PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/83
ze dne 21. ledna 2015
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
V návaznosti na antidumpingové šetření („původní šetření“) uložila Rada nařízením (ES) č. 1187/2008 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky („Číny“).
(2)
Uložená opatření měla podobu valorické celní sazby ve výši 39,7 %, s výjimkou společností Hebei Meihus MSG Group Co. Ltd. (33,8 %), Tongliao Meihua Bio-Tech Co. Ltd. (33,8 %) a Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd. (36,5 %).
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(3)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (3) antidumpingových opatření obdržela Komise žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(4)
Žádost podala společnost Ajinomoto Foods Europe SAS (dále jen „žadatel“), která je jediným výrobcem glutamátu sodného v Unii, a představuje tudíž 100 % celkové výroby glutamátu sodného v Unii.
(5)
Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti stávajících opatření by pravděpodobně vedlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(6)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 29. listopadu 2013 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení“).
4. Souběžné antidumpingové šetření
(7)
Souběžně, ke stejnému datu Komise oznámila zahájení antidumpingového šetření podle článku 5 základního nařízení, pokud jde o dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky do Unie (5).
(8)
V rámci uvedeného šetření uložila Komise v srpnu 2014 nařízením (EU) č. 904/2014 (6) prozatímní antidumpingové clo na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie (prozatímní nařízení). Prozatímní opatření byla uložena na šest měsíců.
(9)
Uvedená dvě souběžná šetření se zabývala stejným obdobím (přezkumného) šetření a stejným posuzovaným obdobím, jak jsou definována v 10. bodě odůvodnění.
5. Šetření
Příslušná období, na něž se vztahují šetření v rámci přezkumu
(10)
Šetření o pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy proběhlo v období od 1. října 2012 do 30. září 2013 („období přezkumného šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. dubna 2010 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“) (7).
Strany dotčené šetřením a výběrem vzorku
(11)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich přezkum týká, a zástupce dotčené země vývozu.
(12)
Zúčastněným stranám byla dána možnost předložit písemné stanovisko a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(13)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu čínských vyvážejících výrobců a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, oznámení o zahájení přezkumu předpokládalo výběr vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení.
(14)
Pokud jde o vyvážející výrobce v Číně, tyto strany byly požádány, aby se do 15 dnů od zahájení přezkumu přihlásily a poskytly Komisi informace požadované v oznámení o zahájení řízení, aby mohla Komise rozhodnout, zda je nutný výběr vzorku, a pokud ano, vybrat reprezentativní vzorek. Vzhledem k tomu, že požadované informace Komisi poskytli pouze dva vyvážející výrobci v Číně, nebyl výběr vzorků považován za nezbytný.
(15)
Aby se Komise mohla rozhodnout, zda bude nezbytné provést výběr vzorku, a pokud ano, aby mohla vzorek vybrat, požádala všechny dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby se přihlásili a poskytli informace, jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení.
(16)
Odpovědělo čtrnáct dovozců, kteří nejsou ve spojení. Žádná z těchto společností však glutamát sodný z Číny do Unie během období šetření nedovážela. Výběr vzorku nebyl tudíž nutný.
Dotazníky a ověřování
(17)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro určení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie.
(18)
Dotazníky byly zaslány oběma čínským vyvážejícím výrobcům, kteří se přihlásili v rámci výběru vzorku, jedinému výrobci v Unii zařazeným do vzorku a 33 zjištěným uživatelům v Unii.
(19)
Odpovědi na dotazník obdržela Komise od jediného výrobce v Unii, od jedné obchodní společnosti a od pěti uživatelů. Na dotazník neodpověděl žádný z čínských vyvážejících výrobců.
(20)
Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobce v Unii
-
Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Francie
Uživatelé
-
AkzoNobel, Amersfoort, Nizozemsko
-
Unilever, Rotterdam, Nizozemsko
Poskytování informací
(21)
Všechny zúčastněné strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, z nichž vycházel záměr doporučit, aby konečné antidumpingové clo na dovoz dotčeného výrobku z Číny zůstalo zachováno. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím podat vysvětlení. Jejich námitky byly zváženy a v odůvodněných případech vzaty v úvahu.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(22)
Výrobek, který je předmětem tohoto přezkumu je totožný s výrobkem, na nějž se vztahovalo původní šetření, totiž glutamát sodný pocházející z Číny, v současnosti kódu KN ex 2922 42 00 („dotčený výrobek“). Glutamát sodný je potravinářská přídatná látka a používá se zejména jako látka zvýrazňující chuť a vůni v polévkách, vývarech, jídlech z ryb a masa, ve směsích koření a v hotových jídlech. Glutamát sodný se používá rovněž v chemickém průmyslu pro nepotravinářské účely, například jako součást detergentů. Vyrábí se v podobě bílých, různě velikých krystalů bez zápachu. Glutamát sodný je k dispozici v různých velikostech balení od spotřebitelského balení o hmotnosti 0,5 g po velkoobjemové pytle o hmotnosti 1 000 kg. Balení o menší velikosti se soukromým spotřebitelům prodávají prostřednictvím maloobchodníků, zatímco větší balení o hmotnosti 20 kg a více jsou určena pro průmyslové uživatele. Mimoto existují různé stupně čistoty. Ve vlastnostech glutamátu sodného však nejsou rozdíly, které by vyplývaly z velikosti balení či stupně čistoty.
(23)
Glutamát sodný se vyrábí hlavně fermentací různých cukernatých surovin (kukuřičného škrobu, tapiokového škrobu, cukrového sirupu, melasy z cukrové třtiny a řepné melasy).
(24)
Přezkumné šetření potvrdilo, že stejně jako v původním šetření má dotčený výrobek a glutamát sodný vyráběný a prodávaný na domácím trhu v dotčené zemi, glutamát sodný vyráběný a prodávaný výrobci Unie na trhu Unie a glutamát sodný vyráběný a prodávaný na trzích dvou potenciálních srovnatelných zemí Thajska a Indonésie stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti a stejné základní použití.
(25)
Proto jsou tyto výrobky považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OPAKOVÁNÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(26)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo prověřeno, zda v současné době dochází k dumpingu, a pokud ano, zda by pozbytí platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k jeho přetrvávání nebo opětovnému výskytu.
(27)
Jak je uvedeno v 18. a 19. bodě odůvodnění, přestože byly dotazníky zaslány oběma čínským vyvážejícím výrobcům, kteří se přihlásili v rámci výběru vzorků, žádný z nich neodpověděl na dotazník a při šetření nespolupracoval. Proto bylo potřeba využít dostupných údajů, které jsou k dispozici v souladu s článkem 18 základního nařízení.
(28)
Čínské orgány a nespolupracující čínští vyvážející výrobci byli vyrozuměni o této skutečnosti a rovněž o použití čl. 18 odst. 1 základního nařízení a byla jim poskytnuta příležitost, aby se k tomu vyjádřili. Komise žádná stanoviska neobdržela.
(29)
V souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení byla níže uvedená zjištění týkající se pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu založena na dostupných skutečnostech, zejména na informacích v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti a dostupných statistikách, konkrétně na údajích Eurostatu a databáze čínského vývozu.
2. Dumpingový dovoz v průběhu období přezkumného šetření
a) Srovnatelná země
(30)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím. Za tímto účelem byla vybrána třetí země s tržním hospodářstvím („srovnatelná země“).
(31)
V oznámení o zahájení šetření Komise informovala zúčastněné strany o tom, že má v úmyslu jako možné vhodné srovnatelné země navrhnout Thajsko a Indonésii, a vyzvala strany, aby se k tomu vyjádřily. Thajsko bylo jako vhodná srovnatelná země použito v původním šetření (8). Indonésie byla v současném šetření navržena vzhledem ke skutečnosti, že - jak je uvedeno v 7. bodě odůvodnění - bylo ke stejnému datu jako současný přezkum před pozbytím platnosti souběžně zahájeno antidumpingové šetření dovozu glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie (9). Jedna zúčastněná strana tvrdila, že Thajsko není vhodnou srovnatelnou zemí, neboť jeden spolupracující thajský výrobce patří do stejné skupiny společností jako žadatel. Dalším argumentem bylo, že na thajském trhu je slabá konkurence a že domácí prodej v Thajsku sestává především z malých balení na maloobchodní úrovni, zatímco vývoz z Číny do Unie má údajně podobu velkých pytlů či balení pro průmyslové použití.
(32)
Komise požádala více než pět známých výrobců obdobného výroku v Thajsku o informace. Jen jeden výrobce v Thajsku reagoval a dotazník zodpověděl. Tento výrobce patřil ke stejné skupině jako žadatel. V rozporu s tím, co tvrdila jedna ze zúčastněných stran, náležitost ke stejné skupině jako žadatel automaticky neznamená, že běžná hodnota není spolehlivá. Dotčená zúčastněná strana nevysvětlila, jak by tento vztah mohl ovlivňovat běžnou hodnotu na domácím trhu v Thajsku. Toto tvrzení je proto třeba zamítnout.
(33)
Jak je uvedeno ve 24. bodě odůvodnění, šetřením se zjistilo, že glutamát sodný vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Thajsku má stejné základní technické, fyzikální a chemické vlastnosti i stejné základní konečné uživatele jako výrobek vyráběný a vyvážený čínskými vyvážejícími výrobci do Unie. Výrobní procesy v Číně byly navíc podobné procesům na thajském trhu. V Thajsku navíc panovala značná konkurence, kterou tvořilo několik domácích výrobců a dovoz ze třetích zemí, mimo jiné z Číny. Oproti tomu, co bylo tvrzeno, navíc šetření ukázalo, že domácí prodej v Thajsku probíhá jak ve velkých objemech, tak na maloobchodní úrovni. Argument, že by Thajsko z těchto důvodů jakožto srovnatelná země nebylo vhodnou volbou, je proto třeba zamítnout.
(34)
Indonéští vyvážející výrobci souhlasili s tím, aby byly jejich údaje, které poskytli v souvislosti se souběžným šetřením zmíněným v 7. bodě odůvodnění, použity pro účely současného šetření před pozbytím planosti. Jak je uvedeno ve 24. bodě odůvodnění, šetřením se zjistilo, že glutamát sodný vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Indonésii má stejné základní technické, fyzikální a chemické vlastnosti a stejné základní konečné uživatele, jako výrobky vyráběné a vyvážené čínskými vyvážejícími výrobci do Unie. Na základě dostupných informací se navíc výrobní procesy v Číně podobaly procesům na indonéském trhu. V Indonésii kromě toho panovala značná konkurence, kterou tvořilo několik domácích výrobců a dovoz ze třetích zemí, mimo jiné z Číny. Vyšetřováním se navíc zjistilo, že domácí prodej v Indonésii probíhá jak ve velkých objemech, tak na maloobchodní úrovni.
(35)
Z výše uvedeného vyplývá, že obě země, tedy Thajsko i Indonésie, jsou potenciálně vhodné jako srovnatelné země. Protože však byla úroveň podrobných údajů, které dali k dispozici indonéští vyvážející výrobci a jež byly předmětem souběžného šetření podstatně vyšší, než úroveň údajů od jediného spolupracujícího výrobce v Thajsku, domnívala se Komise, že je rozumnější zvolit jako vhodnou srovnatelnou zemi podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení Indonésii.
b) Běžná hodnota
(36)
Informace od spolupracujících výrobců v Indonésii byly použity jako základ pro stanovení běžné hodnoty pro vyvážející výrobce v Číně.
(37)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve zkoumala, zda byl celkový objem domácího prodeje pro každého spolupracujícího výrobce v Indonésii během období přezkumného šetření reprezentativní. Objem domácího prodeje se považoval za reprezentativní tehdy, pokud celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu představoval alespoň 5 % objemu prodeje dotčeného výrobku na vývoz v průběhu období šetření do Unie. Bylo zjištěno, že domácí prodej v Indonésii byl u každého z výrobců reprezentativní. Zjišťovalo se rovněž, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Za tímto účelem se určil podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu za období přezkumného šetření.
(38)
Jelikož bylo zjištěno, že se domácí prodej uskutečnil v dostatečném množství a v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota založena na skutečné domácí ceně, která byla vypočtena jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje za období přezkumného šetření.
c) Vývozní cena
(39)
Vzhledem k tomu, že čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, musela vývozní cena vycházet v souladu s článkem 18 základního nařízení z dostupných údajů.
(40)
Vývozní cena byla tedy stanovena ze statistik, konkrétně ze statistik Eurostatu a vypočtena na základě váženého průměru.
d) Srovnání a úpravy
(41)
Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu na základě ceny ze závodu. Tam, kde to bylo opodstatněné v zájmu spravedlivého srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a vývozní cenu s přihlédnutím k rozdílům, které ovlivňují srovnatelnost cen v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Byly provedeny úpravy s ohledem na přepravní náklady a náklady na dopravu, zohledňující úpravy běžné hodnoty indonéských vyvážecích výrobců, jak bylo stanoveno v souběžném šetření uvedeném ve 41. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(42)
Jedna zúčastněná strana kromě toho tvrdila, že čínští vyvážející výrobci mají oproti thajským výrobcům komparativní cenové výhody, pokud jde o výrobní proces (vertikální integrace), vývoj cen surovin a spotřebu energií. Jelikož byla jako srovnatelná země vybrána Indonésie, nebyl tento argument relevantní. Pokud jde o Indonésii a jak je popsáno ve 34. bodě odůvodnění, výrobní procesy glutamátu sodného v Číně jsou ve srovnání s indonéským trhem podobné. Je třeba poznamenat, že všichni výrobci glutamátu sodného na světě používají podobné výrobní metody. Glutamát sodný se vyrábí fermentací různých cukernatých surovin (kukuřičného škrobu, tapiokového škrobu, cukrového sirupu, melasy z cukrové třtiny a řepné melasy).
e) Dumpingové rozpětí
(43)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že vývoz z Číny probíhal především ve velkých objemech, zatímco domácí prodej v Thajsku měl hlavně podobu maloobchodního prodeje. Uvádělo se tedy, že by dumpingové rozpětí mělo být vypočítáno pouze na základě prodeje ve velkých objemech. Jelikož žádný z čínských vyvážejících výrobců nespolupracoval, nebyly k dispozici žádné informace, pokud jde o podmínky prodeje, úrovně obchodu či balení čínského vývozu.
(44)
Jelikož byla jako srovnatelná země vybrána Indonésie, nebyl tento argument relevantní. V každém případě, bez ohledu na to, zda byl maloobchodní prodej zahrnut či nikoliv, vyplynuly ze srovnání ve všech případech značná dumpingová rozpětí, jak je popsáno ve 47. bodě odůvodnění.
(45)
Komise navíc vypočetla dumpingová rozpětí na základě běžné hodnoty stanovené ve srovnatelné zemi. Z tohoto srovnání vyplynula značná dumpingová rozpětí, jak je popsáno ve 47. bodě odůvodnění.
(46)
Komise srovnala vážný průměr běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení. Jelikož čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, nebylo možné určit typy výrobku vyvážené z Číny. Srovnání u jednotlivých typů výrobku proto nebylo možné. Místo toho bylo při srovnání nutné vycházet ze statistických údajů vývozní ceny, jak je vysvětleno ve 39. a 40. bodě odůvodnění.
(47)
Na základě toho činí ve všech případech vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením více než 25 %.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
a) Předběžná poznámka
(48)
V návaznosti na zjištění existence dumpingu během období přezkumného šetření byla šetřena pravděpodobnost přetrvávání dumpingu, pokud by opatření byla zrušena, přičemž byla analyzována následující hlediska: objem a ceny dumpingového vývozu z Číny, výrobní kapacita a volná kapacita v Číně; atraktivita trhu Unie ve vztahu k dovozu z Číny.
b) Objem a ceny dumpingového dovozu z Číny
(49)
Navzdory zavedeným opatřením se objem dovozu z Číny v posuzovaném období zvýšil o 65 %, což odpovídá zvýšení podílu na trhu o 68 %, jak je uvedeno v 81. bodě odůvodnění. I přes relativní zvýšení však objem čínského vývozu i podíl na trhu v absolutních hodnotách zůstaly v celém posuzovaném období nízké.
(50)
Vzhledem k nespolupráci čínských vyvážejících výrobců byly vývozní ceny stanoveny na základě údajů Eurostatu. Průměrné dovozní ceny z Číny se postupně od FR2010/2011 až do období přezkumného šetření snižovaly, a to celkově o 20 % za posuzované období, jak je stanoveno v 84. bodě odůvodnění. V období přezkumného šetření byly tyto ceny shledány jako dumpingové. Bylo zjištěno, že bez antidumpingových cel by představovaly cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie ve výši 10 %.
c) Výrobní kapacita a volná kapacita v Číně
(51)
Výrobní kapacita a volná kapacita v Číně byly stanoveny na základě informací poskytnutých žadatelem. Jelikož tyto údaje nebyly veřejně k dispozici, Komise je ověřila s dalšími veřejně dostupnými zdroji, mimo jiné s údaji z novinových článků, jež byly obsaženy ve spisu zpřístupněném pro kontrolu zúčastněnými stranami. Na základě těchto údajů je Čína největším výrobcem glutamátu sodného, jehož roční výrobní kapacita i roční výroba se během posuzovaného období zvýšily. V roce 2012 činila výrobní kapacita glutamátu sodného kolem 3,5 až 4 miliony tun a výroba glutamátu sodného tamtéž se pohybovala od 2,5 do 3 milionů tun. Volná kapacita v roce 2012 v regionu tedy činila 600 000 až 900 000 tun.
(52)
Podle stejného zdroje se budou výrobní kapacita a výroba glutamátu sodného v Číně ještě do roku 2017 i dále zvyšovat, jelikož poptávka po tomto výrobku v Číně roste.
(53)
V roce 2011 čínská vláda prostřednictvím ministerstva průmyslu a informačních technologií zahájila všeobecnou politiku, jejímž cílem je odstranit zastaralé a neefektivní výrobní technologie. Toto opatření se v Číně týká 19 klíčových výrobních odvětví, mimo jiné i výroby glutamátu sodného. Výsledkem toho bylo značné snížení počtu výrobců glutamátu sodného v Číně. Na základě těchto skutečností jedna zúčastněná strana tvrdila, že se výrobní kapacita zřejmě nezvýšila. Šetřením se na základě informací uvedených v žádosti a v novinových článcích zjistilo, že svou kapacitu zvýšily větší společnosti. Kapacita pro výrobu glutamátu sodného v Číně se v důsledku toho zvýšila, a argument dotčené strany je tedy třeba zamítnout.
(54)
Na základě informací, které poskytl žadatel, se navíc v Číně v posledních letech značně zvýšily zásoby glutamátu sodného a jejich množství odpovídalo dvojnásobku spotřeby Unie za období přezkumného šetření. Jedna zúčastněná strana tvrdila, že informace o údajných nadměrných zásobách nejsou uvedeny v nedůvěrné verzi spisu, a zúčastněné strany by je tak nemohly ověřit, a neměly by proto být brány v potaz. Dále se tvrdilo, že nadbytečné zásoby nevypadají vzhledem ke snižování výrobních kapacit čínskou vládou pravděpodobně. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že dotčená zúčastněná strana neposkytla žádné důkazy, které by její tvrzení podpořily. Jak je již uvedeno v 27. bodě odůvodnění, žádný čínský vyvážející výrobce při šetření nespolupracoval. Proto bylo v souladu s článkem 18 základního nařízení nezbytné využít dostupných údajů. Podle čl. 19 odst. 3 základního nařízení navíc nemusí Komise zohlednit informace předložené důvěrně v případě, že není poskytnuto žádné smysluplné nedůvěrné shrnutí; nepředložení takového shrnutí ale nevede k automatickému odmítnutí důvěrně poskytnutých informací. Přestože nebylo možné prověřit všechny prvky obsažené v žádosti, včetně informací o čínských zásobách, byly v tomto případě poskytnuté informace nicméně považovány za rozumné a správné, jelikož byly v souladu s informacemi poskytnutými žadatelem, u nichž ověření možné bylo. Dále vzhledem k tomu, že se celková výrobní kapacita v Číně zvýšila, jak je popsáno v 51. bodě odůvodnění, nebyla existence nadměrných zásob jediným prvkem na podporu závěru, že čínští vyvážející výrobci disponují značnou volnou kapacitou. Komise navíc vždy, kdy to bylo možné, ověřovala s pomocí dalších dostupných zdrojů, jako jsou články z novin, a informace používala, jen pokud měla dostatečnou jistotu, že jsou rozumné a uspokojivě spolehlivé. Proto by toto tvrzení mělo být zamítnuto.
(55)
V návaznosti na poskytnutí informací stejná zúčastněná strana tvrdila, že Komise zřejmě při svých zjištěních vycházela nikoliv z dostupných údajů, jak vyžaduje čl. 11 odst. 3 antidumpingové dohody WTO (10), nýbrž z pouhých domněnek. Tato strana znovu zopakovala svá tvrzení, pokud jde o údajné snižování kapacity a volné kapacity v Číně.
(56)
Jak je uvedeno výše ve 27. bodě odůvodnění, nikdo z čínských vyvážejících výrobců při vyšetřování nespolupracoval a Komise tedy byla nucena vycházet v souladu s článkem 18 základního nařízení z dostupných údajů. Jak je popsáno také výše ve 29. a 51. bodě odůvodnění, byly použity především informace poskytnuté žadatelem v jeho žádosti, které byly náležitě prověřeny, pokud to bylo možné. Jelikož šlo o jediné dostupné informace, bylo tvrzení, že šlo o pouhé domněnky, odmítnuto.
(57)
Byly posouzeny také informace, které poskytla dotčená zúčastněná strana. Pokud však jde o dostupnou kapacitu a volnou kapacitu v Číně, byly informace poskytnuté zúčastněnou stranou rozporuplné. V rozporu s tím, co uvedená strana tvrdila, například z údajů připojených k jejímu podání vyplývá, že v Číně došlo ke zvýšení výrobní kapacity glutamátu sodného a nikoliv k jejímu snížení. To je v souladu se zjištěními Komise uvedenými výše v 53. bodě odůvodnění. Tvrzení této strany, že se kapacita v Číně pravděpodobně sníží, bylo proto zamítnuto.
(58)
Závěrem tedy je, že čínští vyvážející výrobci disponují značnou volnou kapacitou, která bude v případě, že antidumpingová opatření pozbydou platnosti, pravděpodobně využívána k významnému dalšímu vývozu do Unie, jak je vysvětleno dále v 61. a 62. bodě odůvodnění.
d) Atraktivita trhu Unie
(59)
Během posuzovaného období putovala na trh Unie díky zavedeným opatřením pouze malá část čínského vývozu. Jedna zúčastněná strana tvrdila, že Unie pro čínské vyvážející výrobce nebude atraktivním trhem, neboť se očekává, že poptávka po glutamátu sodném v Asii i v dalších rozvíjejících se ekonomikách, včetně Číny, poroste. Tato strana dále tvrdila, že vzhledem komu, že výše prodejních cen z Číny do dalších třetí zemí bude zřejmě průměrně vyšší nebo podobná výši cen čínského vývozu do Unie, neměli by čínští vyvážející výrobci motivaci zvyšovat svůj vývoz na trh Unie.
(60)
I když se šetřením zjistilo, že ceny čínského vývozu do třetích zemí jsou průměrně o něco vyšší než vývozní ceny do Unie, může tomuto tak být proto, že čínští vyvážející výrobci snížili své vývozní ceny do Unie kvůli zavedeným antidumpingovým opatřením. Nemusí to tedy nutně nezbytně naznačovat možnou výši cen v případě, že opatření pozbydou platnosti. Čínští vyvážející výrobci by naopak vzhledem k výši platných antidumpingových cel mohli zvýšit své vývozní ceny, stále při tom zůstat na dumpingové úrovni a podbízet se vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie.
(61)
I když se očekává, že spotřeba v Číně, na trzích ve zbytku Asie i dalších rozvíjejících se trzích poroste, naznačuje úroveň nadměrné výrobní kapacity Číny silnou pobídku k hledání alternativních trhů, které by tuto nadměrnou kapacitu absorbovaly.
(62)
Komise také v návaznosti na souběžná antidumpingová a antisubvenční šetření vedená orgány Spojených států amerických proti Číně v souvislosti s glutamátem sodným brala v úvahu možné uložení opatření proti čínskému vývozu tohoto výrobku do USA. Orgány USA uložily antidumpingová opatření dne 26. listopadu 2014. Čtyřem čínským vyvážejícím výrobcům byly uloženy individuální sazby ve výši 20,09 %, zatímco zbytkové clo bylo stanoveno ve výši 39,03 %. Přístup na trh Spojených států pro čínské vývozce tak bude pravděpodobně omezen a velké množství čínského glutamátu sodného může být přesměrováno na trh Unie, zejména pokud by zároveň pozbyla platnost opatření Unie. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že v roce 2013 bylo do Spojených států z Číny dovezeno 26 600 tun glutamátu sodného, což odpovídá značné části spotřeby Unie za období přezkumného šetření.
(63)
Průměrná cena výrobního odvětví Unie i průměrná dovozní cena indonéských vyvážejících výrobců do Unie, jak byly zjištěny v souběžném šetření zmíněném v 61. a 80. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, byly navíc vyšší jak ve srovnání s průměrnými čínskými dovozními cenami do Unie bez antidumpingových cel, tak s průměrnými čínskými dovozními cenami do dalších třetích zemí. Tato analýza byla vzhledem k nespolupráci čínských vyvážejících výrobců založena na dostupných informacích, tj. na databázi čínského vývozu. Z tvorby cen čínských vývozců vyplývá, že pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, stala by se Unie pro čínské vývozce atraktivním trhem, jelikož by mohli ceny svého vývozu do Unie zvýšit.
(64)
Zvyšující se podíl čínského dovozu na trhu i přes platná opatření rovněž dokládá, že se čínští vyvážející vývozci o trh Unie dále zajímají. Trh EU s glutamátem sodným podle zjištěných úrovní cen skutečně nadále zůstává pro čínský vývoz atraktivní. Budou-li opatření zrušena, tento zájem se pravděpodobně ještě zvýší.
(65)
Výše uvedená zúčastněná strana po poskytnutí informací zopakovala svá tvrzení týkající se zvýšení domácí poptávky po glutamátu sodném v Číně, nízkých objemů vývozu z Číny do Unie, jeho podíl na trhu a vyšší ceny čínského glutamátu sodného oproti ostatním třetím zemím dovážejícím do Unie. Tato strana uvedla, že tyto prvky nebyly v analýze Komise zohledněny.
(66)
Zaprvé je nepodložené tvrzení, že nebyl zohledněn vývoj čínské výrobní a volné kapacity, rostoucí poptávka po glutamátu sodném v Číně, nízký objem vývozu z Číny do Unie a jeho podíl na trhu, jak je popsáno ve 49. bodě odůvodnění, ani výše cen čínského vývozu do Unie a třetích zemí. Tyto prvky ve skutečnosti analyzovány byly, jak je popsáno výše ve 49. a 64. bodě odůvodnění, a zúčastněným stranám byly sděleny příslušné závěry. Zadruhé dotčená strana neposkytla kromě zjištění Komise během šetření na podporu svých tvrzení žádné nové důkazy.
(67)
Dotčená strana navíc zpochybnila posouzení Komise uvedené v 62. bodě odůvodnění, že by čínský vývoz mohl být přesměrován ze Spojených států do Unie kvůli antidumpingovým opatřením uloženým orgány Spojených států na dovoz glutamátu sodného z Číny do Spojených států.
(68)
Jak již však bylo vysvětleno v 62. bodě odůvodnění, má se zato, že pokud by antidumpingová opatření Unie pozbyla platnost, byl by čínský vývoz glutamátu sodného vzhledem k antidumpingovým opatřením uloženým na čínský vývoz Spojenými státy pravděpodobně přesměrován na trh Unie.
(69)
Tvrzení této strany v daném ohledu proto je proto třeba odmítnout.
4. Závěr týkající se pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu
(70)
Výše uvedená analýza prokázala, že čínský dovoz na trh Unie byl stále uskutečňován za dumpingové ceny s významným dumpingovým rozpětím. Vzhledem ke zjištěním ohledně dostupnosti značné volné výrobní kapacity v Číně a k pravděpodobnosti, že by vývoz byl přesměrován na trh Unie ve značném množství a za dumpingové ceny, došla Komise k závěru, že existuje vysoká pravděpodobnost přetrvávání dumpingu, pokud by byla antidumpingová opatření odstraněna.
D. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(71)
Během období přezkumného šetření vyráběl obdobný výrobek v Unii jeden výrobce. Tento výrobce představuje „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(72)
Jelikož výrobní odvětví Unie tvoří pouze jediný výrobce, bylo nutno kvůli důvěrnosti údajů všechny číselné údaje týkající se citlivých informací indexovat nebo uvést v určitém rozmezí.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba v Unii
(73)
Komise stanovila spotřebu Unie tak, že přičetla prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie k dovozu z Číny a dalších třetích zemí. Údaje čerpala z Eurostatu a z informací poskytnutých indonéskými vyvážejícími výrobci, kteří jsou předmětem antidumpingového šetření uvedeného v 7. bodě odůvodnění.
(74)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že se příslušné kódy KN ve statistikách Eurostatu vztahují také na jiné výrobky než na dotčený výrobek, a objem dovozu z Číny může tak zahrnovat i glutamovou kyselinu a její soli. Avšak vzhledem k tomu, že údaje o dovozu byly z Eurostatu získány na úrovni kódů TARIC (integrovaný sazebník Evropské unie), vztahovaly se pouze na dotčený výrobek a toto tvrzení bylo odmítnuto.
(75)
Tatáž zúčastněná strana uvedla, že ne všechen glutamát sodný vyrobený v Číně a dovezený do Unie vykazuje míru čistoty požadovanou u potravinářských přídatných látek, a zpochybnil, zda to bylo v případě objemu dovozu z Číny zohledněno. Jak je uvedeno ve 22. bodě odůvodnění, spadají do působnosti současného vyšetřování všechny typy glutamátu sodného bez ohledu na míru jejich čistoty, a toto tvrzení tudíž bylo zamítnuto.
(76)
Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
Tabulka 1
Spotřeba Unie (v tunách)
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Index (FR2010/FR2011 = 100)
100
87
93
98
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
(77)
Mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 spotřeba v Unii poklesla a ve FR2012/2013 a v období přezkumného šetření se opět mírně zvýšila. Během posuzovaného období spotřeba poklesla celkem o 2 %. Pokles spotřeby v období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 byl způsoben hlavně poklesem prodeje, které zaznamenalo výrobní odvětví Unie na trhu Unie v důsledku poklesu výroby v témže období (viz 100. bod odůvodnění). Celkový vývoz zůstal za totéž období obdobný. Zvýšení spotřeby ve FR2012/2013 bylo téměř výlučně způsobeno zvýšením celkového dovozu, protože prodej na straně výrobního odvětví Unie zůstal zhruba na stejné úrovni. V období přezkumného šetření prodej na straně výrobního odvětví Unie opět poklesl, kdežto objem dovozu, a to zejména indonéského, výrazně stoupl (viz 88. bod odůvodnění).
(78)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že popis vývoje spotřeby prý není úplný, jelikož nepřihlíží k tomu, že indonéský dovoz nahradil dovoz glutamátu sodného z Vietnamu a že uživatelé v důsledku toho již nepředpokládali další zvyšování cen a zmenšili své zásoby. Přestože je pravda, že dovoz glutamátu sodného z dalších třetích zemích včetně Vietnamu se během posuzovaného období snížil a dovoz z Indonésie se zvýšil, neovlivňuje to vývoj celkové spotřeby v Unii jako takové. Stejně tak nemají na vývoj spotřeby jako takové vliv jakékoli další změny v dovozních tocích a případné reakce hospodářských subjektů, např. uživatelů, na tyto změny. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
2. Dovoz z dotčené země
a) Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu
(79)
Objem a podíl na trhu dovozu z Číny byly stanoveny na základě statistik Eurostatu a údajů poskytnutých indonéskými vyvážejícími výrobci, kteří jsou předmětem souběžného antidumpingového šetření zmíněného v 7. bodě odůvodnění.
(80)
Objem dovozu z dotčené země do Unie a podíl na trhu se vyvíjely takto:
Tabulka 2
Objem prodeje a podíl na trhu
Země
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Čína
Objem (v tunách)
1 518
758
1 923
2 509
Index
100
50
127
165
Index podílu na trhu
100
57
136
168
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
(81)
Objem dovozu z Číny se od FR2010/2011 do FR2011/2012 snížil, ale výrazně se zvýšil v FR2012/2013 a opět v období přezkumného šetření. Objem dovozu z Číny se během posuzovaného období celkově zvýšil o 65 %. Odpovídající podíl na trhu vykazoval podobnou tendenci, konkrétně se nejprve mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 snížil, a pak se až do období přezkumného šetření podstatně zvyšoval. Celkově se podíl na trhu v posuzovaném období zvýšil o 68 %. I přes toto relativní zvýšení zůstal jak objem, tak podíl čínského dovozu na trhu v absolutních hodnotách v posuzovaném odvětví nízký.
b) Ceny dovozu z dotčené země a cenové podbízení
(82)
Ceny dovozu byly stanoveny podle údajů Eurostatu.
(83)
Následující tabulka udává průměrnou cenu dovozu z Číny:
Tabulka 3
Dovozní ceny
Země
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Čína
Průměrná cena (EUR/tuna) (11)
1 234
1 199
1 143
992
Index
100
97
93
80
(84)
Průměrné ceny vývozu z Číny se od FR2010/2011 a období přezkumného šetření postupně snižovaly; celkové za posuzované období o 20 %.
(85)
Cenové podbízení během období přezkumného šetření Komise stanovila srovnáním:
-
váženého průměru prodejních cen výrobního odvětví Unie pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie, upraveného na úroveň ceny ze závodu a
-
vývozní ceny stanovené na základě dovozní statistiky, kterou má Komise k dispozici, konkrétně statistiky Eurostatu, vypočtené na základě váženého průměru, s příslušným úpravami spočívajícími v přičtení cel, antidumpingových cel a nákladů po dovozu.
(86)
Výsledek srovnání nevykázal žádné podbízení cen dovozu z Číny na trh Unie vůči cenám výrobního odvětví Unie. Nicméně po odečtení antidumpingových cel dosáhlo rozpětí cenového podbízení úrovně vyšší než 10 %.
3. Dovoz z Indonésie
a) Objem a podíl na trhu dovozu Indonésie
(87)
Komise stanovila objem dovozu z Indonésie na základě údajů Eurostatu a údajů poskytnutých indonéskými vyvážejícími výrobci v souběžném šetření zmíněném v 7. bodě odůvodnění.
(88)
Dovoz z Indonésie do Unie a podíl na trhu se vyvíjely takto:
Tabulka 4
Objem prodeje a podíl na trhu
Země
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Indonésie
Objem (v tunách)
8 638
9 478
18 317
24 385
Index
100
110
212
282
Index podílu na trhu
100
126
227
287
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
(89)
Objem dovozu z Indonésie se během posuzovaného období téměř ztrojnásobil. Setrvale a výrazně stoupal z 8 638 tun ve FR2010/2011 na 24 385 tun v období přezkumného šetření, což představuje nárůst o 182 %.
(90)
Odpovídající podíl na trhu se během posuzovaného období téměř ztrojnásobil. I přes celkový pokles spotřeby (- 2 %) se zvýšil o 187 %.
b) Ceny dovozu z Indonésie
(91)
Komise stanovila ceny dovozu na základě údajů Eurostatu a údajů poskytnutých indonéskými vyvážejícími výrobci v souběžném probíhajícím šetření zmíněném v 7. bodě odůvodnění.
(92)
Průměrná dovozní cena z Indonésie do Unie se vyvíjela takto:
Tabulka 5
Dovozní cena
Země
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Indonésie
Průměrná cena (EUR/tuna)
1 266
1 279
1 226
1 162
Index
100
101
97
92
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
(93)
V období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 se průměrná dovozní cena glutamátu sodného dováženého z Indonésie mírně zvýšila a poté ve FR2012/2013 došlo k jejímu poklesu, který byl ještě výraznější v období přezkumného šetření. Průměrné dovozní ceny glutamátu sodného z Indonésie se během posuzovaného období celkově snížily o 8 %.
4. Dovoz z ostatních třetích zemí, na které se nevztahují opatření
(94)
Objem, podíl na trh a ceny dovozu z ostatních třetích zemí se vyvíjely takto:
Tabulka 6
Dovoz z jiných třetích zemí
Země
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Brazílie
Objem (v tunách)
2 321
969
1 070
889
Index
100
42
46
38
Index podílu na trhu
100
48
49
39
Průměrná cena (EUR/tuna)
1 218
1 306
1 402
1 365
Index
100
107
115
112
Korejská republika
Objem (v tunách)
1 248
2 157
923
802
Index
100
173
74
64
Index podílu na trhu
100
198
79
65
Průměrná cena (EUR/tuna)
1 231
1 296
1 293
1 277
Index
100
105
105
104
Vietnam
Objem (v tunách)
5 707
6 042
1 820
769
Index
100
106
32
13
Index podílu na trhu
100
121
34
14
Průměrná cena (EUR/tuna)
1 284
1 291
1 361
1 318
Index
100
101
106
103
Ostatní třetí země
Objem (v tunách)
993
681
478
434
Index
100
69
48
44
Index podílu na trhu
100
79
52
45
Průměrná cena (EUR/tuna)
1 594
1 718
2 044
2 001
Index
100
108
128
126
Ostatní třetí země celkem
Objem (v tunách)
10 268
9 848
4 291
2 894
Index
100
96
42
28
Index podílu na trhu
100
110
45
29
Průměrná cena (EUR/tuna)
1 293
1 323
1 433
1 424
Index
100
102
111
110
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
(95)
Objem dovozu z ostatních třetích zemí se celkově snížil z 10 268 tun ve FR2010/2011 na 2 894 tun v období přezkumného šetření, tzn., že během sledovaného období poklesl o 72 %. V témže období se o 71 % zmenšil podíl na odpovídajícím trhu. V období přezkumného šetření dosahoval podíl dovozu z ostatních třetích zemí na trhu přibližně jen čtvrtiny své úrovně z FR2010/2011. Ceny zboží dováženého ze třetích zemí se během posuzovaného období zvýšily celkově o 10 %.
(96)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že celkový objem dovozu včetně dovozu čínského a indonéského se během posuzovaného období nezměnil.
(97)
Toto tvrzení bylo v rozporu s dostupnými statistickými údaji, z nichž vycházejí závěry provedeného šetření, jež jsou uvedeny níže v tabulce 7. Ve skutečnosti se celkový objem dovozu do Unie během posuzovaného období zvýšil o 46 %. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(98)
Celkový dovoz, včetně čínského a indonéského dovozu, se vyvíjel takto:
Tabulka 7
Celkový dovoz
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Celkový dovoz
Objem (v tunách)
20 424
20 084
24 531
29 788
Index
100
98
120
146
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(99)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny hospodářské faktory a ukazatele ovlivňující stav výrobního odvětví Unie.
a) Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(100)
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 8
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Objem výroby
Index
100
95
107
91
Index výrobní kapacity
Index
100
100
100
100
Využití kapacity
Index
100
95
107
91
Zdroj: odpověď na dotazník.
(101)
Výroba během posuzovaného období kolísala. Zatímco mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 poklesla, v období mezi FR2011/2012 a FR2012/2013 se zvýšila a dosáhla nejnižší úrovně během období přezkumného šetření. Šetření ukázalo, že kolísání bylo způsobeno hlavně odstávkami kvůli údržbě, které byly ve výrobním odvětví Unie prováděny každých 15 měsíců, a v důsledku nepříznivého počasí v zimě 2010/2011, které vedlo k přerušení dodávek jedné z hlavních surovin (amoniaku). Během období přezkumného šetření byla odstávka kvůli údržbě prodloužena ve snaze zmenšit velký objem zásob. Celkově objem výroby v posuzovaném období poklesl o 9 %.
(102)
Jedna strana tvrdila, že se objem výroby a využití kapacity snížily teprve poté, co se výrazně zvýšily v době před posuzovaným obdobím. Na základě toho strana tvrdila, že klesající tendence těchto faktorů tedy neprokazuje újmu. Při stanovování tendencí různých ukazatelů újmy Komise své posuzování založila na posuzovaném období, které bylo určeno při zahájení šetření. Posuzované období sestává z období přezkumného šetření a tří předcházejících finančních roků, což odpovídá obvyklé praxi. Pouhá skutečnost, že některé ukazatele újmy vykazují před posuzovaným obdobím vyšší hodnoty, není dostatečným důvodem k odklonu od této praxe. Přihlížet tedy lze pouze k tendencím v průběhu posuzovaného období. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(103)
Výrobní kapacita zůstala v posuzovaném období celkově stabilní.
(104)
V důsledku snížení objemu výroby a zachování její stabilní kapacity se využití výrobní kapacity vyvíjelo stejně jako objem výroby, tedy nejprve se ve FR2011/2012 snížilo, pak se ve FR2012/2013 zvýšilo a v období přezkumného šetření se následně opět snížilo. Celkově se využití výrobní kapacity za celé posuzované období snížilo o 9 %, tedy v souladu s poklesem objemu výroby.
b) Objem prodeje a podíl na trhu
(105)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 9
Objem prodeje a podíl na trhu
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Objem prodeje na trhu Unie
100
84
85
83
Podíl na trhu
Index
100
96
91
85
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
(106)
Objem prodeje glutamátu sodného dosažený výrobním odvětvím Unie se během posuzovaného období snížil o 17 %. Objem prodeje poklesl nejvíce mezi FR2010/2011 a FR2011/2012, zatímco v následujících letech zůstával poměrně stabilní. Pokles objemu prodeje a zároveň s tím i současný pokles spotřeby a zvýšení objemu dovozu především z Indonésie vedly k tomu, že podíl výrobního odvětví na trhu se během posuzovaného období celkově snížil zhruba o 15 %. Mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 se podíl výrobního odvětví Unie na trhu snížil o 4 %, přičemž se v témže období zároveň zvyšoval podíl čínského a indonéského dovozu na trhu. Mezi FR2012/2013 a obdobím přezkumného šetření se podíl výrobního odvětví Unie na trhu i nadále trvale snižoval, zatímco objem indonéského dovozu a jeho podíl na trhu se výrazně zvyšoval. Podobně se zvýšily v posuzovaném období dovoz a podíl na trhu Číny, i když po celé toto období zůstal na nízké úrovni.
c) Růst
(107)
Ačkoliv spotřeba v Unii se během posuzovaného období snížila o 2 %, objem prodeje výrobního odvětví Unie poklesl o 17 %, což znamenalo úbytek podílu na trhu o 15 %.
d) Zaměstnanost a produktivita
(108)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 10
Zaměstnanost a produktivita
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Počet zaměstnanců
Index
100
103
107
108
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
Index
100
92
100
85
Zdroj: odpověď na dotazník.
(109)
Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie se během posuzovaného období postupně zvyšovala a celkově stoupla o 8 %. Tento nárůst byl způsoben hlavně integrací jedné bývalé dceřiné společnosti, k níž došlo v roce 2011, a rozšířením oddělení údržby ve výrobním odvětví Unie.
(110)
Produktivita se v důsledku vyšší zaměstnanosti a snížení produkce snížila, jak je to znázorněno v tabulce 8 ve 100. bodě odůvodnění.
6. Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(111)
Dumpingové rozpětí stanovené pro Čínu bylo podstatně nad úrovní de minimis; objem dovozu z Číny ale zůstal v posuzovaném období nízký. Pokud by však byla opatření zrušena, byl by dopad skutečných antidumpingových rozpětí významný vzhledem ke zvětšujícímu se objemu a klesajícím cenám dovozu z Číny a očekávanému vývoji čínského dovozu, pokud by opatření přestala platit. Současně byla v souběžném antidumpingovém šetření dovozu glutamátu sodného z Indonésie zmíněnému v 7. bodě odůvodnění zjištěna významná dumpingová rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců z Indonésie, kteří v posuzovaném období podstatně zvýšili svůj podíl na trhu Unie.
(112)
Výrobní odvětví Unie se stále ještě zotavovalo z účinků předchozího dumpingového dovozu glutamátu sodného pocházejícího z Číny, jak je uvedeno ve 124. bodě odůvodnění. Jelikož se dumpingový dovoz z Indonésie v posuzovaném období výrazně zvýšil a podle zjištění způsobil podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie (12) lze tvrdit, že tento proces zotavování byl narušen.
a) Ceny a faktory ovlivňující ceny
(113)
Průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 11
Průměrné prodejní ceny
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Index průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii (EUR/tuna)
Index
100
107
101
97
Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu)
Index
100
120
124
130
Zdroj: odpověď na dotazník.
(114)
Průměrná jednotková prodejní cena výrobního odvětví Unie pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, se během posuzovaného období snížila o 3 %. Nejprve se v období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 zvýšila o 7 %, postupně se však od té doby až do období přezkumného šetření snižovala. Zvýšení cen, k němuž došlo v období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012, lze chápat jako důsledek zvýšení nákladů během téhož období, ačkoli zvýšení nákladů bylo strmější než zvýšení cen. V téže době se zvýšil objem indonéského dovozu, který na výrobní odvětví Unie vytvořil značný cenový tlak. V důsledku toho ceny výrobního odvětví Unie klesly o 6 % mezi roky FY2011/2012 a FY2012/2013 a o další 4 % mezi rokem FY2012/2013 a obdobím přezkumného šetření.
(115)
Jednotkové výrobní náklady se během posuzovaného období zvýšily o 30 %. Tyto náklady se od FR2011/2012 postupně zvyšovaly, což bylo způsobeno hlavně vyššími cenami surovin a náklady práce. Jak bylo uvedeno výše, toto zvýšení nákladů nebylo možné vzhledem k cenovým tlakům dumpingového dovozu z Indonésie vyrovnat odpovídajícím zvýšením cen.
(116)
Jedna zúčastněná strana požádala Komisi, aby vyšetřila, zda mohlo potenciální zahrnutí vedlejších produktů do výrobních nákladů uměle zvýšit průměrnou výrobní cenu výrobního odvětví Unie. Šetřením se zjistilo, že vedlejší produkty byly správně zúčtovány a představu o újmě nijak nenarušily. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
b) Náklady práce
(117)
Průměrné náklady práce ve výrobním odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 12
Průměrné náklady práce na zaměstnance
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR)
Index
100
117
125
124
Zdroj: odpověď na dotazník.
(118)
Průměrné náklady práce na zaměstnance se zvýšily o 24 %. Toto zvýšení nákladů práce bylo možné vysvětlit hlavně snahami výrobního odvětví Unie zlepšit výkonnost svých pracovníků a svého personálu za účelem optimalizace výrobního procesu.
c) Zásoby
(119)
Úroveň zásob ve výrobním odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 13
Zásoby
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Konečné zásoby
Index
100
82
164
143
Index konečného stavu zásob vyjádřený jako procento výroby
Index
100
86
153
156
Zdroj: odpověď na dotazník.
(120)
V posuzovaném období došlo ke zvýšení celkového konečného stavu zásob o 43 %. Od FR2010/2011 do FR2011/2012 se celkový konečný stav zásob v návaznosti na pokles objemu výroby a zvýšení objemu vývozního prodeje snížil. Od FR2011/2012 do FR2012/2013 se zásoby v důsledku zvýšení výroby zvýšily, objem prodeje ze strany výrobního odvětví Unie na trhu Unie však zůstal téměř stabilní. Od FR2012/2013 do období přezkumného šetření se konečný stav zásob opět snížil, a to hlavně v důsledku rozhodnutí omezit výrobu ve snaze snížit velké množství zásob.
(121)
Konečný stav zásob vyjádřený jako procentuální podíl na objemu výroby se mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 snížil, v období mezi FR2011/2012 a FR2012/2013 se však téměř zdvojnásobil. Ještě více se pak zvýšil mezi FR2012/2013 a obdobím přezkumného šetření. Celkově se v posuzovaném období zvýšil o 56 %. Nárůst, k němuž došlo ve FR2012/2013 a v období přezkumného šetření, je nutno chápat v souvislosti s narůstajícím objemem dumpingového dovozu z Indonésie. Výrobní odvětví Unie vykazovalo v témže období téměř stabilní prodej.
d) Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(122)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se v případě unijního výrobce v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 14
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)
Index
100
30
- 31
- 80
Peněžní tok (v EUR)
Index
100
39
- 48
- 19
Investice (v EUR)
Index
100
182
143
197
Návratnost investic
Index
100
14
- 61
- 110
Zdroj: odpověď na dotazník.
(123)
Ziskovost výrobního odvětví Unie stanovila Komise tak, že zisk z prodeje obdobného výrobku před zdaněním odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. Ve FR2010/2011 a FR2011/2012 se ziskovost výrazně snížila, zůstávala však stále v kladných hodnotách. Od FR2012/2013 se ziskovost dostávala do záporných hodnot. V období přezkumného šetření se pak snížila ještě více. Celkově se ziskovost v posuzovaném období snížila o 180 %. Příčinou tohoto vývoje byly hlavně cenové tlaky indonéského dovozu, který byl na trh Unie uváděn za dumpingové ceny a neumožňoval výrobnímu odvětví Unie stanovit ceny odpovídající vyšším nákladům. Čistý peněžní tok představuje schopnost výrobního odvětví Unie samofinancovat svoji činnost. Čistý peněžní tok vykazoval stejnou tendenci jako ziskovost, tj. neustálý pokles, který trval po celou dobu posuzovaného období a který se od FR2012/2013 dostal do záporných hodnot. V období přezkumného šetření se tato tendence ještě vyhrotila. Celkově se čistý peněžní tok v posuzovaném období snížil o 119 %.
(124)
Investice se v posuzovaném období zvýšily o 97 %. Jednalo se hlavně o nutné investice do údržby a plnění právních požadavků týkajících se bezpečnosti. Výrobní odvětví Unie se stále ještě zotavovalo z předchozího dumpingu ze strany čínských vyvážejících výrobců, k němuž docházelo před posuzovaným obdobím, jeho situace se však začala zlepšovat a na začátku posuzovaného období bylo až do FR2011/2012 ziskové. Za těchto okolností byla realizována řada investic, které již nebylo možné déle odkládat, což vysvětluje významný nárůst investic ve FR2011/2012 i v následujících letech.
(125)
Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Stejně jako v případě ostatních finančních ukazatelů se i návratnost investic z výroby a prodeje obdobného výrobku dostala od FR2012/2013 do záporných hodnot, což odráželo záporný trend vývoje ziskovosti. Celkově se návratnost investic v posuzovaném období snížila o 210 %.
(126)
Pokles ziskovosti a objemu peněžního toku se nepříznivě projevil i na schopnosti společnosti získávat kapitál.
e) Závěr ohledně újmy
(127)
Téměř všechny hlavní ukazatele újmy vykazovaly záporný trend. Objem výroby a využití kapacity se tak během posuzovaného období snížily zhruba o 9 %, objem prodeje o 17 %. Ve snaze vyrovnat ztráty v objemu prodeje a podílu na trhu se průměrné ceny, za něž výrobek prodávalo výrobní odvětví Unie, snížily během posuzovaného období o 3 %, zatímco výrobní náklady se současně s tím zvýšily o 30 %. Následkem toho ziskovost, dosahující na začátku posuzovaného období kladných hodnot, začala klesat, až se ve FR2012/2013 dostala do záporných hodnot, a ani v období přezkumného šetření nepřestávala klesat. Podobné nepříznivé tendence bylo možné pozorovat i v případě čistého peněžního toku a návratnosti investic.
(128)
Zaměstnanost se v posuzovaném období zvýšila o 8 %. Tento nárůst v posuzovaném období je vysvětlitelný hlavně integrací jedné bývalé dceřiné společnosti, k níž došlo v roce 2011, a rozšířením oddělení údržby ve výrobním odvětví Unie. Příznivou tendenci vykazovaly rovněž investice. Týkaly se hlavně preventivních opatření a bezpečnostních požadavků, nikoli však zvyšování kapacity. Tyto příznivé tendence proto nevylučují, že došlo k újmě.
(129)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že záporný trend jen u některých ukazatelů újmy není dostatečný k vyslovení závěru, že dochází k podstatné újmě. Podle čl. 3 odst. základního nařízení není třeba, aby všechny ukazatele vykazovaly záporný trend; situaci výrobního odvětví Unie je však nutné analyzovat posouzením vývoje všech ukazatelů újmy jako celku. V předmětném případu téměř všechny ukazatele újmy vykazovaly záporný trend, včetně hlavních ukazatelů, jako je objem prodeje a výroby, podíl na trhu, průměrné prodejní ceny a ziskovost.
(130)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
F. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OPAKOVÁNÍ ÚJMY
1. Předběžná poznámka
(131)
Jak se uvádí v 99. a 130. bodě odůvodnění, výrobní odvětví Unie utrpělo v období přezkumného šetření podstatnou újmu. Dovoz z Číny se v celém posuzovaném období na trhu Unie vyskytoval jen v omezeném množství, zatímco objem dovozu a podíl na trhu Indonésie se během téhož období téměř ztrojnásobil. V rámci souběžného šetření ohledně dovozu glutamátu sodného z Indonésie zmíněného v 7. bodě odůvodnění byl učiněn závěr, že dovoz z Indonésie byl dumpingový a způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu, zatímco dovoz z Číny k této újmě vzhledem k malému objemu a výši cen nepřispěl (13). Z šetření navíc, jak je popsáno v 48. a 70. bodě odůvodnění, vyplývá, že k čínskému dovozu v období přezkumného šetření docházelo za dumpingové ceny a že je pravděpodobné, že pokud opatření pozbydou platnost, bude dumping pokračovat.
2. Dopad předpokládaného objemu dovozu z Číny a vliv na ceny v případě zrušení opatření
(132)
Komise posoudila pravděpodobnost obnovení újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti, konkrétně byl analyzován možný dopad čínského dovozu na trh Unie a na výrobní odvětví Unie v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(133)
Tato analýza se zaměřila na volnou kapacitu čínských vyvážejících výrobců, atraktivitu trhu Unie a tvorbu cen čínských výrobců v Unii. Zohledněna byla také antidumpingová opatření uložená na dovoz glutamátu sodného z Indonésie.
(134)
Jak je stanoveno v 51. bodě odůvodnění, celková volná kapacita glutamátu sodného v Číně se v roce 2012 odhadovala 600 000 až 900 000 tun. Toto množství výrazně překračuje celkovou spotřebu glutamátu sodného v Unii za stejné období.
(135)
Lze rozumně očekávat, že v důsledku atraktivity trhu Unie popsané v 59. až 64. bodě odůvodnění bude s nejvyšší pravděpodobností alespoň část této volné kapacity přesměrována na trh Unie.
(136)
Jak je uvedeno výše v 50. bodě odůvodnění, představovaly by čínské dovozní ceny bez antidumpingových cel podbízení vůči prodejním cenám Unie v průměru o více než 10 %. Byly by také nižší než indonéské dovozní ceny. Z toho vyplynul závěr, že čínští vyvážející výrobci v případě neexistence opatření pravděpodobně zvýší cenový tlak na trhu Unie a zhorší tak podstatnou újmu, kterou již výrobní odvětví Unie utrpělo. V tomto ohledu je třeba připomenout, že zboží dovážené z Indonésie vytvořilo na trhu Unie cenové tlaky, v jejichž důsledku výrobní odvětví Unie nemohlo zvýšit své ceny tak, aby odpovídaly vyšším nákladům, a naopak je během posuzovaného období muselo snížit.
(137)
Jak je uvedeno v 60. bodě odůvodnění, čínské dovozní ceny se mohou v případě, že opatření pozbydou platnosti, zvýšit. Vzhledem k výraznému rozpětí podbízení, které bylo zjištěno při odečtení antidumpingových cel, přestože se čínské dovozní ceny skutečně zvýšily, stále existuje prostor, který čínským vývozcům umožňuje udržovat dovozní ceny nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie, což jim velmi pravděpodobně umožní získat další podíl na trhu Unie. Pokud by k tomu došlo, výrobní odvětví Unie by zaznamenalo okamžitý pokles svého prodeje i prodejních cen.
(138)
Vzhledem k souběžnému šetření týkajícímu se Indonésie a k odpovídajícím opatřením proti dovozu glutamátu sodného z této země se očekává, že výrobní odvětví unie bude schopno překonat účinky podstatné újmy, která mu byla způsobena. Pokud by došlo k obnově dovozu z Číny ve velkém množství a za dumpingové ceny, byl by tento proces zotavování ohrožen.
3. Připomínky obdržené po poskytnutí informací
(139)
Jedna zúčastněná strana po poskytnutí informací tvrdila, že zachování opatření situaci výrobce v Unii nezlepší, jelikož zhoršování jeho situace je v prvé řadě způsobováno jinými faktory než dovozem glutamátu sodného z Číny. Uvedená strana argumentovala, že mezi tyto faktory zřejmě patří zejména dopad investiční politiky výrobního odvětví na jeho ziskovost, zvýšení nákladů práce a údajně neefektivní využívání zdrojů. Tvrdila, že při posuzování celkové situace výrobního odvětví Unie nebyly dostatečně zohledněny účinky těchto faktorů.
(140)
Je třeba poznamenat, že dotčená zúčastněná strana na podporu těchto tvrzení neposkytla žádné nové informace ani důkazy.
(141)
Pokud jde o investice uskutečněné výrobním odvětvím Unie, tato strana nevysvětlila, do jaké míry by tyto investice měly vliv na ziskovost odvětví. Jak je popsáno ve 124. bodě odůvodnění, byly investice, které výrobní odvětví Unie uskutečnilo, založeny na rozumných obchodních rozhodnutích a nelze je považovat za nesprávné. Investiční náklady se navíc v průběhu času odepisují a jako takové nemají na ziskovost výrobního odvětví Unie žádný významný dopad.
(142)
Pokud jde o zvýšení nákladů práce, z šetření i přesto, že přesné údaje nelze kvůli důvěrnosti poskytnout, vyplývá, že dopad tohoto zvýšení na celkové výrobní náklady nebyl podstatný.
(143)
Co se týče neefektivního využívání zdrojů, strana nespecifikovala povahu údajné neefektivnosti a ani šetření případnou neefektivnost výrobního odvětví Unie neosvětlilo.
(144)
Tato tvrzení byla proto zamítnuta.
4. Závěr
(145)
Vzhledem k tomu, co bylo v rámci šetření zjištěno, konkrétně ohledně volné kapacity, atraktivity trhu Unie a očekávané výše cen čínského dovozu se má za to, že zrušení opatření by s největší pravděpodobností vedlo k opakování újmy a došlo by k dalšímu zhoršení situace výrobního odvětví Unie, v níž vznikala újma, kvůli pravděpodobnému zvýšení čínského dovozu za dumpingové ceny, které představují podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie.
G. ZÁJEM UNIE
(146)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Číně nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Zájem Unie byl stanoven na základě posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
(147)
Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(148)
Na tomto základě Komise posuzovala, zda i přes závěry o pravděpodobnosti přetrvání dumpingu a újmy neexistují přesvědčivé důkazy, které by vedly k závěru, že zachování opatření není v zájmu Unie.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(149)
Šetřením bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie utrpělo v období přezkumného šetření podstatnou újmu. Jak je uvedeno ve 131. bodě odůvodnění, byla podstatná újma způsobena dovozem z Indonésie. Šetřením se také zjistilo, že pokud by opatření proti čínskému dovozu pozbyla platnost, existuje pravděpodobnost opakování podstatné újmy. Zejména je ohroženo očekávané zotavení výrobního odvětví Unie z újmy, kterou utrpělo v důsledku dovozu z Indonésie, díky antidumpingovým opatřením uloženým proti této zemi, pokud by se obnovil čínský dovoz glutamátu sodného na trh Unie za dumpingové ceny.
(150)
Pokud by byla opatření zachována, předpokládá se, že výrobní odvětví bude Unie schopno plně využít účinků opatření uložených v souvislosti se souběžným šetřením týkajícím se dovozu glutamátu sodného z Indonésie. Konkrétně to znamená, že překoná podstatnou újmu, kterou utrpělo. Mělo by nakonec dosáhnout i zlepšení ziskovosti.
(151)
Byl proto učiněn závěr, že by zachování platných opatření proti Číně bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
2. Zájem dovozců a obchodních společností
(152)
V návaznosti na zveřejnění oznámení o zahájení řízení se ohlásilo čtrnáct společností. Žádná z těchto společností však glutamát sodný z Číny do Unie během období šetření nedovážela.
(153)
Během šetření se přihlásila jedna obchodní společnost v Unii prodávající glutamát sodný dalším odběratelům v Unii i mimo ni jako uživatel. Tato obchodní společnost nakupovala glutamát sodný především od výrobního odvětví Unie, ale také od dovozců. Tato obchodní společnost nekupovala glutamát sodný čínského původu, nýbrž původu indonéského a ze třetích zemí. Činnost této obchodní společnosti v oblasti prodeje glutamátu sodného byla ve srovnání s její celkovou činností okrajová. Z tohoto důvodu byl učiněn závěr, že platná opatření na dovoz glutamátu sodného z Číny nemají na situaci dané obchodní společnosti žádný významný nepříznivý účinek.
3. Zájem uživatelů
(154)
Uživatelé působí hlavně v odvětví produkce potravin a nápojů, kde využívají glutamát sodný při výrobě směsí koření, polévek a hotových jídel. Glutamát sodný se používá rovněž v určitých „nepotravinářských“ produktech, například při výrobě detergentů.
(155)
Ohlásily se třicet tři společnosti, které obdržely dotazník. Na šetření spolupracovalo pět společností, které odevzdaly odpovědi na dotazník. Čtyři z nich působily v odvětví produkce potravin a nápojů a jedna z nich v nepotravinářském odvětví. Dvě spolupracující společnosti, z nichž jedna působila v odvětví produkce potravin a nápojů a druhá vyráběla detergenty, byly prověřeny na místě.
a) Odvětví produkce potravin a nápojů
(156)
Šetřením se ukázalo, že v případě společností, které poskytly nezbytné údaje, představuje glutamát sodný přibližně 5 % celkových nákladů na výrobu produktů obsahujících glutamát sodný.
(157)
Ze čtyř spolupracujících uživatelů jen jeden dovážel glutamát sodný z Číny. Tato spolupracující společnost nakupovala glutamát sodný od výrobního odvětví Unie a dovážela zhruba 40 % svých nákupů glutamátu sodného z Číny. Tato činnost spojená s produkty obsahujícími glutamát sodný představovala asi jednu třetinu její celkové činnosti. Bylo zjištěno, že v období přezkumného šetření byla tyto společnost zisková.
(158)
Ostatní tři společnosti glutamát sodný z Činy v období přezkumného šetření nedovážely. U dvou těchto společností byla činnost spojená s glutamátem sodným ve srovnání s celkovou činností poměrně nevýznamná. Tyto dvě společnosti byly navíc na základě poskytnutých informací během období přezkumného šetření ziskové. Pokud jde o třetí společnost, i když její činnost spojená s produkty obsahujícími glutamát sodný představovala zhruba jednu třetinu její celkové činnosti, byla tato společnost v období přezkumného šetření shledána ziskovou.
b) Nepotravinářské odvětví
(159)
Jedna ze spolupracujících společností používala glutamát sodný pro výrobu detergentů. Glutamát sodný představoval 15 % až 20 % nákladů na výrobu těchto produktů. V období přezkumného šetření tato společnost nakupovala glutamát sodný především od výrobního odvětví Unie. Dovážela také glutamát sodný z jiných třetích zemí, ale nikoliv z Číny. Výroba produktů obsahujících glutamát sodný představovala ve srovnání s celkovým rozsahem její činnosti pouze menší část a ukázalo se navíc, že v této činnosti byla během období šetření schopna dosahovat kladného ziskového rozpětí mezi 5 % až 10 %.
(160)
Tato zúčastněná strana tvrdila, že vzhledem k regulačnímu rámci EU, který zakazuje používání fosforečnanů a jiných sloučenin fosforu (14), je pravděpodobné, že glutamát sodný bude při výrobě pracích prostředků používán ve větším množství právě jako náhrada fosforečnanů a jiných sloučenin fosforu. Očekává se proto, že poptávka po glutamátu sodném v Unii podstatně vzroste a že jakákoli antidumpingová cla na jeho dovoz by měla na rozvoj tohoto nového trhu škodlivé účinky. Tato strana zejména argumentovala tím, že úroveň platných antidumpingových opatření na dovoz glutamátu sodného z Číny by znemožnila, aby na trh Unie pronikl, a Unie by byla vystavena riziku nedostatečného zásobování. Tato společnost dále tvrdila, že vzhledem k tomu, že jsou v platnosti také opatření proti dovozu glutamátu sodného z Indonésie, existovalo by riziko absence alternativních zdrojů dodávek.
(161)
Tento uživatel dále tvrdil, že z toho bude mít výrobní odvětví Unie prospěch také vzhledem ke zvýšené spotřebě glutamátu sodného a dočká se zvýšení objemu svého prodeje na trhu Unie. Na druhou stranu uživatel tvrdil, že výrobní odvětví Unie nebude mít dostatečnou kapacitu, aby uspokojilo zvýšenou poptávku na trhu Unie.
(162)
V této fázi lze nicméně obtížně předpovídat, jaký dopad bude mít nový právní rámec na trh Unie a zda a do jaké míry bude podněcovat prudký rozvoj výroby detergentů na základě glutamátu sodného a následně pak v Unii ovlivňovat poptávku po glutamátu sodném. Zúčastněná strana také nepředložila žádné doklady, ze kterých by bylo zřejmé, jak škodlivý by mohl být účinek antidumpingového cla. V této souvislosti je třeba připomenout, že účelem antidumpingového cla je obnovit rovné podmínky hospodářské soutěže na trhu Unie. Šetřením se také ukázalo, že existuje i několik alternativních zdrojů dodávek, jako je Brazílie, Vietnam a Korea.
(163)
Po poskytnutí informací tatáž zúčastněná strana zopakovala své tvrzení, že poptávka po glutamátu sodném se kvůli zákazu fosfátů v Unii podstatně zvýší a že výrobní odvětví Unie nebude s to zvyšující se poptávku uspokojit. Dotčená strana však neposkytla žádné nové informace ani důkazy, aby tento argument podložila, a toto tvrzení bylo tudíž odmítnuto.
(164)
Pokud jde o alternativní zdroje dodávek, byl podíl na trhu u dovozu z ostatních třetích zemí ve FR2010/2011 značný a snížil se jen díky nepoctivým cenám dovozu z Indonésie. Očekává se, že uložení cel proti dovozu glutamátu sodného z Indonésie v souběžném šetření by mělo ostatním třetím zemím umožnit, aby obnovily svůj ztracený podíl na trhu Unie. Pokud by byla opatření pro Čínu zrušena, byl by očekávaný účinek antidumpingových opatření proti Indonésii ohrožen, jelikož na trh Unie pravděpodobně pronikne ve značně zvýšeném množství dovoz Číny za dumpingové ceny a bude podbízet prodejní ceny výrobního odvětví na trhu Unie (jak je popsáno ve 149. až 151. bodě odůvodnění).
(165)
Výše uvedená zúčastněná strana po poskytnutí informací znovu opakovala, že neexistují žádné skutečné alternativní zdroje dodávek, jelikož výrobci na trzích v ostatních třetích zemích náležejí do stejné skupiny jako výrobní odvětví Unie.
(166)
Jak je uvedeno výše v 94. a 95. bodě odůvodnění, alternativní zdroje dodávek glutamátu sodného existují v několika třetích zemích, mimo jiné v Brazílii, Korejské republice či Vietnamu. V období přezkumného šetření dosahoval podíl dovozu z jiných třetích zemí než z Číny nebo Indonésie na trhu přibližně jen čtvrtiny své úrovně z FR2010/2011. Pokud by opatření týkající se dovozu z Číny pokračovala, není důvod, proč by dovoz z jiných třetích zemí nepokryl alespoň částečně potřebu uživatelů glutamátu sodného odpovídajícím podílem na trhu z FR2010/2011 nebo nad jeho rámec. Podle dostupných informací, které měly strany k dispozici v nedůvěrném spisu, tyto alternativní zdroje patří buď společnostem/skupinám společností, které na skupině Ajinomoto nebo této skupině nejsou závislé. I kdyby však tyto alternativní zdroje patřily ke skupině Ajinomoto, neexistují náznaky, proč by na trh Unie nedodávaly za spravedlivých podmínek. Tento argument by proto měl být odmítnut.
(167)
Stejná strana rovněž uvedla, že výrobní odvětví Unie zastává dominantní postavení a že prý na trhu Unie panuje nedostatečná hospodářská soutěž. Argumentovala, že zachování opatření proti čínskému glutamátu sodnému by ještě posílilo pozici výrobního odvětví Unie na trhu Unie.
(168)
Šetření jasně prokázalo, že výrobní odvětví Unie není schopno udržet na trhu Unie svůj objem prodeje, protože v důsledku indonéského dovozu ztratil podíl na trhu. Vzhledem k cenovým tlakům ze strany dumpingového dovozu z Indonésie nebylo také výrobní odvětví Unie schopno zvýšit ceny tak, aby odpovídaly vyšším cenám surovin, a během období šetření utrpělo významné ztráty. Komise poukázala rovněž na to, že je tu i konkurence, kterou představuje dovoz z několika dalších třetích zemí a která využívá výhod volného přístupu na trh Unie. Z těchto skutečností je tedy zřejmé, že údajné dominantní postavení výrobního odvětví Unie není dostatečně průkazné, a uvedený argument bylo nutno zamítnout.
(169)
Po poskytnutí informací dotyčná zúčastněná strana tvrdila, že by nebylo v zájmu Unie, aby uživatelé v Unii museli spoléhat na výrobní odvětví Unie, a že je třeba, aby měli k dispozici více alternativních zdrojů dodávek. Na podporu tohoto tvrzení dotyčná strana poznamenala, že snížení spotřeby mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 bylo způsobeno především snížením objemu výroby výrobního odvětví Unie.
(170)
Jak je uvedeno výše ve 100. bodě odůvodnění, výroba se mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 snížila o 5 % a spotřeba poklesla o 13 % (viz 76. a 78. bod odůvodnění). Ve FR2011/2012 bylo využití kapacity o 5 % nižší než ve FR2010/2011, což znamená, že ve FR 2011/2012 existovala rezervní kapacita. Produkce výrobního odvětví Unie proto nelze považovat za faktor mající dopad na snížení spotřeby ve FR2011/2012. Jak je popsáno výše ve 166. bodě odůvodnění, ve třetích zemích existují alternativní zdroje dodávek. Tento argument je proto třeba odmítnout.
(171)
Na základě toho a zejména na základě skutečnosti, že opatření proti Číně zjevně nemají na spolupracující uživatele podstatný nepříznivý účinek, došla Komise k závěru, že pokud by opatření zůstala zachována, dopad na hospodářskou situaci těchto hospodářských subjektů by pravděpodobně nebyl významný.
4. Zájem dodavatelů
(172)
Ohlásili se čtyři unijní dodavatelé surovin, kteří také odpověděli na dotazník. Objem jejich prodeje surovin dodávaných výrobnímu odvětví Unie představuje pouze malou část jejich celkového obratu. Dva z těchto dodavatelů tento závěr zpochybnili a tvrdili, že zánik výrobního odvětví Unie by měl významný dopad na jejich hospodářskou činnost. Tito dodavatelé argumentovali tím, že účinek potenciálního zastavení výroby glutamátu sodného v Unii by měl škodlivý účinek na jejich celkovou hospodářskou činnost, jelikož cukrovary musí produkovat určitý objem cukerných sirupů a melasy, jejichž je výrobní odvětví Unie hlavním odběratelem. Pokud se cukr v této podobě neprodá, bude nepříznivě postižena celková efektivita dotyčného závodu.
(173)
Na podporu těchto argumentů však nebyly poskytnuty žádné důkazy, a proto byly odmítnuty.
5. Jiné argumenty
(174)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že účinky platných opatření proti Číně je třeba posuzovat kumulativně s účinky opatření uložených na dovoz glutamátu sodného z Indonésie.
(175)
Dopad obou opatření na uživatele byl analyzován v kontextu dostupnosti alternativních zdrojů dodávek. Z této analýzy vyplynulo, že řada třetích zemí opravdu disponuje potenciálem vyvážet glutamát sodný do Unie. Tyto třetí země skutečně na trhu Unie působily před tím, než na něj vstoupil dumpingový dovoz z Indonésie.
6. Závěr ohledně zájmu Unie
(176)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem Komise dospěla k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Číně.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(177)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek v návaznosti na poskytnutí informací. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(178)
Z těchto důvodů by měla být v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení antidumpingová opatření pro dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Číny, uložená nařízením (ES) č. 1187/2008, zachována.
(179)
Pokud společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti. Taková žádost musí být zaslána Komisi. Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že daná změna nemá vliv na právo dotyčné společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
(180)
Výboru zřízený podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení nevydal stanovisko,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz glutamátu sodného, v současnosti kódu KN ex 2922 42 00 (kód TARIC 2922420010), pocházejícího z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro produkty popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi činí:
Společnost
Sazba antidumpingového cla (v %)
Doplňkový kód TARIC
Hebei Meihua MSG Group Co. Ltd a Tongliao Meihua Bio-Tech Co. Ltd
33,8
A883
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd
36,5
A884
Všechny ostatní společnosti
39,7
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 21. ledna 2015.
KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2015/83
2015 m. sausio 21 d.
kuriuo, atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį, importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės mononatrio glutamatui nustatomas galutinis antidempingo muitas
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 11 straipsnio 2, 5 ir 6 dalis,
kadangi:
A. PROCEDŪRA
1. Galiojančios priemonės
(1)
Atlikus antidempingo tyrimą (toliau - pradinis tyrimas), Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1187/2008 (2) importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos (toliau - Kinija) kilmės mononatrio glutamatui nustatė galutinį antidempingo muitą.
(2)
Nustatyta priemonė - 39,7 % ad valorem muitas, išskyrus „Hebei Meihus MSG Group Co. Ltd.“ (33,8 %), „Tongliao Meihua Bio-Tech Co. Ltd.“ (33,8 %) ir „Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd.“ (36,5 %).
2. Prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą
(3)
Paskelbusi pranešimą apie artėjančią galiojančių antidempingo priemonių galiojimo pabaigą (3) Komisija gavo prašymą inicijuoti šių priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį.
(4)
Prašymą pateikė „Ajinomoto Foods Europe S.A.S.“ (toliau - pareiškėjas), kuris yra vienintelis mononatrio glutamato gamintojas ir pagamina 100 % viso mononatrio glutamato Sąjungoje.
(5)
Prašymas grįstas tuo, kad nustojus galioti priemonėms dempingas ir jo daroma žala Sąjungos pramonei veikiausiai tęstųsi arba pasikartotų.
3. Priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimas
(6)
Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad esama pakankamai įrodymų, pagrindžiančių priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą, Komisija 2013 m. lapkričio 29 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbė inicijuojanti priemonių galiojimo termino peržiūrą (4) (toliau - pranešimas apie inicijavimą) pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį.
4. Lygiagretusis antidempingo tyrimas
(7)
Kartu tą pačią dieną Komisija paskelbė inicijuojanti antidempingo tyrimą pagal pagrindinio reglamento 5 straipsnį dėl į Sąjungą importuojamo Indonezijos kilmės mononatrio glutamato (5).
(8)
Atlikusi minėtą tyrimą Komisija 2014 m. rugpjūčio mėn. Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 904/2014 (6) (toliau - laikinasis reglamentas) importuojamam Indonezijos kilmės mononatrio glutamatui nustatė laikinąjį antidempingo muitą. Laikinosios priemonės nustatytos šešių mėnesių laikotarpiui.
(9)
Abiejų lygiagrečiųjų tyrimų (peržiūros) tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis, apibrėžtas 10 konstatuojamojoje dalyje, buvo tie patys.
5. Tyrimas
Susiję laikotarpiai, nagrinėti atliekant priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimą
(10)
Atliekant dempingo ir žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės tyrimą nagrinėtas laikotarpis nuo 2012 m. spalio 1 d. iki 2013 m. rugsėjo 30 d. (toliau - peržiūros tiriamasis laikotarpis). Analizuojant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2010 m. balandžio 1 d. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis) (7).
Su tyrimu susijusios šalys ir atranka
(11)
Komisija apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą oficialiai pranešė pareiškėjui, žinomiems Sąjungos eksportuojantiems gamintojams, importuotojams, naudotojams ir nagrinėjamosios eksportuojančios šalies atstovams.
(12)
Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę raštu ir prašyti būti išklausytoms per pranešime apie tyrimo inicijavimą nustatytą laikotarpį. Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.
(13)
Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį Kinijos eksportuojančių gamintojų ir Sąjungos nesusijusių importuotojų skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo nurodyta, kad gali būti taikoma atranka, kaip numatyta pagrindinio reglamento 17 straipsnyje.
(14)
Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar būtina Kinijos eksportuojančių gamintojų atranka (o jei būtina, kad galėtų atrinkti tipinių bendrovių grupę), minėtų šalių prašyta per 15 dienų nuo peržiūros inicijavimo pranešti apie save ir Komisijai pateikti pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją. Kadangi prašomą informaciją Komisijai pateikė tik du Kinijos eksportuojantys gamintojai, nuspręsta, kad atranka nebūtina.
(15)
Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų nesusijusių importuotojų prašyta Komisijai pranešti apie save ir pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją.
(16)
Apie save pranešė keturiolika nesusijusių importuotojų. Tačiau nė viena iš šių bendrovių per peržiūros tiriamąjį laikotarpį neimportavo mononatrio glutamato iš Kinijos į Sąjungą. Todėl atrankos vykdyti nereikėjo.
Klausimynai ir tikrinimas
(17)
Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos nuomone, būtina dempingo ir jo daromos žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybei ir Sąjungos interesams nustatyti.
(18)
Klausimynai buvo išsiųsti abiem vykdant atranką apie save pranešusiems Kinijos eksportuojantiems gamintojams, vieninteliam Sąjungos gamintojui ir 33 nustatytiems naudotojams Sąjungoje.
(19)
Klausimyno atsakymus pateikė vienintelis Sąjungos gamintojas, vienas prekiautojas ir penki naudotojai. Į klausimyną neatsakė nė vienas Kinijos eksportuojantis gamintojas.
(20)
Tikrinamieji vizitai surengti toliau nurodytų bendrovių patalpose:
Sąjungos gamintojo
-
„Ajinomoto Foods Europe SAS“, Mesnil sen Nisezas, Prancūzija,
naudotojų:
-
„AkzoNobel“, Amersfortas, Nyderlandai,
-
„Unilever“, Roterdamas, Nyderlandai.
Faktų atskleidimas
(21)
Visoms suinteresuotosioms šalims pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis ketinta rekomenduoti importuojamam Kinijos kilmės nagrinėjamajam produktui toliau taikyti galutinį antidempingo muitą. Be to, buvo nustatytas laikas pastaboms dėl atskleistų faktų pareikšti. Jų pastabos buvo deramai apsvarstytos ir tinkamais atvejais į jas buvo atsižvelgta.
B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
(22)
Šioje peržiūroje nagrinėjamas produktas yra tas pats produktas, dėl kurio buvo atliekamas pradinis tyrimas, t. y. Kinijos kilmės mononatrio glutamatas (toliau - MNG), kurio KN kodas šiuo metu yra ex 2922 42 00 (toliau - nagrinėjamasis produktas). MNG yra maisto priedas, daugiausia naudojamas kaip sriubų, sultinių, žuvies ir mėsos patiekalų, prieskonių mišinių ir paruoštų vartoti maisto produktų aromato ir skonio stipriklis. MNG naudojamas ne tik maisto, bet ir chemijos pramonėje, pavyzdžiui, plovikliams gaminti. Pagamintas produktas - balti bekvapiai įvairių dydžių kristalai. MNG pakuojamas įvairaus dydžio pakuotėse, nuo vartotojams skirtų 0,5 gramo pakuočių iki 1 000 kilogramų sveriančių maišų. Mažos pakuotės yra parduodamos privatiems vartotojams per mažmenininkus, o didesnės - sveriančios 20 kg ir daugiau - tiekiamos pramoniniams naudotojams. Be to, grynumas taip pat skiriasi. Tačiau mononatrio glutamato savybės nesiskiria nei dėl pakuotės dydžio, nei dėl grynumo laipsnio.
(23)
Dažniausiai MNG gaminamas fermentuojant įvairias cukrines žaliavas (kukurūzų krakmolą, maniokų krakmolą, cukraus sirupą, cukranendrių melasą ir cukrinių runkelių melasą).
(24)
Atlikus peržiūros tyrimą patvirtinta, kad, kaip ir pradiniame tyrime, nagrinėjamojo produkto ir nagrinėjamųjų šalių vidaus rinkoje gaminamas ir parduodamas MNG, Sąjungos pramonės Sąjungos rinkoje gaminamas ir parduodamas MNG ir dviejų galimų panašių šalių (Tailando ir Indonezijos) rinkose gaminamas ir parduodamas MNG pasižymi tokiomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis, techninėmis bei cheminėmis savybėmis ir turi tą pačią pagrindinę naudojimo paskirtį.
(25)
Todėl šie produktai laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
C. DEMPINGO TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ
1. Pirminės pastabos
(26)
Remiantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi buvo išnagrinėta, ar pastaruoju metu vykdomas dempingas ir, jei taip, ar yra tikimybė, kad pasibaigus taikomų priemonių galiojimui dempingas bus tęsiamas arba pasikartos.
(27)
Kaip minėta 18 ir 19 konstatuojamosiose dalyse, nors klausimynai buvo išsiųsti abiem vykdant atranką apie save pranešusiems Kinijos eksportuojantiems gamintojams, nė vienas iš jų nepateikė klausimyno atsakymų ir nebendradarbiavo atliekant tyrimą. Todėl reikėjo naudotis turimais faktais, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 18 straipsnyje.
(28)
Kinijos valdžios institucijoms ir Kinijos nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams buvo pranešta apie pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies taikymą ir suteikta galimybė pateikti pastabas. Pastabų negauta.
(29)
Šiuo pagrindu pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalį toliau pateikiamos išvados, susijusios su dempingo tęsimosi tikimybe, grindžiamos turimais faktais, visų pirma, prašyme atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą pateikta informacija ir Komisijos turimais statistiniais duomenimis, t. y. Eurostato ir Kinijos eksporto duomenų bazės duomenimis.
2. Importas dempingo kaina peržiūros tiriamuoju laikotarpiu
a) Panaši šalis
(30)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą eksportuojantiems gamintojams, kuriems nesuteiktas RER, normalioji vertė nustatyta remiantis rinkos ekonomikos trečiosios šalies kaina arba apskaičiuotąja verte. Todėl reikėjo atrinkti rinkos ekonomikos trečiąją šalį (toliau - panaši šalis).
(31)
Pranešime apie inicijavimą Komisija pranešė suinteresuotosioms šalims tinkama panašia šalimi ketinanti pasirinkti Tailandą arba Indoneziją, ir paragino suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas. Tailandas pradiniame tyrime (8) pasirinktas tinkama panašia šalimi. Indoneziją pasiūlyta naudoti šiame tyrime dėl to, kad, kaip minėta 7 konstatuojamojoje dalyje, tą pačią dieną kaip ir šis priemonių termino galiojimo peržiūros tyrimas pradėtas lygiagretusis antidempingo tyrimas dėl į Sąjungą importuojamo Indonezijos kilmės MNG (9). Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad Tailandas nėra tinkama panaši šalis, nes bendradarbiaujantis Tailando gamintojas priklausė tai pačiai bendrovių grupei kaip ir pareiškėjas. Be to, buvo teigiama, kad Tailando rinkoje nepakanka konkurencijos, Tailando vidaus rinkoje produktas buvo daugiausia parduodamas mažomis pakuotėmis mažmeninėje prekyboje, o, kaip manoma, Kinijos į Sąjungą eksportuojamas produktas buvo supakuotas į dideles pakuotes arba maišus ir skirtas naudoti pramonėje.
(32)
Komisija paprašė daugiau kaip penkių žinomų panašaus produkto gamintojų Tailande pateikti informaciją. Tik vienas Tailando gamintojas pranešė apie save ir pateikė klausimyno atsakymus. Gamintojas priklausė tai pačiai grupei, kaip ir pareiškėjas. Priešingai nei teigė suinteresuotoji šalis, tai, kad gamintojas priklauso tai pačiai grupei, kaip ir pareiškėjas, savaime nereiškia, kad normalioji vertė yra nepatikima. Susijusi suinteresuotoji šalis taip pat nepaaiškino, kokį poveikį šis santykis galėjo padaryti normaliajai vertei Tailando vidaus rinkoje. Todėl šį argumentą reikėtų atmesti.
(33)
Kaip minėta 24 konstatuojamojoje dalyje, tyrimas atskleidė, kad Tailando rinkoje gaminamas ir parduodamas MNG turi tokias pačias technines, fizines, chemines savybes ir tokias pačias pagrindines galutinio naudojimo paskirtis kaip ir Kinijos eksportuojančių gamintojų gaminamas ir į Sąjungą eksportuojamas produktas. Be to, Kinijos gamybos procesai buvo panašūs į procesus Tailando rinkoje. Galiausiai, Tailande buvo didelė konkurencija su keliais vidaus gamintojais ir produktais, importuojamais iš kitų trečiųjų šalių, įskaitant Kiniją. Be to, priešingai nei teigta, tyrimas atskleidė, kad produktas vidaus rinkoje Tailande buvo parduodamas tiek dideliais kiekiais, tiek mažmeninėje prekyboje. Dėl šių priežasčių teiginį, kad Tailandas nebūtų tinkama panaši šalis, reikėtų atmesti.
(34)
Indonezijos eksportuojantys gamintojai sutiko, kad jų duomenys, pateikti per 7 konstatuojamojoje dalyje nurodytą lygiagretųjį tyrimą, būtų naudojami atliekant šį priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimą. Kaip minėta 24 konstatuojamojoje dalyje, tyrimas atskleidė, kad Indonezijos rinkoje gaminamas ir parduodamas MNG turi tokias pačias technines, fizines, chemines savybes ir tokias pačias pagrindines galutinio naudojimo paskirtis kaip ir Kinijos eksportuojančių gamintojų gaminami ir į Sąjungą eksportuojami produktai. Be to, remiantis turima informacija, Kinijos gamybos procesai buvo panašūs į procesus Indonezijos rinkoje. Galiausiai, Indonezijoje buvo didelė konkurencija su keliais vidaus gamintojais ir produktais, importuojamais iš kitų trečiųjų šalių, įskaitant Kiniją. Be to, tyrimas atskleidė, kad produktas Indonezijos vidaus rinkoje buvo parduodamas tiek dideliais kiekiais, tiek mažmeninėje prekyboje.
(35)
Iš nurodytų faktų galima daryti išvadą, kad abi šalys - Tailandas ir Indonezija - galėjo būti tinkamos, kad būtų atrinktos kaip panašios šalys. Tačiau dėl to, kad Indonezijos eksportuojančių gamintojų, dėl kurių atliekamas lygiagretusis tyrimas, pateikti duomenys buvo daug išsamesni nei vienintelio Tailando bendradarbiaujančio gamintojo, Komisija nusprendė, kad pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą būtų labiau pagrįsta pasirinkti Indoneziją kaip tinkamą panašią šalį.
b) Normalioji vertė
(36)
Iš Indonezijos bendradarbiaujančių gamintojų gauta informacija panaudota kaip pagrindas Kinijos eksportuojančių gamintojų normaliajai vertei apskaičiuoti.
(37)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį Komisija pirmiausia išnagrinėjo, ar kiekvieno iš bendradarbiaujančių Indonezijos gamintojų bendras vidaus rinkoje parduotas kiekis buvo tipiškas per peržiūros tiriamąjį laikotarpį. Pardavimas vidaus rinkoje buvo laikomas tipišku, jei visa panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams apimtis sudarė ne mažiau kaip 5 % visos nagrinėjamojo produkto pardavimo per peržiūros tiriamąjį laikotarpį eksportui į Sąjungą apimties. Nustatyta, kad abiejų gamintojų pardavimas Indonezijos vidaus rinkoje buvo tipiškas. Be to, nagrinėta, ar panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje galėtų būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai atlikta nustatant, kokia pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams dalis per peržiūros tiriamąjį laikotarpį buvo pelninga.
(38)
Kadangi buvo nustatyta, kad produktų vidaus rinkoje parduota pakankamai ir tai vyko įprastomis prekybos sąlygomis, normalioji vertė buvo pagrįsta faktine vidaus kaina, apskaičiuota kaip vidutinė svertinė viso pardavimo vidaus rinkoje per peržiūros tiriamąjį laikotarpį kaina.
c) Eksporto kaina
(39)
Kadangi Kinijos eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, eksporto kaina turėjo būti nustatyta remiantis turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį.
(40)
Todėl eksporto kaina buvo nustatyta remiantis Eurostato statistika ir apskaičiuota svertinio vidurkio pagrindu.
d) Palyginimas ir koregavimai
(41)
Komisija palygino normaliąją vertę ir eksporto kainą remdamasi gamintojo kainomis EXW sąlygomis. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį siekdama užtikrinti teisingą palyginimą Komisija pakoregavo normaliąją vertę ir eksporto kainą atsižvelgdama į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui. Frachto ir transporto sąnaudos pakoreguotos atsižvelgiant į Indonezijos eksportuojančių gamintojų pakoreguotą normaliąją vertę, kaip nustatyta per lygiagretųjį tyrimą, nurodytą laikinojo reglamento 41 konstatuojamojoje dalyje.
(42)
Be to, viena suinteresuotoji šalis tvirtino, kad Kinijos eksportuojančių gamintojų sąnaudos, susijusios su gamybos procesu (vertikalioji integracija), žaliavų kainų raida ir energijos suvartojimu, yra santykinai mažesnės, palyginti su Tailando gamintojais. Kadangi kaip panaši šalis buvo pasirinkta Indonezija, šis argumentas nebuvo svarbus. Kalbant apie Indoneziją ir kaip aprašyta 34 konstatuojamojoje dalyje, MNG gamybos procesai Kinijoje buvo panašūs į procesus Indonezijos rinkoje. Pažymėtina, kad visi pasaulio MNG gamintojai naudoja panašius gamybos metodus. MNG gaminamas fermentuojant įvairias cukrines žaliavas (kukurūzų krakmolą, maniokų krakmolą, cukraus sirupą, cukranendrių melasą ir cukrinių runkelių melasą).
e) Dempingo skirtumas
(43)
Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad iš Kinijos produktas dažniausiai būdavo eksportuojamas didelėmis pakuotėmis, o Tailando vidaus rinkoje jis dažniausiai būdavo parduodamas mažmeninėje prekyboje. Todėl buvo teigiama, kad dempingo skirtumas turėtų būti skaičiuojamas tik remiantis pardavimu didelėmis pakuotėmis. Kadangi nė vienas iš Kinijos eksportuojančių gamintojų nebendradarbiavo, nebuvo informacijos apie pardavimo sąlygas, prekybos lygį arba Kinijos eksportui parduodamo produkto pakuotes.
(44)
Be to, kadangi kaip panaši šalis buvo naudojama Indonezija, šis argumentas nebuvo svarbus. Bet kuriuo atveju, nepriklausomai nuo to, ar buvo įtraukta mažmeninė prekyba, visais atvejais iš palyginimo rezultato matyti, kad dempingo skirtumai yra dideli, kaip aprašyta 47 konstatuojamojoje dalyje.
(45)
Be to, Komisija apskaičiavo dempingo skirtumus remdamasi normaliąja verte, nustatytą panašioje šalyje. Iš palyginimo rezultato matyti, kad dempingo skirtumai yra dideli, kaip aprašyta 47 konstatuojamojoje dalyje.
(46)
Komisija palygino vidutinę svertinę normaliąją vertę su vidutine svertine eksporto kaina, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse. Kadangi Kinijos eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, buvo neįmanoma nustatyti, kokių rūšių produktai eksportuojami iš Kinijos. Todėl buvo neįmanoma atlikti palyginimo pagal produktų rūšis. Vietoj to, lyginant reikėjo remtis eksporto kainos statistiniais duomenimis, kaip išaiškinta 39 ir 40 konstatuojamosiose dalyse.
(47)
Atsižvelgiant į tai, CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą procentine dalimi išreikštas vidutinis svertinis dempingo skirtumas visais atvejais viršijo 25 %.
3. Importo raida, jeigu priemonės būtų panaikintos
a) Pirminė pastaba
(48)
Nustačius, kad per peržiūros tiriamąjį laikotarpį vykdytas dempingas, ištirta dempingo tęsimosi tikimybė, jei priemonės būtų panaikintos, ir išnagrinėti šie aspektai: importo dempingo kaina iš Kinijos apimtis ir kainos, Kinijos gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai; Sąjungos rinkos patrauklumas importui iš Kinijos.
b) Importo iš Kinijos dempingo kainomis apimtis ir kainos
(49)
Nepaisant nustatytų priemonių, importo iš Kinijos apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį išaugo 65 %, o rinkos dalis atitinkamai padidėjo 68 %, kaip nustatyta 81 konstatuojamojoje dalyje. Tačiau, nepaisant šio santykinio padidėjimo, Kinijos importo apimtis ir rinkos dalis absoliučiais skaičiais liko nedideli visą nagrinėjamąjį laikotarpį.
(50)
Kadangi Kinijos eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, importo kainos nustatytos remiantis Eurostato duomenimis. Vidutinės importo iš Kinijos kainos nuolat mažėjo nuo 2010-2011 finansinių metų iki peržiūros tiriamojo laikotarpio (per visą nagrinėjamąjį laikotarpį - iš viso 20 %, kaip nustatyta 84 konstatuojamojoje dalyje); nustatyta, kad per peržiūros tiriamąjį laikotarpį jos buvo dempinguojamos. Taip pat nustatyta, kad, jeigu jos būtų vertinamos neatsižvelgiant į antidempingo muitus, Sąjungos pramonės pardavimo kaina priverstinai sumažėtų vidutiniškai daugiau kaip 10 %.
c) Gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai Kinijoje
(51)
Kinijos gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai nustatyti remiantis pareiškėjo pateikta informacija. Kadangi šie duomenys nebuvo viešai prieinami, Komisija juos patikrino palyginusi su kitų viešai prieinamų šaltinių duomenimis, įskaitant spaudos straipsnius, įkeltus į rinkmeną, kuri yra prieinama suinteresuotosioms šalims. Atsižvelgiant į tai Kinija yra didžiausia pasaulio MNG gaminanti šalis, kurios metiniai gamybos pajėgumai ir metinė gamyba per nagrinėjamąjį laikotarpį išaugo. 2012 m. MNG gamybos pajėgumas siekė apytiksliai 3,5-4 mln. tonų, o MNG gamyba -apie 2,5-3 mln. tonų. Todėl 2012 m. nepanaudoti gamybos pajėgumai siekė apytiksliai 600 000-900 000 tonų.
(52)
To paties šaltinio duomenimis, MNG gamybos pajėgumas ir gamyba Kinijoje augs dar labiau iki 2017 m., nes Kinijoje didėja MNG paklausa.
(53)
2011 m. Kinijos Vyriausybė per Kinijos pramonės ir informacinių technologijų ministeriją 19 pagrindinių pramonės sektorių, įskaitant MNG, pradėjo vykdyti bendrą senų ir neveiksmingų gamyklinių technologijų šalinimo politiką. Dėl to Kinijoje smarkiai sumažėjo MNG gamintojų skaičius. Todėl, vienos suinteresuotosios šalies teigimu, pajėgumai Kinijoje neturėtų augti. Tyrimo rezultatai, pagrįsti prašyme pateikta informacija ir spaudos straipsniais, parodė, kad didesnės bendrovės padidino savo pajėgumą. Todėl bendras MNG gamybos pajėgumas Kinijoje išaugo ir todėl susijusios šalies argumentas turėtų būti atmestas.
(54)
Be to, remiantis pareiškėjo pateikta informacija, MNG atsargos Kinijoje pastaraisiais metais nuolat augo ir daugiau kaip du kartus viršijo Sąjungos suvartojamą kiekį per peržiūros tiriamąjį laikotarpį. Vienos suinteresuotosios šalies teigimu, kadangi informacija apie, kaip įtariama, perteklines atsargas nebuvo pateikta nekonfidencialioje bylos versijoje, suinteresuotosios šalys negalėjo jos patikrinti ir į ją neturėtų būti atsižvelgiama. Be to, buvo teigiama, kad atsižvelgiant į Kinijos Vyriausybės vykdomą pajėgumų mažinimą, mažai tikėtina, kad esama atsargų pertekliaus. Šiuo atžvilgiu pažymėtina, kad susijusi suinteresuotoji šalis nepateikė jokių šio teiginio įrodymų. Be to, kaip jau minėta 27 konstatuojamojoje dalyje, atliekant tyrimą nebendradarbiavo nė vienas eksportuojantis Kinijos gamintojas. Todėl reikėjo naudotis turimais faktais, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 18 straipsnyje. Be to, pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnio 3 dalį Komisija gali neatsižvelgti į informaciją, pateiktą konfidencialiai, jeigu nepateikiama prasminga nekonfidenciali santrauka, bet jei tokios santraukos nepateikta, nereiškia, kad konfidencialiai pateikta informacija bus savaime atmesta. Nors ne visus prašyme pateiktus faktus buvo galima patikrinti, įskaitant informaciją apie Kinijos atsargas, šiuo atveju pateikta informacija vis dėlto buvo laikoma pagrįsta ir teisinga, nes ji atitiko pareiškėjo pateiktą informaciją, kurią buvo įmanoma patikrinti. Be to, kadangi, kaip aprašyta 51 konstatuojamojoje dalyje, bendras Kinijos gamybos pajėgumas išaugo, atsargų perteklius nebuvo vienintelis faktas, kuriuo buvo pagrįsta išvada, kad Kinijos eksportuojantys gamintojai turi daug nepanaudotų pajėgumų. Be to, Komisija, jei buvo įmanoma, patikrino duomenis lygindama juos su kitų šaltinių, pavyzdžiui, spaudos straipsnių, duomenimis ir naudojo tik tą informaciją, kurios patikimumas ir pakankamas pagrįstumas ją tenkino. Todėl šis argumentas turėtų būti atmestas.
(55)
Atskleidus nustatytuosius faktus ta pati suinteresuotoji šalis tvirtino, kad Komisija pagrindė tyrimo rezultatus prielaidomis, o ne faktais, kaip reikalaujama pagal PPO antidempingo susitarimo (10) 11 straipsnio 3 dalį. Šalis pakartojo savo teiginius dėl įtariamo pajėgumų mažinimo ir nepanaudotų pajėgumų Kinijoje.
(56)
Kaip jau minėta 27 konstatuojamojoje dalyje, nė vienas Kinijos eksportuojantis gamintojas nebendradarbiavo atliekant tyrimą, todėl pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį Komisija turėjo remtis turimais faktais. Be to, kaip minėta 29 ir 51 konstatuojamosiose dalyse, daugiausia buvo naudota pareiškėjo prašyme pateikta informacija, kuri, jei buvo įmanoma, buvo tinkamai patikrinta. Kadangi tai buvo vienintelė turima patikima informacija, teiginys, kad rezultatai pagrįsti vien prielaidomis, atmestas.
(57)
Taip pat buvo išnagrinėta susijusios suinteresuotosios šalies pateikta informacija. Tačiau dėl turimų pajėgumų ir nepanaudotų pajėgumų Kinijoje susijusi suinteresuotoji šalis pateikė prieštaringos informacijos. Pavyzdžiui, priešingai nei teigė ši šalis, prie jos dokumentų pridėti duomenys rodo, kad MNG pajėgumai Kinijoje auga, o ne mažėja. Tai atitinka Komisijos 53 konstatuojamojoje dalyje pateiktas išvadas. Todėl šalies teiginys, kad tikėtina, jog bendri pajėgumai Kinijoje mažės, buvo atmestas.
(58)
Todėl daroma išvada, kad Kinijos eksportuojantys gamintojai turi daug nepanaudotų pajėgumų ir tikėtina, kad nustojus galioti antidempingo priemonėms šie pajėgumai būtų panaudoti dideliam papildomam eksportui į Sąjungą, kaip išaiškinta 61 ir 62 konstatuojamosiose dalyse.
d) Sąjungos rinkos patrauklumas
(59)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį dėl galiojančių priemonių į Sąjungos rinką pateko tik nedidelis Kinijos eksportuojamo produkto kiekis Vienos suinteresuotosios šalies teigimu, Sąjungos rinka nebūtų patraukli Kinijos eksportuojantiems gamintojams, nes manoma, kad MNG paklausa Azijoje ir kitose besiformuojančios rinkos ekonomikos šalyse, įskaitant Kiniją, augs. Ši šalis toliau teigė, kad atsižvelgiant į tai, kad Kinijos kainų kitoms trečiosioms šalims lygis būtų vidutiniškai aukštesnis arba panašus į Kinijos eksporto į Sąjungą lygį, Kinijos eksportuojantys gamintojai neturėtų paskatos didinti eksportą į Sąjungos rinką.
(60)
Nors per tyrimą nustatyta, kad Kinijos eksporto į trečiąsias šalis kainos buvo vidutiniškai šiek tiek aukštesnės nei eksporto į Sąjungą, taip galėjo būti dėl to, kad Kinijos eksportuojantys gamintojai sumažino savo eksporto į Sąjungą kainas dėl galiojančių antidempingo muitų. Todėl tai nebūtinai rodo galimą kainų lygį, jeigu antidempingo priemonės nustotų galioti. Priešingai, atsižvelgiant į galiojančių antidempingo muitų lygį, Kinijos eksportuojantys gamintojai galėtų padidinti eksporto kainas ir jos vis dar būtų dempingo kainos ir verstų Sąjungos pramonę mažinti pardavimo kainas.
(61)
NET jei tikimasi, kad vidaus vartojimas Kinijoje ir vartojimas likusioje Azijos dalyje ir kitose besiformuojančiose rinkose augs, perteklinių gamybos pajėgumų Kinijoje lygis rodo, kad esama didelės paskatos ieškoti alternatyvių rinkų šiems gamybos pertekliniams pajėgumams absorbuoti.
(62)
Komisija taip pat atsižvelgė į tai, kad dėl Kinijos atžvilgiu Jungtinių Amerikos Valstijų (toliau - JAV) valdžios institucijų dėl to paties produkto atliekamų lygiagrečiųjų antidempingo ir antisubsidijų tyrimų gali būti nustatytos priemonės Kinijos į JAV eksportuojamam MNG. JAV valdžios institucijos iš tiesų 2014 m. lapkričio 26 d. nustatė galutines antidempingo priemones. Keturiems Kinijos eksportuojantiems gamintojams nustatytos individualios muito normos - 20,09 %, o kitiems eksportuotojams nustatytas 39,03 % muitas. Todėl į JAV rinką pateks mažiau Kinijos eksportuojamo produkto, o dideli Kinijos MNG kiekiai gali būti nukreipti į Sąjungos rinką, ypač tuo atveju, jeigu tuo pat metu Sąjungos priemonės nustos galiojusios. Šiuo atžvilgiu pažymėtina, kad 2013 m. apie 26 600 tonų Kinijos MNG eksportuota į JAV - tai atitiko didelę dalį Sąjungos suvartoto kiekio per peržiūros tiriamąjį laikotarpį.
(63)
Be to, Sąjungos pramonės vidutinė kaina ir Indonezijos eksportuojančių gamintojų vidutinė importo kaina Sąjungoje, kaip nustatyta per lygiagretųjį tyrimą, minėta laikinojo reglamento 61 ir 80 konstatuojamosiose dalyse, buvo didesnės, palyginti su Kinijos vidutinėmis importo į Sąjungą kainomis be antidempingo muitų ir su vidutinėmis Kinijos importo į kitas trečiąsias šalis kainomis. Kadangi Kinijos eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, ši analizė buvo pagrįsta turima informacija, t. y. Kinijos eksporto duomenų baze. Kinijos eksportuotojų kainodaros politika rodo, kad jeigu antidempingo priemonės nustos galiojusios, Sąjunga būtų patraukli rinka Kinijos eksportuotojams, nes jie iš tikrųjų galėtų pakelti eksporto į Sąjungą kainas.
(64)
Nepaisant galiojančių priemonių auganti Kinijos importo rinkos dalis taip pat parodė, kad Sąjungos rinka Kinijos eksportuojančius gamintojus tebedomina. Iš tiesų, remiantis esamais kainų lygiais, Sąjungos MNG rinka išlieka patraukli Kinijos eksportuotojams. Nutraukus priemonių galiojimą, šis susidomėjimas tikriausiai padidės.
(65)
Atskleidus nustatytuosius faktus minėta suinteresuotoji šalis pakartojo savo argumentus dėl augančios MNG paklausos Kinijos vidaus rinkoje, mažos eksporto iš Kinijos į Sąjungą apimties, šio eksporto rinkos dalies ir didesnių Kinijos MNG kainų kitoms trečiosioms šalims, palyginti su Sąjunga. Šalis teigė, kad Komisijos analizėje į šiuos faktus neatsižvelgta.
(66)
Pirmiausia, teiginys, kad nebuvo atsižvelgta į Kinijos gamybos pajėgumų ir nepanaudotų pajėgumų raidą, augančią MNG paklausą Kinijos vidaus rinkoje, mažą eksporto iš Kinijos į Sąjungą apimtį, šio eksporto rinkos dalį, kaip apibūdinta 49 konstatuojamojoje dalyje, ir Kinijos kainų lygį, skirtą Sąjungai ir kitoms trečiosioms šalims, yra nepagrįstas. Šie faktai buvo išnagrinėti, kaip minėta 49-64 konstatuojamosiose dalyse, o atitinkamos išvados atskleistos suinteresuotosioms šalims. Antra, susijusi šalis nepateikė jokių naujų įrodymų, kurie pagrįstų jos teiginius ir papildytų Komisijos tyrimo metu nustatytus faktus.
(67)
Galiausiai susijusi šalis prieštaravo Komisijos vertinimui, pateiktam 62 konstatuojamojoje dalyje, kad Kinijos eksportas galėtų būti nukreiptas iš JAV į Sąjungą dėl JAV valdžios institucijų antidempingo priemonių, nustatytų iš Kinijos į JAV eksportuojamam MNG.
(68)
Tačiau, kaip jau minėta 62 konstatuojamojoje dalyje, pažymima, kad jeigu Sąjungos priemonės nustotų galioti ir atsižvelgiant į antidempingo priemones, nustatytas iš Kinijos į JAV eksportuojamam MNG, tikėtina, kad Kinijos eksportas bus nukreiptas į Sąjungos rinką.
(69)
Todėl šios šalies teiginiai šiuo klausimu turėjo būti atmesti.
4. Išvada dėl dempingo tęsimosi tikimybės
(70)
Atlikus šią analizę nustatyta, kad importas iš Kinijos ir toliau pateko į Sąjungos rinką dempingo kainomis ir esant dideliems dempingo skirtumams. Atsižvelgdama į nustatytus faktus dėl didelių neišnaudotų gamybos pajėgumų Kinijoje ir tikimybės, kad didelės apimties eksportas gali būti nukreiptas į Sąjungos rinką dempingo kainomis, Komisija padarė išvadą, kad yra didelė tikimybė, jog dempingas bus tęsiamas, jeigu priemonės būtų panaikintos.
D. SĄJUNGOS PRAMONĖS APIBRĖŽTIS
(71)
Panašų produktą per peržiūros tiriamąjį laikotarpį gamino vienas Sąjungos gamintojas. Jis laikomas Sąjungos pramone, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje.
(72)
Kadangi Sąjungos pramone laikomas tik vienas gamintojas, siekiant užtikrinti konfidencialumą visi su juo susiję neskelbtini duomenys turėjo buvo indeksuoti arba pateikiami nurodant ribas.
E. PADĖTIS SĄJUNGOS RINKOJE
1. Sąjungos suvartojimas
(73)
Sąjungos suvartojimą Komisija nustatė prie Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje pridėjusi importą iš Kinijos ir kitų trečiųjų šalių, remdamasi Eurostato duomenimis ir Indonezijos eksportuojančių gamintojų, kurių atžvilgiu atliekamas 7 konstatuojamojoje dalyje minėtas gretutinis antidempingo tyrimas, pateiktais duomenimis.
(74)
Vienos suinteresuotosios šalies teigimu, atitinkami KN kodai Eurostato duomenų bazėje taip pat taikomi kitiems produktams (ne tik nagrinėjamajam produktui), todėl importas iš Kinijos gali apimti glutamo rūgštį ir jos druskas. Bet kadangi importo duomenys buvo paimti iš Eurostato duomenų bazės TARIC (Europos Sąjungos integruotasis muitų tarifas) kodo lygmeniu, jie apėmė tik nagrinėjamąjį produktą ir todėl šis teiginys atmestas.
(75)
Ta pati suinteresuotoji šalis teigė, kad ne visas Kinijoje pagamintas ir į Sąjungą eksportuotas MNG buvo to grynumo laipsnio, kuris reikalingas Sąjungos maisto priedams, ir suabejojo, ar į tai buvo atsižvelgta apskaičiuojant importo iš Kinijos apimtį. Kaip nustatyta 22 konstatuojamojoje dalyje, visų rūšių MNG, nepriklausomai nuo grynumo laipsnio, patenka į šio tyrimo aprėptį, todėl minėtas teiginys atmestas.
(76)
Taigi vartojimo Sąjungoje raida buvo tokia:
1 lentelė
Sąjungos suvartojimas (tonomis)
2010-2011 finansiniai metai
2011-2012 finansiniai metai
2012-2013 finansiniai metai
Peržiūros tiriamasis laikotarpis
Indeksas (2010-2011 finansiniai metai = 100)
100
87
93
98
Šaltinis: Eurostatas ir klausimyno atsakymai/Indonezijos eksportuojančių gamintojų pateikti duomenys.
(77)
2010-2011 ir 2011-2012 finansinių metų laikotarpiu Sąjungos suvartojimas sumažėjo, o 2012-2013 finansiniais metais ir peržiūros tiriamuoju laikotarpiu vėl šiek tiek padidėjo. Apskritai, nagrinėjamuoju laikotarpiu suvartojimas sumažėjo 2 % 2010-2011 ir 2011-2012 finansinių metų laikotarpiu suvartojimas sumažėjo daugiausia dėl tuo laikotarpiu sumažėjusios gamybos nulemto sumažėjusio Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje (žr. 100 konstatuojamąją dalį). Bendras importas tuo pačiu laikotarpiu nepakito. 2012-2013 finansiniais metais padidėjusį suvartojimą beveik išimtinai nulėmė padidėjęs bendras importas, nes Sąjungos pramonės pardavimas išliko beveik tokio paties lygio. Galiausiai, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės pardavimas vėl sumažėjo ir labai padidėjo importo apimtis, ypač iš Indonezijos (žr. 88 konstatuojamąją dalį).
(78)
Vienos suinteresuotosios šalies teigimu, suvartojimo raidos aprašymas nėra išsamus, kadangi neatsižvelgta į tai, kad MNG importą iš Vietnamo pakeitė importas iš Indonezijos ir todėl vartotojai nebesitikėjo tolesnio kainų augimo ir sumažino atsargas. Tai, kad importas iš kitų trečiųjų šalių, įskaitant Vietnamą, per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo, o importas iš Indonezijos padidėjo, yra tiesa, tačiau tai nedaro poveikio bendro Sąjungos suvartojimo raidai. Panašiai importo srautų raidos poveikis ir ekonominės veiklos vykdytojų, pavyzdžiui, naudotojų, galima reakcija į šią raidą nuo suvartojimo raidos nepriklauso. Todėl šis argumentas buvo atmestas.
2. Importas iš nagrinėjamosios šalies
a) Importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis ir rinkos dalis
(79)
Importo iš Kinijos apimtis ir rinkos dalis nustatyti remiantis Eurostato duomenimis ir Indonezijos eksportuojančių gamintojų, dėl kurių vykdomas 7 konstatuojamojoje dalyje minėtas gretutinis antidempingo tyrimas, duomenimis.
(80)
Importo į Sąjungą iš nagrinėjamosios šalies apimties ir rinkos dalies raida:
2 lentelė
Importo apimtis ir rinkos dalis
Šalis
2010-2011 finansiniai metai
2011-2012 finansiniai metai
2012-2013 finansiniai metai
Peržiūros tiriamasis laikotarpis
Kinija
Apimtis (t)
1 518
758
1 923
2 509
Indeksas
100
50
127
165
Rinkos dalis (indeksas)
100
57
136
168
Šaltinis: Eurostatas ir klausimyno atsakymai/Indonezijos eksportuojančių gamintojų pateikti duomenys.
(81)
Importo iš Kinijos apimtis mažėjo nuo 2010-2011 iki 2011-2012 finansinių metų, bet gerokai išaugo 2012-2013 finansiniais metais ir dar per peržiūros tiriamąjį laikotarpį. Apskritai per nagrinėjamąjį laikotarpį importo iš Kinijos apimtis išaugo 65 %. Atitinkamai rinkos dalies raidos tendencija buvo panaši, t. y. iš pradžių 2010-2011 ir 2011-2012 finansinių metų laikotarpiu ji sumažėjo, o vėliau iki peržiūros tiriamojo laikotarpio smarkiai augo. Apskritai per nagrinėjamąjį laikotarpį rinkos dalis išaugo 68 %. Nepaisant šio santykinio padidėjimo, Kinijos importo apimtis ir rinkos dalis absoliučiais skaičiais liko nedideli visą nagrinėjamąjį laikotarpį.
b) Importo iš nagrinėjamosios šalies kainos ir priverstinis kainų mažinimas
(82)
Importo kaina nustatyta remiantis Eurostato duomenimis.
(83)
Lentelėje pateikta vidutinė Kinijos importo kaina:
3 lentelė
Importo kainos
Šalis
2010-2011 finansiniai metai
2011-2012 finansiniai metai
2012-2013 finansiniai metai
Peržiūros tiriamasis laikotarpis
Kinija
Vidutinė kaina (EUR už toną) (11)
1 234
1 199
1 143
992
Indeksas
100
97
93
80
(84)
Vidutinės importo iš Kinijos kainos nuolat mažėjo 2010-2011 finansiniais metais, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu ir apskritai per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 20 %.
(85)
Komisija priverstinį kainų mažinimą per peržiūros tiriamąjį laikotarpį nustatė palyginusi:
-
vidutines svertines Sąjungos pramonės pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainas, pakoreguotas atsižvelgiant į gamintojo kainų EXW sąlygomis lygį, su
-
eksporto kaina, nustatyta remiantis Komisijos turima importo statistika, t. y. Eurostato duomenimis, apskaičiuota remiantis svertiniu vidurkiu ir pakoreguota įskaičiavus importo muitus, antidempingo muitus ir sąnaudas po importo.
(86)
Iš palyginimo rezultato matyti, kad Sąjungos pramonės kainos nebuvo priverstinai mažinamos dėl Kinijos importo į Sąjungos rinką. Tačiau atėmus antidempingo muitų poveikį, priverstinio kainų mažinimo skirtumas viršijo 10 %.
3. Importas iš Indonezijos
a) Importo iš Indonezijos apimtis ir rinkos dalis
(87)
Komisija nustatė importo iš Indonezijos apimtį remdamasi Eurostato duomenimis ir Indonezijos eksportuojančių gamintojų, dėl kurių vykdomas 7 konstatuojamojoje dalyje minėtas lygiagretusis tyrimas, duomenimis.
(88)
Importo į Sąjungą iš Indonezijos ir rinkos dalies raida:
4 lentelė
Importo apimtis ir rinkos dalis
Šalis
2010-2011 finansiniai metai
2011-2012 finansiniai metai
2012-2013 finansiniai metai
Peržiūros tiriamasis laikotarpis
Indonezija
Apimtis (t)
8 638
9 478
18 317
24 385
Indeksas
100
110
212
282
Rinkos dalis (indeksas)
100
126
227
287
Šaltinis: Eurostatas ir klausimyno atsakymai/Indonezijos eksportuojančių gamintojų pateikti duomenys.
(89)
Importo iš Indonezijos apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu beveik patrigubėjo. Importo apimtis nuolatos augo ir gerokai padidėjo (182 %) - nuo 8 638 tonų 2010-2011 finansiniais metais iki 24 385 tonų per peržiūros tiriamąjį laikotarpį.
(90)
Atitinkama rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu beveik patrigubėjo. Ji padidėjo 187 %, nepaisant bendro suvartojimo sumažėjimo (- 2 %).
b) Importo iš Indonezijos kainos
(91)
Komisija nustatė importo kainas remdamasi Eurostato duomenimis ir atrinktų Indonezijos eksportuojančių gamintojų, dėl kurių vykdomas 7 konstatuojamojoje dalyje minėtas, gretutinis tyrimas, duomenimis.
(92)
Importo iš Indonezijos į Sąjungą vidutinės kainos raida:
5 lentelė
Importo kaina
Šalis
2010-2011 finansiniai metai
2011-2012 finansiniai metai
2012-2013 finansiniai metai
Peržiūros tiriamasis laikotarpis
Indonezija
Vidutinė kaina (EUR už toną)
1 266
1 279
1 226
1 162
Indeksas
100
101
97
92
Šaltinis: Eurostatas ir klausimyno atsakymai/Indonezijos eksportuojančių gamintojų pateikti duomenys.
(93)
2010-2011 ir 2011-2012 finansinių metų laikotarpiu vidutinė iš Indonezijos importuoto MNG kaina šiek tiek padidėjo, 2012-2013 finansiniais metais sumažėjo, o peržiūros tiriamuoju laikotarpiu dar šiek tiek sumažėjo. Vidutinė iš Indonezijos importuoto MNG kaina nagrinėjamuoju laikotarpiu iš viso sumažėjo 8 %.
4. Importas iš kitų trečiųjų šalių, kurioms priemonės netaikomos
(94)
Importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis, rinkos dalis ir kainų raida:
6 lentelė
Importas iš kitų trečiųjų šalių
Šalis
2010-2011 finansiniai metai
2011-2012 finansiniai metai
2012-2013 finansiniai metai
Peržiūros tiriamasis laikotarpis
Brazilija
Apimtis (t)
2 321
969
1 070
889
Indeksas
100
42
46
38
Rinkos dalis (indeksas)
100
48
49
39
Vidutinė kaina (EUR už toną)
1 218
1 306
1 402
1 365
Indeksas
100
107
115
112
Korėjos Respublika
Apimtis (t)
1 248
2 157
923
802
Indeksas
100
173
74
64
Rinkos dalis (indeksas)
100
198
79
65
Vidutinė kaina (EUR už toną)
1 231
1 296
1 293
1 277
Indeksas
100
105
105
104
Vietnamas
Apimtis (t)
5 707
6 042
1 820
769
Indeksas
100
106
32
13
Rinkos dalis (indeksas)
100
121
34
14
Vidutinė kaina (EUR už toną)
1 284
1 291
1 361
1 318
Indeksas
100
101
106
103
Kitos trečiosios šalys
Apimtis (t)
993
681
478
434
Indeksas
100
69
48
44
Rinkos dalis (indeksas)
100
79
52
45
Vidutinė kaina (EUR už toną)
1 594
1 718
2 044
2 001
Indeksas
100
108
128
126
Kitos trečiosios šalys (iš viso)
Apimtis (t)
10 268
9 848
4 291
2 894
Indeksas
100
96
42
28
Rinkos dalis (indeksas)
100
110
45
29
Vidutinė kaina (EUR už toną)
1 293
1 323
1 433
1 424
Indeksas
100
102
111
110
Šaltinis: Eurostatas ir klausimyno atsakymai/Indonezijos eksportuojančių gamintojų pateikti duomenys.
(95)
Importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis iš viso sumažėjo nuo 10 268 tonų 2010-2011 finansiniais metais iki 2 894 tonų per peržiūros tiriamąjį laikotarpį, t. y. 72 % nagrinėjamuoju laikotarpiu. Atitinkama rinkos dalis per tą patį laikotarpį sumažėjo 71 %. Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu kitų trečiųjų šalių importui tenkanti rinkos dalis sudarė tik apie vieną ketvirtąją 2010-2011 finansinių metų lygio. Apskritai per nagrinėjamąjį laikotarpį trečiųjų šalių importo kainos sumažėjo 10 %.
(96)
Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad visas importas (įskaitant importą iš Kinijos ir Indonezijos) per nagrinėjamąjį laikotarpį nekito.
(97)
Šis teiginys prieštaravo turimiems 7 lentelėje pateiktiems statistiniams duomenims, kuriais grindžiamos tyrimo išvados. Iš tikrųjų, visas importas į Sąjungą per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 46 %. Todėl šis teiginys atmestas.
(98)
Viso importo, įskaitant Kiniją ir Indoneziją, raida:
7 lentelė
Visas importas
2010-2011 finansiniai metai
2011-2012 finansiniai metai
2012-2013 finansiniai metai
Peržiūros tiriamasis laikotarpis
Visas importas
Apimtis (t)
20 424
20 084
24 531
29 788
Indeksas
100
98
120
146
Šaltinis: Eurostatas ir klausimyno atsakymai/Indonezijos eksportuojančių gamintojų pateikti duomenys.
5. Sąjungos pramonės ekonominė padėtis
(99)
Remdamasi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalimi Komisija nagrinėjo visus ekonominius veiksnius ir rodiklius, turinčius poveikio Sąjungos pramonės padėčiai.
a) Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
(100)
Visos Sąjungos gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
8 lentelė
Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
2010-2011 finansiniai metai
2011-2012 finansiniai metai
2012-2013 finansiniai metai
Peržiūros tiriamasis laikotarpis
Gamybos apimtis
Indeksas
100
95
107
91
Gamybos pajėgumai
Indeksas
100
100
100
100
Pajėgumų naudojimas
Indeksas
100
95
107
91
Šaltinis: klausimyno atsakymas
(101)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu gamybos apimtis kito. 2010-2011 ir 2011-2012 finansinių metų laikotarpiu gamyba sumažėjo, bet 2011-2012 ir 2012-2013 finansinių metų laikotarpiu padidėjo, o peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo žemiausio lygio. Atlikus tyrimą nustatyta, kad pokyčius daugiausia nulėmė planinis gamybos sustabdymas dėl techninės priežiūros, kurį Sąjungos pramonė atlieka kas 15 mėnesių, ir blogos oro sąlygos 2010-2011 m. žiemą, dėl kurių nutrūko vienos iš pagrindinių žaliavų (amoniako) pasiūla. Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu gamybos sustabdymas dėl planinės techninės priežiūros buvo pratęstas siekiant sumažinti didelį atsargų lygį. Apskritai per nagrinėjamąjį laikotarpį gamybos apimtis sumažėjo 9 %.
(102)
Vienos šalies teigimu, gamybos apimtis ir pajėgumų naudojimas sumažėjo tik po didelio augimo laikotarpiu prieš nagrinėjamąjį laikotarpį. Remdamasi tuo šalis teigė, kad šių veiksnių mažėjimo tendencija žalos nerodo. Nustatydama įvairių žalos rodiklių tendencijas Komisija rėmėsi nagrinėjamojo laikotarpio, nustatyto inicijuojant tyrimą, vertinimu. Nagrinėjamąjį laikotarpį sudaro peržiūros tiriamasis laikotarpis ir trys ankstesni finansiniai metai - tai yra nusistovėjusi praktika. Vien tik faktas, kad tam tikrų žalos rodiklių vertės yra aukštesnės prieš nagrinėjamąjį laikotarpį yra nepakankama priežastis nuo šios praktikos nukrypti. Todėl galima atsižvelgti tik į nagrinėjamojo laikotarpio tendencijas. Todėl šis teiginys buvo atmestas.
(103)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį gamybos pajėgumai iš esmės išliko stabilūs.
(104)
Dėl sumažėjusios gamybos apimties ir pastovių gamybos pajėgumų gamybos pajėgumų panaudojimas kito panašiai kaip gamybos apimtis, t. y. sumažėjo 2011-2012 finansiniais metais, padidėjo 2012-2013 finansiniais metais, o peržiūros tiriamuoju laikotarpiu vėl sumažėjo. Iš viso pajėgumų naudojimas per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 9 % ir atitiko gamybos apimties sumažėjimą.
b) Pardavimo apimtis ir rinkos dalis
(105)
Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir Sąjungos rinkos dalies raida per nagrinėjamąjį laikotarpį:
9 lentelė
Pardavimo apimtis ir rinkos dalis
2010-2011 finansiniai metai
2011-2012 finansiniai metai
2012-2013 finansiniai metai
Peržiūros tiriamasis laikotarpis
Pardavimo apimtis Sąjungoje (indeksas)
100
84
85
83
Rinkos dalis
Indeksas
100
96
91
85
Šaltinis: klausimyno atsakymai, Eurostatas ir klausimyno atsakymai/Indonezijos eksportuojančių gamintojų pateikti duomenys.
(106)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės parduoto MNG apimtis sumažėjo 17 %. Pardavimo apimtis daugiausia sumažėjo 2010-2011 ir 2011-2012 finansinių metų laikotarpiu, o vėliau išliko gana stabili. Dėl sumažėjusios pardavimo apimties ir kartu sumažėjusio suvartojimo ir išaugusio importo daugiausia iš Indonezijos Sąjungos pramonės rinkos dalis iš viso nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo apie 15 % 2010-2011 ir 2011-2012 finansinių metų laikotarpiu Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo 4 %; tai sutapo su importo iš Indonezijos ir Kinijos rinkos dalies padidėjimu tuo pačiu metu. Nuo 2012-2013 finansinių metų iki peržiūros tiriamojo laikotarpio Sąjungos pramonės rinkos dalis toliau stabiliai mažėjo, o importo iš Indonezijos apimtis ir rinkos dalys labai padidėjo. Panašiai Kinijos importas ir rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo, nors visą laikotarpį išliko nedideli.
c) Augimas
(107)
Nors nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos suvartojimas sumažėjo 2 %, Sąjungos pramonės pardavimo apimtis sumažėjo 17 %, o jos rinkos dalis sumažėjo 15 %.
d) Užimtumas ir našumas
(108)
Užimtumo ir našumo raida per nagrinėjamąjį laikotarpį:
10 lentelė
Užimtumas ir našumas
2010-2011 finansiniai metai
2011-2012 finansiniai metai
2012-2013 finansiniai metai
Peržiūros tiriamasis laikotarpis
Darbuotojų skaičius
Indeksas
100
103
107
108
Našumas (vnt. vienam darbuotojui)
Indeksas
100
92
100
85
Šaltinis: klausimyno atsakymas
(109)
Sąjungos pramonės užimtumo lygis nuolat didėjo - iš viso 8 % per nagrinėjamąjį laikotarpį. Šį padidėjimą daugiausia lėmė 2011 m. įvykęs susijungimas su susijusia įmone ir Sąjungos pramonės techninės priežiūros skyriaus plėtra.
(110)
Našumas sumažėjo dėl padidėjusio užimtumo ir gamybos sumažėjimo, kaip nurodyta 100 konstatuojamojoje dalyje pateiktoje 8 lentelėje.
6. Dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio dempingo
(111)
Kinijai nustatytas dempingo skirtumas gerokai viršija de minimis lygį, o importo iš Kinijos apimtis visą nagrinėjamąjį laikotarpį išliko nedidelė. Tačiau, priemones panaikinus, faktinių dempingo skirtumų poveikis Sąjungos pramonei būtų didelis dėl importo iš Kinijos apimties augimo, kainų mažėjimo ir numatomo Kinijos importo raidos poveikio, jeigu priemonės būtų panaikintos. Kartu, vykdant 7 konstatuojamojoje dalyje minėtą gretutinį antidempingo tyrimą dėl MNG importo iš Indonezijos, nustatyti dideli Indonezijos bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų dempingo skirtumai, dėl kurių jų rinkos dalis Sąjungos rinkoje nagrinėjamuoju laikotarpiu smarkiai išaugo.
(112)
Sąjungos pramonė dar nebuvo iki galo atsigavusi po buvusio žalingo dempingo poveikio, kurį padarė Kinijos kilmės MNG importas, kaip minėta 124 konstatuojamojoje dalyje. Kadangi importas iš Indonezijos dempingo kainomis nagrinėjamuoju laikotarpiu smarkiai išaugo ir nustatyta, kad dėl jo padaryta materialinė žala Sąjungos pramonei (12), galima daryti išvadą, kad atsigavimo procesas sustojo.
a) Kainos ir kainoms poveikio turintys veiksniai
(113)
Sąjungos pramonės vidutinių pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje kainų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
11 lentelė
Vidutinės pardavimo kainos
2010-2011 finansiniai metai
2011-2012 finansiniai metai
2012-2013 finansiniai metai
Peržiūros tiriamasis laikotarpis
Vidutinė vieneto pardavimo Sąjungoje kaina (EUR už toną)
Indeksas
100
107
101
97
Vieneto gamybos sąnaudos (EUR už toną)
Indeksas
100
120
124
130
Šaltinis: klausimyno atsakymas
(114)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinė pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje kaina sumažėjo 3 % 2010-2011 ir 2011-2012 finansinių metų laikotarpiu ji padidėjo 7 %, bet vėliau iki peržiūros tiriamojo laikotarpio vis mažėjo. 2010-2011 ir 2011-2012 finansinių metų laikotarpiu kainos padidėjimą galima paaiškinti sąnaudų padidėjimu tuo pačiu laikotarpiu, nors sąnaudos padidėjo labiau nei kainos. Tuo pačiu metu importas iš Indonezijos padidėjo ir darė didelį spaudimą Sąjungos pramonės kainoms. Todėl 2010-2011 ir 2011-2012 finansinių metų laikotarpiu Sąjungos pramonės kainos sumažėjo 6 %, o nuo 2012-2013 finansinių metų iki peržiūros tiriamojo laikotarpio - dar 4 %.
(115)
Vieneto gamybos sąnaudos per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 30 % Nuo 2011-2012 finansinių metų jos nuolat didėjo, daugiausia dėl padidėjusių žaliavų ir darbo sąnaudų. Kaip minėta, tokio sąnaudų padidėjimo nebuvo galima kompensuoti atitinkamai padidėjusiomis kainomis, nes kainoms buvo daromas spaudimas dėl importo dempingo kaina iš Indonezijos.
(116)
Viena suinteresuotoji šalis paprašė Komisijos ištirti, ar dėl galimo šalutinių produktų įtraukimo į Sąjungos pramonės gamybos sąnaudas dirbtinai nepadidėjo vidutinės Sąjungos pramonės gamybos sąnaudos. Tyrimu nustatyta, kad šalutiniai produktai buvo tinkamai priskirti ir nė kiek neiškraipė žalos tyrimo. Todėl šis teiginys buvo atmestas.
b) Darbo sąnaudos
(117)
Vidutinių Sąjungos pramonės darbo sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
12 lentelė
Vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui
2010-2011 finansiniai metai
2011-2012 finansiniai metai
2012-2013 finansiniai metai
Peržiūros tiriamasis laikotarpis
Vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui (EUR)
Indeksas
100
117
125
124
Šaltinis: klausimyno atsakymas
(118)
Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos padidėjo 24 %. Tai būtų galima iš esmės paaiškinti didesnėmis Sąjungos pramonės pastangomis pagerinti darbuotojų ir personalo darbo našumą siekiant optimizuoti gamybos procesą.
c) Atsargos
(119)
Sąjungos gamintojo atsargų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
13 lentelė
Atsargos
2010-2011 finansiniai metai
2011-2012 finansiniai metai
2012-2013 finansiniai metai
Peržiūros tiriamasis laikotarpis
Laikotarpio pabaigos atsargos
Indeksas
100
82
164
143
Laikotarpio pabaigos atsargos kaip produkcijos procentinė dalis
Indeksas
100
86
153
156
Šaltinis: klausimyno atsakymas
(120)
Iš viso per nagrinėjamąjį laikotarpį laikotarpio pabaigos atsargos padidėjo 43 %. Nuo 2010-2011 iki 2011-2012 finansinių metų laikotarpio pabaigos atsargos sumažėjo, nes sumažėjo gamybos apimtis ir padidėjo pardavimo eksportui apimtis. Nuo 2011-2012 iki 2012-2013 finansinių metų atsargos padidėjo dėl išaugusios gamybos, o Sąjungos pramonės pardavimas Sąjungos rinkoje beveik nepakito. Laikotarpio pabaigos atsargos nuo 2012-2013 finansinių metų iki peržiūros tiriamojo laikotarpio vėl sumažėjo daugiausia dėl sprendimo sumažinti gamybą, kad sumažėtų aukštas atsargų lygis.
(121)
2010-2011 ir 2011-2012 finansinių metų laikotarpiu atsargos (skaičiuojant gamybos procentine dalimi) sumažėjo, bet 2011-2012 ir 2012-2013 finansinių metų laikotarpiu beveik padvigubėjo. Nuo 2012-2013 finansinių metų iki peržiūros tiriamojo laikotarpio jos dar padidėjo. Per nagrinėjamąjį laikotarpį atsargos iš viso padidėjo 56 %. Padidėjimą 2012-2013 finansiniais metais ir peržiūros tiriamuoju laikotarpiu reikia vertinti atsižvelgiant į padidėjusias importo dempingo kainomis iš Indonezijos apimtis, nes Sąjungos pardavimas per tą patį laikotarpį beveik nepakito.
d) Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą
(122)
Sąjungos gamintojo pelningumo, grynųjų pinigų srauto, investicijų ir investicijų grąžos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
14 lentelė
Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža
2010-2011 finansiniai metai
2011-2012 finansiniai metai
2012-2013 finansiniai metai
Peržiūros tiriamasis laikotarpis
Pardavimo Sąjungoje nesusijusiems pirkėjams pelningumas (pardavimo apyvartos %)
Indeksas
100
30
- 31
- 80
Grynųjų pinigų srautas (EUR)
Indeksas
100
39
- 48
- 19
Investicijos (EUR)
Indeksas
100
182
143
197
Investicijų grąža
Indeksas
100
14
- 61
- 110
Šaltinis: klausimyno atsakymas
(123)
Komisija nustatė Sąjungos pramonės pelningumą apskaičiavusi ikimokestinį grynąjį pelną, gautą parduodant panašų produktą nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje, kaip tokio pardavimo apyvartos procentinę dalį. 2010-2011 ir 2011-2012 finansiniais metais pelningumas gerokai sumažėjo, bet tebebuvo teigiamas. Nuo 2012-2013 finansinių metų pelningumas tapo neigiamas. Per peržiūros tiriamąjį laikotarpį jis dar labiau sumažėjo. Apskritai per nagrinėjamąjį laikotarpį pelningumas sumažėjo 180 %. Šį pokytį daugiausia lėmė iš Indonezijos importuojamų produktų, įvežtų į Sąjungą dempingo kainomis, darytas kainų spaudimas, dėl kurio Sąjungos pramonė negalėjo nustatyti tokių kainų, kurios atitiktų padidėjusias sąnaudas. Grynasis pinigų srautas yra Sąjungos pramonės gebėjimas pačiai finansuoti savo veiklą. Grynasis pinigų srautas kito panašiai kaip ir pelningumas, t. y. nagrinėjamuoju laikotarpiu nuolat mažėjo ir nuo 2012-2013 finansinių metų buvo neigiamas. Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu ši tendencija dar labiau išryškėjo. Nagrinėjamuoju laikotarpiu bendras grynųjų pinigų srautas sumažėjo 119 %.
(124)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį investicijos padidėjo 97 %. Didžioji dalis tokių investicijų buvo skirtos techninei priežiūrai ir atitikčiai teisiniams saugos reikalavimams. Nors Sąjungos pramonė dar nebuvo iki galo atsigavusi po eksportuojančių Kinijos gamintojų vykdyto dempingo (prieš nagrinėjamąjį laikotarpį), jos padėtis pradėjo gerėti ir nuo nagrinėjamojo laikotarpio pradžios iki 2011-2012 finansinių metų ji veikė pelningai. Tokiomis aplinkybėmis atlikta daug investicijų, kurių nebebuvo galima atidėti; tai paaiškina bendrą investicijų lygio padidėjimą 2011-2012 finansiniais metais ir vėliau.
(125)
Investicijų grąža pateikiama kaip investicijų grynosios buhalterinės vertės pelno procentinis dydis. Kaip ir kitų finansinių rodiklių atveju, panašaus produkto gamybos ir pardavimo investicijų grąža nuo 2012-2013 finansinių metų buvo neigiama ir atitiko neigiamą pelningumo tendenciją. Iš viso per nagrinėjamąjį laikotarpį investicijų grąža sumažėjo 210 %.
(126)
Atsižvelgiant į mažėjantį pelningumą ir grynųjų pinigų srautą, bendrovės pajėgumui padidinti kapitalą taip pat padarytas neigiamas poveikis.
e) Išvada dėl žalos
(127)
Beveik visų pagrindinių žalos rodiklių tendencijos buvo neigiamos. Gamybos apimtis ir pajėgumų panaudojimas sumažėjo maždaug 9 %, o pardavimo apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 17 %. Siekdama kompensuoti sumažėjusias pardavimo apimtis ir rinkos dalies nuostolius, Sąjungos pramonė per nagrinėjamąjį laikotarpį vidutines kainas sumažino 3 %, nors gamybos sąnaudos tuo pat metu padidėjo 30 %. Dėl to pelningumas, kuris nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje buvo teigiamas, 2012-2013 finansiniais metais sumažėjo ir tapo neigiamas ir peržiūros tiriamuoju laikotarpiu toliau mažėjo. Panašias neigiamas tendencijas galima pastebėti ir kalbant apie grynąjį pinigų srautą ir investicijų grąžą.
(128)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį užimtumas padidėjo 8 %. Šį padidėjimą nagrinėjamuoju laikotarpiu daugiausia lėmė 2011 m. įvykęs susijungimas su susijusia įmone ir Sąjungos pramonės techninės priežiūros skyriaus plėtra. Investicijos taip pat didėjo. Investicijų padidėjimas daugiausia buvo susijęs su prevencijos priemonėmis ir saugos reikalavimais, o ne su pajėgumų didinimu. Todėl šios teigiamos tendencijos nepaneigia žalos buvimo.
(129)
Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad tik kai kurių žalos rodiklių neigiamos tendencijos nepakanka, kad būtų daroma išvada, jog esama materialinės žalos. Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nereikalaujama, kad visų žalos rodiklių raida būtų neigiama, o Sąjungos pramonės padėtis turi būti analizuojama vertinant visų žalos rodiklių raidos visumą. Šiuo atveju beveik visų žalos rodiklių raida buvo neigiama, įskaitant pagrindinius rodiklius - pardavimą, gamybos apimtį, rinkos dalį, vidutines pardavimo kainas ir pelningumą.
(130)
Atsižvelgdama į išdėstytas aplinkybes Komisija padarė išvadą, kad Sąjungos pramonei buvo padaryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.
F. ŽALOS PASIKARTOJIMO AR TĘSIMOSI TIKIMYBĖ
1. Pirminė pastaba
(131)
Kaip teigiama 99-130 konstatuojamosiose dalyse, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė patyrė materialinę žalą. Visą nagrinėjamąjį laikotarpį Kinijos importo apimtis Sąjungos rinkoje nebuvo didelė, o importo iš Indonezijos apimtis ir rinkos dalis per tą patį laikotarpį patrigubėjo. Atliekant 7 konstatuojamojoje dalyje nurodytą lygiagretųjį tyrimą dėl MNG importo iš Indonezijos padaryta išvada, kad produktas importuotas dempingo kaina ir Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala, o importas iš Kinijos dėl mažos apimties ir kainų lygio šios žalos nepadarė (13). Kartu, kaip minėta 48 ir 70 konstatuojamosiose dalyse, tyrimas parodė, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Kinijos importas vykdytas dempingo kaina ir tikėtina, kad dempingas tęsis, jei priemonės būtų panaikintos.
2. Numatomos Kinijos importo apimties ir kainų poveikis panaikinus priemones
(132)
Komisija įvertino žalos pasikartojimo tikimybę, jei šiuo metu galiojančios priemonės nustotų galioti, t. y. pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį analizuotas galimas Kinijos importo poveikis Sąjungos rinkai ir Sąjungos pramonei.
(133)
Išanalizuoti Kinijos eksportuojančių gamintojų nepanaudoti pajėgumai, Sąjungos rinkos patrauklumas, Kinijos gamintojų kainų politika Sąjungoje. Galiausiai taip pat atsižvelgta į iš Indonezijos importuojamam MNG taikomas antidempingo priemones.
(134)
Kaip nustatyta 51 konstatuojamojoje dalyje, apskaičiuota, kad bendri Kinijos nepanaudoti MNG pajėgumai 2012 m. siekė apie 600 000-900 000 tonų. Šis kiekis gerokai viršijo bendrą Sąjungos suvartojamą kiekį per tą patį laikotarpį.
(135)
Galima pagrįstai tikėtis, kad, priemonėms baigus galioti, dėl ES rinkos patrauklumo (kaip aprašyta 59-64 konstatuojamosiose dalyse) bent dalis šių nepanaudotų pajėgumų veikiausiai bus vėl nukreipta į Sąjungos rinką.
(136)
Kaip minėta 50 konstatuojamojoje dalyje, Kinijos importo kainos be antidempingo muitų priverstų mažinti Sąjungos pardavimo kainas vidutiniškai daugiau kaip 10 %. Jos taip pat būtų mažesnės nei Indonezijos importo kainos. Šiuo pagrindu padaryta išvada, kad jei nebus priemonių, tikėtina, kad Kinijos eksportuojantys gamintojai padidins kainų spaudimą Sąjungos rinkoje ir taip padidins Sąjungos pramonės patiriamą materialinę žalą. Šiuo atžvilgiu būtina priminti, kad gretutinis antidempingo tyrimas parodė, kad dėl importo iš Indonezijos buvo daromas spaudimas kainoms Sąjungos rinkoje, todėl Sąjungos pramonė ne tik negalėjo padidinti kainų ir kompensuoti padidėjusias sąnaudas, bet, priešingai, nagrinėjamuoju laikotarpiu savo kainas turėjo sumažinti.
(137)
Kaip nurodyta 60 konstatuojamoje dalyje, jeigu priemonės nustotų galioti, Kinijos importo kainos gali padidėti. Tačiau atsižvelgiant į tai, kad nustatyti dideli priverstinio kainų mažinimo skirtumai, kai išskaičiuojami antidempingo muitai, net jei Kinijos importo kainos iš tikrųjų padidėtų, vis dėlto būtų skirtumas, kuris leistų Kinijos eksportuotojams išlaikyti mažesnes importo kainas nei Sąjungos pramonės kainos ir jie galėtų toliau didinti savo rinkos dalį Sąjungos rinkoje. Jei taip atsitiktų, Sąjungos pramonės pardavimas ir pardavimo kainos tuoj pat sumažėtų.
(138)
Galiausiai, atsižvelgiant į dėl Indonezijos atliekamą lygiagretųjį tyrimą ir atitinkamas priemones dėl MNG importo iš šios šalies, tikėtina, kad Sąjungos pramonė galės atsigauti nuo patirtos materialinės žalos. Šiam atsigavimo procesui kiltų rizika, jeigu, nustojus galioti priemonėms, produktas vėl būtų importuojamas iš Kinijos dideliais kiekiais dempingo kainomis.
3. Pastabos, gautos atskleidus informaciją
(139)
Atskleidus nustatytuosius faktus, viena suinteresuotoji šalis tvirtino, kad palikus priemones galioti Sąjungos gamintojo padėtis nepagerės, nes jo padėtis blogės daugiausia dėl kitų priežasčių nei MNG importas iš Kinijos. Šalis teigė, kad šie veiksniai visų pirma būtų Sąjungos pramonės investicijų politikos poveikis jos pelningumui, darbo sąnaudų augimas ir, kaip įtariama, neveiksmingas išteklių naudojimas. Šalis teigė, kad į šiuos veiksnius nebuvo pakankamai atsižvelgta vertinant bendrą Sąjungos pramonės padėtį.
(140)
Pažymėtina, kad ši suinteresuotoji šalis nepateikė jokios naujos informacijos arba įrodymų, kad pagrįstų šiuos įtarimus.
(141)
Kalbant apie Sąjungos pramonės investicijas, ši šalis nepaaiškino, kokiu mastu šios investicijos galėjo daryti poveikį pelningumui. Kaip apibūdinta 124 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos pramonės investicijos buvo pagrįstos apgalvotais verslo sprendimais ir negali būti laikomos netinkamomis. Be to, investicinės sąnaudos ilgainiui nuvertėja ir todėl neturėjo didelio poveikio Sąjungos pramonės pelningumui.
(142)
Darbo sąnaudų didėjimo klausimu, nors dėl konfidencialumo neįmanoma pateikti tikslių skaičių, tyrimas parodė, kad jo poveikis bendroms gamybos sąnaudoms buvo nedidelis.
(143)
Neveiksmingo išteklių naudojimo klausimu šalis nenurodė įtariamo neveiksmingumo pobūdžio, o per tyrimą nenustatyta jokio galimo Sąjungos pramonės neveiksmingumo.
(144)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, šie teiginiai buvo atmesti.
4. Išvada
(145)
Atsižvelgiant į per tyrimą nustatytus faktus, t. y. nepanaudotus pajėgumus, Sąjungos rinkos patrauklumą ir numatomą Kinijos importo kainų lygį, manoma, kad, panaikinus priemones, žala veikiausiai pasikartos, o Sąjungos pramonei daroma žala būtų dar didesnė dėl tikėtino Kinijos importo dempingo kainomis didėjimo, kuris verstų Sąjungos gamintojus mažinti pardavimo kainas.
G. SĄJUNGOS INTERESAI
(146)
Pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį Komisija nagrinėjo, ar toliau Kinijai taikant galiojančias antidempingo priemones nebūtų pažeisti visos Sąjungos interesai. Vertinant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję, t. y. Sąjungos pramonės, importuotojų ir naudotojų, interesai.
(147)
Visoms suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnio 2 dalį.
(148)
Šiuo pagrindu Komisija išnagrinėjo, ar, nepaisant išvadų, susijusių su tikimybe, kad tęsis dempingas ir žala, yra įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju toliau taikant galiojančias priemones būtų prieštaraujama Sąjungos interesams.
1. Sąjungos pramonės interesai
(149)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala. Kaip minėta 131 konstatuojamojoje dalyje, materialinę žalą sukėlė importas dempingo kaina iš Indonezijos. Tyrimo metu taip pat nustatyta, kad yra tikimybė, jos materialinė žala pasikartos, jeigu priemonės Kinijos importo atžvilgiu būtų panaikintos. Visų pirma tikėtinam Sąjungos pramonės atsigavimui dėl antidempingo priemonių, nustatytų Indonezijos atžvilgiu nuo žalos, padarytos importo dempingo kaina iš šios šalies, tikriausiai kiltų pavojus, jeigu MNG būtų importuojamas iš Kinijos į Sąjungos rinką dempingo kainomis.
(150)
Jeigu priemonės būtų taikomos toliau, tikimasi, kad Sąjungos pramonė galėtų visapusiškai pasinaudoti priemonių, nustatytų atlikus lygiagretųjį tyrimą dėl MNG importo iš Indonezijos, poveikiu, t. y. ji atsigautų nuo patirtos materialinės žalos. Galiausiai, ji turėtų pagerinti savo pelningumą.
(151)
Todėl padaryta išvada, kad palikti galioti priemonės, nustatytas Kinijos atžvilgiu, atitiktų Sąjungos pramonės interesus.
2. Importuotojų (prekiautojų) interesai
(152)
Paskelbus pranešimą apie inicijavimą apie save pranešė keturiolika bendrovių. Tačiau nė viena iš šių bendrovių per peržiūros tiriamąjį laikotarpį neimportavo MNG iš Kinijos į Sąjungą.
(153)
Atliekant tyrimą apie save kaip naudotoją pranešė vienas Sąjungos prekiautojas, perparduodantis MNG Sąjungos rinkoje ir už jos ribų. Šis prekiautojas pirko MNG daugiausia iš Sąjungos pramonės, bet taip pat ir iš importuotojų. Prekiautojas nepirko Kinijos kilmės MNG, bet pirko Indonezijos ir kitų trečiųjų šalių kilmės MNG. Palyginti su visa šio prekiautojo veikla, su MNG susijusi veikla sudarė tik nedidelę dalį. Šiuo pagrindu padaryta išvada, kad galiojančios priemonės, taikomos MNG importui iš Kinijos, neturėjo jokio didesnio neigiamo poveikio šio prekiautojo padėčiai.
3. Naudotojų interesai
(154)
Naudotojai daugiausia veikia maisto ir gėrimų pramonės sektoriuje ir MNG naudoja prieskonių mišiniams, sriuboms ir paruoštiems patiekalams gaminti. MNG taip pat naudojamas konkrečioms ne maisto paskirtims, pavyzdžiui, plovikliams gaminti.
(155)
Apie save pranešė 33 bendrovės, kurioms pateikti klausimynai. Penkios bendrovės bendradarbiavo atliekant tyrimą ir pateikė klausimyno atsakymus. Keturios iš jų veikė maisto ir gėrimų pramonės sektoriuje, o viena - ne maisto pramonės sektoriuje. Dviejose iš bendradarbiaujančių bendrovių (vienoje, kuri veikė maisto ir gėrimų pramonės sektoriuje, ir vienoje, kuri gamino ploviklius) atlikti patikrinimai vietoje.
a) Maisto ir gėrimų pramonės sektorius
(156)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad vidutiniškai MNG sudarė maždaug 5 % bendradarbiaujančių bendrovių, pateikusių reikiamus duomenis, visų produktų, kurių sudėtyje yra MNG, sąnaudų.
(157)
Iš keturių bendradarbiaujančių naudotojų tik vienas importavo MNG iš Kinijos. Ši bendradarbiaujanti bendrovė pirko MNG iš Sąjungos pramonės ir importavo apie 40 % viso perkamo MNG iš Kinijos. Veikla, susijusi su produktais, kurių sudėtyje yra MNG, sudarė maždaug trečdalį visos jos veiklos. Nustatyta, kad per peržiūros tiriamąjį laikotarpį bendrovė veikė pelningai.
(158)
Kitos trys bendrovės per peržiūros tiriamąjį laikotarpį neimportavo MNG iš Kinijos. Iš jų dviejų bendrovių su MNG susijusios veiklos apimtis buvo gana nedidelė, palyginti su bendra jų veikla. Be to, remiantis pateikta informacija, šios dvi bendrovės per peržiūros tiriamąjį laikotarpį veikė pelningai. Trečios bendrovės veikla, susijusi su produktais, kurių sudėtyje yra MNG, sudarė apie vieną trečdalį bendros veiklos, tačiau peržiūros tiriamuoju laikotarpiu ji veikė pelningai.
b) Ne maisto pramonės sektorius
(159)
Viena iš bendradarbiaujančių bendrovių naudojo MNG plovikliams gaminti. MNG sudarė 15-20 % šių produktų gamybos sąnaudų. Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu bendrovė MNG pirko daugiausia iš Sąjungos pramonės. Ji taip pat importavo MNG iš kitų trečiųjų šalių, bet ne iš Kinijos. Palyginti su visa veikla, tik nedidelė šios bendrovės veiklos dalis buvo susijusi su produktais, kurių sudėtyje yra MNG; be to, nustatyta, kad tiriamuoju laikotarpiu bendrovė gavo 5-10 % dydžio pelną.
(160)
Ši suinteresuotoji šalis teigė, kad, atsižvelgiant į ES reguliavimo sistemą, pagal kurią draudžiama naudoti fosfatus ir kitus fosforo junginius (14), siekiant juos pakeisti plovikliams gaminti greičiausiai bus naudojamas didesnis kiekis MNG. Todėl tikėtina, kad MNG paklausa Sąjungoje gerokai išaugs ir bet kokie antidempingo muitai importuojamam MNG turės neigiamo poveikio šios naujos rinkos plėtrai. Visų pirma minėta šalis teigė, kad dėl iš Kinijos importuojamam MNG taikomų antidempingo priemonių lygio importas iš Kinijos negalėtų patekti į Sąjungos rinką, todėl kiltų sumažėjusios pasiūlos Sąjungoje rizika. Be to, ši bendrovė tvirtino, kad taip pat pritrūktų alternatyvių tiekimo šaltinių, nes priemonės taikomos ir iš Indonezijos importuojamam produktui.
(161)
Šis naudotojas taip pat teigė, kad jeigu, kaip tikimasi, MNG vartojimas Sąjungoje padidėtų, Sąjungos pramonei tai būtų naudinga ir taip pat padidėtų jos pardavimai Sąjungos rinkoje. Kita vertus, šis naudotojas teigė, kad Sąjungos pramonė neturėtų pakankamai pajėgumų augančiai paklausai Sąjungos rinkoje patenkinti.
(162)
Tačiau šiame etape sunku nuspėti, kaip naujoji teisinė sistema paveiks Sąjungos rinką ir ar (arba kokiu mastu) dėl jos padidės ploviklių, kurių sudėtyje yra MNG, gamyba bei koks bus poveikis MNG paklausai Sąjungoje. Suinteresuotoji šalis taip pat nepateikė jokių įrodymų dėl to, kokiu mastu antidempingo muitas galėtų daryti žalingą poveikį. Šiuo atžvilgiu pažymima, kad antidempingo muitais siekiama atkurti vienodas konkurencijos sąlygas Sąjungos rinkoje. Atlikus tyrimą taip pat paaiškėjo, kad yra daug alternatyvių tiekimo šaltinių, pavyzdžiui, Brazilija, Vietnamas ir Korėja.
(163)
Atskleidus nustatytuosius faktus, ta pati suinteresuotoji šalis pakartojo savo teiginį, kad MNG paklausa Sąjungoje turėtų labai išaugti dėl fosfatų draudimo ir kad Sąjungos pramonė negalėtų patenkinti augančios paklausos Sąjungos rinkoje. Tačiau atitinkama šalis nepateikė jokios naujos informacijos ar įrodymų, kurie pagrįstų teiginį, todėl jis buvo atmestas.
(164)
Kalbant apie alternatyvius tiekimo šaltinius, 2010-2011 finansiniais metais importo iš trečiųjų šalių rinkos dalis buvo didelė ir sumažėjo tik dėl importo iš Indonezijos nesąžiningos kainodaros. Manoma, kad atlikus lygiagretųjį tyrimą ir nustačius muitus iš Indonezijos importuojamam MNG kitos šalys turėtų atgauti prarastas Sąjungos rinkos dalis. Jeigu priemonės Kinijos atžvilgiu būtų panaikintos, poveikiui, kurio tikimasi iš Indonezijai taikomų antidempingo priemonių, kiltų pavojus, nes yra tikimybė, kad iš Kinijos į Sąjungos rinką būtų importuojama gerokai daugiau produkto dempingo kaina ir tai verstų Sąjungos gamintojus mažinti pardavimo kainas Sąjungos rinkoje (kaip nustatyta 149-151 konstatuojamosiose dalyse.
(165)
Atskleidus nustatytuosius faktus, minėta suinteresuotoji šalis pakartojo, kad realių alternatyvių tiekimo šaltinių nėra, nes kitų trečiųjų šalių gamintojai priklausė tai pačiai grupei kaip ir Sąjungos pramonė.
(166)
Kaip minėta 94 ir 95 konstatuojamosiose dalyse, alternatyvūs MNG tiekimo šaltiniai yra keliose trečiosiose šalyse, pavyzdžiui, be kita ko, Brazilijoje, Korėjos Respublikoje arba Vietname. Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu kitų trečiųjų šalių (ne Kinijos ir Indonezijos) importui tenkanti rinkos dalis sudarė tik apie vieną ketvirtąją 2010-2011 finansinių metų lygio. Jeigu priemonės Kinijos importui galiotų toliau, nebūtų priežasčių, dėl kurių importas iš kitų trečiųjų šalių nepatenkintų bent dalies MNG naudotojų poreikių, o atitinkama rinkos dalis grįžtų į 2010-2011 finansinių metų lygį arba jį viršytų. Be to, remiantis informacija, su kuria šalys galėjo susipažinti nekonfidencialioje bylos versijoje, šie alternatyvūs šaltiniai priklauso bendrovėms ir (arba) bendrovių grupėms, nepriklausančioms nuo „Ajinomoto“ grupės arba šiai grupei. Bet kuriuo atveju, net jeigu šie alternatyvūs šaltiniai priklausytų „Ajinomoto“ grupei, nėra požymių, kad ji netiektų produkto Sąjungos rinkai sąžiningomis sąlygomis. Dėl to šis tvirtinimas turėtų būti atmestas.
(167)
Ta pati šalis taip pat teigė, kad Sąjungos pramonė užima dominuojančią padėtį ir kad Sąjungos rinkoje nebus konkurencijos. Ji teigė, kad priemonių Kinijos MNG išsaugojimas dar labiau įtvirtintų Sąjungos pramonės padėtį Sąjungos rinkoje.
(168)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonė negalėjo išlaikyti savo pardavimo Sąjungoje apimties, nes prarado rinkos dalį (visų pirma dėl importo iš Indonezijos). Be to, dėl importo dempingo kaina iš Indonezijos daromo spaudimo kainoms Sąjungos pramonė negalėjo padidinti kainų reaguodama į padidėjusias žaliavų sąnaudas ir patyrė didelių nuostolių peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Komisija taip pat pažymėjo, kad dėl importo iš kitų trečiųjų šalių, kurios gali laisvai tiekti Sąjungos rinkai, egzistuoja konkurencija. Dėl šių priežasčių pritrūko įrodymų dėl tariamai Sąjungos pramonės užimamos dominuojančios padėties ir šis argumentas turėjo būti atmestas.
(169)
Atskleidus nustatytuosius faktus, susijusi suinteresuotoji šalis teigė, kad tai, jog Sąjungos naudotojai turėtų priklausyti nuo Sąjungos pramonės neatitinka Sąjungos interesų ir kad turi būti pakankamai alternatyvių tiekimo šaltinių. Pagrįsdama šį teiginį susijusi šalis pažymėjo, kad 2010-2011 ir 2011-2012 finansiniais metais vartojimas labiausiai sumažėjo dėl sumažėjusios Sąjungos pramonės gamybos apimties.
(170)
Kaip minėta 100 konstatuojamojoje dalyje, 2010-2011 ir 2011-2012 finansiniais metais gamyba sumažėjo 5 %, o suvartojimas tuo pačiu laikotarpiu sumažėjo 13 % (žr. 76 ir 78 konstatuojamąsias dalis). 2011-2012 finansiniais metais buvo naudojama 5 % mažiau pajėgumų nei 2010-2011 finansiniais metais, t. y. 2011-2012 finansiniais metais buvo pajėgumų rezervas. Todėl Sąjungos pramonės gamybos negalima laikyti veiksniu, dėl kurio 2011-2012 finansiniais metais sumažėjo suvartojimas. Bet kuriuo atveju, kaip minėta 166 konstatuojamojoje dalyje, kitose trečiosiose šalyse yra alternatyvių tiekimo šaltinių. Todėl šį argumentą reikėtų atmesti.
(171)
Šiuo pagrindu ir ypač remiantis tuo, kad Kinijos atžvilgiu nustatytos priemonės nepadarė didelio neigiamo poveikio bendradarbiaujantiems naudotojams, Komisija padarė išvadą, kad jeigu priemonės galiotų toliau, tai nepadarytų didelio poveikio šių ekonominės veiklos vykdytojų ekonominei padėčiai.
4. Tiekėjų interesai
(172)
Apie save pranešė ir klausimyno atsakymus pateikė keturi Sąjungos žaliavų tiekėjai. Jų žaliavų pardavimas Sąjungos pramonei sudarė tik nedidelę jų visos apyvartos dalį. Du iš šių tiekėjų apskundė šią išvadą teigdami, kad Sąjungos pramonei išnykus tai padarytų didelį poveikį jų verslo veiklai. Šie tiekėjai teigė, kad galimas Sąjungos MNG gamybos sustabdymas padarytų neigiamą poveikį jų verslui apskritai, nes kai kurios cukraus gamyklos negali negaminti tam tikro kiekio cukraus sirupo ir melasos, kurių pagrindinė pirkėja yra Sąjungos pramonė. Jeigu šių formų cukrus nebus parduotas, tai padarys poveikį konkrečios gamyklos bendram veiksmingumui.
(173)
Tačiau šie teiginiai nebuvo pagrįsti jokiais įrodymais, todėl buvo atmesti.
5. Kiti argumentai
(174)
Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad galiojančių Kinijai taikomų priemonių poveikis turėtų būti vertinamas kartu su priemonėmis, nustatytomis iš Indonezijos importuojamam MNG.
(175)
Abiejų priemonių poveikis naudotojams buvo nagrinėjamas analizuojant alternatyvių tiekimo šaltinių buvimą. Ši analizė parodė, kad kelios trečiosios šalys galėtų eksportuoti MNG į Sąjungą. Iš tiesų, šios trečiosios šalys buvo Sąjungos rinkoje prieš tai, kai į ją buvo nukreipti dideli iš Indonezijos dempingo kaina importuojamo produkto kiekiai.
6. Išvada dėl Sąjungos interesų
(176)
Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija padarė išvadą, kad nėra įtikinamų su Sąjungos interesais susijusių priežasčių, kodėl nereikėtų toliau taikyti Kinijai galiojančių antidempingo priemonių.
H. ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS
(177)
Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama rekomenduoti toliau taikyti galiojančias priemones. Taip pat nustatytas laikotarpis pastaboms dėl atskleistų faktų pateikti. Į pateiktą pagrįstą informaciją ir pastabas buvo deramai atsižvelgta.
(178)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma išvada, kad, remiantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi, Kinijos kilmės MNG importui taikomos antidempingo priemonės, nustatytos Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1187/2008, turėtų būti taikomos toliau.
(179)
Bendrovė gali prašyti taikyti šias konkrečioms bendrovėms taikomas antidempingo muito normas, jeigu vėliau pasikeistų subjekto pavadinimas. Prašymas turi būti teikiamas Komisijai. Prašyme turi būti nurodyta visa svarbi informacija, pagrindžianti tai, kad toks pakeitimas nedaro poveikio bendrovės teisei naudotis jai taikoma muito norma. Jeigu pavadinimo pakeitimas nedaro poveikio jos teisei naudotis jai taikoma muito norma, Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje bus paskelbtas pranešimas, kuriuo bus informuota apie pavadinimo pakeitimą.
(180)
Pagal pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalį įsteigtas komitetas nuomonės nepateikė,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės mononatrio glutamatui, kurio klasifikacinis KN kodas šiuo metu yra ex 2922 42 00 (TARIC kodas 2922420010), nustatomas galutinis antidempingo muitas.
2. Galutinio antidempingo muito normos, taikomos 1 dalyje aprašytų ir toliau išvardytų bendrovių pagamintų produktų neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra nurodytos toliau.
Bendrovė
Antidempingo muito norma (%)
Papildomas TARIC kodas
„Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd.“ ir „Tongliao Meihua Bio-Tech Co. Ltd.“
33,8
A883
„Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd“
36,5
A884
Visos kitos bendrovės
39,7
A999
3. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2015 m. sausio 21 d.