tonų. Tai atitiko maždaug 8 % Sąjungos suvartojamo kiekio per PTL.
3.5. Išvada
(46)
Atsižvelgiant į išvadas, kad eksportas iš Rusijos Federacijos per PTL vykdytas dempingo kainomis, yra tikimybė, kad jei galiojančios antidempingo priemonės būtų panaikintos, dempingas Sąjungos rinkoje tęsis.
(47)
Tačiau reikėtų pabrėžti šiuos dalykus. Pirma, nepanaudotų pajėgumų Rusijos Federacijoje apimtis yra nedidelė; sparčiai augant paklausai vidaus rinkoje šie pajėgumai gali būti absorbuoti. Antra, Rusijos gamintojai neturi pajėgumų tiekti visų rūšių lynus, todėl jų konkurencinis spaudimas Sąjungos rinkoje yra ribotas. Trečia, dviem iš trijų žinomų eksportuojančių gamintojų visiškai priklausė patronuojamosios bendrovės Sąjungoje, gaminančios panašų produktą. Remiantis informacija, gauta iš bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo patronuojamosios bendrovės, matyti, kad patronuojamosios bendrovės gaminamas panašus produktas daugiausia parduodamas Sąjungos rinkoje, o eksportuojantis gamintojas gamina ir parduoda panašų produktą daugiausia Rusijos rinkoje. Be to, eksportuojantys Rusijos gamintojai užmezgę stiprius komercinius ryšius su trečiųjų šalių rinkomis, visų pirma NVS rinkomis, kurios Rusijos eksportuotojams yra patrauklesnės, nes tose rinkose vidutinės kainos yra didesnės už Sąjungoje taikomas kainas. Šiuo pagrindu buvo padaryta išvada, kad mažai tikėtina, kad nustojus galioti priemonėms nagrinėjamojo produkto importas iš Rusijos Federacijos gerokai padidėtų.
D. SĄJUNGOS PRAMONĖS APIBRĖŽTIS
(48)
Per PTL PLK gamino daugiau kaip 30 Sąjungos gamintojų. Todėl laikoma, kad šių gamintojų produkcija (apskaičiuota remiantis iš bendradarbiaujančių gamintojų gauta informacija, o kitų Sąjungos gamintoju atveju - remiantis pareiškėjo pateiktais duomenimis) sudaro Sąjungos gamybą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje.
(49)
Kaip paaiškinta 12 konstatuojamojoje dalyje, atsižvelgiant į didelį Sąjungos gamintojų skaičių buvo atlikta atranka. Siekiant išnagrinėti žalą, toliau nurodytais dviem lygmenimis buvo nustatyti žalos rodikliai:
-
makroekonominiai rodikliai (gamyba, pajėgumai, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas, vidutinės vieneto kainos ir dempingo dydis) įvertinti visos Sąjungos gamybos lygmeniu, remiantis iš bendradarbiaujančių gamintojų surinkta informacija ir Eurostato duomenimis, o kitų Sąjungos gamintojų - remiantis vertinimu, pagrįstu pareiškėjo pateiktais duomenimis,
-
atrinktų Sąjungos gamintojų mikroekonominiai rodikliai (t. y. atsargos, darbo užmokestis, pelningumas, investicijų grąža, grynųjų pinigų srautas, pajėgumas padidinti kapitalą ir investicijos) analizuoti remiantis tų gamintojų pateikta patikrinta informacija.
E. PADĖTIS SĄJUNGOS RINKOJE
1. Sąjungos suvartojimas
(50)
Sąjungos suvartojimas nuo 2009 m. iki PTL padidėjo 8 %, nuo 195 426 tonų iki 211 380 tonų.
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
Sąjungos suvartojimas (tonomis)
195 426
206 940
213 350
211 380
Indeksas
100
106
109
108
2. Dabartinis importas iš Rusijos Federacijos
2.1. Importo iš Rusijos Federacijos apimtis, rinkos dalis ir kainos
(51)
Remiantis Eurostato duomenimis, Rusijos Federacijos kilmės nagrinėjamojo produkto importo apimtis nuo 2009 m. iki PTL padidėjo nuo 2 005 tonų iki 2 343 tonų. Nepaisant šio padidėjimo, šios apimtys yra mažesnės už paskutiniame tyrime nustatytą importą iš Rusijos Federacijos - 2005 m. importuotos 2 908 tonos, o nuo 2005 m. liepos 1 d. iki 2006 m. birželio 30 d. (t. y. per paskutinį PTL) 3 323 tonos. Be to, po PTL importas iš Rusijos pradėjo mažėti (sumažėjo - 20 %).
(52)
Rusijos importui tenkanti rinkos dalis 2009 m. buvo 1,03 %, o per PTL - 1,11 %.
(53)
Importo kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu nuosekliai padidėjo 12 %.
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
Importas (tonomis)
2 005
2 197
2 549
2 343
Indeksas
100
110
127
117
Rinkos dalis
1,03 %
1,06 %
1,19 %
1,11 %
Indeksas
100
103
116
108
Importo kaina
1 054
1 084
1 171
1 178
Indeksas
100
103
111
112
2.2. Priverstinis kainų mažinimas
(54)
Priverstinis kainų mažinimas nustatytas taikant bendradarbiaujančio Rusijos gamintojo eksporto kainas, netaikant antidempingo muito; nustatyta, kad jis sudarė 54,7-69,0 %, priklausomai nuo produkto rūšių, o vidutinis svertinis priverstinai mažinamų kainų skirtumas buvo 63,4 %. Tačiau, atsižvelgiant į mažas importo iš Rusijos Federacijos apimtis ir įvairių rūšių PLK, priverstinis kainos sumažinimas galėtų būti nustatytas tik remiantis labai nedideliu kiekiu tokių pačių rūšių produktų, kurių apimtis buvo nedidelė (19,9 tonos). Todėl priverstinio kainų mažinimo skirtumas laikomas tik orientaciniu.
3. Importas iš kitų šalių
3.1. Kitų šalių importo apimtis, rinkos dalis ir kainos
(55)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu importas iš kitų šalių, išskyrus Rusijos Federaciją, padidėjo 10,6 %, o tai yra daugiau nei suvartojimo padidėjimas Sąjungos rinkoje (+ 8 %). Nepaisant to, kad importui iš kitų šalių, išskyrus Rusijos Federaciją, tenkanti Sąjungos rinkos dalis padidėjo, atitinkamos rinkos dalys gali būti laikomos nepakitusiomis.
(56)
Pagrindinės eksportuojančios šalys per PTL buvo Pietų Korėja, kuriai teko 16 % rinkos dalis, mažesnę dalį užimanti KLR (1,78 %), Tailandas (apie 1,65 %) bei Rusijos Federacija (žr. pirmiau, 1,11 % rinkos dalis); Sąjungos pramonės rinkos dalis buvo beveik 60 %.
Šalis/Importo apimtis (tonomis)
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
Pietų Korėja
32 027
23 926
28 906
34 798
Kinija
5 797
4 067
5 174
3 765
Tailandas
3 673
3 815
5 348
3 499
Kitos šalys
34 938
38 974
39 376
42 444
Tarpinė suma
(išskyrus Rusijos Federaciją)
76 435
70 782
78 804
84 506
Rusija
2 005
2 197
2 548
2 343
Visas importas
(įskaitant Rusijos Federaciją)
78 440
72 979
81 352
86 849
3.2. Priverstinis kainų mažinimas
(57)
Apskritai vidutinės iš kitų šalių importuoto panašaus produkto kainos išliko stabilios ir per nagrinėjamąjį laikotarpį nepakito; dėl jų Sąjungos pramonės kainos priverstinai mažintos vidutiniškai 57 %.
4. Sąjungos pramonės padėtis
(58)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį Komisija išnagrinėjo visus svarbius Sąjungos pramonės padėčiai įtakos turinčius ekonominius veiksnius ir rodiklius.
4.1. Pirminės pastabos
(59)
Kadangi Sąjungos pramonei taikyta atranka, žala buvo vertinama remiantis informacija, gauta visos Sąjungos pramonės lygmeniu (makroekonominiai duomenys kaip apibrėžta 49 konstatuojamojoje dalyje), ir informacija, gauta atrinktų Sąjungos gamintojų lygmeniu (mikroekonominiai duomenys kaip apibrėžta 49 konstatuojamojoje dalyje).
a) Gamyba
(60)
Sąjungos pramonės gamyba nuo 2009 m. iki PTL padidėjo 6 %, t. y. nuo 214 475 tonų iki 228 368 tonų. Didėjant suvartojimui (+ 8 %), kaip minėta 52 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos pramonė padidino savo gamybos apimtis 6 %.
Sąjungos pramonė
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
Gamybos apimtis (tonomis)
214 475
223 385
224 559
228 368
Indeksas
100
104
105
106
b) Pajėgumai ir pajėgumų naudojimo koeficientas
(61)
Dėl padidėjusio Sąjungos suvartojimo (+ 8 %) Sąjungos pramonės gamyba taip pat išaugo 6 %.
Sąjungos pramonė
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
Pajėgumai
348 852
371 187
366 976
369 134
Indeksas
100
106
105
106
Pajėgumų naudojimas
61,5 %
60,2 %
61,2 %
61,9 %
Indeksas
100
98
100
101
c) Pardavimo apimtis
(62)
Sąjungos pramonės pardavimas Sąjungos rinkoje nuo 2009 m. iki PTL sumažėjo 7 %.
Sąjungos pramonė
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
Pardavimas nesusijusioms Sąjungos šalims (tonomis)
116 902
133 824
131 085
124 524
Indeksas
100
114
112
107
d) Rinkos dalis
(63)
Sąjungos pramonė per nagrinėjamąjį laikotarpį sugebėjo išsaugoti palyginti stabilią rinkos dalį, t. y. 60 % 2009 m. ir 59 % per PTL.
Sąjungos pramonė
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
Rinkos dalis
60 %
65 %
61 %
59 %
Indeksas
100
108
102
98
e) Augimas
(64)
Nuo 2009 m. iki PTL, kai Sąjungos suvartojimas padidėjo 8 %, Sąjungos pramonės pardavimo apimtis taip pat padidėjo 7 %. Todėl galima laikyti, kad Sąjungos pramonės rinkos dalis nepakito, nors ji šiek tiek sumažėjo, o importui iš Rusijos Federacijos tenkanti dalis šiek tiek padidėjo.
f) Užimtumas
(65)
Nors atrinktų Sąjungos gamintojų užimtumas nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 5 %, pareiškėjo apskaičiuotas visos Sąjungos pramonės užimtumo lygis skiriasi ir jis kito neigiamai, t. y. nuo 2009 m. iki PTL sumažėjo 6 %.
Sąjungos pramonė
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
Užimtumas
3 763
3 776
3 688
3 544
Indeksas
100
100
98
94
g) Dempingo skirtumo dydis
(66)
Atsižvelgiant į bendrą nedidelę importo iš Rusijos Federacijos apimtį ir santykinai nedidelį dempingo skirtumą, faktinio dempingo skirtumo dydžio (4,7 %) poveikis Sąjungos pramonei negali būti laikomas reikšmingu.
h) Atsargos
(67)
Sąjungos pramonės laikotarpio pabaigos atsargos nuo 2009 m. iki PTL sumažėjo.
Atrinkti gamintojai
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
Laikotarpio pabaigos atsargos (tonomis)
11 723
10 240
9 813
10 489
Indeksas
100
87
84
89
i) Pardavimo kainos ir vidaus rinkos kainoms įtakos turintys veiksniai
(68)
Sąjungos pramonės vieneto pardavimo kainos nuo 2009 m. iki PTL padidėjo 8 %. Ši kainų raida susijusi su faktu, kad Sąjungos pramonė sugebėjo padidėjusias gamybos sąnaudas (8 %) perkelti naudotojams. Ji taip pat susijusi su nuosekliu Sąjungos pramonės perėjimu prie didesnio skersmens PLK gamybos ir persiorientavimo link specialiosios paskirties lynų gamybos.
Atrinkti gamintojai
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
Vidutinė vieneto pardavimo kaina ES (EUR/t)
3 625
3 658
3 809
3 911
Indeksas
100
101
105
108
j) Darbo užmokestis
(69)
Nuo 2009 m. iki PTL vidutinis darbo užmokestis pagal visos darbo dienos ekvivalentą nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 20 %. Po kai kurių atrinktų bendrovių restruktūrizacijos per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo administracinį darbą atliekančių darbuotojų dalis (darbininkų atžvilgiu) - tai atspindi ir padidėję vidutinės darbo užmokesčio sąnaudos vienam darbuotojui.
Atrinkti gamintojai
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
Darbo užmokestis pagal visos darbo dienos ekvivalentą (EUR)
42 393
45 174
48 718
51 052
Indeksas
100
107
115
120
k) Našumas
(70)
Sąjungos pramonės darbo jėgos našumas, skaičiuojamas pagal metinį visos darbo dienos ekvivalentą, nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo nepastovus - 2010 m. jis sumažėjo, o 2011 m. ir PTL vėl padidėjo.
Sąjungos pramonė
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
Našumas
58
52
53
55
Indeksas
100
88
90
94
l) Investicijos ir pajėgumas padidinti kapitalą
(71)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu investicijos į PLK padidėjo 271 %; jos buvo didelės ir per PTL sudarė beveik 16 mln. EUR. Nagrinėjamuoju laikotarpiu atrinkti gamintojai nepatyrė sunkumų didinti kapitalą. Be to, didelė dalis investicijų galėjo būti finansuojama iš nuosavų grynųjų pinigų srautų.
Atrinkti gamintojai
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
Investicijos (tūkst. EUR)
5 845
6 025
12 656
15 839
Indeksas
100
103
217
271
m) Pelningumas Sąjungos rinkoje
(72)
Atrinkti gamintojai per visą nagrinėjamąjį laikotarpį sugebėjo gauti pelno. Nuo 2009 m. iki PTL (nepaisant nuosmukio palyginti su 2009 m.) gautas pelnas buvo gerokai didesnis nei atliekant pradinį tyrimą nustatytas tikslinis 5 % pelno dydis.
Atrinkti gamintojai
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
Pelningumas Sąjungos rinkoje
14,8 %
10,1 %
10,6 %
10,6 %
Indeksas
100
68
72
72
n) Investicijų grąža
(73)
Investicijų grąža (IG), išreikšta iš veiklos, susijusios su PLK, gautu bendru grynosios buhalterinės turto vertės procentiniu pelnu, tiesiogiai ir netiesiogiai susijusiu su PLK gamyba, iš esmės atitiko pirmiau aprašytas pelningumo tendencijas per visą nagrinėjamąjį laikotarpį. Nepaisant nuosmukio šis rodiklis išlieka pakankamai aukštas.
Atrinkti gamintojai
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
Investicijų grąža
37,7 %
23,4 %
25 %
23 %
Indeksas
100
62
66
61
o) Grynųjų pinigų srautas
(74)
Bendra su grynuoju pinigų srautu susijusi padėtis išlieka labai gera, nepaisant nedidelio nuosmukio nuo 2009 m. iki PTL; tai tam tikru mastu atitiko pelningumo raidą visu nagrinėjamuoju laikotarpiu.
Atrinkti gamintojai
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
Grynųjų pinigų srautas (tūkst. EUR)
57 545
40 640
38 297
43 380
Indeksas
100
71
67
75
p) Atsigavimas po ankstesnio dempingo
(75)
Dauguma rodiklių rodo, kad Sąjungos pramonė pritaikė savo gamybos įrangą siekdama geriau prisitaikyti prie naujų ekonominių sąlygų ir pasinaudoti galimybėmis Sąjungos ir ne Sąjungos rinkų segmentuose, kuriuose galima gauti didelį pelną. Dėl 2001 m. nustatytų antidempingo priemonių pagerėjusi Sąjungos pramonės ekonominė ir finansinė padėtis įrodo, kad priemonės yra veiksmingos ir kad Sąjungos pramonė atsigavo po ankstesnio dempingo.
4.2. Išvada
(76)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė sugebėjo daugiau ar mažiau išlaikyti rinkos dalį, jos kainos padidėjo 8 %, atsargų kiekis išliko tinkamo lygio, o gamybos apimtis ir vartojimas išaugo. Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė veikė pelningai, nors per PTL pelnas buvo žemesnio lygio nei 2009 m. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, galima daryti išvadą, kad Sąjungos pramonė materialinės žalos nagrinėjamuoju laikotarpiu nepatyrė.
F. ŽALOS PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ
(77)
Taip pat išnagrinėta, ar materialinė žala būtų tikėtina, jei priemonės būtų panaikintos. Nustatyta, kad tai nėra tikėtina dėl toliau pateiktų priežasčių.
(78)
Kaip pabrėžta 54 konstatuojamojoje dalyje, nustatyta, kad dėl importo iš Rusijos Federacijos kainų priverstinai mažintos ES kainos. Tačiau atsižvelgiant į nedideles sutampančių rūšių produkto apimtis, šis priverstinis kainų mažinimo skirtumas gali būti laikomas tik orientaciniu.
(79)
Kaip paaiškinta 51 konstatuojamojoje dalyje, Rusijos Federacijos kilmės nagrinėjamojo produkto importo apimtis 2009 m. sudarė 2 005 tonas, o per PTL - 2 343 tonas; atitinkamos rinkos dalys buvo 1,03 % ir 1,11 %.
(80)
Kaip paaiškinta 43 ir 45 konstatuojamosiose dalyse, bendri Rusijos pajėgumai yra maždaug 158 000 tonų, o per paskutinį tyrimą buvo apskaičiuota, kad jie beveik atitiko ES suvartojimo apimtį, t. y. 220 tūkst. tonų. Be to, šiuo metu nepanaudotų pajėgumų apimtis nedidelė.
(81)
Atliekant paskutinį tyrimą apskaičiuota, kad Rusijos rinka negali absorbuoti viso pasiūlos lygio. Šiuo metu, kaip paaiškinta 36 konstatuojamojoje dalyje, PLK suvartojimas Rusijos vidaus rinkoje nagrinėjamuoju laikotarpiu labai išaugo (38 %). Be to, viešuose ekonominę analizę pateikiančiuose šaltiniuose prognozuojama, kad Rusijos Federacijos BVP ateinančiais metais smarkiai išaugs. Todėl tikėtina, kad nepanaudotus Rusijos pajėgumus, kaip minėta 45 konstatuojamojoje dalyje, absorbuos auganti Rusijos rinka, nes Rusijos kainos yra apie 11 % didesnės už eksporto į ES kainas. Be to, Rusijos eksporto į kitas, ypač NVS šalių, rinkas kainos yra vidutiniškai 5,6 % didesnės už eksporto į ES kainas. Todėl mažai tikėtina, kad didelis kiekis nepanaudotų pajėgumų arba šiuo metu palankesnėmis sąlygomis vidaus rinkoje ir (arba) į NVS šalių rinkose parduodamo kiekio dalis būtų nukreipta į Sąjungos rinką.
(82)
Atsižvelgiant į tai daroma išvada, kad panaikinus Rusijos Federacijos kilmės importui taikomas priemones žala visai Sąjungos pramonei greičiausiai nepasikartotų.
G. ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS
(83)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, iš Rusijos Federacijos importuojamiems PLK taikomos antidempingo priemonės turėtų būti panaikintos, o šis tyrimas nutrauktas pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 2 dalį ir 11 straipsnio 2 dalį.
(84)
Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis ketinama rekomenduoti nutraukti galiojančių priemonių taikymą importuojamam Rusijos Federacijos kilmės produktui. Be to, buvo nustatytas laikotarpis pastaboms dėl atskleistų faktų pareikšti. Pastabas pateikė viena suinteresuotoji šalis, kuri taip pat prašė išklausyti ir buvo išklausyta dalyvaujant bylas nagrinėjančiam pareigūnui,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Importuojamiems Rusijos Federacijos kilmės plieninių lynų ir kabelių, įskaitant uždaros konstrukcijos lyno rites, išskyrus lynus ir kabelius iš nerūdijančio plieno, kurių didžiausias skerspjūvis didesnis kaip 3 mm, su pritvirtintomis jungiamosiomis detalėmis arba be, ir kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ir ex 7312 10 98 taikomos antidempingo priemonės panaikinamos, o su šiuo importu susijęs tyrimas baigiamas.
2 straipsnis
Pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį inicijuotas priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimas dėl importuojamiems Rusijos Federacijos kilmės plieniniams lynams ir kabeliams, įskaitant uždaros konstrukcijos lyno rites, išskyrus lynus ir kabelius iš nerūdijančio plieno, kurių didžiausias skerspjūvis didesnis kaip 3 mm, su pritvirtintomis jungiamosiomis detalėmis arba be, ir kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ir ex 7312 10 98, taikomų antidempingo priemonių baigiamas.
3 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2013 m. gruodžio 12 d.