PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 904/2014
ze dne 20. srpna 2014,
kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo z dovozu glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na čl. 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s členskými státy,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
1.1. Zahájení šetření
(1)
Evropská komise (dále jen „Komise“) dne 29. listopadu 2013 zahájila antidumpingové řízení ve věci dovozu glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie (dále jen „dotčená země“) do Unie. V Úředním věstníku Evropské unie (2) uveřejnila příslušné oznámení (dále jen „oznámení o zahájení řízení“).
(2)
Téhož dne Komise oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009 (dále jen „základní nařízení“) ohledně platných konečných antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“) (3).
(3)
Komise zahájila toto šetření v návaznosti na podnět podaný dne 16. října 2013 společností Ajinomoto Foods Europe SAS (dále jen „žadatel“), která je jediným výrobcem glutamátu sodného v Unii, a představuje tudíž 100 % celkové výroby glutamátu sodného v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostatečné k zahájení šetření.
1.2. Zúčastněné strany
(4)
Komise ve svém oznámení o zahájení řízení vyzvala všechny zúčastněné strany, aby ji za účelem účasti na šetření kontaktovaly. Komise oficiálně vyrozuměla rovněž žadatele, známé vyvážející výrobce a indonéské orgány, známé dovozce, dodavatele, uživatele a obchodní společnosti, o nichž je známo, že se jich zahájení šetření týká, a vyzvala je k účasti.
(5)
Zúčastněné strany dostaly možnost vyjádřit se k zahájení šetření a požádat o slyšení u Komise či úředníka pro slyšení na Generálním ředitelství (dále jen „GŘ“) pro obchod.
(6)
Zúčastněné strany dostaly také možnost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
a) Výběr vzorku
(7)
S ohledem na velký počet vyvážejících výrobců v dotčené zemi a velký počet dovozců, kteří nejsou ve spojení, zahrnutých do tohoto šetření a za účelem dokončení šetření v předepsaných lhůtách sdělila Komise prostřednictvím oznámení o zahájení řízení, že se rozhodla omezit okruh vyvážejících výrobců a dovozců bez vzájemného spojení, kteří budou podrobeni šetření, na přiměřený počet, a to výběrem jejich vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení.
1) Výběr vzorku z dovozců, kteří nejsou ve spojení
(8)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby se přihlásili a poskytli podklady uvedené v oznámení o zahájení řízení.
(9)
Požadované informace poskytlo čtrnáct dovozců, kteří nejsou ve spojení, a tito dovozci rovněž souhlasili se zařazením do vzorku. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení Komise vybrala jako vzorek tři z nich na základě největšího objemu dovozu do Unie a jejich zeměpisné polohy v rámci Unie. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byly se všemi známými dotčenými dovozci vedeny ohledně výběru vzorku konzultace. Nebyly vzneseny žádné připomínky.
(10)
Pouze jedna z těchto tří společností vybraných do vzorku následně spolupracovala a zaslala vyplněný dotazník.
2) Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Indonésii
(11)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce v Indonésii, aby se Komisi přihlásili a poskytli jí podklady uvedené v oznámení o zahájení řízení.
(12)
Požadované informace poskytli čtyři vyvážející výrobci v Indonésii a tito vývozci rovněž souhlasili se zařazením do vzorku. S ohledem na malý počet vyvážejících výrobců Komise rozhodla, že provádět výběr vzorku není nutné.
b) Odpovědi na dotazník a spolupráce
(13)
Komise rozeslala dotazníky zmíněnému jedinému unijnímu výrobci, čtyřem vyvážejícím výrobcům vybraným do vzorku, třem dovozců bez vzájemného spojení, kteří byli vybráni do vzorku, a třiatřiceti zjištěným uživatelům v Unii.
(14)
Odpovědi na dotazník obdržela Komise od zmíněného jediného unijního výrobce, od jednoho ze tří dovozců bez vzájemného spojení, kteří byli vybráni do vzorku, od jedné obchodní společnosti, od tří ze čtyř známých vyvážejících výrobců a od pěti uživatelů.
(15)
Šetření ukázalo, že nespolupracující vyvážející výrobce, který byl vybrán do vzorku, je spojený s jiným vyvážejícím výrobcem vybraným do vzorku, který při vyplňování dotazníku spolupracoval a zaslal odpovědi.
(16)
Spolupracující vyvážející výrobce uvedený v 15. bodě odůvodnění prohlásil, že by neměl být považován za subjekt spojený s nespolupracujícím vyvážejícím výrobcem, protože obě společnosti se ve svém rozhodování vzájemně neovlivňují. Spolupracující vyvážející výrobce kromě toho uvedl, že nespolupracujícího výrobce nemůže k vyplňování dotazníku nutit. Šetřením bylo zjištěno, že obě společnosti jsou ve vlastnictví stejných akcionářů. Byly proto považovány za spojené ve smyslu čl. 143 odst. 1 písm. d) nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (4) o provedení celního kodexu Společenství (dále jen „celní kodex“).
(17)
Třetí spolupracující vyvážející výrobce prohlásil, že v Indonésii je ještě jeden výrobce dotčeného výrobku, který je součástí skupiny uvedené v 16. bodě odůvodnění, který se však neohlásil. Šetření nepřineslo na základě údajů Eurostatu a dalších dostupných zdrojů žádné důkazy o tom, že by tento výrobce vyvážel během posuzovaného období do Unie. Tato společnost se tudíž nemusela hlásit ani poskytovat informace požadované v dotaznících určených vyvážejícím výrobcům. Všem výrobcům z Indonésie, kteří nespolupracovali, byla kromě toho uložena zbytková celní sazba, jak je uvedeno ve 48. bodě odůvodnění. Zbytková celní sazba má svůj právní základ v článku 18 základního nařízení a je použitelná na „všechny ostatní společnosti“.
c) Inspekce na místě
(18)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné za účelem předběžného stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Společenství.
(19)
Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii
-
Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Francie
Dovozci
-
Falken Trade, Olsztyn, Polsko
Uživatelé
-
AkzoNobel, Amersfoort, Nizozemsko
-
Unilever, Rotterdam, Nizozemsko
Vyvážející výrobci v Indonésii
-
PT. Miwon Indonesia, Jakarta, Indonésie
-
PT. Cheil Jedang Indonesia, Jakarta, Indonésie
Dovozci v Unii, kteří jsou ve spojení
-
CJ Europe GmbH, Schwalbach, Německo
-
Daesang Europe B.V. Amstelveen, Nizozemsko
Obchodní společnost v Hong Kongu, která je ve spojení
-
CJ China Limited, Hong Kong
1.3. Období šetření a posuzované období
(20)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání tendencí významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. dubna 2010 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“) (5).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. Dotčený výrobek
(21)
Dotčeným výrobkem je glutamát sodný pocházející z Indonésie, vedený v současnosti pod kódem KN ex 2922 42 00 (dále jen „dotčený výrobek“). Glutamát sodný je potravinářská přídatná látka a používá se zejména jako látka zvýrazňující chuť a vůni v polévkách, vývarech, jídlech z ryb a masa, ve směsích koření a v hotových jídlech. Vyrábí se v podobě bílých, různě velikých krystalů bez zápachu. Glutamát sodný se používá rovněž v chemickém průmyslu pro nepotravinářské účely, například jako součást detergentů.
(22)
Vyrábí se hlavně fermentací různých cukernatých surovin (kukuřičného škrobu, tapiokového škrobu, cukrového sirupu, melasy z cukrové třtiny a řepné melasy).
2.2. Obdobný výrobek
(23)
Při šetření bylo zjištěno, že dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím indonéském trhu a dotčený výrobek a výrobek prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie mají stejné základní fyzické, chemické a technické vlastnosti a stejné základní způsoby konečného použití.
(24)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že mezi glutamátem sodným vyráběným v Indonésii a glutamátem sodným vyráběným v Unii je významný rozdíl v kvalitě. Bylo uvedeno, že v důsledku tohoto rozdílu v kvalitě jsou glutamát sodný vyráběný a prodávaný unijním výrobním odvětvím v Unii a glutamát sodný dovážený z Indonésie vzájemně nezaměnitelné výrobky, a neměly by se proto považovat za obdobné. Toto tvrzení však zůstalo nepodložené a bylo v rozporu s výsledky šetření, z nichž vyplynulo, že mezi glutamátem sodným vyráběným v Indonésii a glutamátem sodným vyráběným v Unii žádný rozdíl v kvalitě není. Ve skutečnosti nakupovalo několik uživatelů glutamát sodný jak od unijního výrobního odvětví, tak z Indonésie a používalo jej v týchž nebo podobných produktech. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(25)
Na základě výše uvedených skutečností byl proto učiněn závěr, že dotčený výrobek, výrobek vyráběný a prodávaný na domácím indonéském trhu a dotčený výrobek a výrobek prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie budou v této fázi považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
3.1. Běžná hodnota
(26)
Komise nejprve v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda je celkový objem domácího prodeje u každého jednotlivého spolupracujícího vyvážejícího výrobce reprezentativní. Objem domácího prodeje je považován za reprezentativní tehdy, když celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu připadající na vyvážejícího výrobce představuje alespoň 5 % objemu prodeje dotčeného výrobku vyváženého v průběhu období šetření do Unie. Na základě tohoto kritéria byl celkový objem prodeje každého jednotlivého spolupracujícího vyvážejícího výrobce obdobného výrobku na domácím trhu reprezentativní.
(27)
Komise následně určila typy výrobků prodávané na domácím trhu, které byly shodné nebo srovnatelné s typy výrobků prodávanými na vývoz do Unie.
(28)
Poté Komise u každého typu výrobku prodávaného vyvážejícím výrobcem na domácím trhu, který je shodný nebo srovnatelný s typem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, prověřovala, zda je objem jeho prodeje na domácím trhu reprezentativní v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Objem domácího prodeje určitého typu výrobků je považován za reprezentativní tehdy, když celkový objem prodeje daného typu výrobků nezávislým odběratelům na domácím trhu představuje alespoň 5 % celkového objemu prodeje shodného nebo srovnatelného typu výrobků vyvážených v průběhu období šetření do Unie. Komise došla k závěru, že v případě spolupracujících vyvážejících výrobců v Indonésii dosahoval jejich prodej na indonéském trhu ve srovnání s dotčeným výrobkem vyváženým týmiž vyvážejícími výrobci do Unie reprezentativního objemu.
(29)
Dále Komise prověřovala, zda lze v případě každého vyvážejícího výrobce považovat prodej na domácím trhu za prodej v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto šetření probíhalo tak, že bylo stanoveno, jaký podíl má u jednotlivých typů výrobků během období šetření ziskový prodej na domácím trhu nezávislým odběratelům.
(30)
Běžná hodnota vychází z reálné ceny jednotlivých typů výrobků na domácím trhu bez ohledu na to, zda jejich prodej je či není ziskový, pakliže:
1)
objem prodeje typu výrobku, prodávaného za čistou prodejní cenu rovnou vypočteným výrobním nákladům nebo přesahující tyto náklady, představoval více než 80 % z celkového objemu prodeje tohoto typu a
2)
vážená průměrná prodejní cena tohoto typu výrobku byla rovna jednotkovým výrobním nákladům nebo je přesahovala.
(31)
V tomto případě byl prodej u všech vyvážejících výrobců na domácím trhu ziskový a vážená průměrná prodejní cena byla u všech typů výrobků vyšší než výrobní náklady. U všech spolupracujících vyvážejících výrobců byla proto běžná hodnota vypočtena jako vážený průměr cen veškerého prodeje na domácím trhu uskutečněného v období šetření.
3.2. Vývozní cena
(32)
Spolupracující vyvážející výrobci vyváželi do Unie buď přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím s nimi spojených společností sídlících v Unii nebo za jejími hranicemi.
(33)
V případech, kdy vyvážející výrobci vyváželi dotčený výrobek do Unie přímo nezávislým odběratelům, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě skutečně zaplacených nebo splatných cen.
(34)
V případech, kdy vyvážející výrobci vyváželi dotčený výrobek do Unie prostřednictvím s nimi spojených společností, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanoveny na základě cen, za které byly dovezené výrobky v Unii poprvé znovu prodány nezávislému odběrateli. V tomto případě byly provedeny úpravy o dosažený zisk (viz 35. bod odůvodnění) a o veškeré náklady vzniklé mezi dovozem a novým prodejem, včetně prodejních, režijních a správních nákladů
(35)
V této souvislosti nebylo možné použít ziskové rozpětí dosažené společnostmi ve spojení, protože nebylo považováno za spolehlivé. Jeden dovozce, který není ve spojení, spolupracoval, ale informace o jeho ziskovosti byly důvěrné a nebylo možné je zpřístupnit jiným třetím stranám. Z tohoto důvodu a rovněž z důvodu nedostatku dalších informací bylo pro účely stanovení vývozních cen použito ziskové rozpětí 5 %. Toto rozpětí se jevilo jako přiměřené, jelikož bylo použito také v předchozím řízení, které se týkalo jiné chemikálie vyráběné podobným odvětvím (6).
(36)
Dva spolupracující vyvážející výrobci tvrdili, že vývozní ceny, za něž svůj výrobek prodávali svým prvním odběratelům, kteří jsou s nimi ve spojení, odpovídaly běžným tržním podmínkám, a že stanovení výše vývozních cen by proto mělo vycházet z výše prodejních cen, za které vyvážející výrobce z Indonésie prodává svůj výrobek prvnímu odběrateli, který je s ním ve spojení, a nikoli z početně zjištěné vývozní ceny. Argumentovali tím, že výše cen, za které své výrobky prodávají prvnímu odběrateli, který je s nimi ve spojení, a výše cen pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, je stejná.
(37)
Šetření dospělo k závěru, že navzdory podobnosti těchto cenových hladin nedosahovaly transferové ceny mezi spojenými společnostmi výše, která by dovozcům ve spojení umožňovala vytvářet v Unii dostatečný zisk. Nelze rovněž vyloučit, že mezi společnostmi, které jsou spolu ve spojení, nevznikaly určité náklady a že nedocházelo ke vzájemné kompenzaci prostřednictvím jiných produktů. Na základě toho byl učiněn závěr, že ve srovnání s prodejem nezávislým odběratelům neodrážejí vnitřní transferové ceny příslušnou tržní hodnotu dotčeného výrobku.
(38)
Transferové ceny mezi společnostmi, které jsou ve spojení, proto nelze považovat za ceny odpovídající běžným tržním podmínkám, a příslušná tvrzení byla proto odmítnuta. Vývozní ceny výrobců vyvážejících prostřednictvím stran, které jsou s nimi ve spojení, byly proto stanoveny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení, jak je uvedeno výše ve 34. a 35. bodě odůvodnění.
3.3. Srovnání
(39)
Komise srovnala běžné hodnoty a vývozní ceny spolupracujících výrobců na základě ceny ze závodu.
(40)
V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly provedeny příslušné úpravy týkající se rozdílů, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení.
(41)
Byly provedeny úpravy s ohledem na dovozní poplatky, rabaty, náklady na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením, úvěry, provizemi a bankovními poplatky ve všech případech, které prokazatelně ovlivňují srovnatelnost cen.
(42)
Jeden vyvážející výrobce vyvážel glutamát sodný prostřednictvím obchodní společnosti sídlící mimo Unii, která s ním byla ve spojení a která tento výrobek prodávala v Unii dalšímu spojenému dovozci, který jej následně prodával odběratelům v Unii, kteří nebyli ve spojení. V případě tohoto prodeje byla v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení provedena úprava zohledňující přirážku obchodníka sídlícího mimo Unii.
(43)
Jeden vyvážející výrobce požadoval, aby běžná hodnota byla upravena s ohledem na pobídky a propagační náklady v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení. Šetření nicméně dospělo k závěru, že tyto náklady nebyly přímo spojeny s příslušnými transakcemi provedenými v rámci domácího prodeje, a nebylo tudíž možné prokázat, že tyto náklady mají vliv na srovnatelnost cen. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(44)
Dva vyvážející výrobci požadovali, aby běžná hodnota byla upravena s ohledem na přepravní náklady v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. e) základního nařízení. Do výpočtu domácích přepravních nákladů byly zahrnuty náklady spojené s přesunem zboží z výrobního zařízení do skladu. Tyto náklady byly nicméně vyhodnoceny jako vnitřní logistické náklady, a nebyly tudíž považovány za způsobilé pro úpravu běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. e) základního nařízení.
(45)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že glutamát sodný prodávaný v Unii jako potravinářská přísada musí splňovat určité hodnoty čistoty (≥ 99 %), které stanoví směrnice Komise 2008/84/ES (7). Tato zúčastněná strana tvrdila, že těmto požadavkům musí vyhovovat glutamát sodný vyvážený do Unie, ale že na výrobek prodávaný na domácím trhu v Indonésii se žádné takové požadavky nevztahují. Proto by mohla být odůvodněná úprava běžné hodnoty s ohledem na rozdílné fyzické a chemické vlastnosti podle čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení.
(46)
Dotčená zúčastněná strana své tvrzení nicméně nekvantifikovala, protože neposkytla rozumný odhad tržní hodnoty údajného rozdílu podle čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení. Při srovnávání mohla Komise kromě toho zohlednit potenciální rozdíly v čistotě v určení typů produktu. Proto byly navzájem porovnány typy výrobku vyvážené na trh Unie a typy výrobku prodávané na domácím trhu v Indonésii se stejnou či podobnou úrovní čistoty. Žádná úprava tudíž nebyla odůvodněná a tvrzení muselo být zamítnuto.
3.4. Dumpingové rozpětí
(47)
U dvou spolupracujících vyvážejících výrobců Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(48)
U všech ostatních vyvážejících výrobců v Indonésii stanovila Komise dumpingové rozpětí na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení. Je třeba poznamenat, že jeden známý vyvážející výrobce v šetření nespolupracoval, jak již bylo uvedeno v 15. bodě odůvodnění. Úroveň spolupráce se proto považovala za nízkou. V souladu s čl. 18 odst. 6 se Komise rozhodla stanovit výši zbytkového dumpingového rozpětí tak, aby odpovídalo nejvyššímu dumpingovému rozpětí u reprezentativních objemů vývozu jednoho z plně spolupracujících a prověřených vyvážejících výrobců, s tím, že bude rovněž na základě váženého průměru zohledňovat dumpingové rozpětí stanovené pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce, který byl ve spojení s nespolupracujícím vyvážejícím výrobcem.
(49)
Na tomto základě prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento z ceny CIF (zahrnující náklady, pojištění a přepravu zboží) na hranice Unie před proclením představují:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí (v %)
PT. Cheil Jedang Indonésie
7,0
PT. Miwon Indonésie
13,3
Všechny ostatní společnosti
28,4
4. ÚJMA
4.1. Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii
(50)
Během období šetření vyráběl obdobný výrobek v Unii jeden výrobce. Tento výrobce představuje „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(51)
Jelikož výrobní odvětví Unie tvoří pouze jediný výrobce, bylo nutno kvůli důvěrnosti údajů všechny číselné údaje týkající se citlivých informací indexovat nebo uvést v určitém rozmezí.
4.2. Spotřeba v Unii
(52)
Spotřebu v Unii Komise stanovila tak, že objem prodeje, jehož výrobní odvětví Unie dosáhlo na unijním trhu, připočítala k objemu dovozu z Indonésie a dalších třetích zemí, stanovenému na základě údajů Eurostatu a odpovědí na dotazníky.
(53)
Byla vznesena námitka, že spolupracující unijní výrobce by měl být z výrobního odvětví Unie vyřazen, protože je ve spojení s nespolupracujícím vyvážejícím výrobcem v Indonésii a že šetření by mělo být ukončeno. V tomto případě však není třeba vylučovat spolupracujícího výrobce v Unii z výrobního odvětví Unie navzdory jeho vztahu s nespolupracujícím vyvážejícím výrobcem v Indonésii, neboť tento jediný výrobce v Unii s Komisí plně spolupracoval během šetření a byl podroben dokonalé prověrce. Navíc to, že indonéský vyvážející výrobce nespolupracoval, nemělo žádný vliv na spolehlivost údajů od výrobce v Unii. Tuto námitku bylo proto nutno odmítnout.
(54)
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:
Tabulka 1
Spotřeba glutamátu sodného v Unii (v tunách)
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Index (FR2010/FR2011 = 100)
100
87
93
98
Zdroj: Odpovědi na dotazník a Eurostat.
(55)
Mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 spotřeba v Unii poklesla a ve FR2012/2013 a v období šetření se opět mírně zvýšila. Celkově spotřeba v posuzovaném období poklesla o 2 %. Pokles spotřeby v období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 byl způsoben hlavně poklesem prodeje, k němuž došlo ve výrobním odvětví Unie na unijním trhu v důsledku poklesu výroby v témže období (viz 68. bod odůvodnění). Objem dovozu zůstal v obou letech na podobné úrovni. Zvýšení spotřeby ve FR2012/2013 bylo téměř výlučně způsobeno zvýšením dovozu, protože prodej na straně výrobního odvětví Unie zůstal zhruba na stejné úrovni. V období šetření prodej na straně výrobního odvětví Unie opět poklesl, kdežto objem dovozu, a to zejména indonéského, výrazně stoupl (viz 57. bod odůvodnění).
4.3. Dovoz z dotčené země
4.3.1. Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu
(56)
Objem dovozu stanovila Komise na základě údajů agentury Eurostat a odpovědí na dotazník. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě spotřeby v Unii způsobem uvedeným v 52. bodě odůvodnění.
(57)
Dovoz z dotčené země do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka 2
Objem dovozu (v tunách)
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Objem dovozu z Indonésie (v tunách)
8 638
9 478
18 317
24 385
Index
100
110
212
282
Index podílu na trhu
100
126
227
287
Zdroj: Odpovědi na dotazník a Eurostat.
(58)
Objem dovozu z Indonésie se během posuzovaného období téměř ztrojnásobil. Setrvale a výrazně stoupal z 8 638 tun ve FR2010/2011 na 24 385 tun v období šetření, což představuje nárůst o 182 %.
(59)
Odpovídající podíl na trhu se během posuzovaného období téměř ztrojnásobil. I přes celkový pokles spotřeby (- 2 %) se zvýšil o 187 %.
4.3.2. Ceny výrobku dováženého z dotčené země a cenové podbízení
(60)
Ceny dováženého výrobku stanovila Komise na základě údajů agentury Eurostat a odpovědí na dotazník.
(61)
Průměrná cena dováženého výrobku z Indonésie do Unie se vyvíjela takto:
Tabulka 3
Ceny dováženého výrobku (EUR/tuna)
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Indonésie
1 266
1 279
1 226
1 162
Index
100
101
97
92
Zdroj: Odpovědi na dotazník a Eurostat.
(62)
V období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 se průměrná cena glutamátu sodného dováženého z Indonésie mírně zvýšila, ve FR2012/2013 došlo k jejímu poklesu, který byl ještě výraznější v období šetření. Průměrné ceny glutamátu sodného dováženého z Indonésie se během posuzovaného období celkově snížily o 6 %.
(63)
Cenové podbízení během období šetření Komise stanovila srovnáním:
-
váženého průměru prodejních cen podle typu výrobku výrobního odvětví Unie pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie, upraveného na úroveň ceny ze závodu a
-
odpovídajících vážených průměrných cen jednotlivých typů výrobku z dovozu spolupracujících indonéských výrobců účtovaných prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovených na základě cen CIF s příslušnou úpravou o náklady na celní odbavení a náklady po dovozu.
(64)
Jak bylo zmíněno výše ve 46. bodě odůvodnění, jeden vyvážející výrobce tvrdil, že glutamát sodný prodávaný v Unii jako potravinářská přísada musí splňovat určité hodnoty stupně čistoty, které vyžadují právní předpisy Unie. Tento vyvážející výrobce tvrdil, že na výrobky dovážené z Indonésie a používané mimo potravinářské odvětví se žádné takové požadavky nevztahují, a že by tak proto v případě jejich srovnání s výrobkem prodávaným na trhu Unie mohla být odůvodněna úprava s ohledem na chemické či fyzické vlastnosti. Dotčený vyvážející výrobce své tvrzení však nekvantifikoval. Při srovnávání mohla Komise kromě toho zohlednit potenciální rozdíly v čistotě v určení typů produktu. Proto byly navzájem porovnány typy výrobku vyvážené na trh Unie a typy výrobku prodávané výrobním odvětvím Unie na trhu v Unii se stejnou či podobnou úrovní čistoty. Žádná úprava proto nebyla odůvodněná a tvrzení bylo zamítnuto.
(65)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že u výrobků dovážených z Indonésie by měl být při výpočtu cenového podbízení zohledněn účinek kolísání měnových kurzů. Je pravda, že pravděpodobný účinek dumpingového dovozu na ceny výrobního odvětví Unie se v podstatě zkoumá zjištěním cenového podbízení. V tomto případě byly porovnávány dumpingové vývozní ceny a prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Pro vytvoření srovnatelného základu však byly vývozní ceny použité k výpočtu újmy převedeny na eura. Proto použití směnných kurzů v tomto případě pouze zajišťuje, aby byl cenový rozdíl zjištěn na srovnatelném základě. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(66)
Cenové srovnání bylo provedeno podle druhu obchodních operací na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu výrobního odvětví Unie v období šetření. Ukázalo se, že výrobky dovážené z Indonésie vykazují na trhu Unie vážené průměrné rozpětí cenového podbízení v rozmezí 0 % až 5 %.
4.4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.4.1. Obecné poznámky
(67)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie zahrnovalo posouzení všech hospodářských ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
4.4.2. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(68)
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 4
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Objem výroby
Index
100
95
107
91
Index výrobní kapacity
100
100
100
100
Využití kapacity
Index
100
95
107
91
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(69)
Výroba během posuzovaného období kolísala. Zatímco mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 poklesla, v období mezi FR2011/2012 a FR2012/2013 se zvýšila a dosáhla nejnižší úrovně během období šetření. Šetření ukázalo, že kolísání bylo způsobeno hlavně odstávkami kvůli údržbě, které byly ve výrobním odvětví Unie prováděny každých 15 měsíců, a v důsledku nepříznivého počasí v zimě 2010/2011, které vedlo k přerušení dodávek jedné z hlavních surovin (amoniaku). Během období šetření byla odstávka kvůli údržbě ve snaze zmenšit velký objem zásob prodloužena. Celkově objem výroby v posuzovaném období poklesl o 9 %.
(70)
Výrobní kapacita zůstala v posuzovaném období celkově stabilní.
(71)
V důsledku snížení objemu výroby a zachování její stabilní kapacity se využití výrobní kapacity vyvíjelo způsobem odpovídajícím objemu výroby, tedy nejprve se ve FR2011/2012 snížilo, pak se ve FR2012/2013 zvýšilo a v období šetření se následně opět snížilo. Celkově se využití výrobní kapacity za celé posuzované období snížilo o 9 % v souladu s poklesem objemu výroby.
4.4.3. Objem prodeje a podíl na trhu
(72)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 5
Objem prodeje a podíl na trhu
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Objem prodeje na trhu Unie
Index
100
84
85
83
Podíl na trhu
Index
100
96
91
85
Zdroj: Odpovědi na dotazník, Eurostat.
(73)
Objem prodeje glutamátu sodného dosažený výrobním odvětvím Unie se během posuzovaného období snížil o 17 %. Objem prodeje poklesl nejvíce mezi FR2010/2011 a FR2011/2012, zatímco v následujících letech zůstával poměrně stabilní. Pokles objemu prodeje a zároveň s tím i současný pokles spotřeby a zvýšení objemu dovozu z Indonésie vedly k tomu, že podíl výrobního odvětví na trhu se během posuzovaného období celkově snížil zhruba o 15 %. Mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 se podíl výrobního odvětví Unie na trhu snížil o 4 %, přičemž se v témže období zároveň zvyšoval podíl indonéského dovozu na trhu. Mezi FR2012/2013 a obdobím šetření se podíl výrobního odvětví Unie na trhu i nadále trvale snižoval, zatímco objem indonéského dovozu a jeho podíl na trhu se výrazně zvyšoval.
4.4.4. Růst
(74)
Ačkoliv spotřeba v Unii se během posuzovaného období snížila o 2 %, objem prodeje výrobního odvětví Unie poklesl o 17 %, což znamenalo úbytek podílu na trhu o 15 %.
4.4.5. Zaměstnanost a produktivita
(75)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 6
Zaměstnanost a produktivita
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Počet zaměstnanců
Index
100
103
107
108
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
Index
100
92
100
85
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(76)
Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie se během posuzovaného období postupně zvyšovala a celkově stoupla o 8 %. Tento nárůst byl způsoben hlavně integrací jedné bývalé dceřiné společnosti, k níž došlo v roce 2011, a rozšířením oddělení údržby ve výrobním odvětví Unie.
(77)
Produktivita se v důsledku vyšší zaměstnanosti a snížení produkce snížila, jak je to znázorněno v tabulce 4 v 68. bodě odůvodnění.
4.4.6. Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(78)
Všechna dumpingová rozpětí jsou značně nad bezvýznamnou hodnotou de minimis. Aktuální dumpingové rozpětí má na výrobní odvětví Unie zásadní dopad vzhledem k objemu a cenám dovozu z dotčené země.
(79)
Výrobní odvětví Unie se stále ještě zotavovalo z předchozího dumpingového a újmu působícího dovozu téhož výrobku pocházejícího z Číny. Tato opatření jsou v současnosti předmětem souběžně probíhajícího přezkumného šetření v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení, jak je uvedeno ve 2. bodě odůvodnění.
4.4.7. Ceny a faktory ovlivňující ceny
(80)
Průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 7
Průměrné prodejní ceny
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Index průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii (EUR/tuna)
Index
100
107
101
97
Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu)
Index
100
120
124
130
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(81)
Průměrná jednotková prodejní cena výrobního odvětví v Unii pro unijní odběratele, kteří nejsou ve spojení, se během posuzovaného období snížila o 3 %. Nejprve se v období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 zvýšila o 7 %, postupně se však od té doby až do období šetření snižovala. Zvýšení cen, k němuž došlo v období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012, lze chápat jako důsledek zvýšení nákladů během téhož období, ačkoli zvýšení nákladů bylo strmější než zvýšení cen. V téže době se zvýšil objem indonéského dovozu, který na výrobní odvětví Unie vytvořil značný cenový tlak. V důsledku toho ceny výrobního odvětví Unie klesly o 6 % mezi roky FY2011/2012 a FY2012/2013 a o další 4 % mezi rokem FY2012/2013 a obdobím šetření.
(82)
Jednotkové výrobní náklady se během posuzovaného období zvýšily o 30 %. Tyto náklady se od FR2011/2012 postupně zvyšovaly, což bylo způsobeno hlavně vyššími cenami surovin a nákladů práce. Jak bylo uvedeno výše, toto zvýšení nákladů nebylo možné vzhledem k cenovým tlakům dumpingových dovozů z Indonésie vyrovnat odpovídajícím zvýšením cen.
4.4.8. Náklady práce
(83)
Průměrné náklady práce ve výrobním odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 8
Průměrné náklady práce na zaměstnance
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR)
Index
100
117
125
124
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(84)
Průměrné náklady práce na zaměstnance se zvýšily o 24 %. Toto zvýšení nákladů práce lze vysvětlit hlavně snahou výrobního odvětví Unie zlepšit výkonnost svých pracovníků a svého personálu za účelem optimalizace výrobního procesu.
4.4.9. Zásoby
(85)
Úroveň zásob ve výrobním odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 9
Zásoby
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Konečné zásoby
Index
100
82
164
143
Index konečného stavu zásob vyjádřený jako procento výroby
Index
100
86
153
156
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(86)
V posuzovaném období došlo ke zvýšení celkového konečného stavu zásob o 43 %. Od FR2010/2011 do FR2011/2012 se celkový konečný stav zásob v návaznosti na pokles objemu výroby a zvýšení objemu vývozního prodeje snížil. Od FR2011/2012 do FR2012/2013 se zásoby v důsledku zvýšení výroby zvýšily, objem prodeje ze strany výrobního odvětví Unie na unijním trhu však zůstal téměř stabilní. Od FR2012/2013 do období šetření se konečný stav zásob opět snížil, a to hlavně v důsledku rozhodnutí omezit výrobu ve snaze snížit velké množství zásob.
(87)
Konečný stav zásob vyjádřený jako procentuální podíl na objemu výroby se mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 snížil, v období mezi FR2011/2012 a FR2012/2013 se však téměř zdvojnásobil. Ještě více se pak zvýšil mezi FR2012/2013 a obdobím šetření. Celkově se v posuzovaném období zvýšil o 56 %. Nárůst, k němuž došlo ve FR2012/2013 a v období šetření, je nutno chápat v souvislosti s narůstajícím objemem dumpingových dovozů z Indonésie. Výrobní odvětví Unie vykazovalo v témže období téměř stabilní prodej.
4.4.10. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál.
(88)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se v případě unijního výrobce v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 10
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)
Index
100
30
- 31
- 80
Peněžní tok (v EUR)
Index
100
39
- 48
- 19
Investice (v EUR)
Index
100
182
143
197
Návratnost investic
Index
100
14
- 61
- 110
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(89)
Ziskovost výrobního odvětví Unie stanovila Komise tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku před zdaněním odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. V letech FR2010/2011 a FR2011/2012 se ziskovost výrazně snížila, zůstávala však stále v kladných hodnotách. Od roku FR2012/2013 se ziskovost dostala do záporných hodnot. V období šetření se pak snížila ještě více. Celkově se ziskovost v posuzovaném období snížila o 180 %. Příčinou tohoto vývoje byly hlavně cenové tlaky indonéských dovozů, které byly na unijní trh uváděny za dumpingové ceny a neumožňovaly výrobnímu odvětví Unie stanovit ceny odpovídající vyšším nákladům.
(90)
Čistý peněžní tok představuje schopnost výrobního odvětví Unie samofinancovat svoji činnost. Čistý peněžní tok vykazoval stejnou tendenci jako ziskovost, tj. neustálý pokles, který trval po celou dobu posuzovaného období a který se od FR2012/2013 dostal do záporných hodnot. V období šetření se tento trend ještě vyhrotil. Celkově se čistý peněžní tok v posuzovaném období snížil o 119 %.
(91)
Investice se v posuzovaném období zvýšily o 97 %. Jednalo se hlavně o nutné investice do údržby a plnění právních požadavků týkajících se bezpečnosti. Výrobní odvětví Unie se stále ještě zotavovalo z předchozího dumpingu ze strany čínských vyvážejících výrobců, k němuž docházelo před posuzovaným obdobím, jeho situace se však začala zlepšovat a na začátku posuzovaného období bylo až do FR2011/2012 ziskové. Za těchto okolností byla realizována řada investic, které již nebylo možné déle odkládat, což vysvětluje významný nárůst investic ve FR2011/2012 i v následujících letech.
(92)
Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Stejně jako v případě ostatních finančních ukazatelů se i návratnost investic z výroby a prodeje obdobného výrobku dostala od FR2012/2013 do záporných hodnot, což odráželo negativní tendenci ziskovosti. Celkově se návratnost investic v posuzovaném období snížila o 210 %.
(93)
Pokles ziskovosti a objemu peněžního toku se nepříznivě projevil i na schopnosti společnosti získávat kapitál.
4.4.11. Závěr o újmě
(94)
Téměř všechny hlavní ukazatele újmy jevily nepříznivou tendenci. Objem výroby a využití kapacity se tak během posuzovaného období snížily zhruba o 9 %, objem prodeje o 17 %. Ve snaze vyrovnat ztráty v objemu prodeje a podílu na trhu se průměrné ceny, za něž výrobek prodávalo výrobní odvětví Unie, snížily během posuzovaného období o 3 %, zatímco výrobní náklady se současně s tím zvýšily o 30 %. Následkem toho ziskovost, dosahující na začátku posuzovaného období kladných hodnot, začala klesat, až se ve FR2012/2013 dostala do záporných hodnot, a ani v období šetření nepřestávala klesat. Podobné nepříznivé tendence bylo možné pozorovat i v případě čistého peněžního toku a návratnosti investic.
(95)
Zaměstnanost se v posuzovaném období zvýšila o 8 %. Tento nárůst v posuzovaném období je vysvětlitelný hlavně integrací jedné bývalé dceřiné společnosti, k níž došlo v roce 2011, a rozšířením oddělení údržby ve výrobním odvětví Unie. Příznivou tendenci vykazovaly rovněž investice. Týkaly se hlavně preventivních opatření a bezpečnostních požadavků, nikoli však zvyšování kapacity. Tyto příznivé tendence proto nevylučují, že došlo k újmě.
(96)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
5. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
(97)
V souladu s čl. 3 odst. 6 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. V souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení Komise rovněž zkoumala, zda výrobní odvětví Unie mohlo být souběžně s tím poškozeno i jinými známými činiteli. Komise dbala o to, aby případná újma, kterou mohly způsobit jiné činitele než dumpingový dovoz z dotčené země, nebyla přičítána na vrub tomuto dumpingovému dovozu. Jedná se o tyto činitele:
a)
účinky dovozu z Číny;
b)
dovoz z jiných třetích zemí;
c)
vývoj spotřeby v Unii;
d)
vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie;
e)
neefektivita výrobního odvětví Unie;
f)
finanční krize;
g)
investice a regulační požadavky EU týkající se bezpečnosti.
h)
ceny surovin a další náklady.
5.1. Účinek dumpingového dovozu
(98)
Komise za účelem určení příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, analyzovala objem a cenovou hladinu dováženého výrobku, který byl předmětem šetření, a míru, do jaké tyto činitele přispěly k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(99)
Šetření ukázalo, že během posuzovaného období se objem levného dováženého dumpingového zboží z Indonésie zvýšil o 182 %, následkem čehož se během téhož období zvýšil podíl na trhu přibližně o 187 %. Současně s tím klesl výrobnímu odvětví Unie objem prodeje o 17 % a podíl na trhu o 15 %. O 71 % také poklesl podíl, který na trhu zaujímal celkový dovoz z jiných třetích zemí.
(100)
Ceny zboží dováženého z Indonésie se zároveň snížily o 8 %. Zboží dovážené z Indonésie vytvořilo na trhu Unie cenové tlaky, v jejichž důsledku výrobní odvětví Unie nemohlo zvýšit své ceny tak, aby odpovídaly vyšším nákladům, a naopak je během posuzovaného období muselo snížit. To vedlo k významnému snížení ziskovosti a počínaje FR2012/2013 ke ztrátovosti, která se v období šetření ještě prohloubila.
(101)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že zhoršující se stav výrobního odvětví Unie nastal zároveň s podstatným zvýšením objemu zboží dováženého za dumpingové ceny z Indonésie, a že pokud jde o podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, má indonéský dovoz rozhodující úlohu.
5.2. Účinky dalších faktorů
5.2.1. Účinky dovozu z Číny
(102)
Na čínský dovoz je v současnosti uvaleno antidumpingové clo. Objem dovozu stoupl o 65 % a odpovídajícím způsobem se v posuzovaném období zvýšil o 68 % i podíl na trhu. V posuzovaném období se nicméně jak objem dovozu, tak podíl na trhu pohyboval na nízké úrovni. Ceny zboží dováženého z Číny se během posuzovaného období výrazně snížily, a sice o 20 %. Vzhledem k tomu, že bylo zavedeno antidumpingové clo, nepředstavovaly ceny zboží dováženého z Číny cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie.
(103)
Za těchto podmínek se nelze domnívat, že by zboží dovážené z Číny přispívalo k podstatné újmě, kterou během posuzovaného období utrpělo výrobní odvětví Unie.
Tabulka 11
Dovoz z Číny
Země
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Čína
Objem (v tunách)
1 518
758
1 923
2 509
Index
100
50
127
165
Index podílu na trhu
100
57
136
168
Průměrná cena (EUR/tuna) (8)
1 234
1 199
1 143
992
Index
100
97
93
80
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník.
5.2.2. Dovoz z jiných třetích zemí
(104)
Objem dovozu z dalších třetích zemí se v posuzovaném období vyvíjel takto:
Tabulka 12
Dovoz z jiných třetích zemí
Země
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Brazílie
Objem (v tunách)
2 321
969
1 070
889
Index
100
42
46
38
Index podílu na trhu
100
48
49
39
Průměrná cena (EUR/tuna)*
1 218
1 306
1 402
1 365
Index
100
107
115
112
Korejská republika
Objem (v tunách)
1 248
2 157
923
802
Index
100
173
74
64
Index podílu na trhu
100
198
79
65
Průměrná cena (EUR/tuna)*
1 231
1 296
1 293
1 277
Index
100
105
105
104
Vietnam
Objem (v tunách)
5 707
6 042
1 820
769
Index
100
106
32
13
Index podílu na trhu
100
121
34
14
Průměrná cena (EUR/tuna)*
1 284
1 291
1 361
1 318
Index
100
101
106
103
Ostatní třetí země.
Objem (v tunách)
993
681
478
434
Index
100
69
48
44
Index podílu na trhu
100
79
52
45
Průměrná cena (EUR/tuna)*
1 594
1 718
2 044
2 001
Index
100
108
128
126
Jiné třetí země celkem
Objem (v tunách)
10 268
9 848
4 291
2 894
Index
100
96
42
28
Index podílu na trhu
100
110
45
29
Průměrná cena (EUR/tuna)*
1 293
1 323
1 433
1 424
Index
100
102
111
110
Zdroj: Odpovědi na dotazník a Eurostat.
(105)
Objem dovozu z jiných třetích zemí se celkově snížil z 10 268 tun ve FR2010/2011 na 2 894 tun v období šetření, tzn., že během sledovaného období poklesl o 72 %. V témže období se pak také odpovídajícím způsobem - o 71 % - zmenšil podíl na trhu. V období šetření dosahoval podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu přibližně jen čtvrtiny své úrovně z FR2010/2011. Ceny zboží dováženého ze třetích zemí se během posuzovaného období zvýšily celkově o 10 %.
(106)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že celkový objem dovozu včetně dovozu indonéského se během posuzovaného období nezměnil.
(107)
Toto tvrzení bylo v rozporu s dostupnými statistickými údaji, z nichž vycházejí závěry provedeného šetření, jež jsou uvedeny níže v tabulce 13. Ve skutečnosti se celkový objem dovozu do Unie během posuzovaného období zvýšil o 46 %. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
Tabulka 13
Celkový objem dovozu
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Celkový objem dovozu
Objem (v tunách)
20 424
20 084
24 531
29 788
Index
100
98
120
146
Zdroj: Odpovědi na dotazník a Eurostat.
(108)
Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen předběžný závěr, že dovoz z ostatních třetích zemí nenarušuje příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z Indonésie a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
5.2.3. Vývoj spotřeby v Unii
(109)
Spotřeba v Unii vykazovala během posuzovaného období pouze mírný 2 % pokles, který nemůže vysvětlovat 17 % snížení objemu prodeje na straně výrobního odvětví Unie a 15 % snížení jeho podílu na trhu. Byl proto vyvozen předběžný závěr, že vývoj spotřeby nepřispívá k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
5.2.4. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(110)
Objem vývozu výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjel takto:
Tabulka 14
Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Index objemu vývozu
100
249
234
222
Index průměrné jednotkové ceny
100
107
101
95
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(111)
Objem vývozu, který vykazovalo výrobní odvětví Unie, se ve FR2011/2012 zvýšil a v následujících letech až do období šetření mírně klesal. Během posuzovaného období se téměř zdvojnásobil. Současně došlo k mírnému poklesu vývozních cen (o 5 %). Zvýšení vývozního prodeje částečně vyrovnávalo pokles objemu prodeje a menší podíl na trhu v Unii. Kdyby se vývozní odbyt zvýšil, pak by ztráta na úsporách z rozsahu výroby a dopad na jednotkové náklady výroby výrobního odvětví Unie byly za situace, která se vyznačovala silnými cenovými tlaky ze strany dumpingového dovozu, ještě větší a vedly by k ještě větším finančním ztrátám. Výkonnost výrobního odvětví Unie proto nemohla mít nepříznivé dopady na situaci, v níž tomuto odvětví vznikala újma.
(112)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že pokles prodeje, který výrobní odvětví Unie zaznamenalo na unijním trhu, je důsledkem toho, že glutamát sodný vyváží a prodává nedávno získané potravinářské společnosti v Turecku, s níž je ve spojení. Toto tvrzení nebylo doloženo. Šetřením se navíc ukázalo, že zmíněnou potravinářskou společnost získalo výrobní odvětví Unie až po období šetření. V posuzovaném období nemohla mít tato akvizice na situaci výrobního odvětví Unie žádný vliv. Z tohoto důvodu byl učiněn závěr, že prodej glutamátu sodného společnosti v Turecku, která je ve spojení s výrobním odvětvím Unie, nenarušuje příčinnou souvislost.
5.2.5. Údajná neefektivita výrobního odvětví Unie
(113)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že příčinou podstatné újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, je neefektivita výrobního procesu ve výrobním odvětví Unie. Tato zúčastněná strana nicméně neuvedla žádný konkrétní případ takové neefektivity a její tvrzení tak zůstalo nepodložené. Ani na základě šetření nevyšla najevo žádná případná neefektivita výrobního odvětví Unie. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. Z tohoto důvodu byl učiněn závěr, že údajná neefektivita výrobního odvětví Unie nenarušuje příčinnou souvislost.
5.2.6. Finanční krize
(114)
Jedna strana tvrdila, že zdrojem podstatné újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, je finanční krize. Unijní trh s glutamátem sodným však nevykazoval žádné kolísání a celosvětovou finanční krizí byl zasažen pouze okrajově. Pokud by tomu tak nebylo a pokud by příčinou ztrát výrobního odvětví Unie byla skutečně celosvětová finanční krize, muselo by totéž platit i pro všechny ostatní účastníky hospodářské soutěže na trhu s glutamátem sodným. Jak ale patrno, indonéští výrobci glutamátu sodného byli schopni objem svého prodeje na unijním trhu navzdory celosvětové finanční krizi zvýšit. K předpokladu, že výrobní odvětví Unie bylo celosvětovou finanční krizí zasaženo citelněji než jeho asijští konkurenti, není proto žádný důvod. Tento argument je proto nutné zamítnout. Z tohoto důvodu byl učiněn závěr, že účinky finanční krize nenarušují příčinnou souvislost.
5.2.7. Investice a regulační požadavky EU týkající se bezpečnosti
(115)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že příčinou újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, jsou vysoké investice, které bylo nutné provést kvůli plnění bezpečnostních předpisů platných v EU.
(116)
Šetřením se nicméně ukázalo, že investice související s bezpečnostními požadavky EU se po celé posuzované období pohybovaly na nízké úrovni ve srovnání s jinými investicemi realizovanými v posuzovaném období. Značnou část investic ve výrobním odvětví Unie tvořily investice do preventivní údržby. K výraznějšímu zvýšení investic došlo mezi FR2010/2011 a FR2011/2012. Toto zvýšení je vysvětleno skutečností, že výrobní odvětví Unie, které se stále ještě zotavovalo z předchozího dumpingového dovozu z Číny, muselo své investice do preventivní údržby odložit na období, kdy nebude ve ztrátě. Jakmile se začaly projevovat účinky cel uvalených na čínský dovoz, bylo výrobní odvětví Unie opět schopno realizovat zisky a mohlo se vrátit k obvyklé výši investic. V následujících obdobích zůstaly investice na podobné výši a nadále zahrnovaly hlavně údržbu. Nebyly uskutečněny žádné investice za účelem zvyšování kapacity, která se během posuzovaného období nezměnila. Z tohoto důvodu byl učiněn závěr, že investice výrobního odvětví Unie nenarušují příčinnou souvislost.
5.2.8. Ceny surovin a další náklady
(117)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že příčinou újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, je výrazné zvýšení cen hlavních surovin, zejména průmyslového cukru, amoniaku, sodného louhu a kyseliny sírové.
Průmyslový cukr
(118)
Průmyslový cukr je pro výrobní odvětví Unie jedním z hlavních nákladových činitelů v rámci jeho celkových výrobních nákladů. Jak je uvedeno v 81. bodě odůvodnění, jednotkové výrobní náklady se ve výrobním odvětví Unie během posuzovaného období fakticky zvýšily, a to včetně ceny průmyslového cukru. Podle veřejně dostupných statistických údajů (9) se v Unii průměrná cena průmyslového cukru i přes své mírné zvýšení v období od FR2010/2011 do poloviny roku 2012 držela pod úrovní ceny na světovém trhu. Následně cena průmyslového cukru v Unii i cena průmyslového cukru na světovém trhu klesla a ustálila se na podobné výši. Argument, podle něhož bylo příčinou újmy zvýšení ceny cukru, je tudíž nepodložený a musí být zamítnut.
Chemické látky
(119)
Náklady na amoniak, sodný louh a kyselinu sírovou se výrobnímu odvětví Unie během posuzovaného období zvyšovaly tak, jak rostly ceny tohoto zboží na mezinárodním trhu. Tento cenový nárůst se tudíž neomezoval jen na výrobní odvětví Unie, ale zasáhl i hospodářské subjekty ve třetích zemích. Na základě těchto skutečností se nelze domnívat, že by zvýšení cen amoniaku, sodného louhu a kyseliny sírové bylo samo o sobě příčinou podstatné újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
Další
(120)
Další zúčastněná strana tvrdila, že příčinou újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, jsou vyšší ceny energie, vyšší náklady práce a vyšší náklady na balení. Šetřením se sice ukázalo, že tyto náklady se během posuzovaného období (viz 81. a 83. bod odůvodnění) skutečně zvýšily, Komise však dospěla k názoru, že dotčené výrobní odvětví Unie nemohlo toto zvýšení nákladů promítnout, a to ani částečně, do své prodejní ceny, protože bylo vystaveno cenovému tlaku ze strany indonéského dovozu. Zvýšení nákladů u těchto činitelů proto nelze samo o sobě považovat za příčinu podstatné újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
5.3. Závěr k příčině újmy
(121)
Z výše předložené analýzy je zřejmé, že mezi FR2010/2011 a obdobím šetření došlo k podstatnému zvýšení objemu dumpingového dovozu zboží pocházejícího z Indonésie a jeho podílu na trhu a během posuzovaného období též ke snížení vývozních cen.
(122)
Toto zvýšení podílu levného dovozu z Indonésie na trhu se časově shodovalo s významným poklesem podílu výrobního odvětví Unie na trhu, což spolu s tlakem na snižování cen vedlo ke značným ztrátám výrobního odvětví Unie.
(123)
Na druhé straně bylo při zkoumání ostatních činitelů, které mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu, zjištěno, že žádný z těchto činitelů nemohl mít významný nepříznivý dopad.
(124)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že příčinou podstatné újmy výrobního odvětví Unie je dumpingový dovoz z dotčené země a že ostatní činitele tuto příčinnou souvislost nenarušují.
(125)
Komise rozlišila a oddělila účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie od účinků dumpingového dovozu působícího újmu. Účinky dovozu z Číny a dalších třetích zemí, vývoje spotřeby, vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie, jeho údajné neefektivity, finanční krize, investic a právních požadavků EU týkajících se bezpečnosti, cen surovin a dalších nákladů na nepříznivý vývoj výrobního odvětví Unie byly omezené.
6. ZÁJEM UNIE
6.1. Předběžná poznámka
(126)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory zjištění, že újmu způsobuje dumping, může učinit jednoznačný závěr, že v tomto případě není v zájmu Unie přijímat příslušná opatření. Při zjišťování zájmu Unie vycházela z vyhodnocení všech různých relevantních zájmů, tj. zájmů výrobního odvětví Unie, obchodních společností, dovozců, uživatelů a dodavatelů surovin.
6.2. Zájem výrobního odvětví Unie
(127)
Šetřením bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z Indonésie. Téměř všechny ukazatelé újmy svědčily o nepříznivých tendencích, zejména o tom, že se během posuzovaného období zhoršil objem výroby, objem prodeje, podíl na trhu a ziskovost. Tato klesající tendence byla zjištěna i na základě dalších ukazatelů, které souvisejí s finanční výkonností, jako je peněžní tok a návratnost investic. V témže období se zvýšil objem zásob.
(128)
Očekává se, že poté, co budou přijata příslušná opatření, dojde ke zvýšení dovozních cen a výrobní odvětví Unie tak přestane být pod finančními tlaky, které v současnosti vytváří dumpingový dovoz. Výrobní odvětví Unie by tak mělo být schopno zvýšit své ceny natolik, aby se do nich promítly vyšší náklady, a postupně dosáhnout ziskovosti. Tento vývoj by měl mít rovněž příznivý dopad na objem výroby a prodeje. Pokud by tato opatření přijata nebyla, je velmi pravděpodobné, že stav výrobního odvětví Unie by se dále zhoršoval. Vzhledem k tomu, že cenové tlaky, které vytváří dumpingový dovoz, neustanou a výrobní odvětví Unie bude nuceno k tomu, aby v Unii přistoupilo na nízké ceny, je velmi pravděpodobné, že objem prodeje a podíl na trhu se bude dále zmenšovat. V rámci takového scénáře bude mít výrobní odvětví Unie i nadále výrazné ztráty. Nelze vyloučit, že v důsledku klesajícího objemu prodeje a výroby a vysokým ztrátám bude výrobní odvětví Unie ve střednědobém výhledu nuceno výrobu zcela ukončit, což by pro Unii znamenalo ztrátu pracovních míst. Unie by se tím zároveň stala závislou na dovozu ze třetích zemí.
(129)
V této fázi byl proto učiněn závěr, že uložení antidumpingových opatření bude v zájmu výrobního odvětví Unie.
6.3. Zájem dovozců a obchodních společností
(130)
V návaznosti na zveřejnění oznámení o zahájení řízení se ohlásilo čtrnáct společností. Tři dovozci, kteří nebyli ve spojení, byli zařazeni do vzorku a obdrželi dotazník, na který odpověděl pouze jeden. V této společnosti proběhla prověrka na místě.
(131)
Dovoz glutamátu sodného z Indonésie představoval méně než 15 % obratu dovozce. Komise dospěla k názoru, že i když činnost této společnosti spojená s dovozem glutamátu sodného může být uvalením cla nepříznivě ovlivněna, celkově bude i nadále zisková.
(132)
Během šetření se přihlásila jedna obchodní společnost v Unii prodávající glutamát sodný dalším odběratelům na unijním trhu i mimo něj. Tato obchodní společnost nakupovala glutamát sodný hlavně od výrobního odvětví Unie, vedle toho ale i od dovozců glutamátu sodného z Indonésie a jiných třetích zemí. Činnost této obchodní společnosti v oblasti prodeje glutamátu sodného byla ve srovnání s její celkovou činností okrajová. Na základě toho lze soudit, že dopady antidumpingových opatření na její situaci by byly zanedbatelné.
6.4. Zájem uživatelů
(133)
Uživatelé působí hlavně v odvětví produkce potravin a nápojů, kde využívají glutamát sodný při výrobě směsí koření, polévek a hotových jídel. Glutamát sodný se používá rovněž v určitých „nepotravinářských“ produktech, například při výrobě detergentů.
(134)
Ohlásily se třicet tři společnosti, které obdržely dotazník. Na šetření spolupracovalo pět společností, které odevzdaly odpovědi na dotazník. Čtyři z nich působily v odvětví produkce potravin a nápojů a jedna z nich v nepotravinářském odvětví. Dvě spolupracující společnosti, z nichž jedna působila v odvětví produkce potravin a nápojů a druhá vyráběla detergenty, byly prověřeny na místě.
Odvětví produkce potravin a nápojů
(135)
Šetřením se ukázalo, že v případě společností, které poskytly nezbytné údaje, představuje glutamát sodný přibližně 5 % celkových nákladů na výrobu produktů obsahujících glutamát sodný.
(136)
Dvě spolupracující společnosti kupovaly glutamát sodný hlavně od výrobního odvětví Unie a z Indonésie dovážely jen velmi malé nebo nulové množství této látky. V případě těchto dvou společností představovala činnost týkající se výrobků obsahujících glutamát sodný přibližně jednu třetinu jejich celkové činnosti. Bylo zjištěno, že v období šetření byly tyto společnosti ziskové. S ohledem na tato zjištění je pravděpodobné, že navržená opatření proti Indonésii budou mít na tyto společnosti omezený dopad.
(137)
Ostatní dvě společnosti nakupovaly velké množství glutamátu sodného z Indonésie, ale jejich činnost v oblasti prodeje glutamátu sodného byla ve srovnání s jejich celkovou činností poměrně nevýznamná. Tyto dvě společnosti byly navíc na základě poskytnutých informací během období šetření ziskové. Je proto nepravděpodobné, že by na tyto společnosti mělo nějaké opatření proti glutamátu sodnému z Indonésie významný dopad.
Nepotravinářské odvětví
(138)
Jedna ze spolupracujících společností používala glutamát sodný pro výrobu detergentů. Glutamát sodný představoval 15 % až 20 % nákladů na výrobu těchto produktů. V období šetření nakupovala tato společnost glutamát sodný hlavně od výrobního odvětví Unie, dovážela ho však také z Indonésie a v menší míře z Koreje. Výroba produktů obsahujících glutamát sodný představovala ve srovnání s celkovým rozsahem její činnosti pouze menší část a ukázalo se navíc, že v této činnosti byla během období šetření schopna dosahovat kladného ziskového rozpětí mezi 5 % až 10 %.
(139)
Na základě těchto skutečností bylo možné usuzovat, že jakkoli nelze vyloučit, že zavedení opatření proti Indonésii by na tuto společnost mohlo mít nepříznivé účinky, tak vzhledem k dostupnosti jiných zdrojů dodávek a skutečnosti, že činnost, při níž používá glutamát sodný, je zisková, by byl možný dopad těchto opatření na tuto společnost omezený.
(140)
Tato zúčastněná strana tvrdila, že vzhledem k regulačnímu rámci EU, který zakazuje používání fosforečnanů a jiných sloučenin fosforu (10), je pravděpodobné, že glutamát sodný bude při výrobě pracích prostředků používán ve větším množstvím právě jako náhrada fosforečnanů a jiných sloučenin fosforu. Očekává se proto, že poptávka po glutamátu sodném v Unii podstatně vzroste a že jakákoli antidumpingová cla na jeho dovoz by měla na rozvoj tohoto nového trhu škodlivé účinky.
(141)
V této fázi lze nicméně obtížně předpovídat, jaký dopad bude mít nový právní rámec na trh Unie a zda a do jaké míry bude podněcovat prudký rozvoj výroby detergentů na základě glutamátu sodného a následně pak v Unii ovlivňovat poptávku po glutamátu sodném. Zúčastněná strana také nepředložila žádné doklady, ze kterých by bylo zřejmé, jak škodlivý by mohl být účinek antidumpingového cla. V této souvislosti je třeba připomenout, že účelem antidumpingového cla je obnovit rovné podmínky hospodářské soutěže na unijním trhu. Indonéský dovoz by tak měl i nadále zásobovat trh Unie, ale za přiměřené ceny. Šetřením se také ukázalo, že existuje i několik alternativních zdrojů dodávek, jako je Brazílie, Vietnam a Korea.
(142)
Ze zjištění tohoto šetření každopádně vyplývá, že i kdyby měla být veškerá poptávka uvedené společnosti po glutamátu sodném saturována dovozem z Indonésie, činnost této společnosti, při níž glutamát sodný používá, by byla i nadále zisková. V nejhorším scénáři se přitom nepočítá s možností, že celní náklady by mohly být přinejmenším zčásti přeneseny na konečné odběratele.
6.5. Zájem dodavatelů
(143)
Ohlásili se čtyři unijní dodavatelé surovin, kteří také odpověděli na dotazník. Objem jejich prodeje surovin dodávaných výrobnímu odvětví Unie představuje pouze malou část jejich celkového obratu. Nepřijetí opatření by tudíž nemělo na situaci těchto dodavatelů žádný vliv.
6.6. Jiné argumenty
(144)
Několik zúčastněných stran uvedlo, že výrobní odvětví Unie má na unijním trhu dominantní postavení, a tvrdilo, že budou-li na indonéský dovoz uplatněna antidumpingová opatření, posílí se tím jeho postavení, což podle nich není v zájmu Unie.
(145)
Šetření jasně prokázalo, že uvedený jediný unijní výrobce není schopen udržet na trhu Unie svůj objem prodeje, protože v důsledku indonéského dovozu ztratil podíl na trhu. Vzhledem k cenovým tlakům ze strany dumpingového dovozu z Indonésie nebylo také výrobní odvětví Unie schopno zvýšit ceny tak, aby odpovídaly vyšším cenám surovin, a během období šetření utrpělo významné ztráty. Komise poukázala rovněž na to, že je tu i konkurence, kterou představuje dovoz z několika dalších třetích zemí a která využívá výhod volného přístupu na trh Unie. Z těchto skutečností je tedy zřejmé, že údajné dominantní postavení výrobního odvětví Unie není dostatečně průkazné, a uvedený argument bylo nutno zamítnout.
(146)
Několik zúčastněných stran rovněž uvedlo, že k indonéskému dovozu není jiná alternativa, protože ceny dovozu z jiných třetích zemí jsou příliš vysoké.
(147)
Je třeba připomenout, že ve FR2010/2011 měl dovoz z jiných třetích zemí na trhu významný podíl. Také dovoz ze třetích zemí byl pod cenovým tlakem ze strany dumpingového dovozu z Indonésie a utrpěl významné ztráty, co se týče objemu prodeje i podílu na trhu, ve prospěch indonéského dovozu. Uvalení cla na dovoz glutamátu sodného z Indonésie by mělo umožnit jiným třetím zemím, jako je Brazílie, Korea a Vietnam, aby svůj ztracený podíl na unijním trhu znovu získaly. Z hlediska cen by účelem antidumpingových opatření mělo být to, aby v Unii byly nastoleny rovné podmínky hospodářské soutěže, které by umožňovaly dovážet do Unie zboží za spravedlivé ceny. Z šetření vyplynulo, že uvalení cel by nemělo mít významný dopad na situaci navazujícího výrobního odvětví. Tvrzení, že neexistují alternativní zdroje dodávek, bylo proto odmítnuto.
6.7. Závěry týkající se zájmu Unie
(148)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k názoru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, které by opravňovaly k vyvození závěru, že uvalení prozatímních opatření na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie není v této fázi šetření v zájmu Unie.
7. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(149)
Na základě závěrů, k nimž Komise v otázce dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie dospěla, by měla být zavedena prozatímní opatření, jež zabrání tomu, aby dumpingový dovoz způsoboval výrobnímu odvětví Unie další újmu.
7.1. Úroveň odstranění újmy (rozpětí újmy)
(150)
Za účelem stanovení úrovně těchto opatření určila Komise nejprve výši cla potřebnou k odstranění újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
(151)
Újma by byla odstraněna v případě, že výrobní odvětví Unie by mělo možnost pokrýt své výrobní náklady a dosáhnout takového zisku před zdaněním, jakého lze v tomto výrobním odvětví přiměřeně dosáhnout z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu. Jelikož Komise zjistila, že účinek dumpingového dovozu nastal až ve třetím roce posuzovaného období, bylo ziskové rozpětí stanoveno odkazem na první dva roky posuzovaného období, kdy k dumpingovému dovozu nedocházelo. Komise považovala za správné použít vážené průměrné tiskové rozpětí, jak bylo stanoveno v 89. bodě odůvodnění. Ziskové rozpětí bylo stanoveno na 5 % až 15 %. Přesnější hodnotu ziskového rozpětí nelze zveřejnit kvůli zachování důvěrnosti. Na základě toho pak Komise vypočítala cenu obdobného výrobku, která výrobnímu odvětví Unie nepůsobí újmu, a to tak, že k výrobním nákladům, které toto výrobní odvětví Unie vykazovalo během období šetření, přidala ziskové rozpětí vypočítané výše uvedeným způsobem. Úroveň odstranění újmy pak Komise určila na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v Indonésii, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného v období šetření na trhu Unie výrobním odvětvím Unie, která mu nepůsobí újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento vážené průměrné hodnoty dovozu zahrnující CIF. Rozpětí újmy vypočítaná s použitím 5 % a 15 % zisku jsou uvedena v tabulce č. 154. bodě odůvodnění.
(152)
Jak bylo uvedeno výše v 64. bodě odůvodnění, jeden vyvážející výrobce tvrdil, že glutamát sodný dovážený do Unie a glutamát sodný vyráběný výrobním odvětvím Unie a jím prodávaný na trhu Unie mohou mít odlišný stupeň čistoty, a že by proto měla být provedena odpovídající úprava. Z důvodů uvedených ve stejném bodě odůvodnění nebyla oprávněna žádná úprava a toto tvrzení muselo být zamítnuto.
7.2. Prozatímní opatření
(153)
Prozatímní antidumpingová opatření by měla být na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie uvalena podle pravidla nižšího cla, které stanoví čl. 7 odst. 2 základního nařízení. Komise provedla srovnání rozpětí újmy a rozpětí dumpingu. Výše cel by měla být stanovena tak, aby byla na úrovni nižší z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy.
(154)
Prozatímní antidumpingové clo by na základě výše uvedených skutečností mělo mít tyto sazby vyjádřené v cenách CIF na hranici Unie před proclením:
(v %)
Země
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Prozatímní antidumpingové clo
Indonésie
PT. Cheil Jedang Indonésie
7,0
[24,6 - 39,8]
7,0
Indonésie
PT. Miwon Indonésie
13,3
[27,9 - 43,6]
13,3
Indonésie
Všechny ostatní společnosti
28,4
[31,4 - 47,0]
28,4
(155)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou během tohoto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby jsou výlučně použitelné na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a vyráběného uvedenými právnickými osobami. Na dovážený dotčený výrobek vyrobený jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení pod svým názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by měla být uvalena celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na ně vztahovat žádná z uvedených antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti.
(156)
Pokud společnost změní název svého subjektu nebo založí nový výrobní či obchodní subjekt, může požádat o uplatnění těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti. Tato žádost musí být předložena Komisi (11). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace, včetně informací o změnách v činnostech společnosti spojených s výrobou, o domácím prodeji a prodeji na vývoz, např. v souvislosti se změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Komise v odůvodněných případech aktualizuje seznam společností, na něž se vztahují antidumpingové celní sazby pro jednotlivé společnosti.
(157)
Za účelem minimalizace rizika obcházení těchto opatření, které vzhledem k velkému rozdílu mezi těmito celními sazbami hrozí, je nutno přijmout zvláštní opatření, která umožní zajistit uplatňování jednotlivých antidumpingových cel. Společnosti, na něž se vztahují antidumpingové celní sazby pro jednotlivé společnosti, musí celním orgánům členských států předložit platnou obchodní fakturu. Faktura musí vyhovovat požadavkům stanoveným v příloze. Na zboží, které bude dovezeno bez této faktury, bude uvaleno antidumpingové clo platné pro „všechny ostatní společnosti“.
(158)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, antidumpingové clo pro všechny ostatní společnosti se nebude vztahovat pouze na vyvážející výrobce, kteří při tomto šetření nespolupracovali, ale i na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
8. ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
159)
Komise v zájmu řádné správy vyzve zúčastněné strany k tomu, aby v pevně stanovené lhůtě předložily písemné připomínky nebo aby požádaly o slyšení u Komise nebo úředníka pro slyšení na GŘ pro obchod.
160)
Zjištění týkající se uvalení cel, která byla v souvislosti s tímto nařízením učiněna, jsou prozatímní a pro účely případných konečných zjištění je bude možná nutné přehodnotit,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1) Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu glutamátu sodného, v současnosti vedeného pod kódem KN ex 2922 42 00 (kód TARIC 2922420010) pocházejícího z Indonésie.
2) Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Prozatímní antidumpingové clo
(v %)
Doplňkový kód TARIC
PT. Cheil Jedang Indonésie
7,0
B961
PT. Miwon Indonésie
13,3
B962
Všechny ostatní společnosti
28,4
B999
3) Jednotlivé celní sazby pro konkrétní společnosti uvedené v odstavci 2 lze použít pod podmínkou, že celním orgánům členských států bude předložena platná obchodní faktura, která vyhovuje požadavkům stanoveným v příloze I. Není-li taková faktura předložena, použije se clo platné pro „všechny ostatní společnosti“.
4) Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii podléhá složení jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
5) Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1) Do 25 dnů ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost mohou zúčastněné strany:
a)
požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato;
b)
předložit Komisi své písemné připomínky a
c)
požádat o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení na GŘ pro obchod.
2) Do 25 dnů ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost se mohou strany uvedené v čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 vyjádřit k uplatňování prozatímních opatření.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 20. srpna 2014.
KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 904/2014
2014 m. rugpjūčio 20 d.
kuriuo importuojamam Indonezijos kilmės mononatrio glutamatui nustatomas laikinasis antidempingo muitas
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1), ypač į jo 7 straipsnį,
pasikonsultavusi su valstybėmis narėmis,
kadangi:
1. PROCEDŪRA
1.1. Inicijavimas
(1)
2013 m. lapkričio 29 d. Europos Komisija (toliau - Komisija) inicijavo antidempingo tyrimą dėl į Sąjungą importuojamo Indonezijos (toliau - nagrinėjamoji šalis) kilmės mononatrio glutamato. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbė pranešimą apie inicijavimą (2) (toliau - pranešimas apie inicijavimą).
(2)
Tą pačią dieną Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtu pranešimu (3) paskelbė apie priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimo, susijusio su importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos (toliau - Kinija) kilmės mononatrio glutamatui taikomomis galutinėmis antidempingo priemonėmis, inicijavimą pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 (toliau - pagrindinis reglamentas) 11 straipsnio 2 dalį.
(3)
Komisija tyrimą inicijavo gavusi bendrovės „Ajinomoto Foods Europe SAS“ (toliau - skundo pateikėjas), vienintelio Sąjungos mononatrio glutamato gamintojo, pagaminančio 100 % viso Sąjungoje pagaminamo mononatrio glutamato, 2013 m. spalio 16 d. pateiktą skundą. Skunde pateikti dempingo ir dėl to daromos materialinės žalos prima facie įrodymai, kurių pakako tyrimo inicijavimui pagrįsti.
1.2. Suinteresuotosios šalys
(4)
Pranešime apie inicijavimą Komisija paragino visas suinteresuotąsias šalis, ketinančias dalyvauti atliekant tyrimą, pranešti apie save Komisijai. Komisija apie tyrimo inicijavimą oficialiai pranešė skundo pateikėjui, žinomiems eksportuojantiems gamintojams ir Indonezijos valdžios institucijoms, žinomiems susijusiems importuotojams, tiekėjams, naudotojams ir prekiautojams ir paragino dalyvauti atliekant tyrimą.
(5)
Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pateikti pastabas dėl tyrimo inicijavimo ir prašyti, kad Komisija ir (arba) Prekybos generalinio direktorato bylas nagrinėjantis pareigūnas jas išklausytų.
(6)
Suinteresuotosioms šalims taip pat buvo suteikta galimybė raštu pateikti savo nuomonę ir prašyti būti išklausytoms per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį. Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.
a) Atranka
(7)
Atsižvelgdama į didelį su tyrimu susijusių nagrinėjamosios šalies eksportuojančių gamintojų ir nesusijusių importuotojų skaičių ir norėdama tyrimą užbaigti per teisės aktuose nustatytą terminą Komisija pranešime apie inicijavimą paskelbė nusprendusi pasirinkti pagrįstą eksportuojančių gamintojų ir nesusijusių importuotojų, kuriuos būtų galima išnagrinėti, skaičių ir pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį atlikti atranką (toliau - atranka).
1. Nesusijusių importuotojų atranka
(8)
Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų nesusijusių importuotojų prašyta Komisijai pranešti apie save ir pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją.
(9)
Keturiolika nesusijusių importuotojų pateikė prašomą informaciją ir sutiko būti atrinkti. Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį Komisija pagal didžiausią importo į Sąjungą apimtį ir geografinę padėtį Sąjungoje atrinko tris bendroves. Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalį dėl atrinktų bendrovių konsultuotasi su visais žinomais susijusiais importuotojais. Jokių pastabų negauta.
(10)
Galiausiai viena iš trijų atrinktų bendrovių bendradarbiavo ir pateikė klausimyno atsakymus.
2. Indonezijos eksportuojančių gamintojų atranka
(11)
Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų eksportuojančių Indonezijos gamintojų prašyta pranešti apie save Komisijai ir pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją.
(12)
Prašomą informaciją pateikė ir sutiko būti atrinkti keturi nagrinėjamosios šalies eksportuojantys gamintojai. Atsižvelgdama į nedidelį eksportuojančių gamintojų skaičių Komisija nusprendė, kad atranka nereikalinga.
b) Klausimyno atsakymai ir bendradarbiavimas
(13)
Komisija nusiuntė klausimynus vieninteliam Sąjungos gamintojui, keturiems atrinktiems eksportuojantiems gamintojams, trims atrinktiems nesusijusiems importuotojams ir 33 nustatytiems naudotojams Sąjungoje.
(14)
Klausimyno atsakymus pateikė vienintelis Sąjungos gamintojas, vienas iš trijų atrinktų nesusijusių importuotojų, vienas prekiautojas, trys iš keturių žinomų eksportuojančių gamintojų ir penki naudotojai.
(15)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad nebendradarbiaujantis atrinktas eksportuojantis gamintojas buvo susijęs su kitu atrinktu eksportuojančiu gamintoju, kuris bendradarbiavo ir pateikė klausimyno atsakymus.
(16)
15 konstatuojamojoje dalyje minėtas bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas teigė, kad jis neturėtų būti laikomas susijusiu su nebendradarbiaujančiu eksportuojančiu gamintoju, nes nė viena iš bendrovių neturėjo kokios nors įtakos kitos bendrovės sprendimams. Be to, bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas teigė, kad jis negalėjo priversti nebendradarbiaujančios bendrovės pateikti klausimyno atsakymą. Atlikus tyrimą nustatyta, kad abi bendrovės priklausė tiems patiems akcininkams. Todėl jos laikytos susijusiomis, kaip apibrėžta Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93 dėl Bendrijos muitinės kodekso (4) (toliau - Muitinės kodeksas) įgyvendinimo 143 straipsnio 1 dalies d punkte.
(17)
Trečias bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas teigė, kad Indonezijoje buvo kitas 16 konstatuojamojoje dalyje nurodytai grupei priklausantis nagrinėjamojo produkto gamintojas, kuris apie save nepranešė. Nors toks gamintojas iš tiesų egzistuoja, atlikus tyrimą ir remiantis Eurostato duomenimis ir kitais turimais šaltiniais nerasta įrodymų, kad šis gamintojas nagrinėjamuoju laikotarpiu eksportavo į Sąjungą. Todėl šios bendrovės nebuvo prašoma pranešti apie save arba pateikti informacijos, kurios prašoma eksportuojantiems gamintojams skirtuose klausimynuose. Be to, kaip nurodyta 48 konstatuojamojoje dalyje, visiems nebendradarbiavusiems nagrinėjamosios šalies gamintojams nustatyta visiems kitiems eksportuojantiems gamintojams taikoma muito norma. Šis visiems kitiems eksportuojantiems gamintojams taikomas muitas grindžiamas pagrindinio reglamento 18 straipsniu ir taikomas „visoms kitoms bendrovėms“.
c) Tikrinamieji vizitai
(18)
Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga norint padaryti preliminarias išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų.
(19)
Tikrinamieji vizitai pagal pagrindinio reglamento 16 straipsnis buvo atlikti šių bendrovių patalpose:
Sąjungos gamintojai
-
„Ajinomoto Foods Europe SAS“, Mesnil sen Nisezas, Prancūzija
Importuotojai
-
„Falken Trade“, Olštynas, Lenkija
Naudotojai
-
„AkzoNobel“, Amersfortas, Nyderlandai
-
„Unilever“, Roterdamas, Nyderlandai
Indonezijos eksportuojantys gamintojai
-
„PT. Miwon Indonesia“, Džakarta, Indonezija
-
„PT. Cheil Jedang Indonesia“, Džakarta, Indonezija
Susiję Sąjungos importuotojai
-
„CJ Europe GmbH“, Švalbachas, Vokietija
-
„Daesang Europe B.V.“, Amstelvenas, Nyderlandai
Susijęs prekiautojas Honkonge
-
„CJ China Limited“, Honkongas
1.3. Tiriamasis ir nagrinėjamasis laikotarpiai
(20)
Atliekant tyrimą dėl dempingo ir žalos nagrinėtas 2012 m. spalio 1 d.-2013 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis (toliau - tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2010 m. balandžio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis) (5).
2. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
2.1. Nagrinėjamasis produktas
(21)
Nagrinėjamasis produktas yra Indonezijos kilmės mononatrio glutamatas (toliau - MSG), kurio KN kodas šiuo metu yra ex 2922 42 00 (toliau - nagrinėjamasis produktas). MSG yra maisto priedas ir daugiausia naudojamas sriubų, sultinių, žuvies ir mėsos patiekalų bei paruoštų patiekalų skoniui sustiprinti ir prieskonių mišiniams. Pagamintas produktas - balti bekvapiai įvairių dydžių kristalai. MSG naudojamas ne tik maistui, bet ir chemijos pramonėje, pavyzdžiui, plovikliams gaminti.
(22)
Dažniausiai gaminamas fermentuojant iš įvairių cukraus šaltinių (kukurūzų krakmolo, maniokų krakmolo, cukraus sirupo, cukranendrių melasos ir cukrinių runkelių melasos).
2.2. Panašus produktas
(23)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad nagrinėjamojo produkto, Indonezijoje gaminamo ir vidaus rinkoje parduodamo produkto ir Sąjungos pramonės gaminamo ir Sąjungoje parduodamo produkto pagrindinės fizinės, cheminės ir techninės savybės ir naudojimo paskirtis yra tapačios.
(24)
Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad Indonezijoje ir Sąjungoje pagaminto MSG kokybė labai skiriasi. Teigta, kad dėl šio kokybės skirtumo Sąjungos pramonės pagaminto ir Sąjungos rinkoje parduodamo MSG negalima pakeisti iš Indonezijos importuotu MSG ir jie neturėtų būti laikomi panašiais produktais. Šis teiginys buvo nepagrįstas ir prieštarauja tyrimo išvadoms, kuriose atskleista, kad Indonezijoje ir Sąjungoje pagaminto MSG kokybė nesiskiria. Iš tiesų, keli naudotojai pirko MSG tiek iš Indonezijos, tiek iš Sąjungos pramonės ir naudojo jį tokiai pačiai arba panašiai paskirčiai. Taigi šis argumentas atmestas.
(25)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, šiame etape Indonezijos vidaus rinkoje gaminamas ir parduodamas nagrinėjamasis produktas ir Sąjungos pramonės gaminamas Sąjungoje parduodamas produktas laikomi panašiais produktais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
3. DEMPINGAS
3.1. Normalioji vertė
(26)
Remdamasi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi Komisija pirmiausia išnagrinėjo, ar bendra kiekvieno bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo vidaus rinkoje parduoto panašaus produkto apimtis buvo tipiška. Pardavimas vidaus rinkoje yra tipiškas, jei visa panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams apimtis sudaro ne mažiau kaip 5 % visos nagrinėjamojo produkto pardavimo per tiriamąjį laikotarpį eksportui į Sąjungą apimties. Tuo remiantis nustatyta, kad kiekvieno bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo bendras panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas.
(27)
Po to Komisija nustatė vidaus rinkoje parduodamo produkto rūšis, kurios buvo identiškos arba panašios į eksportui į Sąjungą parduodamų produktų rūšis.
(28)
Po to Komisija nagrinėjo, ar, remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi, kiekvieno bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo vidaus rinkoje parduoto kiekvienos rūšies produkto, kuris yra toks pats ar panašus į tam tikros rūšies produktą, parduotą eksportui į Sąjungą, kiekis buvo tipiškas. Tam tikros rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje yra tipiškas, jei bendra tos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams per tiriamąjį laikotarpį apimtis sudaro ne mažiau kaip 5 % visos tos pačios ar panašios rūšies produkto pardavimo eksportui į Sąjungą apimties. Komisija nustatė, kad bendradarbiaujantys eksportuojantys Indonezijos gamintojai Indonezijos rinkoje pardavė tipiškus kiekius, palyginti su tų pačių eksportuojančių gamintojų į Sąjungą eksportuoto nagrinėjamojo produkto kiekiu.
(29)
Vėliau Komisija nagrinėjo, ar kiekvieno eksportuojančio gamintojo pardavimas vidaus rinkoje galėtų būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai padaryta nustatant kiekvienos rūšies produkto pelningo pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams per tiriamąjį laikotarpį dalį.
(30)
Normalioji vertė pagrįsta faktine kiekvienos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje kaina, neatsižvelgiant į tai, ar toks pardavimas pelningas ar ne, jeigu:
1)
tam tikros rūšies produkto, parduoto grynąja pardavimo kaina, kuri yra lygi apskaičiuotoms gamybos sąnaudoms ar už jas didesnė, pardavimo apimtis sudarė daugiau nei 80 % visos tos rūšies produkto pardavimo apimties ir
2)
vidutinė svertinė tos rūšies produkto pardavimo kaina buvo lygi vieneto gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė.
(31)
Šiuo atveju visų eksportuojančių gamintojų pardavimas vidaus rinkoje buvo pelningas ir visų rūšių produktų vidutinė svertinė pardavimo kaina buvo didesnė už gamybos sąnaudas. Todėl visiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams normalioji vertė buvo apskaičiuota kaip vidutinė svertinė viso pardavimo vidaus rinkoje per tiriamąjį laikotarpį kaina.
3.2. Eksporto kaina
(32)
Bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai į Sąjungą eksportavo tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams arba per susijusias bendroves, įsikūrusias Europos Sąjungoje ir už jos ribų.
(33)
Kai eksportuotojai prekes eksportavo tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį eksporto kaina buvo nustatoma remiantis faktiškai sumokėta arba mokėtina kaina.
(34)
Kai eksportuojantys gamintojai nagrinėjamąjį produktą į Sąjungą eksportavo per susijusias bendroves, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį eksporto kaina buvo nustatyta remiantis kaina, kuria importuotas produktas buvo pirmą kartą perparduotas nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje. Šiuo atveju koreguota atsižvelgiant į gautą pelną (žr. 35 konstatuojamąją dalį) ir visas deklaruotas sąnaudas nuo importavimo iki perpardavimo, įskaitant pardavimo, bendrąsias ir administracines (toliau - PBA) sąnaudas.
(35)
Šiuo atžvilgiu į susijusių bendrovių gautą pelną nebuvo galima atsižvelgti, nes jis laikytas nepatikimu. Vienas nesusijęs importuotojas bendradarbiavo, bet jo pelningumas buvo konfidencialus ir negali būti atskleistas trečiosioms šalims. Dėl šios priežasties ir neturint jokios kitos informacijos, eksporto kainai nustatyti taikytas 5 % pelno dydis. Nustatyta, kad šis dydis buvo pagrįstas, nes jis taip pat buvo taikytas ankstesniame tyrime dėl kito panašios pramonės pagaminto cheminio produkto (6).
(36)
Du bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai tvirtino, kad eksporto kainos pirmiems susijusiems pirkėjams vyko rinkos sąlygomis ir kad eksporto kainos nustatymas turėtų būti pagrįstas Indonezijos eksportuojančio gamintojo pirmajam susijusiam pirkėjui taikyta pardavimo kaina, o ne apskaičiuota eksporto kaina. Jie teigė, kad jų pardavimo kainos pirmiesiems susijusiems pirkėjams buvo to paties lygio kaip ir nesusijusiems Sąjungos pirkėjams taikytos kainos.
(37)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad nors kainų lygis buvo panašus, susijusių bendrovių sandorių kainos nebuvo tokio lygio, kad susiję importuotojai galėtų gauti pagrįstą pelną Sąjungoje. Be to, negalima neatsižvelgti į tam tikras susijusių bendrovių patirtas sąnaudas ir mišrų kompensavimą dėl kitų produktų. Remiantis tuo, kas išdėstyta, padaryta išvada, kad vidaus sandorių kaina neatspindėjo tinkamos nagrinėjamojo produkto rinkos vertės, palyginti su pardavimu nepriklausomiems pirkėjams.
(38)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, susijusių bendrovių sandorių kainos negali būti laikomos pardavimu rinkos sąlygomis ir atitinkami teiginiai buvo atmesti. Abiejų eksportuojančių gamintojų eksporto per susijusias šalis kainos apskaičiuotos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį, kaip nurodyta 34 ir 35 konstatuojamosiose dalyse.
3.3. Palyginimas
(39)
Komisija palygino bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų normaliąją vertę ir eksporto kainą remdamasi gamintojo kainomis EXW sąlygomis.
(40)
Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui.
(41)
Taigi, prireikus atlikti koregavimai atsižvelgiant į importo mokesčius, lengvatas, transporto, draudimo, tvarkymo, krovimo ir papildomas sąnaudas, pakavimo, kreditų, banko mokesčių ir komisinių išlaidas visais atvejais, kai įrodyta, kad jos turėjo įtakos kainų palyginamumui.
(42)
Vienas eksportuojantis gamintojas eksportavo MSG per susijusią prekybos bendrovę, įsteigtą ne Sąjungoje, kuri produktą pardavė susijusiam Sąjungos importuotojui, kuris savo ruožtu produktą pardavė nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje. Šio pardavimo atveju pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies i punktą atliktas koregavimas dėl antkainio, kurį taikė prekiautojas ne Sąjungoje.
(43)
Vienas eksportuojantis gamintojas teigė, kad pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies k punktą reikėtų koreguoti normaliąją vertę atsižvelgiant į skatinimo ir reklamos sąnaudas. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad šios sąnaudos nebuvo tiesiogiai susijusios su atskirais prekybos sandoriais vidaus rinkoje, todėl negali būti įrodyta, kad šios išlaidos turėjo įtakos kainų palyginamumui. Todėl šis teiginys buvo atmestas.
(44)
Du eksportuojantys gamintojai teigė, kad pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies e punktą reikėtų koreguoti normaliąją vertę atsižvelgiant į frachto sąnaudas. Vidaus frachto sąnaudos apskaičiuotos įskaitant sąnaudas, patirtas pervežant prekes iš gamyklos į sandėlį. Tačiau šios sąnaudos buvo laikomos vidaus logistikos sąnaudomis ir todėl neatitinka sąlygų, pagal kurias normalioji vertė būtų koreguota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies e punktą.
(45)
Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad MSG, kuris Sąjungoje parduodamas kaip maisto priedas, turi atitikti tam tikras grynumo ribas (≥ 99 %), kaip nustatyta Komisijos direktyva 2008/84/EB (7). Ši suinteresuotoji šalis teigė, kad nors į Sąjungą eksportuotas MSG turėtų patenkinti šiuos reikalavimus, parduodant produktą Indonezijos vidaus rinkoje tokie reikalavimai nebuvo taikomi. Todėl pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies a punktą galima pagrįsti normaliosios vertės koregavimą atsižvelgiant į fizines ir chemines savybes.
(46)
Tačiau suinteresuotoji šalis savo teiginio nepagrindė skaičiais, nes ji nepateikė jokių pagrįstų tokio tariamo skirtumo rinkos vertės vertinimų, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies a punkte. Be to, palygindama Komisija galėjo atsižvelgti į visus galimus skirtumus dėl grynumo nustatydama produkto rūšis. Todėl buvo palyginti į Sąjungos rinką eksportuoti ir Indonezijos vidaus rinkoje parduoti tų rūšių produktai, kurių grynumas buvo toks pats arba panašus. Todėl koregavimas nebuvo pagrįstas ir šis tvirtinimas turėjo būti atmestas.
3.4. Dempingo skirtumas
(47)
Dviejų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų kiekvienos rūšies panašaus produkto vidutinę svertinę normaliąją vertę Komisija palygino su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse.
(48)
Visiems kitiems eksportuojantiems Indonezijos gamintojams Komisija pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį remdamasi turimais faktais nustatė dempingo skirtumą. Reikėtų pažymėti, kad, kaip minėta 15 konstatuojamojoje dalyje, vienas žinomas eksportuojantis gamintojas sąmoningai nebendradarbiavo atliekant tyrimą. Todėl bendradarbiavimo lygis laikomas žemu. Pagal 18 straipsnio 6 dalį Komisija nusprendė visiems kitiems eksportuojantiems gamintojams nustatytą dempingo skirtumą nustatyti pagal didžiausią vieno iš visiškai bendradarbiaujančių ir patikrintų eksportuojančių gamintojų dempingo skirtumą, susijusį su tipišku eksporto kiekiu, taip pat atsižvelgdama į bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo, susijusio su nebendradarbiaujančiu eksportuojančiu gamintoju, nustatyto dempingo skirtumo svertinį vidurkį.
(49)
Tuo remiantis CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą procentais išreikšti laikinieji dempingo skirtumai buvo tokie:
Bendrovė
Laikinasis dempingo skirtumas (%)
„PT. Cheil Jedang Indonesia“
7,0
„PT. Miwon Indonesia“
13,3
Visos kitos bendrovės
28,4
4. ŽALA
4.1. Sąjungos pramonės apibrėžtis ir Sąjungos gamyba
(50)
Panašų produktą per tiriamąjį laikotarpį gamino vienas Sąjungos gamintojas. Jis sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje.
(51)
Kadangi Sąjungos pramonę sudaro tik vienas gamintojas, siekiant užtikrinti konfidencialumą visi su juo susiję slapti duomenys buvo indeksuoti arba pateikiami nurodant ribas.
4.2. Sąjungos suvartojimas
(52)
Sąjungos suvartojimą Komisija nustatė prie Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje pridėjusi importą iš Indonezijos ir kitų trečiųjų šalių, remdamasi Eurostato duomenimis ir klausimyno atsakymais.
(53)
Tvirtinta, kad bendradarbiaujantis Sąjungos gamintojas neturėtų būti įtrauktas į Sąjungos pramonės apibrėžtį, nes jis buvo susijęs su nebendradarbiaujančiu eksportuojančiu Indonezijos gamintoju, ir kad tyrimas turėtų būti nutrauktas. Tačiau šiuo atveju nėra reikalo neįtraukti bendradarbiaujančio Sąjungos gamintojo į Sąjungos pramonės apibrėžtį, nepaisant jo ryšių su nebendradarbiaujančiu eksportuojančiu Indonezijos gamintoju, nes šis vienintelis Sąjungos gamintojas visapusiškai bendradarbiavo su Komisija tyrimo metu ir buvo nuodugniai patikrintas. Be to, eksportuojančio Indonezijos gamintojo nebendradarbiavimas neturėjo jokio poveikio Sąjungos gamintojo pateiktų duomenų patikimumui. Todėl šis argumentas turėtų būti atmestas.
(54)
Sąjungos suvartojimo raida:
1 lentelė
MSG suvartojimas Sąjungoje (tonomis)
2010-2011 finansiniai metai
2011-2012 finansiniai metai
2012-2013 finansiniai metai
TL
Indeksas (2010-2011 finansiniai metai = 100)
100
87
93
98
Šaltinis. Klausimyno atsakymai ir Eurostatas
(55)
Nuo 2010-2011 iki 2011-2012 finansinių metų Sąjungos suvartojimas sumažėjo, o 2012-2013 finansiniais metais ir TL šiek tiek padidėjo. Apskritai, nagrinėjamuoju laikotarpiu suvartojimas sumažėjo 2 %. Nuo 2010-2011 iki 2011-2012 finansinių metų suvartojimas sumažėjo daugiausia dėl tuo laikotarpiu sumažėjusios gamybos nulemto sumažėjusio Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje (žr. 68 konstatuojamąją dalį). Importas išliko panašaus lygio abejus metus. 2012-2013 finansiniais metais padidėjusį suvartojimą beveik išimtinai nulėmė padidėjęs importas, nes Sąjungos pramonės pardavimas išliko beveik tokio paties lygio. Galiausiai, tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės pardavimas vėl sumažėjo ir labai padidėjo importo apimtys, ypač iš Indonezijos (žr. 57 konstatuojamąją dalį).
4.3. Importas iš nagrinėjamosios šalies
4.3.1. Importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis ir rinkos dalis
(56)
Komisija importo apimtį nustatė pagal Eurostato duomenis ir klausimyno atsakymus. Importo rinkos dalis nustatyta remiantis Sąjungos suvartojimu, kaip nurodyta 52 konstatuojamojoje dalyje.
(57)
Importo į Sąjungą iš nagrinėjamosios šalies raida:
2 lentelė
Importo apimtis (tonomis)
2010-2011 finansiniai metai
2011-2012 finansiniai metai
2012-2013 finansiniai metai
TL
Importo iš Indonezijos apimtis (tonomis)
8 638
9 478
18 317
24 385
Indeksas
100
110
212
282
Rinkos dalies indeksas
100
126
227
287
Šaltinis. Klausimyno atsakymai ir Eurostatas
(58)
Importo iš Indonezijos apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu beveik patrigubėjo. Importo apimtis nuolatos augo ir gerokai padidėjo (182 %) - nuo 8 638 tonų 2010-2011 finansiniais metais iki 24 385 tonų per tiriamąjį laikotarpį.
(59)
Atitinkama rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu beveik patrigubėjo. Ji padidėjo 187 %, nepaisant bendro suvartojimo sumažėjimo (- 2 %).
4.3.2. Importo iš nagrinėjamosios šalies kainos ir priverstinis kainų mažinimas
(60)
Komisija importo kainas nustatė pagal Eurostato duomenis ir klausimyno atsakymus.
(61)
Importo iš Indonezijos į Sąjungą vidutinės kainos raida:
3 lentelė
Importo kainos (EUR už toną)
2010-2011 finansiniai metai
2011-2012 finansiniai metai
2012-2013 finansiniai metai
TL
Indonezija
1 266
1 279
1 226
1 162
Indeksas
100
101
97
92
Šaltinis. Klausimyno atsakymai ir Eurostatas
(62)
Nuo 2010-2011 iki 2011-2012 finansinių metų vidutinė iš Indonezijos importuoto MSG kaina šiek tiek padidėjo, 2012-2013 finansiniais metais sumažėjo, o TL dar šiek tiek sumažėjo. Vidutinė iš Indonezijos importuoto MSG kaina nagrinėjamuoju laikotarpiu iš viso sumažėjo 6 %.
(63)
Komisija priverstinį kainų mažinimą per tiriamąjį laikotarpį nustatė palyginusi
-
EXW sąlygomis pakoreguotas vidutines svertines Sąjungos pramonės kiekvienos rūšies produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainas su
-
atitinkamomis vidutinėmis svertinėmis bendradarbiaujančių Indonezijos gamintojų importuojamo kiekvienos rūšies produkto kainomis pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, nustatytomis remiantis CIF kaina ir pakoreguotomis pagal importo muitą ir sąnaudas po importo.
(64)
Kaip minėta 46 konstatuojamojoje dalyje, vienas eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad MSG, kuris Sąjungoje parduodamas kaip maisto priedas, turi atitikti tam tikras Sąjungos teisės aktais nustatytas grynumo ribas. Šis eksportuojantis gamintojas teigė, kad iš Indonezijos importuojamiems ir ne maisto sektoriuje naudojamiems produktams tokie reikalavimai nebuvo taikomi, todėl, palyginus su Sąjungos rinkoje parduodamu produktu, koregavimas dėl cheminių ar fizikinių savybių gali būti pagrįstas. Tačiau minėtas eksportuojantis gamintojas savo teiginio nepagrindė skaičiais. Be to, palygindama Komisija galėjo atsižvelgti į visus galimus skirtumus dėl grynumo nustatydama produkto rūšis. Todėl buvo palyginti į Sąjungos rinką eksportuoti ir Sąjungos pramonės Sąjungos vidaus rinkoje parduoti tų rūšių produktai, kurių grynumas buvo toks pats arba panašus. Todėl koregavimas nebuvo pagrįstas ir šis tvirtinimas atmestas.
(65)
Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad siekiant nustatyti priverstinį kainų mažinimą dėl importo iš Indonezijos turėtų būti atsižvelgiama į valiutos kurso svyravimą. Iš tiesų, galimas dempingo importo kainomis poveikis Sąjungos pramonės kainoms iš esmės nagrinėjamas, be kita ko, nustatant priverstinį kainų mažinimą. Šiuo atveju buvo lyginamos eksporto dempingo kainos ir Sąjungos pramonės pardavimo kainos. Tačiau apskaičiuojant žalą taikytos eksporto kainos buvo perskaičiuotos į eurus, kad jas būtų galima palyginti. Taigi šiuo atveju taikant valiutos keitimo kursą užtikrinama, kad nustatant kainų skirtumą jas būtų galima palyginti. Todėl šis teiginys buvo atmestas.
(66)
Kainos palygintos palyginus kiekvienos rūšies produktų to paties prekybos lygio sandorius, prireikus atitinkamai pakoregavus. Palyginus gauti rezultatai išreikšti Sąjungos pramonės apyvartos tiriamuoju laikotarpiu procentine dalimi. Nustatyta, kad vidutinis svertinis priverstinio kainų mažinimo dėl Indonezijos importo Sąjungos rinkoje dydis buvo 0-5 %.
4.4. Sąjungos pramonės ekonominė padėtis
4.4.1. Bendrosios pastabos
(67)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėjant importo dempingo kainomis poveikį Sąjungos pramonei buvo įvertinti visi ekonominiai veiksniai, nagrinėjamuoju laikotarpiu turėję įtakos Sąjungos pramonės būklei.
4.4.2. Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų panaudojimas
(68)
Visos Sąjungos gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų panaudojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
4 lentelė
Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų panaudojimas
2010-2011 finansiniai metai
2011-2012 finansiniai metai
2012-2013 finansiniai metai
TL
Gamybos apimtis
Indeksas
100
95
107
91
Gamybos pajėgumų indeksas
100
100
100
100
Pajėgumų panaudojimas
Indeksas
100
95
107
91
Šaltinis. Klausimyno atsakymai
(69)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu gamybos apimtis kito. Nuo 2010-2011 iki 2011-2012 finansinių metų gamyba sumažėjo, bet nuo 2011-2012 iki 2012-2013 finansinių metų padidėjo, o tiriamuoju laikotarpiu buvo žemiausio lygio. Atlikus tyrimą nustatyta, kad pokyčius daugiausia nulėmė planinis gamybos sustabdymas dėl techninės priežiūros, kurį Sąjungos pramonė atlieka kas 15 mėnesių, ir blogos oro sąlygos 2010-2011 m. žiemą, dėl kurių nutrūko vienos iš pagrindinių žaliavų (amoniako) pasiūla. Tiriamuoju laikotarpiu gamybos sustabdymas dėl planinės techninės priežiūros buvo pratęstos siekiant sumažinti didelį atsargų lygį. Apskritai per nagrinėjamąjį laikotarpį gamybos apimtis sumažėjo 9 %.
(70)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį gamybos pajėgumai iš esmės išliko stabilūs.
(71)
Dėl sumažėjusios gamybos apimties ir pastovių gamybos pajėgumų gamybos pajėgumų panaudojimas kito panašiai kaip gamybos apimtis, t. y. sumažėjo 2011-2012 finansiniais metais, padidėjo 2012-2013 finansiniais metais, o tiriamuoju laikotarpiu vėl sumažėjo. Iš viso pajėgumų naudojimas per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 9 % ir atitiko gamybos apimties sumažėjimą.
4.4.3. Pardavimo apimtis ir rinkos dalis
(72)
Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir rinkos dalies raida per nagrinėjamąjį laikotarpį:
5 lentelė
Pardavimo apimtis ir rinkos dalis
2010-2011 finansiniai metai
2011-2012 finansiniai metai
2012-2013 finansiniai metai
TL
Pardavimo Sąjungos rinkoje apimtis
Indeksas
100
84
85
83
Rinkos dalis
Indeksas
100
96
91
85
Šaltinis. Klausimyno atsakymai ir Eurostatas
(73)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės parduoto MSG apimtis sumažėjo 17 %. Pardavimo apimtis daugiausia sumažėjo nuo 2010-2011 iki 2011-2012 finansinių metų, o vėliau išliko gana stabili. Dėl sumažėjusių pardavimo apimčių ir tuo pačiu padidėjusio suvartojimo ir išaugusio importo iš Indonezijos Sąjungos pramonės rinkos dalis iš viso nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo apie 15 %. Nuo 2010-2011 iki 2011-2012 finansinių metų Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo 4 %; tai sutapo su importo iš Indonezijos rinkos dalies padidėjimu tuo pačiu metu. Nuo 2012-2013 finansinių metų iki tiriamojo laikotarpio Sąjungos pramonės rinkos dalis toliau stabiliai mažėjo, o importo iš Indonezijos apimtys ir rinkos dalys labai padidėjo.
4.4.4. Augimas
(74)
Nors nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos suvartojimas sumažėjo 2 %, Sąjungos pramonės pardavimo apimtis sumažėjo 17 %, o jos rinkos dalis sumažėjo 15 %.
4.4.5. Užimtumas ir našumas
(75)
Užimtumo ir našumo raida per nagrinėjamąjį laikotarpį:
6 lentelė
Užimtumas ir našumas
2010-2011 finansiniai metai
2011-2012 finansiniai metai
2012-2013 finansiniai metai
TL
Darbuotojų skaičius
Indeksas
100
103
107
108
Našumas (vnt. vienam darbuotojui)
Indeksas
100
92
100
85
Šaltinis. Klausimyno atsakymai ir Eurostatas
(76)
Sąjungos pramonės užimtumo lygis nuolat didėjo - iš viso 8 % per nagrinėjamąjį laikotarpį. Šį padidėjimą daugiausia lėmė 2011 m. įvykęs susijungimas su susijusia įmone ir Sąjungos pramonės priežiūros departamento plėtra.
(77)
Našumas sumažėjo dėl padidėjusio užimtumo ir gamybos sumažėjimo, kaip nurodyta 68 konstatuojamojoje dalyje pateiktoje 4 lentelėje.
4.4.6. Dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio dempingo
(78)
Visi dempingo skirtumai yra gerokai didesni už de minimis lygį. Atsižvelgiant į importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis ir kainas faktinis dempingo skirtumų dydis Sąjungos pramonei buvo reikšmingas.
(79)
Sąjungos pramonė dar nebuvo iki galo neatsigavusi po buvusio žalingo dempingo poveikio, kurį padarė toks pats Kinijos kilmės produktas. Tos priemonės šiuo metu nagrinėjamos kartu atliekant peržiūros tyrimą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį, kaip minėta 2 konstatuojamojoje dalyje.
4.4.7. Kainos ir kainoms poveikio turintys veiksniai
(80)
Sąjungos pramonės vidutinių pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje kainų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
7 lentelė
Vidutinės pardavimo kainos
2010-2011 finansiniai metai
2011-2012 finansiniai metai
2012-2013 finansiniai metai
TL
Vidutinė vieneto pardavimo Sąjungoje kaina (EUR už toną)
Indeksas
100
107
101
97
Vieneto gamybos sąnaudos (EUR už toną)
Indeksas
100
120
124
130
Šaltinis. Klausimyno atsakymai
(81)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinė pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje kaina sumažėjo 3 %. Nuo 2010-2011 iki 2011-2012 finansinių metų ji padidėjo 7 %, bet vėliau iki TL vis mažėjo. Nuo 2010-2011 iki 2011-2012 finansinių metų kainos padidėjimą galima paaiškinti sąnaudų padidėjimu tuo pačiu laikotarpiu, nors sąnaudos padidėjo daugiau nei kainos. Tuo pačiu metu importas iš Indonezijos padidėjo ir darė didelį spaudimą Sąjungos pramonės kainoms. Todėl nuo 2010-2011 iki 2011-2012 finansinių metų Sąjungos pramonės kainos sumažėjo 6 %, o nuo 2012-2013 finansinių metų iki TL - dar 4 %.
(82)
Vieneto gamybos sąnaudos per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 30 %. Nuo 2011-2012 finansinių metų jos nuolat didėjo, daugiausia dėl padidėjusių žaliavų ir darbo sąnaudų. Kaip minėta, tokio sąnaudų padidėjimo nebuvo galima kompensuoti atitinkamai padidėjusiomis kainomis, nes kainoms buvo daromas spaudimas dėl importo dempingo kaina iš Indonezijos.
4.4.8. Darbo sąnaudos
(83)
Vidutinių Sąjungos pramonės darbo sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
8 lentelė
Vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui
2010-2011 finansiniai metai
2011-2012 finansiniai metai
2012-2013 finansiniai metai
TL
Vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui (EUR)
Indeksas
100
117
125
124
Šaltinis. Klausimyno atsakymai
(84)
Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos padidėjo 24 %. Tai galima iš esmės paaiškinti didesnėmis Sąjungos pramonės pastangomis pagerinti darbuotojų ir personalo darbo kokybę siekiant optimizuoti gamybos procesą.
4.4.9. Atsargos
(85)
Sąjungos pramonės atsargų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
9 lentelė
Atsargos
2010-2011 finansiniai metai
2011-2012 finansiniai metai
2012-2013 finansiniai metai
TL
Ataskaitinio laikotarpio pabaigos atsargos
Indeksas
100
82
164
143
Laikotarpio pabaigos atsargos, išreikštos gamybos procentine dalimi
Indeksas
100
86
153
156
Šaltinis. Klausimyno atsakymai ir Eurostatas
(86)
Iš viso per nagrinėjamąjį laikotarpį laikotarpio pabaigos atsargos padidėjo 43 % Nuo 2010-2011 iki 2011-2012 finansinių metų laikotarpio pabaigos atsargos sumažėjo, nes sumažėjo gamybos apimtis ir padidėjo eksporto apimtis. Nuo 2011-2012 iki 2012-2013 finansinių metų atsargos padidėjo dėl padidėjusios gamybos, nes Sąjungos pramonės pardavimas Sąjungos rinkoje išliko beveik toks pats. Laikotarpio pabaigos atsargos nuo 2012-2013 finansinių metų iki tiriamojo laikotarpio vėl sumažėjo, daugiausia dėl sprendimo sumažinti gamybą siekiant sumažinti aukštą atsargų lygį.
(87)
Nuo 2010-2011 iki 2011-2012 finansinių metų laikotarpio pabaigos atsargos (skaičiuojant gamybos procentine dalimi) sumažėjo, bet nuo 2011-2012 iki 2012-2013 finansinių metų beveik padvigubėjo. Nuo 2012-2013 finansinių metų iki tiriamojo laikotarpio jos dar padidėjo. Per nagrinėjamąjį laikotarpį atsargos iš viso padidėjo 56 %. Padidėjimą 2012-2013 finansiniais metais ir tiriamuoju laikotarpiu reikia vertinti atsižvelgiant į padidėjusias importo iš Indonezijos apimtis, nes Sąjungos pramonės pardavimas išliko beveik toks pats.
4.4.10. Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą
(88)
Sąjungos gamintojo pelningumo, grynųjų pinigų srauto, investicijų ir investicijų grąžos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
10 lentelė
Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža
2010-2011 finansiniai metai
2011-2012 finansiniai metai
2012-2013 finansiniai metai
TL
Pardavimo Sąjungoje nesusijusiems pirkėjams pelningumas (pardavimo apyvartos proc.)
Indeksas
100
30
- 31
- 80
Grynųjų pinigų srautas (EUR)
Indeksas
100
39
- 48
- 19
Investicijos (EUR)
Indeksas
100
182
143
197
Investicijų grąža
Indeksas
100
14
- 61
- 110
Šaltinis. Klausimyno atsakymai
(89)
Komisija nustatė Sąjungos pramonės pelningumą išreiškusi ikimokestinį grynąjį pelną, gautą parduodant panašų produktą nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje, tokio pardavimo apyvartos procentine dalimi. 2010-2011 ir 2011-2012 finansiniais metais pelningumas gerokai sumažėjo, bet tebebuvo teigiamas. Nuo 2012-2013 finansinių metų pelningumas tapo neigiamas. Per tiriamąjį laikotarpį jis dar labiau sumažėjo. Apskritai per nagrinėjamąjį laikotarpį pelningumas sumažėjo 180 %. Šį pokytį daugiausia lėmė iš Indonezijos importuojamų produktų, kurie įvežti į Sąjungą dempingo kainomis, darytas kainų spaudimas, dėl kurio Sąjungos pramonė negalėjo nustatyti tokių kainų, kurios atitiktų padidėjusias sąnaudas.
(90)
Grynųjų pinigų srautas yra Sąjungos pramonės gebėjimas pačiai finansuoti savo veiklą. Grynųjų pinigų srautas kito panašiai kaip ir pelningumas, t. y. nagrinėjamuoju laikotarpiu nuolat mažėjo ir nuo 2012-2013 finansinių metų buvo neigiamas. Tiriamuoju laikotarpiu ši tendencija dar labiau išryškėjo. Bendrai nagrinėjamuoju laikotarpiu grynųjų pinigų srautas sumažėjo 119 %.
(91)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį investicijos padidėjo 97 %. Didžioji dalis tokių investicijų skirtos priežiūrai ir atitikčiai teisiniams saugos reikalavimams. Nors Sąjungos pramonė buvo dar nebuvo iki galo neatsigavusi po eksportuojančių Kinijos gamintojų vykdyto dempingo (prieš nagrinėjamąjį laikotarpį), jos padėtis pradėjo gerėti ir nuo nagrinėjamojo laikotarpio pradžios iki 2011-2012 finansinių metų ji veikė pelningai. Tokiomis aplinkybėmis atlikta daug investicijų, kurių nebebuvo galima atidėti; tai paaiškina bendrą investicijų lygio padidėjimą 2011-2012 finansiniais metais ir vėliau.
(92)
Investicijų grąža išreiškiama investicijų grynosios buhalterinės vertės pelno procentiniu dydžiu. Kaip ir kitų finansinių rodiklių atveju, panašaus produkto gamybos ir pardavimo investicijų grąža nuo 2012-2013 finansinių metų buvo neigiama ir atspindėjo neigiamą pelningumo tendenciją. Iš viso per nagrinėjamąjį laikotarpį investicijų grąža sumažėjo 210 %.
(93)
Atsižvelgiant į mažėjantį pelningumą ir grynųjų pinigų srautą, bendrovės pajėgumui padidinti kapitalą taip pat padarytas neigiamas poveikis.
4.4.11. Išvada dėl žalos
(94)
Beveik visų pagrindinių žalos rodiklių tendencijos buvo neigiamos. Gamybos apimtis ir pajėgumų panaudojimas sumažėjo maždaug 9 %, o pardavimo apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 17 %. Siekdama kompensuoti sumažėjusias pardavimo apimtis ir rinkos dalies nuostolius, Sąjungos pramonė per nagrinėjamąjį laikotarpį vidutines kainas sumažino 3 %, nors gamybos sąnaudos tuo pat metu padidėjo 30 %. Dėl to pelningumas, kuris nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje buvo teigiamas, 2012-2013 finansiniais metais sumažėjo ir tapo neigiamas ir tiriamuoju laikotarpiu toliau mažėjo. Panašias neigiamas tendencijas galima pastebėti ir kalbant apie grynųjų pinigų srautą ir investicijų grąžą.
(95)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį užimtumas padidėjo 8 %. Šį padidėjimą nagrinėjamuoju laikotarpiu daugiausia lėmė 2011 m. įvykęs susijungimas su susijusia įmone ir Sąjungos pramonės priežiūros departamento plėtra. Investicijos taip pat didėjo. Investicijų padidėjimas daugiausia buvo susijęs su prevencijos priemonėmis ir saugos reikalavimais, o ne su pajėgumų didinimu. Todėl šios teigiamos tendencijos nepaneigia esamos žalos.
(96)
Atsižvelgdama į išdėstytas aplinkybes Komisija šiame etape padarė išvadą, kad Sąjungos pramonei buvo padaryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.
5. PRIEŽASTINIS RYŠYS
(97)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalį Komisija nagrinėjo, ar dėl importo dempingo kaina iš nagrinėjamosios šalies Sąjungos pramonei padaryta žala. Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 7 dalį Komisija taip pat išnagrinėjo, ar kiti žinomi veiksniai galėjo tuo pat metu daryti žalą Sąjungos pramonei. Komisija užtikrino, kad žala, kuri galėjo būti padaryta dėl tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta importui iš nagrinėjamosios šalies dempingo kainomis. Kalbama apie šiuos veiksnius:
a)
importo iš Kinijos poveikis;
b)
importas iš kitų trečiųjų šalių;
c)
Sąjungos suvartojimo pokyčiai;
d)
Sąjungos pramonės eksporto veiklos rezultatai;
e)
Sąjungos pramonės veiklos neefektyvumas;
f)
finansų krizė;
g)
investicijos ir ES norminiai saugos reikalavimai;
h)
žaliavų sąnaudos ir kitos išlaidos.
5.1. Importo dempingo kaina poveikis
(98)
Siekdama nustatyti Indonezijos kilmės MSG importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonės patirtos žalos priežastinį ryšį, Komisija išnagrinėjo tiriamojo importo apimtį ir kainų lygius ir tai, kiek šie veiksniai lėmė Sąjungos pramonės patirtą žalą.
(99)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu importo mažomis dempingo kainomis iš Indonezijos apimtis padidėjo 182 %, todėl jos rinkos dalis per tą patį laikotarpį padidėjo maždaug 187 %. Šis padidėjimas sutapo su Sąjungos pramonės pardavimo apimties sumažėjimu 17 % ir rinkos dalies sumažėjimu 15 %. Tai taip pat lėmė viso importo iš kitų trečiųjų šalių rinkos dalies sumažėjimą 71 %.
(100)
Tuo pačiu metu Indonezijos importo kainos sumažėjo 8 %. Dėl importo iš Indonezijos buvo daromas spaudimas kainoms Sąjungos rinkoje, todėl Sąjungos pramonė ne tik negalėjo padidinti kainų ir kompensuoti padidėjusias sąnaudas, bet, priešingai, nagrinėjamuoju laikotarpiu savo kainas turėjo sumažinti. Dėl to labai sumažėjo pelningumas; nuo 2012-2013 finansinių metų pramonė dirbo nuostolingai, ypač per tiriamąjį laikotarpį.
(101)
Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija šiame etape padarė išvadą, kad pablogėjusi Sąjungos pramonės padėtis sutapo su labai padidėjusiu importu dempingo kainomis iš Indonezijos ir kad importas iš Indonezijos lėmė materialinę žalą Sąjungos pramonei.
5.2. Kitų veiksnių poveikis
5.2.1. Importo iš Kinijos poveikis
(102)
Importui iš Kinijos šiuo metu taikomi antidempingo muitai. Per nagrinėjamąjį laikotarpį importo apimtis padidėjo 65 %, o atitinkama rinkos dalis padidėjo 68 %. Tačiau apimtis ir rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį tebebuvo nedidelės. Kinijos kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu gerokai sumažėjo - 20 %. Atsižvelgiant į taikomus antidempingo muitus, dėl šio importo nebuvo priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos.
(103)
Šiomis sąlygomis importas iš Kinijos negali būti laikomas prisidėjusiu prie Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos tiriamuoju laikotarpiu.
11 lentelė
Importo iš Kinijos apimtis (tonomis)
Šalis
2010-2011 finansiniai metai
2011-2012 finansiniai metai
2012-2013 finansiniai metai
TL
Kinija
Apimtis (tonomis)
1 518
758
1 923
2 509
Indeksas
100
50
127
165
Rinkos dalies indeksas
100
57
136
168
Vidutinė kaina (EUR už toną) (8)
1 234
1 199
1 143
992
Indeksas
100
97
93
80
Šaltinis. Eurostatas ir klausimyno atsakymai
5.2.2. Importas iš kitų trečiųjų šalių
(104)
Importo iš kitų trečiųjų šalių apimties raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
12 lentelė
Importas iš kitų trečiųjų šalių
Šalis
2010-2011 finansiniai metai
2011-2012 finansiniai metai
2012-2013 finansiniai metai
TL
Brazilija
Apimtis (tonomis)
2 321
969
1 070
889
Indeksas
100
42
46
38
Rinkos dalies indeksas
100
48
49
39
Vidutinė kaina (EUR už toną)
1 218
1 306
1 402
1 365
Indeksas
100
107
115
112
Korėjos Respublika
Apimtis (tonomis)
1 248
2 157
923
802
Indeksas
100
173
74
64
Rinkos dalies indeksas
100
198
79
65
Vidutinė kaina (EUR už toną)
1 231
1 296
1 293
1 277
Indeksas
100
105
105
104
Vietnamas
Apimtis (tonomis)
5 707
6 042
1 820
769
Indeksas
100
106
32
13
Rinkos dalies indeksas
100
121
34
14
Vidutinė kaina (EUR už toną)
1 284
1 291
1 361
1 318
Indeksas
100
101
106
103
Kitos trečiosios šalys
Apimtis (tonomis)
993
681
478
434
Indeksas
100
69
48
44
Rinkos dalies indeksas
100
79
52
45
Vidutinė kaina (EUR už toną)
1 594
1 718
2 044
2 001
Indeksas
100
108
128
126
Kitos trečiosios šalys (iš viso)
Apimtis (tonomis)
10 268
9 848
4 291
2 894
Indeksas
100
96
42
28
Rinkos dalies indeksas
100
110
45
29
Vidutinė kaina (EUR už toną)
1 293
1 323
1 433
1 424
Indeksas
100
102
111
110
Šaltinis. Klausimyno atsakymai ir Eurostatas
(105)
Importo iš kitų trečiųjų šalių apimtys iš viso sumažėjo nuo 10 268 tonų 2010-2011 finansiniais metais iki 2 894 tonų per tiriamąjį laikotarpį, t. y. 72 % nagrinėjamuoju laikotarpiu. Atitinkama rinkos dalis per tą patį laikotarpį sumažėjo 71 %. Tiriamuoju laikotarpiu kitų trečiųjų šalių importui tenkanti rinkos dalis sudarė tik apie vieną ketvirtąją 2010-2011 finansinių metų lygio. Apskritai per nagrinėjamąjį laikotarpį trečiųjų šalių importas sumažėjo 10 %.
(106)
Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad visas importas (įskaitant importą iš Indonezijos) per nagrinėjamąjį laikotarpį nekito.
(107)
Šis teiginys prieštaravo turimiems 13 lentelėje pateiktiems statistiniams duomenims, kuriais grindžiamos tyrimo išvados. Iš tikrųjų, visas importas į Sąjungą per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 46 %. Todėl šis teiginys buvo atmestas.
13 lentelė
Visas importas
2010-2011 finansiniai metai
2011-2012 finansiniai metai
2012-2013 finansiniai metai
TL
Visas importas
Apimtis (tonomis)
20 424
20 084
24 531
29 788
Indeksas
100
98
120
146
Šaltinis. Klausimyno atsakymai ir Eurostatas
(108)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, padaryta preliminari išvada, kad dėl importo iš kitų trečiųjų šalių importo iš Indonezijos ir Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos priežastinis ryšis nenutrūko.
5.2.3. Sąjungos suvartojimo pokyčiai
(109)
Sąjungos suvartojamas kiekis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo tik 2 %; tokiu sumažėjimu negalima paaiškinti 17 % sumažėjusios Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir rinkos dalis sumažėjimo 15 %. Todėl daroma preliminari išvada, kad vartojimo raida nebuvo susijusi su Sąjungos pramonei daryta materialine žala.
5.2.4. Sąjungos pramonės eksporto veiklos rezultatai
(110)
Sąjungos pramonės eksporto apimties raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
14 lentelė
Sąjungos pramonės eksporto veikla
2010-2011 finansiniai metai
2011-2012 finansiniai metai
2012-2013 finansiniai metai
TL
Eksporto apimties indeksas
100
249
234
222
Vidutinės vieneto kainos indeksas
100
107
101
95
Šaltinis. Klausimyno atsakymai ir Eurostatas
(111)
2011-2012 finansiniais metais Sąjungos pramonės eksporto apimtis padidėjo, o vėlesniais metais iki tiriamojo laikotarpio šiek tiek sumažėjo. Per nagrinėjamąjį laikotarpį eksporto apimtis beveik padvigubėjo. Eksporto kainos tuo pačiu metu šiek tiek sumažėjo (5 %). Padidėjęs eksportas iš dalies kompensavo prarastas pardavimo apimtis ir Sąjungos rinkos dalį. Iš tiesų, esant stipriam kainų spaudimui, kurį darė importas dempingo kaina, jei eksporto pardavimo apimtis nebūtų padidėjusi, masto ekonomija būtų dar labiau sumažėjusi ir Sąjungos pramonės pagaminto produkto vieneto kainai būtų padarytas dar didesnis poveikis. Todėl Sąjungos pramonės eksporto veikla negalėjo turėti neigiamo poveikio žalingai padėčiai.
(112)
Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos pramonės pardavimas Sąjungos rinkoje sumažėjo dėl MSG eksporto pardavimo neseniai įsigytai susijusiai maisto perdirbimo įmonei Turkijoje. Šis tvirtinimas nebuvo pagrįstas. Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonė įsigijo maisto perdirbimo įmonę tik po tiriamojo laikotarpio. Tai negalėjo turėti poveikio Sąjungos pramonės padėčiai per tiriamąjį laikotarpį. Šiuo pagrindu buvo padaryta išvada, kad Sąjungos pramonės pardavimas susijusiai bendrovei iš Turkijos nenutraukė priežastinio ryšio.
5.2.5. Sąjungos pramonės veiklos neefektyvumas
(113)
Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad materialinė žala Sąjungos pramonei padaryta dėl neefektyvaus Sąjungos pramonės gamybos proceso. Tačiau ši suinteresuotoji šalis nenurodė jokio konkretaus neefektyvumo veiksnio ir jos teiginys liko nepagrįstas. Atlikus tyrimą taip pat nenustatyta jokių galimų Sąjungos pramonės neefektyvumo veiksnių. Todėl šis teiginys buvo atmestas. Šiuo pagrindu buvo padaryta išvada, kad tariamas Sąjungos pramonės neefektyvumas nenutraukė priežastinio ryšio.
5.2.6. Finansų krizė
(114)
Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad Sąjungos pramonė patyrė materialinę žalą dėl finansų krizės. Tačiau Sąjungos MSG rinka nėra sparčiai kintanti, todėl beveik nebuvo paveikta pasaulinės finansų krizės. Jei taip nebūtų ir Sąjungos pramonė iš tikrųjų būtų patyrusi nuostolių dėl pasaulinės finansų krizės, tokį patį poveikį būtų patyrę ir visi kiti MSG rinkos konkurentai. Kaip nustatyta, nepaisant pasaulinės finansų krizės Indonezijos MSG gamintojai sugebėjo padidinti savo pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje. Todėl nėra jokios priežasties manyti, kad Sąjungos pramonė buvo labiau paveikta pasaulinės finansų krizės nei jos konkurentai Azijoje. Dėl to šis tvirtinimas turi būti atmestas. Šiuo pagrindu buvo padaryta išvada, kad finansų krizės poveikis nenutraukė priežastinio ryšio.
5.2.7. Investicijos ir ES norminiai saugos reikalavimai
(115)
Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad žala Sąjungos pramonei buvo padaryta dėl didelių investicijų, būtinų siekiant atitikties Sąjungoje taikomiems saugos reikalavimams.
(116)
Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad su ES saugos reikalavimais susijusios investicijos išliko nedidelės, palyginti su kitomis investicijomis per nagrinėjamąjį laikotarpį. Didelę Sąjungos pramonės investicijų dalį sudarė profilaktinei techninei priežiūrai skirtos investicijos. Investicijos labiausiai padidėjo nuo 2010-2011 iki 2011-2012 finansinių metų. Šį padidėjimą galima paaiškinti tuo, kad Sąjungos pramonė, kuri dar nebuvo iki galo atsigavusi po buvusio importo iš Kinijos dempingo kainomis, turėjo atidėti profilaktinei priežiūrai skirtas investicijas iki tol, kol jos veikla nebebus nuostolinga. Nustačius muitus importui iš Kinijos padarytas poveikis rinkai ir Sąjungos pramonė vėl galėjo padidinti pelną ir investuoti įprastu lygiu. Vėlesniu laikotarpiu investicijos išliko tokio paties lygio ir daugiausia buvo skirtos priežiūrai. Tačiau neinvestuota į pajėgumų didinimą, kuris per nagrinėjamąjį laikotarpį nekito. Šiuo pagrindu buvo padaryta išvada, kad Sąjungos pramonės investicijos nenutraukė priežastinio ryšio.
5.2.8. Žaliavų sąnaudos ir kitos išlaidos
(117)
Kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos pramonei žala padaryta dėl to, kad labai padidėjo pagrindinių žaliavų (t. y. pramoninio cukraus, amoniako, kaustinės sodos ir sieros rūgšties) kaina.
Pramoninis cukrus
(118)
Pramoninis cukrus sudaro vieną didžiausių Sąjungos pramonės gamybos sąnaudų dalių. Iš tiesų, kaip nurodyta 81 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos pramonės gamybos sąnaudos (įskaitant pramoninio cukraus sąnaudas) per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo. Remiantis viešai pateikiamais statistiniais duomenimis (9), vidutinė pramoninio cukraus kaina Sąjungoje šiek tiek padidėjo nuo 2010-2011 finansinių metų iki 2012 m. vidurio, tačiau išliko žemesnė už pasaulinę rinkos kainą. Vėliau pramoninio cukraus kaina tiek Sąjungoje, tiek pasaulinėje rinkoje sumažėjo ir pasiekė panašų lygį. Todėl argumentas, kad žala patirta dėl padidėjusios cukraus kainos yra nepagrįstas ir turi būti atmestas.
Cheminės medžiagos
(119)
Sąjungos pramonės amoniako, kaustinės sodos ir sieros rūgšties sąnaudos nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo drauge su tarptautinėmis šių produktų kainomis. Todėl šis kainų padidėjimas padarė poveikį ne tik Sąjungos pramonei, bet ir kitiems veiklos vykdytojams. Todėl amoniako, kaustinės sodos ir sieros rūgšties kainų padidėjimo negalima laikyti Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos priežastimi.
Kita
(120)
Kita suinteresuotoji šalis teigė, kad Sąjungos pramonei žalą padarė didesnės energijos sąnaudos, didesnės darbo sąnaudos ir didesnės pakavimo išlaidos. Nors atlikus tyrimą nustatyta, kad šios sąnaudos per nagrinėjamąjį laikotarpį iš tiesų padidėjo (žr. 81 ir 83 konstatuojamąsias dalis), Komisija taip pat nustatė, kad dėl importo iš Indonezijos daryto kainų spaudimo Sąjungos pramonė šių sąnaudų padidėjimo negalėjo kompensuoti (net iš dalies) pardavimo kaina. Todėl sąnaudų padidėjimo dėl šių veiksnių negalima laikyti Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos priežastimi.
5.3. Išvada dėl priežastinio ryšio
(121)
Iš pateiktos analizės matyti, kad Indonezijos kilmės importo dempingo kaina apimtis ir rinkos dalis nuo 2010-2011 finansinių metų iki tiriamojo laikotarpio labai padidėjo, o importo kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo.
(122)
Importo žemomis kainomis iš Indonezijos rinkos dalies padidėjimas sutapo su dideliu Sąjungos pramonės rinkos dalies sumažėjimu ir dėl šios priežasties bei dėl daromo spaudimo kainoms Sąjungos pramonė patyrė didelių nuostolių.
(123)
Kita vertus, išnagrinėjus kitus veiksnius, kurie galėjo padaryti žalos Sąjungos pramonei, atskleista, kad nė vienas iš jų negalėjo padaryti didelio neigiamo poveikio.
(124)
Remdamasi tuo, kas išdėstyta, šiame etape Komisija padarė išvadą, kad materialinė žala Sąjungos pramonei buvo padaryta dėl importo dempingo kaina iš nagrinėjamosios šalies ir kiti veiksniai nenutraukė priežastinio ryšio.
(125)
Komisija atskyrė ir atskirai įvertino visų žinomų žalingo importo dempingo kaina veiksnių poveikį Sąjungos pramonės padėčiai. Neigiamas poveikis, kurį Sąjungos pramonė patyrė dėl importo iš Kinijos ir kitų trečiųjų šalių, suvartojimo pokyčių, Sąjungos pramonės eksporto veiklos, tariamo Sąjungos pramonės veiklos neefektyvumo, finansų krizės, investicijų, ES norminių saugos reikalavimų, žaliavų sąnaudų ir kitų sąnaudų buvo nedidelis.
6. SĄJUNGOS INTERESAI
6.1. Pirminė pastaba
(126)
Remdamasi pagrindinio reglamento 21 straipsniu Komisija nagrinėjo, ar, nepaisant išvados dėl žalingo dempingo, galima padaryti aiškią išvadą, kad šiuo atveju priemonių nustatymas neatitiktų Sąjungos interesų. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję interesai, tarp jų - Sąjungos pramonės, prekiautojų, importuotojų, naudotųjų ir žaliavų tiekėjų interesai.
6.2. Sąjungos pramonės interesai
(127)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonei dėl importo iš Indonezijos dempingo kaina padaryta materialinė žala. Beveik visų žalos rodiklių raida buvo neigiama; per nagrinėjamąjį laikotarpį ypač sumažėjo gamybos apimtis, pardavimo apimtis, rinkos dalis ir pelningumas. Ši mažėjimo tendencija taip pat nustatyta ir kitiems rodikliams, susijusiems su finansine veikla, kaip antai grynųjų pinigų srautui ir investicijų grąžai. Tuo pačiu metu atsargų lygis padidėjo.
(128)
Tikimasi, kad nustačius priemones importo kainos padidės ir Sąjungos pramonė nebepatirs šiuo metu importo dempingo kainomis daromo spaudimo kainoms. Todėl Sąjungos pramonė turėtų sugebėti padidinti kainas ir kompensuoti sąnaudų padidėjimą bei pradėti veikti pelningai. Tai taip pat turės teigiamą poveikį gamybos ir pardavimo apimtims. Nenustačius priemonių Sąjungos pramonės padėtis greičiausiai toliau blogėtų. Labai tikėtina, kad pardavimo apimtis ir rinkos dalis toliau mažės, nes dėl importo dempingo kaina toliau bus daromas spaudimas ir Sąjungos pramonė bus priversta taikyti žemas kainas Sąjungoje. Pagal šį scenarijų Sąjungos pramonė ir toliau patirs didelių nuostolių. Negalima atmesti tikimybės, kad dėl sumažėjusių pardavimo ir gamybos apimčių ir patiriamų didelių nuostolių Sąjungos pramonė bus priversta vidutinės trukmės laikotarpiu visiškai nutraukti gamybą ir dėl to sumažės užimtumas Sąjungoje. Dėl šios priežasties Sąjunga taptų priklausoma nuo importo iš trečiųjų šalių.
(129)
Todėl šiame etape padaryta išvada, kad antidempingo muitų nustatymas atitiktų Sąjungos pramonės interesus.
6.3. Importuotojų (prekybininkų) interesai
(130)
Paskelbus pranešimą apie inicijavimą apie save pranešė 14 bendrovių. Buvo atrinkti trys nesusiję importuotojai, kuriems nusiųsti klausimynai; tik vienas iš jų pateikė klausimyno atsakymą. Šioje bendrovėje atliktas patikrinimas vietoje.
(131)
MSG importas iš Indonezijos sudarė mažiau nei 15 % šio importuotojo apyvartos. Komisijos nuomone, nustačius muitus gali būti daromas neigiamas poveikis šios bendrovės veiklai, susijusiai su MSG, tačiau apskritai bendrovės veikla išliktų pelninga.
(132)
Atliekant tyrimą apie save pranešė vienas Sąjungos prekiautojas, užsiimantis MSG perpardavimu Sąjungos rinkoje ir už jos ribų. Šis prekiautojas pirko MSG daugiausia iš Sąjungos pramonės, bet taip pat ir iš MSG importuotojų - iš Indonezijos ir kitų trečiųjų šalių. Palyginti su visa šio prekiautojo veikla, su MSG susijusi veikla sudarė tik nedidelę dalį. Tuo remiantis nuspręsta, kad bet koks antidempingo priemonių poveikis šio prekiautojo padėčiai būtų nedidelis.
6.4. Naudotojų interesai
(133)
Naudotojai daugiausia veikia maisto ir gėrimų pramonės sektoriuje ir MSG naudoja prieskonių mišiniams sriuboms ir paruoštiems patiekalams gaminti. MSG taip pat naudojamas konkrečioms ne maisto paskirtims, pavyzdžiui, plovikliams gaminti.
(134)
Apie save pranešė 33 bendrovės, kurioms pateikti klausimynai. Penkios bendrovės bendradarbiavo atliekant tyrimą ir pateikė klausimyno atsakymus. Keturios iš jų veikė maisto ir gėrimų pramonės sektoriuje, o viena - ne maisto pramonės sektoriuje. Dviejose iš bendradarbiaujančių bendrovių (vienoje, kuri veikė maisto ir gėrimų pramonės sektoriuje, ir vienoje, kuri gamino ploviklius) atlikti patikrinimai vietoje.
Maisto ir gėrimų pramonės sektorius
(135)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad vidutiniškai MSG sudarė maždaug 5 % bendradarbiaujančių bendrovių, pateikusių reikiamus duomenis, visų produktų, kurių sudėtyje yra MSG, sąnaudų.
(136)
Dvi iš bendradarbiaujančių bendrovių MSG daugiausia pirko iš Sąjungos pramonės ir iš Indonezijos neimportavo arba importavo tik nedidelį kiekį. Šių dviejų bendrovių veikla, susijusi su produktais, kurių sudėtyje yra MSG, sudarė maždaug trečdalį visos jų veiklos. Per tiriamąjį laikotarpį šios bendrovės veikė pelningai. Atsižvelgiant į šias išvadas, priemonės, kurias siūloma taikyti Indonezijai, veikiausiai turės nedaug poveikio šioms bendrovėms.
(137)
Kitos dvi bendrovės įsigijo didesnį kiekį MSG iš Indonezijos, bet su MSG susijusios veiklos apimtis buvo nedidelė, palyginti su bendra jų veikla. Be to, remiantis pateikta informacija, šios dvi bendrovės per tiriamąjį laikotarpį veikė pelningai. Todėl mažai tikėtina, kad MSG iš Indonezijos nustatytos priemonės turėtų didelį poveikį šioms bendrovėms.
Ne maisto pramonės sektorius
(138)
Viena iš bendradarbiaujančių bendrovių naudojo MSG plovikliams gaminti. MSG sudarė 15-20 % šių produktų gamybos sąnaudų. Tiriamuoju laikotarpiu bendrovė MSG pirko daugiausia iš Sąjungos pramonės, bet taip pat importavo MSG iš Indonezijos ir šiek tiek mažiau iš Korėjos. Palyginti su visa veikla, tik nedidelė šios bendrovės veiklos dalis buvo susijusi su produktais, kurių sudėtyje yra MSG; be to, nustatyta, kad tiriamuoju laikotarpiu bendrovė gavo 5-10 % dydžio pelną.
(139)
Atsižvelgiant į tai, nors ir negalima atmesti galimybės, kad nustačius priemones Indonezijai šiai bendrovei gali būti daromas neigiamas poveikis, atsižvelgiant į kitus pasiūlos šaltinius ir pelningą bendrovės veiklą, susijusią su MSG, galima numanyti, kad galimas tokių priemonių poveikis šiai bendrovei būtų nedidelis.
(140)
Ši suinteresuotoji šalis teigė, kad, atsižvelgiant į ES reguliavimo sistemą, kuri draudžia naudoti fosfatus ir kitus fosforo junginius (10), siekiant pakeisti fosfatus ir kitus fosforo junginius plovikliams gaminti greičiausiai bus naudojamas didelis kiekis MSG. Todėl tikimasi, kad MSG paklausa Sąjungoje gerokai išaugs ir bet kokie antidempingo muitai importuojamam MSG turės neigiamą poveikį šios naujos rinkos plėtrai.
(141)
Tačiau šiame etape sunku nuspėti, kaip naujoji teisinė sistema darys poveikį Sąjungos rinkai ir ar dėl jos padidės (ir kokiu mastu) ploviklių, kurių sudėtyje yra MSG, gamyba bei koks bus poveikis MSG paklausai Sąjungoje. Suinteresuotoji šalis taip pat nepateikė jokių įrodymų dėl to, kokiu mastu antidempingo muitas galėtų daryti žalingą poveikį. Šiuo atžvilgiu pažymima, kad antidempingo muitais siekiama atkurti vienodas konkurencijos sąlygas Sąjungos rinkoje. Taigi turėtų būti toliau importuojama iš Indonezijos į Sąjungos rinką, tačiau sąžiningomis kainomis. Atlikus tyrimą taip pat paaiškėjo, kad yra daug alternatyvių pasiūlos šaltinių, pavyzdžiui, Brazilija, Vietnamas ir Korėja.
(142)
Bet kuriuo atveju, atsižvelgiant į tyrimo išvadas, net jei visas susijusiai bendrovei reikalingas MSG kiekis būtų importuojamas iš Indonezijos, bendrovės veikla, susijusi su MSG, tebebūtų pelninga. Šiame blogiausio atvejo scenarijuje neatsižvelgiama į galimybę, kad muitą būtų galima bent iš dalies perkelti galutiniams vartotojams.
6.5. Tiekėjų interesai
(143)
Apie save pranešė ir klausimyno atsakymus pateikė keturi Sąjungos žaliavų tiekėjai. Jų žaliavų pardavimas Sąjungos pramonei sudarė tik nedidelę jų visos apyvartos dalį. Todėl nenustačius priemonių tiekėjų padėčiai poveikis nebūtų daromas.
6.6. Kiti argumentai
(144)
Kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos pramonė Sąjungos rinkoje užima dominuojančią padėtį ir kad nustačius antidempingo priemones importui iš Indonezijos Sąjungos pramonės padėtis sustiprėtų, o tai prieštarautų Sąjungos interesams.
(145)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad vienintelis Sąjungos gamintojas negalėjo išlaikyti savo pardavimo Sąjungoje apimties, nes dėl importo iš Indonezijos jis prarado rinkos dalį. Be to, dėl importo dempingo kaina iš Indonezijos daromo spaudimo kainoms Sąjungos pramonė negalėjo padidinti kainų pagal padidėjusias žaliavų sąnaudas ir patyrė didelių nuostolių tiriamuoju laikotarpiu. Komisija taip pat pažymėjo, kad dėl importo iš kitų trečiųjų šalių, kurios gali laisvai tiekti Sąjungos rinkai, egzistuoja konkurencija. Dėl šių priežasčių pritrūko įrodymų dėl tariamai Sąjungos pramonės užimamos dominuojančios padėties ir šis argumentas turėjo būti atmestas.
(146)
Kai kurios suinteresuotosios šalys taip pat teigė, kad importo iš kitų trečiųjų šalių kainos yra per didelės, todėl importui iš Indonezijos nebūtų alternatyvos.
(147)
Primenama, kad 2010-2011 finansiniais metais importo iš kitų trečiųjų šalių rinkos dalis buvo didelė. Dėl importo dempingo kaina iš Indonezijos importo iš trečiųjų šalių kainoms taip pat darytas spaudimas ir dėl minėto importo šių šalių pardavimo apimtis ir rinkos dalis labai sumažėjo. Nustačius muitus iš Indonezijos importuojamam MSG kitos šalys, kaip antai Brazilija, Korėja ir Vietnamas, turėtų atgauti prarastas Sąjungos rinkos dalis. Kalbant apie kainas, antidempingo priemonėmis siekiama sudaryti vienodas konkurencijos sąlygas Sąjungoje, taigi siekiama, kad į Sąjungą būtų importuojama sąžiningomis kainomis. Atlikus tyrimą nustatyta, kad nėra tikėtina, kad nustačius muitus galutinės grandies pramonės padėčiai būtų daromas didelis poveikis. Todėl teiginys, kad nebuvo jokių alternatyvių pasiūlos šaltinių, buvo atmestas.
6.7. Išvada dėl Sąjungos interesų
(148)
Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija nustatė, kad nėra jokių įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad laikinųjų priemonių taikymas importuojamam Indonezijos kilmės MSG neatitiktų Sąjungos interesų.
7. LAIKINOSIOS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS
(149)
Atsižvelgiant į Komisijos padarytas išvadas dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų, turėtų būti nustatytos laikinosios priemonės, kad būtų apsisaugota nuo tolesnės importo dempingo kaina Sąjungos pramonei daromos žalos.
7.1. Žalos pašalinimo lygis (žalos skirtumas)
(150)
Siekdama nustatyti priemonių lygį Komisija visų pirma nustatė muito dydį, taikomą siekiant pašalinti Sąjungos pramonės patirtą žalą.
(151)
Žala būtų pašalinta, jei Sąjungos pramonė galėtų padengti gamybos sąnaudas ir gauti tokį ikimokestinį pelną, kurį tokios rūšies pramonė pagrįstai galėtų uždirbti įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. kai nėra importo dempingo kainomis, parduodama panašų produktą Sąjungoje. Kadangi Komisija nustatė, kad dėl importo dempingo kaina poveikis patirtas trečiaisiais nagrinėjamojo laikotarpio metais, pelno dydis nustatytas pagal dvejus pirmuosius to laikotarpio metus nesant dempingo. Komisija laikėsi nuomonės, kad tikslinga taikyti vidutinį svertinį pelno skirtumą, kaip nustatyta 89 konstatuojamojoje dalyje. Nustatytas 5-15 % dydžio pelno skirtumas. Tikslesnio pelno skirtumo negalima atskleisti dėl konfidencialumo priežasčių. Tuo remdamasi Komisija, pridėjusi apskaičiuotą pelno dydį prie Sąjungos pramonės gamybos sąnaudų tiriamuoju laikotarpiu, apskaičiavo nežalingą Sąjungos pramonės panašaus produkto kainą. Tuomet, remdamasi bendradarbiaujančių eksportuojančių Indonezijos gamintojų vidutinės svertinės importo kainos, nustatytos skaičiuojant priverstinį kainų mažinimą, palyginimu su Sąjungos pramonės tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos rinkoje parduoto panašaus produkto nežalinga vidutine svertine kaina, Komisija nustatė žalos pašalinimo lygį. Palyginus gautas skirtumas išreikštas vidutinės svertinės importo CIF vertės procentu. Žalos skirtumai apskaičiuoti taikant atitinkamai 5 % ir 15 % pelno dydžius, kaip nurodyta 154 konstatuojamojoje dalyje pateiktoje lentelėje.
(152)
Kaip minėta 64 konstatuojamojoje dalyje, vienas eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad į Sąjungos rinką importuoto ir Sąjungos pramonės Sąjungos vidaus rinkoje parduoto MSG grynumas gali skirtis ir todėl reikėtų atitinkamai pakoreguoti. Dėl toje pačioje konstatuojamojoje dalyje išdėstytų priežasčių koregavimas nebuvo pagrįstas ir šis tvirtinimas turėjo būti atmestas.
7.2. Laikinosios priemonės
(153)
Pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalyje nurodytą mažesniojo muito taisyklę importuojamam Indonezijos kilmės MSG turėtų būti nustatytos laikinosios antidempingo priemonės. Komisija palygino žalos skirtumus ir dempingo skirtumus. Muitų dydis turėtų būti nustatytas pagal mažesnį iš dempingo ir žalos skirtumų.
(154)
Remiantis tuo, kad išdėstyta, laikinosios antidempingo muito normos, išreikštos CIF kaina Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, turėtų būti:
(%)
Šalis
Bendrovė
Dempingo skirtumas
Žalos skirtumas
Laikinasis antidempingo muitas
Indonezija
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
[24,6-39,8]
7,0
Indonezija
PT. Miwon Indonesia
13,3
[27,9-43,6]
13,3
Indonezija
Visos kitos bendrovės
28,4
[31,4-47,0]
28,4
(155)
Šiame reglamente nurodytos konkrečioms bendrovėms taikomos antidempingo muito normos buvo nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Todėl šios normos rodo atliekant šį tyrimą nustatytą tų bendrovių padėtį. Šios muitų normos taikomos tik importuojamam nagrinėjamosios šalies kilmės nagrinėjamajam produktui, kurį pagamino konkretūs nurodyti juridiniai asmenys. Importuojamam nagrinėjamajam produktui, pagamintam bet kurios kitos bendrovės, kurios pavadinimas ir adresas konkrečiai nepaminėti šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma. Tokioms bendrovėms neturėtų būti taikoma jokios konkrečioms bendrovėms taikomos antidempingo muito normos.
(156)
Bendrovė gali prašyti taikyti šias konkrečioms bendrovėms taikomas antidempingo muito normas pasikeitus subjekto pavadinimui arba įkūrus naują gamybos arba prekybos subjektą. Prašymas turi būti teikiamas Komisijai (11). Prašyme turi būti pateikiama visa susijusi informacija, įskaitant informaciją apie bendrovės veiklos pasikeitimus, susijusius su gamyba ir pardavimu vidaus rinkoje bei eksportu, kuriuos lėmė, pvz., minėtas pavadinimo pasikeitimas arba gamybos ir pardavimo subjekto pasikeitimas. Pagrįstais atvejais Komisija atnaujins bendrovių ir konkrečioms bendrovėms taikomų antidempingo muitų sąrašą.
(157)
Siekiant sumažinti priemonių vengimo riziką dėl didelių muitų normų skirtumų, reikia nustatyti specialias priemones, kuriomis būtų užtikrinamas konkrečioms bendrovėms taikomų antidempingo muitų taikymas. Bendrovės, kurioms taikomas konkrečioms bendrovėms taikomas antidempingo muitas privalo valstybių narių muitinėms pateikti galiojančią komercinę sąskaitą faktūrą. Sąskaita faktūra privalo atitikti priede išdėstytus reikalavimus. Importuojamam produktui, su kuriuo nepateikiama tokia sąskaita faktūra, bus taikomas visoms kitoms bendrovėms taikomas antidempingo muitas.
(158)
Siekiant užtikrinti, kad antidempingo muitai taikomi tinkamai, visoms kitoms bendrovėms taikomas antidempingo muitas bus taikomas ne tik atliekant šį tyrimą nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams, bet ir gamintojams, kurie tiriamuoju laikotarpiu neeksportavo į Sąjungą.
8. BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
(159)
Siekdama gero administravimo, Komisija paragins visas suinteresuotąsias šalis pranešti apie save ir prašyti, kad Komisija ir (arba) Prekybos generalinio direktorato bylas nagrinėjantis pareigūnas jas išklausytų per nustatytą laikotarpį.
(160)
Išvados dėl antidempingo muitų nustatymo, padarytos šio reglamento tikslais, yra laikinos ir gali būti persvarstytos nustatant galutines priemones,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Importuojamam Indonezijos kilmės mononatrio glutamatui, kurio KN kodas šiuo metu yra ex 2922 42 00 (TARIC kodas 2922420010) nustatomas laikinasis antidempingo muitas.
2. Laikinojo antidempingo muito normos, taikomos 1 dalyje aprašyto produkto, kurį pagamino toliau išvardytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokios:
Bendrovė
Laikinasis antidempingo muitas
(%)
Papildomas TARIC kodas
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
B961
PT. Miwon Indonesia
13,3
B962
Visos kitos bendrovės
28,4
B999
3. Individualios muito normos, nustatytos 2 dalyje nurodytoms bendrovėms, taikomos tik tuo atveju, jei valstybių narių muitinėms pateikiama galiojanti komercinė sąskaita faktūra, kuri turi atitikti priede išdėstytus reikalavimus. Jeigu tokia sąskaita faktūra nepateikiama, taikomas visoms kitoms bendrovėms taikomas muitas.
4. 1 dalyje nurodytas produktas į laisvą apyvartą Sąjungoje išleidžiamas tik tuo atveju, jeigu pateikiama laikinojo muito dydžio garantija.
5. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
2 straipsnis
1. Per 25 dienas po šio reglamento įsigaliojimo suinteresuotosios šalys gali:
a)
prašyti, kad būtų atskleisti pagrindiniai faktai ir aplinkybės, kuriais remiantis buvo priimtas šis reglamentas;
b)
pareikšti savo nuomonę raštu Komisijai ir
c)
prašyti, kad Komisija ir (arba) Prekybos generalinio direktorato bylas nagrinėjantis pareigūnas jas išklausytų.
2. Per 25 dienas po šio reglamento įsigaliojimo Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 21 straipsnio 4 dalyje nurodytos šalys gali pateikti pastabų dėl laikinųjų priemonių taikymo.
3 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
1 straipsnis taikomas šešis mėnesius.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2014 m. rugpjūčio 20 d.