NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1077/2012
ze dne 16. listopadu 2012
o společné bezpečnostní metodě pro dozor vykonávaný vnitrostátními bezpečnostními orgány po vydání osvědčení o bezpečnosti nebo schválení z hlediska bezpečnosti
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2004/49/ES ze dne 29. dubna 2004 o bezpečnosti železnic Společenství a o změně směrnice Rady 95/18/ES o vydávání licencí železničním podnikům a směrnice 2001/14/ES o přidělování kapacity železniční infrastruktury, zpoplatnění železniční infrastruktury a o vydávání osvědčení o bezpečnosti (1), a zejména na článek 6 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Jedním z cílů směrnice 2004/49/ES je zlepšení přístupu služeb železniční dopravy na trh definováním společných zásad pro zajišťování a regulaci bezpečnosti železnic a pro dozor nad bezpečností železnic. Směrnice 2004/49/ES rovněž stanoví rovné zacházení se všemi železničními podniky uplatňováním stejných požadavků na vydávání osvědčení o bezpečnosti v celé Evropské unii.
(2)
Dne 5. října 2009 vydala Komise pověření pro Evropskou železniční agenturu (dále jen „agentura“) v souladu se směrnicí 2004/49/ES, aby vypracovala návrh společné bezpečnostní metody pro dohled vykonávaný vnitrostátními bezpečnostními orgány po vydání osvědčení o bezpečnosti nebo schválení z hlediska bezpečnosti železničním podnikům a provozovatelům infrastruktury. Agentura Komisi v souladu s jejím pověřením předložila své doporučení týkající se společné bezpečnostní metody, jež je podloženo zprávou o posouzení dopadů. Toto nařízení vychází z uvedeného doporučení.
(3)
Nařízení Komise (EU) 1158/2010 ze dne 9. prosince 2010 o společné bezpečnostní metodě pro posuzování shody s požadavky pro získání osvědčení o bezpečnosti železnic (2) stanoví metodu posuzování shody s požadavky na získání osvědčení o bezpečnosti, která se mají vydávat v souladu s čl. 10 odst. 2 písm. a) a čl. 10 odst. 2 písm. b) směrnice 2004/49/ES. Uvedené nařízení definuje kritéria, podle kterých musí vnitrostátní bezpečnostní orgány toto posouzení provést, popisuje postupy a stanoví zásady, které musí vnitrostátní bezpečnostní orgány po vydání osvědčení o bezpečnosti během dozoru dodržovat, jak je vymezeno v uvedeném nařízení.
(4)
Nařízení Komise (EU) č. 1169/2010 ze dne 10. prosince 2010 o společné bezpečnostní metodě pro posuzování shody s požadavky pro získání schválení z hlediska bezpečnosti železnic (3) zahrnuje všechny harmonizované požadavky a metody posuzování, prostřednictvím kterých mohou vnitrostátní bezpečnostní orgány vydat provozovateli infrastruktury schválení z hlediska bezpečnosti podle článku 11 směrnice 2004/49/ES vztahující se na přiměřenost systému zajišťování bezpečnosti obecně a na jakékoli schválení, které se týká sítě. Uvedené nařízení rovněž definuje kritéria, podle kterých musí vnitrostátní bezpečnostní orgány posouzení provést, popisuje postupy a stanoví zásady, které musí vnitrostátní bezpečnostní orgány po vydání schválení z hlediska bezpečnosti během dozoru používat, jak je vymezeno v uvedeném nařízení.
(5)
Podle čl. 16 odst. 2 písm. e) a čl. 17 odst. 2 směrnice 2004/49/ES musí vnitrostátní bezpečnostní orgán po vydání osvědčení o bezpečnosti nebo schválení z hlediska bezpečnosti přijmout opatření na kontrolu dosahování výsledků uvedených v žádosti o osvědčení o bezpečnosti nebo schválení z hlediska bezpečnosti během provozu a průběžného plnění všech potřebných požadavků.
(6)
Aby vnitrostátní bezpečnostní orgán mohl plnit své úkoly podle čl. 16 odst. 2 písm. f) směrnice 2004/49/ES, musí na základě svých činností v rámci dozoru posuzovat i účinnost bezpečnostního regulačního rámce. „Dozorem“ se rozumí opatření zavedená vnitrostátním bezpečnostním orgánem za účelem kontroly výkonu v oblasti bezpečnosti poté, co udělil osvědčení o bezpečnosti nebo schválení z hlediska bezpečnosti.
(7)
Při dozoru musí vnitrostátní bezpečnostní orgány uplatňovat základní zásady dozoru prováděného vnitrostátním bezpečnostním orgánem, tj. zásadu proporcionality, jednotného přístupu, zaměření, transparentnosti, odpovědnosti a spolupráce uvedené v nařízení (EU) č. 1158/2010 a nařízení (EU) č. 1169/2010. Tyto zásady však rovněž vyžadují rámec a postup pro jejich praktické uplatňování v každodenní činnosti vnitrostátních bezpečnostních orgánů. Toto nařízení by vnitrostátním bezpečnostním orgánům poskytlo potřebný rámec a postup a zároveň posílilo vzájemnou důvěru v přístupech k činnostem v rámci dozoru a zlepšilo rozhodování v jejich průběhu.
(8)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 27 odst. 1 směrnice 2004/49/ES,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Tímto nařízením se stanoví společná bezpečnostní metoda dozoru nad výkonem v oblasti bezpečnosti po vydání osvědčení o bezpečnosti železničním podnikům, jak je uvedeno v příloze IV nařízení (EU) č. 1158/2010, nebo schválení z hlediska bezpečnosti provozovatelům infrastruktury, jak je uvedeno v příloze III nařízení (EU) č. 1169/2010.
2. Vnitrostátní bezpečnostní orgány uplatňují společnou bezpečnostní metodu pro dohled nad plněním právní povinnosti železničního podniku nebo provozovatele infrastruktury používat systém zajišťování bezpečnosti ke kontrole všech rizik souvisejících s jejich činnostmi včetně údržby a dodávek materiálu a využívání dodavatelů a podle potřeby ke kontrole provádění nařízení Komise (EU) č. 1078/2012 ze dne 16. listopadu 2012 o společné bezpečnostní metodě sledování, kterou mají používat železniční podniky, provozovatelé infrastruktury po získání osvědčení o bezpečnosti nebo schválení z hlediska bezpečnosti a subjekty odpovědné za údržbu (4).
3. Vnitrostátní bezpečnostní orgány uplatňují toto nařízení za účelem provádění dozorových činností podle čl. 16 odst. 2 písm. f) směrnice 2004/49/ES a vydávání doporučení členským státům o účinnosti bezpečnostního regulačního rámce.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení je termín „dozor“ vymezen článkem 2 nařízení (EU) č. 1158/2010 a článkem 2 nařízení (EU) č. 1169/2010.
Článek 3
Strategie a plán(y) dozoru
1. Vnitrostátní bezpečnostní orgán vypracuje a provede strategii a plán(y) dozoru a uvede, jak zaměří své činnosti a stanoví své priority v oblasti dozoru, jak je uvedeno v příloze.
2. Vnitrostátní bezpečnostní orgán shromažďuje a analyzuje informace z různých zdrojů. Shromážděné informace a výsledky dozoru použije pro účely uvedené v článku 1.
3. Vnitrostátní bezpečnostní orgán pravidelně přezkoumává strategii a plán nebo plány na základě získaných zkušeností a využívá při tom shromážděné informace a výsledky dozoru.
Článek 4
Techniky pro výkon dozoru
1. Vnitrostátní bezpečnostní orgán přijme techniky pro dozorové činnosti. Mezi tyto techniky obvykle patří rozhovory s lidmi na různých organizačních stupních, kontrola dokumentů a záznamů týkajících se systému zajišťování bezpečnosti a přezkum výsledků systému řízení týkajících se bezpečnosti, které byly zjištěny při inspekcích nebo souvisejících činnostech.
2. Vnitrostátní bezpečnostní orgán zajistí, aby jeho dozorové činnosti zahrnovaly kontrolu
a)
účinnosti systému zajišťování bezpečnosti;
b)
účinnosti jednotlivých nebo dílčích prvků systému zajišťování bezpečnosti včetně provozních činností.
Článek 5
Spojitost mezi posuzováním a dozorem
1. Vnitrostátní bezpečnostní orgán používá informace shromážděné v průběhu posuzování systému zajišťování bezpečnosti železničního podniku nebo provozovatele infrastruktury pro účely dozoru nad uplatňováním jejich systému zajišťování bezpečnosti i po vydání osvědčení o bezpečnosti nebo schválení z hlediska bezpečnosti.
2. Vnitrostátní bezpečnostní orgán rovněž využívá informace shromážděné během své dozorové činnosti pro opětovné posouzení systému zajišťování bezpečnosti železničního podniku nebo provozovatele infrastruktury před obnovením osvědčení o bezpečnosti nebo schválení z hlediska bezpečnosti.
Článek 6
Způsobilost osob vykonávajících dozorové činnosti
Vnitrostátní bezpečnostní orgán zavede systém zajišťující, aby dozorové činnosti vykonávaly způsobilé osoby.
Článek 7
Kritéria pro rozhodování
1. Vnitrostátní bezpečnostní orgán vypracuje a zveřejní kritéria pro rozhodování o tom, jak sleduje, podporuje a případně vynucuje soulad s bezpečnostním regulačním rámcem. Tato kritéria zahrnují rovněž otázky týkající se nedodržování právních předpisů související s uplatňováním systému zajišťování bezpečnosti železničním podnikem nebo provozovatelem infrastruktury a s bezpečnostním regulačním rámcem.
2. Vnitrostátní bezpečnostní orgán přijímá a zveřejňuje postup, na jehož základě mohou železniční podniky a provozovatelé infrastruktury podat stížnost na rozhodnutí přijatá v průběhu dozorových činností, aniž je dotčen požadavek na soudní přezkum takových rozhodnutí.
Článek 8
Koordinace a spolupráce
1. Vnitrostátní bezpečnostní orgány provádějící dozor nad železničním podnikem, který svou činnost vykonává ve více než jednom členském státě, koordinují svůj přístup k dozoru, aby zajistily efektivnost systému zajišťování bezpečnosti železničního podniku a aby se tento systém vztahoval na všechny příslušné činnosti. Koordinační činnosti zahrnují dohodu o tom, které informace si musí vnitrostátní bezpečnostní orgány vyměňovat, aby se zajistil společný přístup k dozoru příslušného železničního podniku. Zahrnují rovněž výměnu informací o strategii a plánu nebo plánech příslušných vnitrostátních bezpečnostních orgánů v oblasti dozoru včetně všech relevantních výsledků, aby se umožnil společný přístup k řešení otázky nedodržování právních předpisů.
2. Vnitrostátní bezpečnostní orgány uzavřou s vnitrostátními vyšetřovacími orgány, orgány vydávajícími osvědčení pro subjekty odpovědné za údržbu a jinými příslušnými orgány dohody o spolupráci s cílem vyměňovat si informace a koordinovat své reakce v případě jakéhokoliv nedodržování bezpečnostního regulačního rámce.
Článek 9
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se od 7. června 2013.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. listopadu 2012.
KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1077/2012
2012 m. lapkričio 16 d.
dėl priežiūros, kurią, išdavusios saugos sertifikatą arba saugos įgaliojimus, vykdo nacionalinės saugos institucijos, bendrojo saugos būdo
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/49/EB dėl saugos Bendrijos geležinkeliuose ir iš dalies pakeičiančią Tarybos direktyvą 95/18/EB dėl geležinkelio įmonių licencijavimo bei Direktyvą 2001/14/EB dėl geležinkelių infrastruktūros pajėgumų paskirstymo, mokesčių už naudojimąsi geležinkelių infrastruktūra ėmimo ir saugos sertifikavimo (Saugos geležinkeliuose direktyva) (1), ypač į jos 6 straipsnį,
kadangi:
(1)
vienas iš Direktyvos 2004/49/EB tikslų - užtikrinti geresnes galimybes patekti į geležinkelių transporto paslaugų rinką nustatant bendruosius geležinkelių saugos valdymo, kontrolės ir priežiūros principus. Be to, Direktyvoje 2004/49/EB numatyta, kad visoje Europos Sąjungoje taikant vienodus saugos sertifikavimo reikalavimus visoms geležinkelių įmonėms turi būti sudaromos vienodos veiklos sąlygos;
(2)
2009 m. spalio 5 d. Komisija įgaliojo Europos geležinkelio agentūrą (toliau - agentūra) pagal Direktyvą 2004/49/EB parengti bendrojo priežiūros saugos būdo (BSB), kurį geležinkelio įmonėms ir infrastruktūros valdytojams išdavusios saugos sertifikatą ar suteikusios saugos įgaliojimus taikytų nacionalinės saugos institucijos, projektą. Laikydamasi Komisijos suteiktų įgaliojimų, agentūra pateikė Komisijai poveikio vertinimo ataskaita pagrįstą rekomendaciją dėl BSB. Šis reglamentas parengtas remiantis agentūros rekomendacija;
(3)
2010 m. gruodžio 9 d. Komisijos reglamente (ES) Nr. 1158/2010 dėl bendrojo saugos būdo, skirto įvertinti, kaip laikomasi reikalavimų geležinkelių saugos sertifikatui gauti (2), nustatytas metodas, skirtas įvertinti, kaip laikomasi reikalavimų, siekiant gauti pagal Direktyvos 2004/49/EB 10 straipsnio 2 dalies a ir b punktus išduodamus saugos sertifikatus. Tame reglamente nustatyti kriterijai, pagal kuriuos nacionalinės saugos institucijos turi atlikti vertinimą, aprašytos procedūros, kurių turi būti laikomasi, ir nustatyti principai, kuriais nacionalinės saugos institucijos, išdavusios saugos sertifikatą, turi vadovautis vykdydamos tame reglamente apibrėžtą priežiūrą;
(4)
2010 m. gruodžio 10 d. Komisijos reglamente (ES) Nr. 1169/2010 dėl bendrojo saugos būdo, skirto įvertinti, kaip laikomasi reikalavimų įgaliojimams geležinkelių saugos srityje gauti (3), nustatyti visi darnieji reikalavimai ir vertinimo metodai, kuriais vadovaudamosi nacionalinės saugos institucijos gali pagal Direktyvos 2004/49/EB 11 straipsnį infrastruktūros valdytojui išduoti saugos įgaliojimus, susijusius su saugos valdymo sistemos tinkamumu apskritai, ir bet kokius konkrečiam tinklui skirtus įgaliojimus. Be to, tame reglamente nustatyti kriterijai, pagal kuriuos nacionalinės saugos institucijos turi atlikti vertinimą, aprašytos procedūros, kurių turi būti laikomasi, ir nustatyti principai, kuriuos nacionalinės saugos institucijos, suteikusios saugos įgaliojimus, turi taikyti vykdydamos tame reglamente apibrėžtą priežiūrą;
(5)
išdavusi saugos sertifikatą arba saugos įgaliojimus, nacionalinė saugos institucija turi nustatyti tvarką, skirtą patikrinti, ar vykdant eksploatavimą įgyvendinami saugos sertifikato arba saugos įgaliojimų paraiškoje numatyti rezultatai ir ar nuolat laikomasi visų būtinųjų reikalavimų, kaip reikalaujama Direktyvos 2004/49/EB 16 straipsnio 2 dalies e punkte ir 17 straipsnio 2 dalyje;
(6)
kad nacionalinė saugos institucija galėtų vykdyti savo užduotis pagal Direktyvos 2004/49/EB 16 straipsnio 2 dalies f punktą, ji, remdamasi savo priežiūros veikla, taip pat turi įvertinti saugos kontrolės sistemos efektyvumą. Priežiūra - tai priemonės, kurių imasi nacionalinė saugos institucija saugos veiklos rezultatams prižiūrėti po to, kai išdavė saugos sertifikatą ar suteikė saugos įgaliojimus;
(7)
vykdydama priežiūrą, nacionalinė saugos institucija turi taikyti pagrindinius nacionalinės saugos institucijos vykdomos priežiūros principus - proporcingumo, nuoseklumo, tikslingumo, skaidrumo, atsakingumo ir bendradarbiavimo, - kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 1158/2010 ir Reglamente (ES) Nr. 1169/2010. Tačiau, kad nacionalinės saugos institucijos galėtų šiuos principus praktiškai taikyti kasdienėje savo veikloje, turi būti nustatyta jų taikymo sistema ir procesas. Galiojančiu reglamentu būtų nustatyta nacionalinėms saugos institucijoms reikalinga sistema ir procesas, o kartu būtų pagerintas tarpusavio pasitikėjimas joms vykdant priežiūros veiklą taikomais metodais ir priimamais sprendimais;
(8)
šiame reglamente numatytos priemonės atitinka pagal Direktyvos 2004/49/EB 27 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Dalykas ir taikymo sritis
1. Šiame reglamente nustatomas saugos veiklos rezultatų priežiūros bendrasis saugos būdas (BSB), kuris taikomas po to, kai geležinkelio įmonėms išduodamas saugos sertifikatas arba infrastruktūros valdytojams suteikiami saugos įgaliojimai, kaip atitinkamai nurodyta Reglamento (ES) Nr. 1158/2010 IV priede ir Reglamento (ES) Nr. 1169/2010 III priede.
2. Nacionalinės saugos institucijos taiko bendrąjį saugos būdą, siekdamos prižiūrėti, ar geležinkelio įmonė ar infrastruktūros valdytojas laikosi jam nustatytos teisinės prievolės taikyti saugos valdymo sistemą, kad užtikrintų visų pavojų, susijusių su jo veikla, įskaitant techninės priežiūros paslaugų teikimą, medžiagų tiekimą ir naudojimąsi rangovų paslaugomis, kontrolę, ir atitinkamais atvejais tikrina, kaip taikomas 2012 m. lapkričio 16 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1078/2012 dėl bendrojo stebėsenos saugos būdo, kurį, gavę saugos sertifikatą arba saugos įgaliojimus, taiko geležinkelio įmonės ir infrastruktūros valdytojai, taip pat už techninę priežiūrą atsakingi subjektai (4).
3. Nacionalinės saugos institucijos šiuo reglamentu remiasi pagal Direktyvos 2004/49/EB 16 straipsnio 2 dalies f punktą vykdydamos priežiūros veiklą ir konsultuodamos valstybes nares saugos kontrolės sistemos efektyvumo klausimais.
2 straipsnis
Apibrėžtys
Šiame reglamente sąvoka „priežiūra“ vartojama Reglamento (ES) Nr. 1158/2010 2 straipsnyje ir Reglamento (ES) Nr. 1169/2010 2 straipsnyje nustatyta reikšme.
3 straipsnis
Priežiūros strategija ir planas (-ai)
1. Nacionalinė saugos institucija, vadovaudamasi priedu, parengia ir įgyvendina priežiūros strategiją ir planą (-us), kuriuose nurodo, kaip ji orientuoja savo veiklą ir nustato savo priežiūros prioritetus.
2. Nacionalinė saugos institucija renka informaciją iš įvairių šaltinių ir ją analizuoja. Surinktą informaciją ir priežiūros rezultatus ji naudoja 1 straipsnyje nustatytais tikslais.
3. Nacionalinė saugos institucija reguliariai peržiūri strategiją ir planą ar planus, remdamasi įgyta patirtimi, surinkta informacija ir priežiūros rezultatais.
4 straipsnis
Priežiūros vykdymo metodai
1. Nacionalinė saugos institucija priima priežiūros veiklos metodus. Šie metodai paprastai apima pokalbius su įvairius postus organizacijoje užimančiais asmenimis, su saugos valdymo sistema susijusių dokumentų bei įrašų peržiūrą ir valdymo sistemos saugos rezultatų, kurie buvo gauti vykdant patikrinimus ar susijusią veiklą, nagrinėjimą.
2. Nacionalinė saugos institucija užtikrina, kad jos priežiūros veikla apimtų:
a)
saugos valdymo sistemos efektyvumo patikrą;
b)
atskirų ar dalinių saugos valdymo sistemos elementų, įskaitant eksploatavimo veiklą, efektyvumo patikrą.
5 straipsnis
Vertinimo ir priežiūros sąsajos
1. Išdavusi saugos sertifikatą arba suteikusi saugos įgaliojimus, nacionalinė saugos institucija informaciją, surinktą atliekant geležinkelio įmonės ar infrastruktūros valdytojo saugos valdymo sistemos vertinimą, naudoja vykdydama tolesnio jų saugos valdymo sistemos taikymo priežiūrą.
2. Nacionalinė saugos institucija vykdant priežiūros veiklą surinktą informaciją taip pat naudoja geležinkelio įmonės ar infrastruktūros valdytojo saugos valdymo sistemai pakartotinai įvertinti, prieš atnaujinant saugos sertifikatą ar saugos įgaliojimus.
6 straipsnis
Priežiūros veiklą vykdančių asmenų kompetencija
Nacionalinė saugos institucija nustato sistemą, skirtą užtikrinti, kad priežiūros veiklą vykdytų kompetentingi asmenys.
7 straipsnis
Sprendimų priėmimo kriterijai
1. Nacionalinė saugos institucija nustato ir paskelbia sprendimų priėmimo kriterijus, kuriuos jis taiko stebėdama ir skatindama atitiktį saugos kontrolės sistemai ir prireikus reikalaudama, kad būtų užtikrinta atitiktis tai sistemai. Į šiuos kriterijus taip pat įtraukiami neatitikties klausimai, susiję su geležinkelio įmonės ar infrastruktūros valdytojo tolesniu saugos valdymo sistemos taikymu ir su saugos kontrolės sistema.
2. Nacionalinė saugos institucija priima ir paskelbia procedūrą, pagal kurią geležinkelio įmonės ir infrastruktūros valdytojai gali teikti skundą dėl vykdant priežiūros veiklą priimtų sprendimų, nepažeidžiant reikalavimo tuos sprendimus išnagrinėti teisme.
8 straipsnis
Koordinavimas ir bendradarbiavimas
1. Nacionalinės saugos institucijos, prižiūrinčios daugiau nei vienoje valstybėje narėje veiklą vykdančią geležinkelio įmonę, koordinuoja taikomus priežiūros metodus, siekdamos užtikrinti, kad geležinkelio įmonės saugos valdymo sistema būtų efektyvi ir apimtų visą susijusią veiklą. Koordinavimo veikla apima susitarimą, kokia informacija turi dalytis nacionalinės saugos institucijos, kad būtų užtikrinti vienodi susijusios geležinkelio įmonės priežiūros metodai. Be to, ji apima dalijimąsi informacija apie susijusios nacionalinės saugos institucijos priežiūros strategiją ir planą arba planus, įskaitant visus susijusius rezultatus, kad, sprendžiant neatitikties klausimus, būtų sudarytos sąlygos taikyti bendrą metodą.
2. Nacionalinės saugos institucijos parengia bendradarbiavimo susitarimus su nacionalinėmis tyrimų institucijomis, už techninę priežiūrą atsakingų subjektų sertifikavimo įstaigomis ir kitomis kompetentingomis institucijomis, kad galėtų dalytis informacija ir koordinuoti savo veiksmus, spręsdamos neatitikties saugos kontrolės sistemos reikalavimams klausimus.
9 straipsnis
Įsigaliojimas ir taikymas
Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Jis taikomas nuo 2013 m. birželio 7 d.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2012 m. lapkričio 16 d.