PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1313/2014
ze dne 10. prosince 2014,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz některých upravených nebo konzervovaných citrusových plodů (mandarinek atd.) pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 1355/2008 (2) Rada uložila konečné antidumpingové clo z dovozu některých upravených nebo konzervovaných citrusových plodů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“). Opatření měla podobu zvláštního cla pro jednotlivé společnosti v rozmezí od 361,4 EUR/t do 531,2 EUR/t čisté hmotnosti výrobku.
(2)
Tato opatření byla Soudním dvorem EU dne 22. března 2012 (3) zrušena, avšak dne 18. února 2013 byla znovu uložena prováděcím nařízením Rady (EU) č. 158/2013 (4).
1.2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(3)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti platných konečných antidumpingových opatření (5) obdržela Komise dne 12. srpna 2013 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podal subjekt Federación Nacional de Asociaciones de Transformados Vegetales y Alimentos Procesados (dále jen „FENAVAL“) jménem výrobců představujících více než 75 % celkové produkce některých upravených nebo konzervovaných citrusových plodů v Unii.
(4)
Žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti konečných antidumpingových opatření pravděpodobně vedlo k pokračování dumpingu a obnovení újmy pro výrobní odvětví Unie.
1.3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(5)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 25. října 2013 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (6) (dále jen „oznámení o zahájení“).
1.4. Šetření
1.4.1. Období přezkumného šetření a posuzované období
(6)
Šetření týkající se pokračování dumpingu se vztahovalo na období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“). Přezkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti obnovení újmy, se týkalo období od 1. října 2009 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
1.4.2. Strany dotčené šetřením
(7)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla tyto strany: žadatele, výrobce v Unii a jejich příslušná sdružení, známé vyvážející výrobce v Číně a potenciálních srovnatelných zemích, dovozce v Unii, kteří nejsou ve spojení, a jejich příslušná sdružení, dodavatele výrobcům v Unii a jejich příslušná sdružení, sdružení spotřebitelů v Unii, o nichž je známo, že se jich přezkum týká, a zástupce vyvážející země. Těmto stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.
(8)
Vzhledem k zjevně velkému počtu čínských vyvážejících výrobců a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, se považovalo za vhodné prověřit, zda by měl být proveden výběr vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se přihlásily do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu a aby Komisi poskytly informace požadované v oznámení o zahájení.
(9)
Jelikož požadované informace předložila pouze jedna skupina vyvážejících výrobců z Číny, nebylo nutné vybírat vzorek vyvážejících výrobců.
(10)
Pokud jde o dovozce, kteří nejsou ve spojení, bylo identifikováno 32 dovozců a tito dovozci byli vyzváni, aby poskytli informace pro výběr vzorku. Sedm z nich se přihlásilo a poskytlo informace požadované pro výběr vzorku. Jako součást vzorku byli vybráni tři z nich, avšak pouze dva ve stanovené lhůtě potvrdili, že chtějí být do vzorku zahrnuti.
(11)
Na základě výše uvedených informací Komise všem zúčastněným stranám a těm, které se ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení přihlásily, zaslala dotazníky. Odpovědi obdržela od pěti výrobců v Unii, spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Číně, dvou dovozců, kteří nejsou ve spojení, osmi dodavatelů výrobcům v Unii, jednoho sdružení dodavatelů výrobcům v Unii a jednoho výrobce ve srovnatelné zemi.
(12)
Dvě sdružení dovozců se přihlásila jako zúčastněné strany. Své připomínky rovněž předložilo pět dovozců, kteří nejsou ve spojení.
(13)
Pokud jde o výrobce ve srovnatelné zemi, byly identifikovány čtyři společnosti a vyzvány, aby poskytly potřebné informace. Pouze jedna z těchto společností poskytla požadované informace a souhlasila s inspekcí na místě.
(14)
Komise ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné ke stanovení pravděpodobnosti pokračování dumpingu a pravděpodobnosti obnovení újmy a ke stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:
a)
výrobci v Unii:
-
Halcon Foods S.A.U., Murcia, Španělsko,
-
Conservas y Frutas S.A., Murcia, Španělsko,
-
Agricultura y Conservas S.A., Algemesí (Valencie), Španělsko,
-
Industrias Videca S.A., Villanueva de Castellón (Valencie), Španělsko;
b)
vyvážející výrobce v Číně:
-
Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co., Ltd., Čína a s ním spojená společnost Zhejiang Merry Life Food Co.,Ltd;
c)
dovozci v Unii, kteří nejsou ve spojení:
-
Wünsche Handelsgesellschaft International mbH & Co KG, Hamburk, Německo,
-
I. Schroeder KG (GmbH & Co), Hamburk, Německo;
d)
výrobce ve srovnatelné zemi:
-
Frigo-Pak Gida Maddeleri Sanayi Ve Ticaret A.S., Turecko.
1.5. Zveřejnění podstatných skutečností a slyšení
(15)
Komise dne 13. října 2014 zveřejnila podstatné skutečnosti a úvahy, na jejichž základě hodlá uložit antidumpingová cla („poskytnutí konečných informací“). Po poskytnutí konečných informací předložilo několik zúčastněných stran písemné připomínky, včetně svých stanovisek ke konečným zjištěním. Účastníkům řízení, kteří o to požádali, byla poskytnuta možnost slyšení. Tři dovozci požádali o společné slyšení za přítomnosti úředníka pro slyšení v obchodních řízeních a bylo jim vyhověno. Jedno evropské sdružení obchodníků požádalo o konzultaci s útvary Komise a bylo mu vyhověno.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. Dotčený výrobek
(16)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je tentýž jako při původním šetření, tj. upravené nebo konzervované mandarinky (včetně tangerine a satsuma), klementinky, wilkingy a jiné podobné hybridy citrusů, bez přídavku alkoholu, též s přídavkem cukru nebo jiných sladidel, vymezených pod číslem KN 2008, pocházející z Číny (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN 2008 30 55 a 2008 30 75 a ex 2008 30 90.
(17)
Dotčený výrobek se získává oloupáním a rozdělením plodů některých odrůd malých citrusových plodů (zejména druhu satsuma), které jsou poté baleny ponořené v cukrovém sirupu, šťávě nebo vodě v různých velikostech podle konkrétní poptávky na různých trzích.
(18)
Satsumy, klementinky a jiné malé citrusové plody jsou všeobecně známy pod souhrnným názvem „mandarinky“. Plody většiny z těchto různých odrůd ovoce jsou vhodné ke konzumaci v čerstvém stavu nebo ke zpracování. Jsou podobné a výrobky nebo konzervy z nich jsou proto považovány za jediný výrobek.
2.2. Obdobný výrobek
(19)
Výrobci z Unie tvrdili, že dovážený výrobek a výrobek z Unie jsou obdobnými výrobky z těchto důvodů:
-
oba výrobky mají stejné nebo velmi podobné fyzikální vlastnosti, jako je chuť, tvar, velikost a struktura,
-
prodávají se stejnými nebo podobnými distribučními kanály a konkurují si především cenou,
-
oba mají stejné či podobné koncové použití,
-
jsou snadno zaměnitelné,
-
pro sazební účely jsou zařazeny do stejného čísla kombinované nomenklatury.
(20)
Někteří dovozci na druhou stranu tvrdili, že dovážený výrobek má vyšší jakost, neboť obsahuje méně rozlámaných dílků (nejvýše 5 %), lepší chuť, vzhled a strukturu než výrobek z Unie. Tvrdili rovněž, že dovážený výrobek se od výrobku z Unie odlišuje i vůní.
(21)
Komise tato tvrzení prošetřila a na základě dostupných údaje dospěla k závěru, že tvrzení výrobního odvětví Unie uvedená v 19. bodě odůvodnění jsou správná.
(22)
Naopak tvrzení dovozců musela být zamítnuta z těchto důvodů:
a)
některé rozdíly v jakosti (množství rozlámaných dílků, chuť, vzhled, vůně a struktura) nemají vliv na základní vlastnosti výrobku. Dovážený výrobek je stále zaměnitelný a má stejné či podobné koncové použití jako výrobek z Unie. Ve skutečnosti výrobci z Unie prodávali během posuzovaného období svůj výrobek i s vyšším podílem rozlámaných dílků jak dovozcům, tak stejným skupinám uživatelů/spotřebitelů (např. řetězcům supermarketů a dodavatelům pekařského odvětví), kterým dodávali také dovozci. Kromě toho jeden řetězec supermarketů v Evropské unii rovněž potvrdil, že prodával výrobek evropského i čínského původu pod stejnou výrobní a obchodní značkou;
b)
maximální podíl 5 % rozlámaných díků není výlučným znakem pouze u dováženého výrobku. Ve skutečnosti bylo šetřením zjištěno, že výrobci z Unie nabízejí širokou škálu různých jakostí s různým procentem rozlámaných dílků, mimo jiné s podílem maximálně 5 % rozlámaných dílků. Někteří dovozci nakupovali výrobek s maximálním podílem 5 % rozlámaných dílků od výrobců z Unie.
(23)
Proto jsou podobně jako v původním šetření dovážené výrobky a výrobky vyrobené výrobním odvětvím Unie považovány za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ DUMPINGU
3.1. Předběžné poznámky
(24)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zjišťováno, zda by pozbytí platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k pokračování dumpingu.
(25)
Jak je uvedeno v 9. bodě odůvodnění, vzhledem k tomu, že spolupracovala pouze jedna skupina společností, nebylo nutné vybírat vzorek vyvážejících výrobců v Číně. Na tuto společnost připadalo v období přezkumného šetření asi 12-20 % (z důvodu ochrany důvěrných informací je uvedeno rozpětí) dovozu dotčeného výrobku z Číny do Unie.
3.2. Dumpingové dovozy v průběhu období přezkumného šetření
3.2.1. Srovnatelná země
(26)
V souladu s ustanoveními čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení bylo nutné určit běžnou hodnotu na základě cen nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“) nebo ceny, za niž se prodává výrobek z takové třetí země do jiných zemí včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo ceny, kterou je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí.
(27)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že má v úmyslu použít jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely určení běžné hodnoty pro Čínu Turecko, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(28)
Ohledně Turecka jako navrhované srovnatelné země nebyly vzneseny žádné připomínky. Žádná ze zúčastněných stran nenavrhla jiné výrobce obdobného výrobku ve srovnatelné zemi.
(29)
Jeden z kontaktovaných tureckých vyvážejících výrobců, Frigo-Pak, odpověděl včas na všechny otázky v dotazníku a souhlasil s inspekcí na místě ve svých prostorách.
3.2.2. Běžná hodnota
(30)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě ověřených informací obdržených od výrobce v Turecku. Tato společnost neprodávala obdobný výrobek na domácím trhu, a proto byla běžná hodnota vypočítána v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení na základě výrobních nákladů, přičemž v souladu s čl. 2 odst. 6 písm. b) byla připočtena přiměřená částka pro prodejní, správní a režijní náklady a v souladu s čl. 2 odst. 6 písm. c) přiměřený zisk. Pro prodejní, správní a režijní náklady byla použita sazba, kterou tento výrobce používá na svůj domácí prodej dalších konzervovaných produktů, a to 10-20 % (z důvodu ochrany důvěrných informací je uvedeno rozpětí). Použitá míra zisku je stejná jako míra použitá v původním šetření, tj. 6,8 %, což odpovídá zisku, kterého dosahovalo výrobní odvětví EU před tím, než mu byla způsobena újma dumpingovým dovozem z Číny.
3.2.3. Vývozní cena
(31)
Prodej na vývoz do Unie ze strany spolupracujícího vyvážejícího výrobce proběhl přímo nezávislým zákazníkům usazeným v Unii. V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byla vývozní cena stanovena na základě ceny skutečně zaplacené či ceny, kterou je třeba zaplatit, za výrobek prodaný za účelem vývozu z Číny do Unie.
3.2.4. Srovnání
(32)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(33)
Pro účely zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny spolupracujícího vyvážejícího výrobce a v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení se formou úprav přihlédlo k některým rozdílům v dopravném, pojistném, provizích a bankovních poplatcích, které se promítly do cen a jejich srovnatelnosti.
3.2.5. Dumpingové rozpětí
(34)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny.
(35)
U spolupracujícího vyvážejícího výrobce toto srovnání prokázalo existenci dumpingu. Dumpingové rozpětí dosahovalo více než 60 %.
(36)
Pokud jde o Čínu jako celek, ze srovnání váženého průměru vývozní ceny čínského dovozu dotčeného výrobku podle údajů Eurostatu s váženým průměrem běžné hodnoty stanovené pro srovnatelnou zemi (řádně upravené, aby s ohledem na sortiment prodeje spolupracujících vyvážejících výrobců srovnatelných druhů výrobků v EU odrážela pravděpodobný sortiment čínského dovozu) vyplynul rovněž značný, ještě vyšší dumping.
(37)
Po poskytnutí konečných informací tvrdilo evropské obchodní sdružení, že na rozdíl od čínských vyvážejících výrobců a španělských výrobců nemělo žádnou možnost ověřit přesné výpočty (dumpingu a újmy), a proto požádalo Komisi, aby poskytla podrobný výpočet výše dumpingu. Během slyšení za přítomnosti úředníka pro slyšení dali rovněž tři dovozci najevo, že by byli uvítali, kdyby obdrželi podrobnosti k výpočtu výše dumpingu.
(38)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že údaje, na jejichž základě Komise provedla své výpočty, obsahují obchodní tajemství a důvěrné informace. Spolupracující vyvážející výrobce, který poskytl tyto údaje, řádně obdržel konkrétní informace o podrobném výpočtu výše dumpingu a újmy a nevyslovil k nim žádné připomínky ani nepožádal o objasnění. Komise nemůže tyto údaje z důvodu jejich důvěrného charakteru zpřístupnit jiným zúčastněným stranám k nahlédnutí. Avšak metodika, kterou použila Komise, jak je uvedeno ve 30. až 36. bodě odůvodnění výše, byla poskytnuta všem zúčastněným stranám. Úředník pro slyšení během uvedeného slyšení informoval dovozce, že ho mohou požádat o ověření výpočtu Komise, pokud mají pochybnosti ohledně jeho přesnosti. Tři dovozci však v tomto ohledu o intervenci úředníka pro slyšení nepožádali.
(39)
V každém případě evropské obchodní sdružení vypočítalo samo dumpingové rozpětí porovnáním průměrných dovozních cen z Číny podle Eurostatu s průměrnými dovozními cenami z Turecka podle Eurostatu. Podle tohoto obchodního sdružení toto srovnání naznačuje nižší úroveň dumpingu, a to cca 30 %. V tomto ohledu je třeba nejprve poznamenat, že v přezkumu před pozbytím platnosti je přesná úroveň dumpingu méně důležitá než při šetření, v němž se určuje výše cla. Za druhé, jak je vysvětleno v 30. až 33. bodě odůvodnění, vycházel výpočet Komise ze „skutečných“ údajů o běžné hodnotě od spolupracujícího a prověřeného tureckého výrobce a porovnání s čínskými vývozními cenami bylo provedeno velmi podrobně. Údaje, na jejichž základě Komise provedla svůj výpočet, jsou proto považovány za mnohem spolehlivější a přesnější než odhad navrhovaný uvedeným sdružením v jeho připomínkách ke zveřejnění.
(40)
Během slyšení u úředníka pro slyšení tři dovozci dále tvrdili, že k dumpingu nedošlo. Své tvrzení podložili skutečností, že Komise zjistila, že průměrné prodejní ceny spolupracujícího čínského výrobce vyvážejícího na několik důležitých trhů mimo EU byly nižší než průměrné prodejní ceny na trh Unie. Toto tvrzení musí být zamítnuto, neboť dumping znamená prodej na daném trhu za ceny nižší, než je běžná hodnota, a nikoli za ceny nižší, než jakých se dosáhne na trzích v jiných třetích zemích.
3.3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.3.1. Předběžná poznámka
(41)
V návaznosti na zjištění existence dumpingu během období přezkumného šetření byla šetřena pravděpodobnost pokračování dumpingu, pokud by opatření byla zrušena, přičemž byla analyzována následující hlediska: výrobní kapacita a volná kapacita v Číně; objem a ceny dumpingového dovozu z Číny; atraktivita trhu Unie ve vztahu k dovozu z Číny.
(42)
Během velké části období přezkumného šetření nebyla v EU v platnosti žádná opatření, neboť byla zrušena (viz 2. bod odůvodnění výše). Během uvedeného období bylo dosaženo kulminace dovozu v letech 2011/12; ve zbývajícím období přezkumného šetření pak následoval pokles. Ve skutečnosti se zde jedná spíše o nahromadění zásob než o skutečné zvýšení nebo snížení spotřeby, přičemž lze tento vývoj přičítat vysokému dovozu z Číny v období od března do července 2012, kdy opatření nebyla v platnosti.
3.3.2. Výroba, domácí spotřeba a vývozní kapacita čínských výrobců
(43)
Pokud jde o celkovou čínskou výrobní kapacitu a volnou kapacitu, Komise od žádného čínského výrobce nebo jiné zúčastněné strany neobdržela žádné informace. V souladu s článkem 18 základního nařízení Komise vyvodila své závěry z dostupných údajů.
(44)
Podle zprávy zveřejněné Zahraničním zemědělským úřadem při Ministerstvu zemědělství USA (FAS/USDA), která byla přiložena k žádosti o přezkum a která je rovněž veřejně dostupná (7), se množství čerstvých mandarinek určených ke zpracování (tj. k výrobě konzervovaných mandarinek) v Číně mezi lety 2009/2010 (520 000 tun) a obdobím přezkumného šetření (660 000 tun) zvýšilo o 27 %. Výroba čínských konzervovaných mandarinek zaznamenala obdobný vývoj. Podle této zprávy Čína zvýšila výrobu konzervovaných mandarinek z 347 000 tun v období 2009/2010 na 440 000 tun v období přezkumného šetření. Kromě toho podle odhadů uvedených ve zprávě činila čínská domácí spotřeba konzervovaných mandarinek v období 2013/2014 asi 100 000-150 000 tun. Jelikož se v jiném veřejně přístupném zdroji odhaduje domácí spotřeba na 50 000-100 000 tun (8), jeví se odhadovaná domácí spotřeba ve výši 100 000 tun jako přiměřená. S ohledem na výše uvedené informace lze množství čínských konzervovaných mandarinek, které je k dispozici pro vývoz v období přezkumného šetření, odhadovat na 340 000 tun.
(45)
Odhady množství čínských konzervovaných mandarinek, které byly k dispozici pro vývoz od roku 2009 do roku 2014 (9), se podle dalších dostupných zdrojů mírně liší. Navzdory těmto rozdílům však všechny naznačují, že množství čínských konzervovaných mandarinek, které bylo od roku 2009 do roku 2013 k dispozici pro vývoz, činilo nejméně 300 000 tun na vykazovanou sezónu. Žádný z těchto zdrojů neobsahuje náznaky, že by se množství čínských konzervovaných mandarinek, které jsou k dispozici pro vývoz, mohlo v budoucnosti výrazně snížit.
3.3.3. Atraktivita trhu Unie
(46)
I když dovoz z Číny činil během období přezkumného šetření 19 253 tun, ukazují údaje o dovozu z původního šetření, které se vztahují na období 2002 až 2007, že čínští výrobci mohou každou sezónu na trh Unie nasměrovat více než 60 000 tun, jak potvrzují údaje Eurostatu o dovozu za sezónu 2011/2012. Kromě toho vysoká úroveň dovozu v období 2011/2012, kdy opatření po většinu doby neplatila (tedy od 22. března 2012), ukazuje, že Unie je z hlediska cen pro čínské výrobce atraktivním trhem a že při zrušení stávajících antidumpingových opatření by se na trh Unie dostal značný objem dumpingového dovozu z Číny.
(47)
Skutečnost, že Čína v období 2002-2007 (kdy nebyla uložena žádná antidumpingová opatření) vyvezla v průměru za sezónu do Unie podstatně více (o 36 %) konzervovaných mandarinek než v období 2009-2013 (kdy byla kromě období od 22. března 2012 do 23. února 2013 uložena cla), přestože byl celkový objem, který měla Čína k dispozici na vývoz do celého světa, v prvním období nižší než ve druhém, potvrzuje pravděpodobnost, že by čínští výrobci při zrušení opatření objem svého dovozu do Unie zvýšili na úroveň, která byla zjištěna během původního šetření.
3.3.4. Ceny vývozu do třetích zemí
(48)
Pokud jde o vývoz do třetích zemí, šetření ukázalo, že průměrné prodejní ceny vývozu spolupracující společnosti na několik důležitých trhů (např. do Japonska, Malajsie, Filipín, Thajska) byly v období přezkumného šetření nižší, než průměrné prodejní ceny vývozu do Unie. Lze tedy očekávat, že by spolupracující vyvážející výrobce v případě nezavedení opatření přesunul přinejmenším část tohoto vývozu do Unie.
(49)
Také z čínských vývozních statistik týkajících se upravených a/nebo konzervovaných citrusových plodů ve vzduchotěsných nádobách vyplývá, že je pravděpodobné, že dojde k přesunu čínského vývozu do Unie. Na základě těchto statistik se tedy odhaduje, že během období přezkumného šetření bylo prodáno asi 20 000 tun dotčeného výrobku na vývozní trhy, na nichž jsou průměrné ceny nižší než ceny v EU, ačkoli se na dovoz z Číny na těchto trzích nevztahovala žádná antidumpingová cla. Během období přezkumného šetření by tento objem odpovídal domácímu prodeji výrobního odvětví Unie a 71 % celkové výroby výrobního odvětví Unie. Jinými slovy, na základě stávající velikosti evropského trhu s konzervovanými mandarinkami (celková spotřeba EU: 44 523 tun) a podle údajů z čínských vývozních statistik by objem stávajícího čínského vývozu do EU a potenciální objem vývozu, který se vyplatí přesměrovat do Unie, pokryl téměř celou poptávku EU po konzervovaných mandarinkách.
3.3.5. Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(50)
Šetřením bylo prokázáno, že čínský dovoz na trh Unie během období přezkumného šetření nadále probíhal za dumpingové ceny. S ohledem na pokračující dumping, na skutečnost, že trh Unie je velký a byl v minulosti pro čínské vývozce zajímavý, a na volné výrobní kapacity v Číně, jež jsou vyšší než celková spotřeba Unie, jakož i na prokázanou připravenost a schopnost čínských výrobců v případě pobídky urychleně zvýšit vývoz do Unie, se vyvozuje závěr, že pokud by byla opatření zrušena, dumping by pravděpodobně pokračoval.
4. ÚJMA
4.1. Obecné poznámky
(51)
Mandarinky se sklízejí na podzim a v zimě, takže období sklizně a zpracování trvá od počátku října přibližně do konce ledna (u některých odrůd do února nebo března) následujícího roku. Většina smluv o koupi (např. nezávislými dovozci) a prodeji se vyjednává v prvních měsících každé sezóny. V odvětví konzervace mandarinek se obvykle jako základ pro srovnání používá sezóna (od 1. října jednoho roku do 30. září následujícího roku). Komise ve své analýze stejně jako v původním šetření tento postup převzala.
4.2. Výroba v Unii a výrobní odvětví v Unii
(52)
Během období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek v Unii pět výrobců. Celková výroba obdobného výrobku v Unii během období přezkumného šetření byla zjištěna na základě odpovědí čtyř jednotlivých výrobců na dotazník, které byly ověřeny během inspekce na místě. Výroba zbývajícího výrobce, který přiměřeným způsobem nespolupracoval a u něhož nebyla provedena inspekce na místě, byla zjištěna na základě odpovědí na dotazník, které byly porovnány s údaji uvedenými v žádosti. Na tomto základě byla celková produkce Unie během období přezkumného šetření odhadnuta na přibližně 28 500 tun.
(53)
Má se proto za to, že výše uvedení výrobci Unie, na které připadá veškerá výroba Unie, představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
4.3. Zjevná spotřeba na trhu Unie
(54)
Spotřeba v Unii byla zjištěna na základě údajů o dovozu předložených Eurostatem na úrovni TARIC (informační systém o integrovaném sazebníku Společenství), které se tak přesně kryjí s definicí dotčeného produktu, a na základě objemů prodeje výrobního odvětví Unie v EU.
(55)
Je třeba poznamenat, že ačkoli je analýza založena spíše na sezónách než na kalendářních letech, výše uvedena metodika nemusí nutně odrážet spotřebu na úrovni průmyslového uživatele/spotřebitele. Jelikož je hlavní surovina (čerstvé ovoce) k dispozici pouze sezónně, je v daném odvětví jak pro dovozce, tak pro výrobce v Unii běžnou praxí vytvářet zásoby, když je čerstvé ovoce konzervováno, a pak během roku prodávat zpracované produkty distributorům nebo průmyslovým uživatelům. Spotřeba tak může být někdy ovlivněna hromaděním zásob.
(56)
Na tomto základě se spotřeba Unie během posuzovaného období vyvíjela takto:
Tabulka 1
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Spotřeba Unie (v tunách)
66 487
72 618
90 207
44 523
Index (2009/2010 = 100)
100
109
136
67
(57)
Během posuzovaného období zůstala spotřeba citrusových plodů v Unii v průměru mírně pod 70 000 tunami. V období 2011/2012 však bylo dosaženo kulminace dovozu, po které pak během období přezkumného šetření následoval pokles. Tento vývoj je ve skutečnosti spíše odrazem nahromadění zásob než skutečného zvýšení nebo snížení spotřeby, přičemž jej lze přičítat vysokému dovozu z Číny v období od března do července 2012, kdy opatření dočasně nebyla v platnosti (viz 2. bod odůvodnění). Kulminace dovozu v období 2011/2012 byla vyrovnána nižší mírou dovozu během období přezkumného šetření a s tím související nižší spotřebou v Unii
(58)
Někteří dovozci tvrdili, že zásoby nehromadili. Uvedli také, že od 6. října 2011, kdy generální advokát přednesl své stanovisko ve věci C-338/10, již byli přesvědčeni, že Soudní dvůr opatření zruší. Proto odložili celní odbavení dotčeného výrobku do doby, kdy byl vynesen konečný rozsudek Soudního dvora.
(59)
V této souvislosti je třeba připomenout, že hromadění zásob lze definovat jako navyšování a skladování rezerv. Údaje, které měla Komise k dispozici, ukazují, že od zrušení opatření dne 22. března 2012 do července 2012 byl dovezen obrovský objem dotčeného výrobku: v průměru téměř 9 000 tun měsíčně. Poté se do konce období přezkumného šetření průměrná úroveň dovozu snížila na přibližně 1 650 tun měsíčně, což bylo asi o 2 000 tun měsíčně méně než v porovnání s průměrnou úrovní dovozu v období před zrušením opatření. Komise dospěla k závěru, že aby dovozci dosáhli tak výrazné úrovně měsíčního dovozu během poměrně krátké doby, museli nahromadit velký objem dotčeného výrobku. To ostatně potvrdili rovněž někteří dovozci, kteří přiznali, že odkládali celní odbavení, jakmile už byli přesvědčeni, že budou antidumpingová cla zrušena. Proto muselo být tvrzení, že dovozci nehromadili zásoby, zamítnuto.
4.4. Dovoz z Číny do Unie
(60)
Vzhledem k tomu, že při šetření spolupracovala pouze jedna skupina čínských vývozců a že tato skupina představovala během období přezkumného šetření zhruba 12-20 % (z důvodu ochrany důvěrných informací je uvedeno rozpětí) celkového dovozu z Číny, dospělo se k závěru, že údaje Eurostatu na úrovni TARIC (informační systém o integrovaném sazebníku Společenství) byly nejpřesnějším a nejlepším zdrojem informací ohledně objemů dovozu a cen. Individuální ceny spolupracujícího čínského vývozce byly nicméně rovněž prověřeny.
4.4.1. Objem a podíl na trhu
(61)
Objem čínského dovozu a odpovídající podíly na trhu se během posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 2
Dovoz z Číny
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Objem dovozu (v tunách)
47 235
41 915
59 613
19 294
Index (2009/2010 = 100)
100
89
126
41
Podíl na trhu
71 %
57,7 %
66,1 %
43,3 %
(62)
Po uložení antidumpingových opatření v roce 2008 objem čínského dovozu obecně vykazoval klesající tendenci. Je třeba připomenout, že dovoz dosáhl v období původního šetření (2006/2007) 56 108 tun.
(63)
Jak bylo již řečeno, dovoz kulminoval v období 2011/2012. Tato kulminace byla jasným výsledkem zrušení antidumpingových opatření v březnu 2012. Při pohledu na měsíční vývoj čínského dovozu na základě údajů Eurostatu je patrné, že zatímco měsíční čínský dovoz obecně kolísal mezi 2 000 a 6 000 tunami, v období od března do července 2012 však dosáhl úrovně 6 000 až 12 000 tun (v průměru téměř 9 000 tun měsíčně). V této souvislosti je třeba poznamenat, že opatření byla zrušena v březnu 2012 a obnovena opět v únoru 2013 avšak 29. června 2012 (10) byla zavedena celní evidence, což dovoz silně utlumilo.
(64)
Podobně jako objem dovozu se během posuzovaného období vyvíjel také čínský podíl na trhu, který se z 71 % snížil na 43 %. I při zohlednění dopadu neobvyklé úrovně čínského dovozu v období 2011/2012 a v období přezkumného šetření se podíl na trhu snížil ze zhruba 70 % v období 2009/2010 na průměrných 55 % v následujících letech.
4.4.2. Ceny a cenové podbízení
Tabulka 3
Dovoz z Číny
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Průměrná dovozní cena (EUR/t)
677
744
1 068
925
Index (2009/2010 = 100)
100
110
158
137
(65)
Jak vyplývá z výše uvedené tabulky, ceny čínského dovozu se během posuzovaného období zvýšily o 37 %. Je však třeba poukázat na to, že se ceny v období 2011/2012 značně zvýšily a následně během období přezkumného šetření snížily.
(66)
Jelikož objem dovozu jediného spolupracujícího vývozce představoval pouze asi 12-20 % (z důvodu ochrany důvěrných informací je uvedeno rozpětí) dovozu z Číny během období přezkumného šetření, byla otázka, zda došlo k cenovému podbízení, prošetřena také na základě dovozní statistiky pro veškerý čínský vývoz.
(67)
Za tímto účelem byly porovnány vážené průměry prodejních cen spolupracujících výrobců v Unii, které byly účtovány odběratelům na trhu v Unii, kteří nejsou ve spojení, s odpovídacími váženými průměry cen CIF (náklady, pojištění a přepravné) dovozu z Číny, které předložil Eurostat. Tyto ceny CIF (náklady, pojištění a přepravné) byly upraveny tak, aby pokrývaly náklady související s celním odbavením, totiž clo a náklady po dovozu.
(68)
Srovnání provedené na tomto základě ukázalo, že u dovozu dotčeného výrobku v období přezkumného šetření došlo k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie o 4,8 %, pokud se při výpočtu zohledňuje dopad platných antidumpingových opatření. Pokud se však do dovozní ceny antidumpingové clo nezapočítá, dosahuje rozpětí cenového podbízení 28 %.
(69)
Na základě řádně upravených dovozních cen nahlášených čínským spolupracujícím vývozcem bylo v období přezkumného šetření zjištěno rozpětí cenového podbízení ve výši 14 %, přičemž byla zohledněna platná antidumpingová cla. Bez účinku antidumpingových cel dosáhlo rozpětí cenového podbízení 20 %. Je třeba poznamenat, že většina tohoto vývozu se uskutečnila během období přezkumného šetření, kdy byla opatření zrušena.
4.5. Dovoz z jiných třetích zemí do Unie
(70)
Objem dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období nikdy nepřekročil 11,2 % podílu na trhu. Většina tohoto dovozu (v posuzovaném období nejméně 89 %) byla z Turecka.
Tabulka 4
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z jiných třetích zemí (v tunách)
4 033
8 078
10 090
4 717
Index (2009/2010 = 100)
100
200
250
117
Podíl na trhu
6,1 %
11,1 %
11,2 %
10,6 %
4.6. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(71)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských faktorů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
(72)
I když všech pět výrobců z Unie vyplnilo dotazník, bylo rozhodnuto, že odpovědi jednoho výrobce nelze využít úplně, neboť nebyly ověřeny inspekcí na místě. Analýza se proto opírala o následující metodiku.
(73)
Makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita, růst, velikost dumpingového rozpětí a zotavení z dřívějšího dumpingu) byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie. Hodnocení vycházelo z informací poskytnutých čtyřmi plně spolupracujícími výrobci z Unie. U výrobce, jehož odpovědi na dotazník nebyly ověřeny, bylo hodnocení provedeno na základě údajů, které tento výrobce poskytl a které byly pokud možno porovnány s údaji uvedenými v žádosti a v auditované účetní závěrce tohoto výrobce.
(74)
Analýza mikroekonomických ukazatelů (zásoby, prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost získat kapitál, mzdy) byla provedena na úrovni čtyř plně spolupracujících výrobců v Unii. Hodnocení vycházelo z informací, které byly řádně ověřeny během inspekce na místě.
4.6.1. Makroekonomické ukazatele
4.6.1.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka 5
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Výroba (v tunách)
11 815
33 318
29 672
28 763
Index (2009/2010 = 100)
100
282
251
243
Výrobní kapacita (v tunách)
77 380
77 380
77 380
77 380
Index (2009/2010 = 100)
100
100
100
100
Využití kapacity
15 %
43 %
38 %
37 %
(75)
Výroba se během posuzovaného období výrazně zvýšila ze zhruba 12 000 tun na téměř 29 000 tun během období přezkumného šetření. V sezóně 2009/2010 se vyrábělo málo, neboť výrobní odvětví Unie bylo ještě ovlivňováno dumpingovým dovozem čínských konzervovaných mandarinek z předchozí sezóny a skutečností, že má ještě zásoby z předchozí sezóny, kdy neplatila antidumpingová opatření. Výroba se v sezóně 2010/2011 zvýšila, neboť na nový čínský dovoz se vztahovala platná antidumpingová opatření.
(76)
Jelikož se výrobní kapacita Unie během celého období nezměnila, vzrostlo odpovídajícím způsobem využití kapacity. Stále však zůstávalo pod 50 %.
(77)
Jedno evropské sdružení obchodníků tvrdilo, že jeden výrobce v Unii ukončil od období 2012/2013 výrobu a že tento výrobce a dva další byli v obtížné finanční situaci. Z těchto důvodů se tvrdilo, že údaje o výrobě a výrobní kapacitě/využití kapacit byly uměle nafouknuty.
(78)
V tomto ohledu je třeba nejprve připomenout, že informace shromážděné během šetření naznačují, že všichni výrobci v Unii, kteří jsou součástí výrobního odvětví Unie, ve všech sezónách během posuzovaného období vyráběli. První tvrzení, že jeden výrobce ukončil během období přezkumného šetření výrobu, by proto mělo být zamítnuto.
(79)
Pokud jde o údajnou obtížnou finanční situaci výrobců v Unii, jeden z těchto výrobců byl během posuzovaného období skutečně v insolvenčním řízení. Šetření však ukázalo, že úroveň výroby uvedeného výrobce se během posuzovaného období výrazně zvýšila, zatímco jeho kapacita se nezměnila. Proto se dospělo k závěru, že insolvenční řízení nemělo negativní dopad na produkci tohoto výrobce. U dalších dvou výrobců v Unii sice bylo zahájeno insolvenční řízení, avšak až po posuzovaném období. Tato skutečnost potvrzuje závěr (viz 96. až 98. bod odůvodnění), že újma byla skutečně obnovena a že výrobní odvětví Unie bylo stále v nestabilní finanční situaci.
4.6.1.2. Objem prodeje a podíl na trhu v Unii
Tabulka 6
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Objem prodeje (v tunách)
15 219
22 625
20 504
20 512
Index (2009/2010 = 100)
100
149
135
135
Podíl na trhu (v % spotřeby Unie)
22,9 %
31,2 %
22,7 %
46,1 %
(80)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období zvýšil o 35 %.
(81)
Také podíl výrobního odvětví Unie na trhu vykazoval během posuzovaného odvětví rostoucí trend. I při zohlednění nahromadění zásob na úroveň spotřeby Unie v období 2011/2012 a během období přezkumného šetření se podíl na trhu zvýšil ze zhruba 23 % na počátku období na průměrně 35 % v posledních dvou letech šetření.
4.6.1.3. Zaměstnanost a produktivita
Tabulka 7
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Zaměstnanost
350
481
484
428
Index (2009/2010 = 100)
100
137
138
122
Produktivita (v tunách na zaměstnance)
34
69
61
67
Index (2009/2010 = 100)
100
205
182
199
(82)
Jak zaměstnanost, tak produktivita se během posuzovaného období zlepšily a odrážely celkové zvýšení výroby a objemu prodeje. Zvýšení produktivity v sezóně 2010/2011 bylo spojené s vyšším objemem výroby, který byl důsledkem toho, že v tomto období v plném rozsahu platila antidumpingová opatření.
(83)
Výše uvedené údaje o zaměstnanosti jsou ekvivalentem plného pracovního úvazku, a proto z nich nevyplývá absolutní počet sezónních pracovních míst. Aby bylo možné si lépe představit množství dotčených pracovních míst, je třeba podotknout, že údaj pro období přezkumného šetření představuje 2 400 sezónních pracovních míst přepočtených na ekvivalent plného pracovního úvazku.
4.6.1.4. Růst
(84)
Výrobnímu odvětví Unie se podařilo využít růstu na trhu Unie do roku 2011. Jakmile však byla zrušena opatření vůči Číně (viz 2. bod odůvodnění) a trh Unie zaplavil dovoz z Číny, ztratilo výrobní odvětví Unie značnou část svého podílu na trhu. Poté, co byla cla opět zavedena, bylo výrobní odvětví Unie schopné získat svůj ztracený podíl na trhu zpět, byť za cenu zhoršující se finanční situace.
4.6.1.5. Rozsah dumpingu a zotavení z účinků dřívějšího dumpingu
(85)
Dumping během období přezkumného šetření pokračoval ve značném rozsahu, jak je vysvětleno v bodě 3.2.5 (viz 34. a 35. bod odůvodnění) výše.
(86)
Dopad velikosti skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Unie nelze vzhledem k objemu dumpingového dovozu z Číny považovat za zanedbatelný. Je třeba poznamenat, že se výrobní odvětví Unie stále ještě zotavuje z dřívějšího dumpingu, zejména pokud jde o využití kapacit a ziskovost (v porovnání s původním šetřením).
4.6.2. Mikroekonomické ukazatele
4.6.2.1. Zásoby
Tabulka 8
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Zásoby (v tunách)
2 020
2 942
7 257
9 729
Index (2009/2010 = 100)
100
146
359
482
(87)
Výrobci Unie v posledních dvou sezónách značně navýšili své zásoby. Promítá se v tom skutečnost, že se výroba v posuzovaném období zvýšila více než prodej.
4.6.2.2. Prodejní ceny v Unii
Tabulka 9
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Průměrná jednotková prodejní cena (EUR/t)
1 260
1 322
1 577
1 397
Index (2009/2010 = 100)
100
105
125
111
(88)
V období přezkumného šetření se výrobnímu odvětví Unie podařilo zvýšit své prodejní ceny v EU o 11 %. Tento nárůst byl zvlášť výrazný v období 2011/2012, avšak ceny se následně v období přezkumného šetření snížily. To lze přičítat vysoké úrovni čínského dovozu v období od března do července 2012, kdy opatření nebyla v platnosti, a cenovému podbízení u dotčeného výrobku z Číny v porovnání s cenami výrobního odvětví Unie.
4.6.2.3. Ziskovost a peněžní tok
Tabulka 10
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Ziskovost
- 29,8 %
5,9 %
6,4 %
- 2,9 %
(89)
Během posuzovaného období se ziskovost výrobního odvětví Unie nejprve (tj. v období 2010/2011-2011/2012) výrazně zlepšila. V období přezkumného šetření však výrobní odvětví Unie bylo opět ztrátové.
(90)
Zlepšení ziskovosti jednoznačně souviselo s tím, že výrobní odvětví Unie dokázalo v letech po zavedení antidumpingových opatření zvýšit svůj prodej a objem výroby, jakož i prodejní ceny. Skutečnost, že se v období přezkumného šetření obnovila ztrátovost, je důsledkem nízkých prodejních cen kvůli náhlému přílivu čínského dovozu poté, co Soudní dvůr EU zrušil cla.
(91)
V této souvislosti je třeba připomenout, že v období od března do července 2012 bylo dovezeno značné množství čínských výrobků osvobozených od antidumpingového cla. Kromě toho bylo zjištěno, že ceny čínského dovozu jsou podbízivé ve vztahu k cenám v Unii během období přezkumného šetření, zejména pokud se odečte vliv antidumpingových cel. To mělo za následek obecné stlačení cen, které pak vedlo ke ztrátovosti výrobního odvětví Unie.
Tabulka 11
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Peněžní tok (v EUR)
1 211 342
3 078 496
- 1 402 390
- 2 023 691
Index (2009/2010 = 100)
100
254
- 116
- 167
(92)
Během posuzovaného období vývoj peněžního toku obecně odpovídal vývoji celkové ziskovosti výrobního odvětví Unie, spolu s účinky zvýšení zásob zejména v posledních dvou letech šetření.
4.6.2.4. Investice, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál a růst
Tabulka 12
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Investice (v EUR)
318 695
416 714
2 387 341
238 473
Index (2009/2010 = 100)
100
131
749
75
Návratnost investic (čistá aktiva)
- 60 %
29 %
19 %
- 1 %
(93)
Část výrobního odvětví Unie během posuzovaného období investovala do údržby a optimalizace stávajících výrobních strojních zařízení. Úroveň investic se zvýšila především v období 2011/2012, k čemuž s největší pravděpodobností přispěla úroveň zisku, které bylo dosaženo v daném roce a bezprostředně před ním. Tyto investice provedl zejména jeden výrobce v Unii, aby měl k dispozici jistý zdroj dodávek surovin, jenž by doplňoval stávající zdroje, a zlepšil dodržování právních předpisů v oblasti životního prostředí. Návratnosti investic během posuzovaného období kopírovala trend ziskovosti.
(94)
Část výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období potýkala s potížemi při opatřování kapitálu, byla však nakonec schopna svůj dluh restrukturalizovat.
4.6.2.5. Mzdy
Tabulka 13
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Náklady práce na zaměstnance (v EUR)
23 578
21 864
21 371
23 025
Index (2009/2010 = 100)
100
93
91
98
(95)
Průměrná úroveň mezd zůstala během posuzovaného období poměrně konstantní, zatímco jednotkové výrobní náklady se snížily.
4.7. Závěr
(96)
Z analýzy újmy je patrné, že se situace výrobního odvětví Unie v posuzovaném období zlepšila. Uložení antidumpingových opatření koncem roku 2008 umožnilo výrobnímu odvětví Unie se pomalu, ale vytrvale zotavovat ze škodlivých účinků dumpingu a dále využívat vlastní potenciál na trhu Unie. Skutečnost, že opatření byla ku prospěchu výrobního odvětví Unie, nejlépe ilustruje zvýšená úroveň výroby a prodeje a zejména úroveň ziskovosti.
(97)
Tato situace se však v období přezkumného šetření změnila. Opatření byla zrušena v březnu 2012, načež se dovoz z Číny do června 2012, kdy byla pro dovoz zavedena celní evidence, výrazně zvýšil. Dovozci využili zrušení antidumpingových cel, aby si v období 2011/2012 vytvořili zásoby a aby tyto výrobky během období přezkumného šetření uvedli na trh EU za nízké ceny. Tím došlo na trhu EU obecně k silnému cenovému tlaku a v důsledku toho opět ke zhoršení finanční situace výrobního odvětví, které pak nemělo jinou možnost, než snížit své ceny, aby si udrželo svou úroveň prodeje. To však mělo zásadní důsledky pro jeho finanční situaci.
(98)
Situace, v níž výrobnímu odvětví stále vzniká újma, je nejvíce patrná na několika negativních finančních ukazatelích, zejména na ziskovosti a peněžním toku, v kombinaci s vysokými zásobami a nízkým využitím výrobní kapacity. Tato skutečnost je překážkou pro nové investice a růst.
(99)
Jedno evropské sdružení obchodníků zpochybnilo zjištění ohledně újmy a argumentovalo tím, že objem prodeje, zaměstnanost a prodejní ceny výrobního odvětví Unie, jakož i úroveň investic jednoho výrobce v Unii, se během posuzovaného období vyvíjely pozitivně.
(100)
Tato námitka by však měla být zamítnuta. Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení však seznam příslušných hospodářských ukazatelů, které by měly být posouzeny, není vyčerpávající; jedno nebo několik těchto kritérií nemusí být nezbytně rozhodující pro posouzení účinků dumpingového dovozu na dotčené výrobní odvětví Unie. Jak je vysvětleno v 98. bodě odůvodnění, ukazatele navržené žadatelem nebyly rozhodující pro to, aby Komise vyvodila své závěry o újmě vznikající výrobnímu odvětví Unie. Závěr o přetrvávání újmy vycházel spíše z negativních finančních ukazatelů souvisejících se ziskovostí a peněžním tokem v kombinaci s vysokými zásobami a nízkým využitím kapacity.
5. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ ÚJMY
5.1. Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv na ceny v případě zrušení opatření
(101)
Pokud by byla opatření zrušena, objem dovozu by se zřejmě zvýšil a způsobil výrobnímu odvětví Unie další újmu. To lze odůvodnit následujícími prvky.
(102)
Výše uvedená analýza (viz 44. bod odůvodnění) ukazuje, že ačkoli objem čínského vývozu do Unie po zavedení opatření koncem roku 2008 výrazně klesl, čínští výrobci stále vyrábějí značný objem dotčeného výrobku, který je z převážné části určen na vývoz.
(103)
Pokud jde o očekávaný objem a ceny, je jasné, že trh Unie zůstává pro čínské vyvážející výrobce velmi atraktivní. Za prvé, pokud jde o objem, je trh Unie pro čínské konzervované mandarinky třetím největším trhem na světě. Kromě toho vývoj po zrušení opatření ukazuje, že čínští vývozci jsou schopni rychle vyvézt značná množství dotčeného výrobku na trh Unie, aniž by museli přesměrovat svůj prodej z jiných trhů. V tomto ohledu nakonec údaje z původního šetření ukázaly, že Čína může každou sezónu snadno vyvézt více než 60 000 tun na trh Unie, což představuje téměř 90 % průměrné spotřeby Unie v posuzovaném období.
(104)
Pokud by Čína na základě zrušení opatření skutečně zvýšila svůj vývoz do EU, došlo by s velkou pravděpodobností ke střednědobému obecnému snížení cen na trhu EU. Tím by se výrobci v EU dostali do ještě složitější situace, jak je vysvětleno níže.
(105)
Za druhé, pokud jde o ceny, ukazuje čínská databáze (11), že Čína v minulosti vyvážela značné objemy do zemí mimo EU za ceny nižší, než byly vývozní ceny do EU. Během období přezkumného šetření činil objem vývozu do těchto zemí mimo EU přibližně 20 000 tun, což odpovídá 71 % celkové výroby výrobního odvětví Unie. S ohledem na atraktivitu cen na trhu EU se dospělo k závěru, že pokud by byla opatření zrušena, čínští vývozci by pravděpodobně tento objem přesměrovali na lukrativnější trh Unie.
(106)
Kromě toho z výše uvedené analýzy (viz 68. a 69. bod odůvodnění) vyplývá, že ceny čínského dovozu na trh Unie jsou výrazně nižší než ceny výrobců v Unii během období přezkumného šetření, zejména pokud se odečte vliv antidumpingových cel. I když se ceny čínského dovozu v sezóně 2011/2012, kdy opatření nebyla v platnosti, zvýšily, byly podle údajů Eurostatu přesto výrazně nižší než ceny v EU. Na tomto základě byla výše cenového rozdílu v období 2011/2012 dokonce srovnatelná s výší v období přezkumného šetření.
(107)
Na trhu upravených nebo konzervovaných citrusových plodů existuje velká cenová konkurence, neboť hospodářská soutěž je založena zejména na cenách. Tato situace je dále umocněna tím, že prodej se obvykle uskutečňuje v poměrně velkém množství. Pokud by byl levný dumpingový dovoz na trhu Unie k dispozici ve značném množství, mělo by to přímý vliv na obecnou úroveň cen na trhu Unie, což by vedlo k celkovému poklesu cen.
(108)
Zrušení antidumpingových cel na konci posuzovaného období je dokonalým příkladem toho, co by se stalo v případě, že opatření pozbudou platnosti.
(109)
Jakmile Soudní dvůr EU opatření zrušil a než byla zavedena celní evidence, objem čínského dovozu se rychle a výrazně zvýšil. Obrovský objem tohoto levného dovozu na trhu Unie donutil výrobce v Unii snížit ceny, aby si udrželi pozici z hlediska objemu prodeje a výroby, což vedlo k jejich ztrátovosti.
(110)
Tato situace byla výsledkem dovozu výrobků osvobozených od antidumpingového cla během období pouze pěti měsíců. Vliv na situaci výrobního odvětví Unie by byl v případě uplynutí platnosti opatření zjevně ještě závažnější. Pokud by došlo k obnovení dovozu velkého množství výrobků za nízké ceny, se vší pravděpodobností by se újma způsobená výrobnímu odvětví Unie ještě prohloubila. Výrobci v Unii by se potýkali s poklesem objemu výroby a prodeje a snížením cen, což by vedlo ke zvýšení ztrát. Výpočet podbízení na základě údajů uvedených v bodě 4.4.2 (viz 68. a 69. bod odůvodnění) při nezapočtení antidumpingových cel přesahuje úroveň podbízení 20 %.
(111)
Jedno evropské sdružení obchodníků tvrdilo, že by výrobní odvětví Unie v případě zrušení opatření neutrpělo újmu, neboť by se v budoucnosti dal očekávat menší objem dovozu dotčeného výrobku. Toto tvrzení se opírá o následující důvody. Za prvé, domácí spotřeba čerstvého ovoce v Číně se v budoucnosti zvýší stejně jako čínský vývoz čerstvého ovoce do Ruska. Za druhé lze rovněž očekávat, že se zvýší domácí spotřeba konzervovaných mandarinek v Číně. Za třetí, statistiky Eurostatu výše uvedené informace potvrzují, neboť od sezóny 2012/2013 vykazují nižší dovoz dotčeného výrobku.
(112)
Tato tvrzení by však měla být zamítnuta z následujících důvodů:
a)
za prvé, i kdyby se dalo očekávat zvýšení čínské domácí spotřeby a vývozu čerstvého ovoce, podle odhadů na základě dostupných údajů by se srovnatelně zvýšila i čínská výroba (12). Proto se dospělo k závěru, že dostupnost čerstvého ovoce pro čínský konzervárenský průmysl nebude v sezóně 2013/2014 výrazně dotčena;
b)
za druhé, ve 44. bodě odůvodnění se dospělo k závěru, že čínská domácí spotřeba konzervovaných mandarinek bude činit zhruba 100 000 tun na sezónu, a nic nenasvědčuje tomu, že tento objem v budoucnu poroste. Žadatelé tedy rovněž neposkytli žádný důkaz, že by se zvyšovala spotřeba;
c)
v souvislosti se třetím důvodem je třeba připomenout, že nižší dovoz dotčeného výrobku v sezóně 2012/2013 (období přezkumného šetření) lze přiměřeně odůvodnit hromaděním zásob vyplývajícím z obrovského dovozu, ke kterému došlo v sezóně 2011/2012 během prvních pěti měsíců po zrušení opatření (viz 59. bod odůvodnění).
(113)
Stejné evropské sdružení obchodníků rovněž tvrdilo, že větší objem čerstvého ovoce na trhu Unie, pravděpodobně kvůli ruskému embargu, by snížil ceny tohoto ovoce, což by výrobnímu odvětví Unie umožnilo dále zlepšovat svou konkurenceschopnost.
(114)
Takové tvrzení je však čistě spekulativní a nebylo podloženo žádnými důkazy. I když se mohou ceny surovin v budoucnosti snížit, nepovažuje se to za dostatečný důvod nenapravovat negativní účinek dumpingového dovozu na situaci výrobního odvětví Unie. Má se tedy za to, že bez zachování opatření by dumpingový dovoz pokračoval ve značném objemu a způsoboval odvětví Unie újmu. To by případně připravilo výrobní odvětví Unie o možnost plně využívat kladného účinku jakéhokoli budoucího snížení ceny surovin. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
5.2. Závěr
(115)
Na tomto základě se vyvozuje závěr, že zrušení opatření na dovoz z Číny by se vší pravděpodobností vedlo k pokračování újmy pro výrobní odvětví Unie.
6. ZÁJEM UNIE
6.1. Úvod
(116)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se zkoumalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo z posouzení jednotlivých dotčených zájmů, tedy zájmů výrobního odvětví Unie na jedné straně a dovozců a dalších zúčastněných stran na straně druhé.
(117)
Je třeba připomenout, že při původním šetření se usuzovalo, že zavedení opatření není proti zájmu Unie. Skutečnost, že stávající šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, navíc umožňuje posoudit jakékoli nepřiměřené nežádoucí dopady, které by platná antidumpingová opatření na dotčené strany mohla mít.
(118)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda by navzdory závěrům o pravděpodobnosti pokračování dumpingu působícího újmu bylo možno dospět k závěru, že by nebylo v zájmu Unie v tomto konkrétním případě opatření zachovávat.
6.2. Zájem výrobního odvětví Unie
(119)
Výrobní odvětví Unie, které tvořilo pět výrobců ve venkovských oblastech Španělska, získalo podíl na trhu a bylo schopné zvýšit cenu dotčeného výrobku na takovou úroveň, která mu během posuzovaného období, kdy byla opatření v platnosti, umožnila znovu obchodovat tak, aby pokrylo náklady či dosáhlo zisku. Stejným způsobem se zlepšil objem výroby a údaje o zaměstnanosti. Pokud by byla opatření zrušena, výrobní odvětví Unie by bylo kvůli nižším prodejním cenám a ještě vyšším ztrátám v mnohem horší situaci, než je popsáno výše (za předpokladu pravděpodobnosti obnovení újmy) (viz 110. bod odůvodnění). Zároveň by došlo k omezení nových investic zaměřených na konsolidaci společností a zvýšení jejich konkurenceschopnosti na trhu s dotčeným výrobkem. Pokračování opatření by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie a mělo by mu pomoci dále využívat svého potenciálu na trhu Unie v rámci obnovené hospodářské soutěže.
6.3. Zájem dovozců, obchodníků a maloobchodníků
(120)
Jak bylo uvedeno v 10. bodě odůvodnění, vzhledem k zjevně vysokému počtu dovozců, kteří nejsou ve spojení, byl použit výběr vzorku. Dovozci se nacházejí především v Německu, ale také v jiných zemích, jako například (ale nejen) ve Spojeném království, Nizozemsku nebo České republice.
(121)
Dvě společnosti, které během posuzovaného období dotčený výrobek dovážely, při šetření spolupracovaly. Souhrnné podnikání těchto stran v oblasti konzervovaných citrusových plodů představovalo 3,8 % jejich celkového obratu. Přestože podnikání v oblasti konzervovaných citrusových plodů není pro tyto dovozce nejziskovější, je pevnou součástí jejich podnikatelského záměru, která spočívá v nabídce velmi široké škály výrobků pro určité zákazníky (například řetězce supermarketů) s cílem uzavřít velké smlouvy, v jejichž rámci se prodej méně ziskových výrobků vyrovná prodejem jiných výrobků a úsporami z rozsahu.
(122)
Zřejmě nic nenasvědčuje tomu, že by pokračování opatření mělo na činnost těchto dvou dovozců jakýkoli významný negativní vliv. Jejich činnost není na tomto výrobku závislá a dodavatelský řetězec se přizpůsobil nákladům spojeným s antidumpingovým clem. Kromě toho, jak ukazuje šetření, nebyl trh Unie v důsledku opatření pro čínské vývozce uzavřen, neboť dotčený výrobek se během posuzovaného období navzdory opatřením dovážel ve značném množství.
(123)
Jiný dovozce tvrdil, že antidumpingová cla měla na jeho podnikání v oblasti konzervovaných citrusových plodů negativní vliv. Jelikož tento dovozce nepředložil ověřitelné údaje, předpokládá se, že negativní vliv, který by pokračování antidumpingových opatření mohlo mít na tyto strany, by nepřevážil nad pozitivními účinky opatření na výrobní odvětví Unie.
(124)
Některé strany poukazovaly na to, že výrobní kapacity výrobního odvětví Unie nejsou dostatečné. Je třeba poznamenat, že zrušení cel by mohlo vést k situaci, kdy by alternativní zdroj dodávek musel ukončit svou činnost a dovozcům by zůstal jako jediný zdroj už jen dovoz z Číny. Je však třeba připomenout, že řetězce supermarketů a maloobchodníci si cení zachování bezpečnosti dodávek pro své podnikání. Jeden z nich skutečně podporoval pokračování opatření, aby existovala hospodářská soutěž a měl alespoň dva zdroje dodávek. Kromě toho je výrobní odvětví Unie, které ještě zdaleka nedosáhlo uspokojivé úrovně využití kapacity, schopné nadále uspokojovat potřeby trhu Unie v rámci obnovené hospodářské soutěže. Skutečnost, že výrobní odvětví Unie v současnosti neuspokojuje potřeby Unie na 100 %, nemůže být v tomto případě důvodem ani pro nekalé obchodní praktiky čínských vývozců, ani pro zrušení opatření.
(125)
Jedno evropské sdružení obchodníků tvrdilo, že pokračování opatření by nepatřičně omezilo běžné obchodování jeho členů, neboť jeho významná část souvisela s obchodem s dotčeným výrobkem. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že účel antidumpingového cla je napravit nekalé obchodní praktiky, tj. dumping, a nikoli omezovat obchod. Je třeba připomenout, že Komise dospěla k závěru, že zachování nápravných opatření je v tomto případě stále nezbytné.
6.4. Zájem uživatelů
(126)
Pro účely analýzy byli uživatelé rozděleni do dvou kategorií: na jedné straně domácnosti, a na druhé straně profesionální/průmysloví uživatelé, kteří působí v odvětvích, jako je výroba nápojů, džemů nebo jogurtů, pekárenství nebo catering.
(127)
Žádná ze stran patřících k jedné z těchto kategorií nebo zastupujících její zájmy se nepřihlásila ani žádným způsobem při šetření nespolupracovala.
(128)
Jeden dovozce tvrdil, že antidumpingová cla uložená na dotčený výrobek narušují hospodářskou soutěž, a tudíž nejsou v zájmu spotřebitelů v Unii. Na podporu tohoto tvrzení nebyly předloženy žádné důkazy.
(129)
Jelikož dotčený výrobek může mít na rozpočet průměrné domácnosti v Unii jen omezený vliv, nic nenasvědčuje tomu, že by případné zvýšení cen pro spotřebitele v důsledku zachování opatření mohlo převážit nad pozitivními účinky opatření na výrobní odvětví Unie.
(130)
I když nelze zpochybnit, že by zachování cel teoreticky mohlo mít negativní vliv na některé profesionální/průmyslové uživatele z hlediska nižších marží, neexistuje žádný důkaz, že by náklady spojené s dotčeným výrobkem (v porovnání s celkovými náklady) byly značné. Případné negativní dopady zachování opatření na tuto kategorii uživatelů by tak nebyly nepřiměřené.
6.5. Zájem dodavatelů
(131)
Jak jednotliví dodavatelé čerstvého ovoce výrobnímu odvětví Unie, tak jedno sdružení takových dodavatelů uvedli, že opatření jsou v jejich zájmu a že by byla přínosná rovněž z hlediska nových investic a pracovních míst. Prodej ovoce výrobcům v Unii je pro dodavatele důležitým doplňkovým zdrojem příjmů, bez něhož by mohlo dojít k závažnému narušení odvětví zemědělství v dotčených španělských regionech. Podle odhadů by jen v samotném regionu Valencie počet dotčených členů družstev přesáhl 2 000. V souvislosti s dotčenými sezónními pracovními místy, mimo jiné v oblasti sklizně, dopravy a skladování ovoce, se odhaduje, že v regionech Valencie a Murcia by bylo dotčeno nejméně 2 500 pracovních míst.
(132)
Z údajů předložených Sdružením španělských dodavatelů vyplývá, že pokud čínský dovoz překročí 60 000 tun, což se během původního šetření již dvakrát stalo, dodavatelé se pravděpodobně ocitnou v situaci, kdy nebudou schopni prodat celý objem druhu satsuma určený konzervárenskému průmyslu Unie.
(133)
Jedno evropské sdružení obchodníků tvrdilo, že dodavatelé by mohli očekávat subvence na nákup ovoce, které nemohlo být do Ruska vyvezeno kvůli embargu. Žadatel však nepředložil žádný důkaz, který by tvrzení o subvencích podpořil. Navíc by se případné subvence vztahovaly pouze na neprodané ovoce určené na vývoz do Ruska, a nikoli na ovoce, které nebylo prodáno výrobnímu odvětví Unie z důvodu újmy způsobené dotčeným výrobkem po vypršení platnosti opatření. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
6.6. Závěr
(134)
Šetření ukázalo, že stávající antidumpingová opatření neuzavřela trh Unie čínskému dovozu a přispěla k oživení výrobního odvětví Unie. Jelikož tento proces oživení stále trvá, je pokračování opatření v zájmu výrobního odvětví Unie. Pokud by opatření pozbyla platnosti, tento proces oživení by se zastavil, nedosáhlo by se ziskových cen a výrobní odvětví Unie by utrpělo vysoké ztráty. Zároveň by byl ohrožen dodatečný zdroj příjmů členů četných družstev a sezónních pracovníků v několika venkovských oblastech, kde existuje jen velmi málo pracovních alternativ.
(135)
Podle dostupných údajů se zdá, že stávající opatření neměla významný negativní dopad na hospodářskou situaci dovozců v Unii, kteří při šetření spolupracovali. Vzhledem k dostupným údajům nelze považovat za významný ani dopad opatření na další strany, které se přihlásily, ani na dovozce, obchodníky, uživatele a maloobchodníky. Případné zvýšení cen v důsledku pokračování antidumpingových opatření se nezdá být neúměrné v porovnání s přínosem pro výrobní odvětví Unie, kterého se dosáhne odstraněním narušení obchodu, jež bylo způsobeno dumpingovým dovozem.
(136)
S přihlédnutím ke všem faktorům uvedeným v předchozích bodech odůvodnění se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
7. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(137)
Všem stranám byly sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, na jejichž základě se považuje za vhodné zachovat stávající opatření. Po sdělení těchto skutečností jim byla poskytnuta lhůta pro podání připomínek. Stanoviska a připomínky byly v podložených případech náležitě vzaty v úvahu.
(138)
Z výše uvedeného vyplývá, že v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření použitelná na dovoz některých konzervovaných plodů pocházejících z Číny měla být zachována na období dalších pěti let.
(139)
Některé strany tvrdily, že opatření s určitým kvantitativním prvkem (systém kvót) jsou v porovnání s antidumpingovými opatřeními výhodnější. Toto tvrzení nelze podpořit vzhledem k tomu, že podle základního nařízení nelze formu opatření při přezkumu před pozbytím platnosti měnit. Tímto tvrzením nelze zpochybnit ani zjištění v rámci tohoto šetření, konkrétně, že požadavky na zachování antidumpingových opatření jsou splněné.
(140)
Společnost může požádat o uplatňování těchto individuálních antidumpingových celních sazeb, pokud změní název svého subjektu. Taková žádost musí být zaslána Komisi (13). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že daná změna nemá vliv na právo dotyčné společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
(141)
Výbor zřízený čl. 15 odst. 1 základního nařízení nevydal stanovisko,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz upravených nebo konzervovaných mandarinek (včetně tangerine a satsuma), klementinek, wilkingů a jiných podobných citrusových hybridů, bez přídavku alkoholu, též s přídavkem cukru nebo jiných sladidel, vymezených pod číslem KN 2008, v současnosti kódů KN 2008 30 55, 2008 30 75 a ex 2008 30 90 (kódy TARIC 2008309061, 2008309063, 2008309065, 2008309067 a 2008309069), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Výše konečného antidumpingového cla použitelná na výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi, se stanoví takto:
Společnost
EUR/t čisté hmotnosti produktu
Doplňkový kód TARIC
Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang
531,2
A886
Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co. Ltd (14), Huangyan, Zhejiang
361,4
A887
Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen, Zhejiang a výrobce, který je s touto společností ve spojení, Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Dangyang City, Hubei Province
490,7
A888
Spolupracující vyvážející výrobci nezařazení do vzorku, kteří jsou uvedeni v příloze
499,6
A889
Všechny ostatní společnosti
531,2
A999
Článek 2
1. V případech, kdy dojde k poškození zboží před propuštěním do volného oběhu a cena, která skutečně byla nebo má být zaplacena, je proto pro určení celní hodnoty v souladu s článkem 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (15), poměrně rozdělena, se výše antidumpingového cla vypočítaná na základě článku 1 výše sníží o procento, které odpovídá poměrnému rozdělení skutečně zaplacené nebo splatné ceny.
2. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 3
Ustanovení čl. 1 odst. 2 mohou být změněna zařazením nového vyvážejícího výrobce mezi spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, na něž se tudíž vztahuje vážená průměrná celní sazba ve výši 499,6 EUR/t čisté hmotnosti produktu, pokud případný nový vyvážející výrobce v Čínské lidové republice poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že:
a)
v období přezkumného šetření (tj. od 1. října 2012 do 30. září 2013) a v období původního šetření (od 1. října 2006 do 30. září 2007) nevyvezl do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1;
b)
není ve spojení s žádným vyvážejícím výrobcem v Čínské lidové republice, na kterého se vztahují opatření uložená tímto nařízením a
c)
po skončení období přezkumného šetření buď skutečně vyvezl dotčený výrobek do Unie, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt značné množství dotčeného výrobku do Unie,
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 10. prosince 2014.
KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1313/2014
2014 m. gruodžio 10 d.
kuriuo, atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį, tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės paruoštiems arba konservuotiems citrusiniams vaisiams (mandarinams ir kt.) nustatomas galutinis antidempingo muitas
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 11 straipsnio 2 dalį,
kadangi:
1. PROCEDŪRA
1.1. Galiojančios priemonės
(1)
Reglamentu (EB) Nr. 1355/2008 (2) Taryba tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos (toliau - Kinija) kilmės paruoštiems arba konservuotiems citrusiniams vaisiams nustatė galutinį antidempingo muitą. Kiekvienai bendrovei nustatytas specifinis muitas - nuo 361,4 EUR iki 531,2 EUR už toną grynojo produkto svorio.
(2)
Šios priemonės panaikintos 2012 m. kovo 22 d. ES Teisingumo Teismo sprendimu (3), bet pakartotinai nustatytos 2013 m. vasario 18 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 158/2013 (4).
1.2. Prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą
(3)
Paskelbus pranešimą apie artėjančią taikomų galutinių antidempingo priemonių galiojimo pabaigą (5), 2013 m. rugpjūčio 12 d. Komisija gavo prašymą inicijuoti šių priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį. Prašymą gamintojų, kurie pagamina daugiau kaip 75 % visų Sąjungos tam tikrų paruoštų arba konservuotų citrusinių vaisių, vardu pateikė „Federación Nacional de Asociaciones de Transformados Vegetales y Alimentos Procesados“ (toliau - FENAVAL).
(4)
Prašymas grįstas tuo, kad pasibaigus galutinių antidempingo priemonių galiojimui dempingas greičiausiai tęstųsi ir jo daroma žala Sąjungos pramonei pasikartotų.
1.3. Priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimas
(5)
Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad esama pakankamai įrodymų, pagrindžiančių priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą, Komisija 2013 m. spalio 25 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (6) paskelbė inicijuojanti priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį (toliau - pranešimas apie inicijavimą).
1.4. Tyrimas
1.4.1. Peržiūros tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis
(6)
Atliekant dempingo tęsimosi tyrimą buvo nagrinėjamas 2012 m. spalio 1 d. - 2013 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis (toliau - peržiūros tiriamasis laikotarpis). Atliekant žalos pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbių tendencijų tyrimą, nagrinėtas laikotarpis nuo 2009 m. spalio 1 d. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
1.4.2. Su tyrimu susijusios šalys
(7)
Komisija apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą oficialiai pranešė šioms šalims: pareiškėjui, Sąjungos gamintojams ir jų susijusioms asociacijoms, žinomiems susijusiems Kinijos ir galimų panašių šalių eksportuojantiems gamintojams, nesusijusiems Sąjungos importuotojams ir jų susijusioms asociacijoms, Sąjungos gamintojų tiekėjams ir jų susijusioms asociacijoms, žinomai susijusiai Sąjungos vartotojų asociacijai ir eksportuojančios šalies atstovams. Šioms šalims buvo suteikta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą būti išklausytoms.
(8)
Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį eksportuojančių Kinijos gamintojų ir nesusijusių Sąjungos importuotojų skaičių, laikyta tikslinga remiantis pagrindinio reglamento 17 straipsniu išnagrinėti, ar reikėtų atlikti atranką. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), minėtų šalių paprašyta per 15 dienų nuo peržiūros inicijavimo pranešti apie save ir Komisijai pateikti pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją.
(9)
Kadangi prašomą informaciją pateikė tik viena eksportuojančių Kinijos gamintojų grupė, eksportuojančių gamintojų nebuvo būtina atrinkti.
(10)
Buvo nustatyti 32 nesusiję importuotojai ir jie paraginti pateikti atrankai svarbią informaciją. Iš jų atrankai reikalingą informaciją pateikė septyni. Iš septynių trys buvo atrinkti, bet per nustatytą terminą tik du pareiškė norą dalyvauti atrankoje.
(11)
Remdamasi minėta informacija Komisija nusiuntė klausimynus suinteresuotosioms šalims ir toms šalims, kurios apie save pranešė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį. Atsakymai gauti iš penkių Sąjungos gamintojų, bendradarbiaujančio Kinijos eksportuojančio gamintojo, dviejų nesusijusių importuotojų, aštuonių Sąjungos gamintojų tiekėjų, vienos Sąjungos gamintojų tiekėjų asociacijos ir vieno panašios šalies gamintojo.
(12)
Dvi importuotojų asociacijos atsiliepė esančios suinteresuotosios šalys. Pastabų pateikė ir penki nesusiję importuotojai.
(13)
Dėl panašios šalies gamintojų, atrinktos ir reikiamą informaciją pateikti paragintos keturios bendrovės. Tik viena iš jų pateikė prašomą informaciją ir sutiko, kad būtų surengtas tikrinamasis vizitas.
(14)
Komisija patikrino visą informaciją, kurią manė esant reikalingą nustatant dempingo tęsimosi ir jo daromos žalos pasikartojimo tikimybę ir Sąjungos interesus. Tikrinamieji vizitai surengti toliau išvardytų suinteresuotųjų šalių patalpose:
a)
Sąjungos gamintojai:
-
„Halcon Foods S.A.U.“, Mursija, Ispanija,
-
„Conservas y Frutas S.A.“, Mursija, Ispanija,
-
„Agricultura y Conservas S.A., Algemesí“, Valensija, Ispanija,
-
„Industrias Videca S.A., Villanueva de Castellón, Valensija, Ispanija;
b)
Eksportuojantis Kinijos gamintojas:
-
„Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co., Ltd.“, Kinija, ir susijusi bendrovė „Zhejiang Merry Life Food Co.,Ltd“;
c)
Nesusiję Sąjungos importuotojai:
-
„Wünsche Handelsgesellschaft International mbH & Co KG“, Hamburgas, Vokietija,
-
„I. Schroeder KG (GmbH & Co)“, Hamburgas, Vokietija;
d)
Panašios šalies gamintojas:
-
„Frigo-Pak Gida Maddeleri Sanayi Ve Ticaret A.S.“, Turkija.
1.5. Esminių faktų atskleidimas ir išklausymas
(15)
2014 m. spalio 13 d. Komisija atskleidė esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remdamasi ji ketino nustatyti antidempingo muitus (toliau - galutinis faktų atskleidimas). Po galutinio faktų atskleidimo kelios suinteresuotosios šalys raštu pateikė pastabų, įskaitant savo nuomonę dėl galutinių išvadų. Šalims, kurios to prašė, buvo suteikta galimybė būti išklausytoms. Importuotojai paprašė būti išklausyti kartu, dalyvaujant prekybos bylas nagrinėjančiam pareigūnui, ir jų prašymas buvo patenkintas. Viena Europos prekiautojų asociacija paprašė, kad ją išklausytų Komisijos tarnybos, ir jos prašymas buvo patenkintas.
2. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
2.1. Nagrinėjamasis produktas
(16)
Šioje peržiūroje nagrinėjamas tas pats produktas, kaip apibrėžta pradiniame tyrime, t. y. Kinijos Liaudies Respublikos kilmės paruošti arba konservuoti mandarinai (įskaitant tikruosius mandarinus ir likerinius mandarinus), klementinai, vilkingai ir kiti panašūs citrusinių hibridai, kurių sudėtyje nėra pridėtojo alkoholio, yra arba nėra pridėtojo cukraus ar kitų saldiklių, kaip apibrėžta KN 2008 pozicijoje, ir kurių KN kodai šiuo metu yra 2008 30 55, 2008 30 75 ir ex 2008 30 90 (toliau - nagrinėjamasis produktas).
(17)
Nagrinėjamasis produktas gaunamas nulupus ir padalijus į skilteles tam tikrų rūšių smulkius citrusinius vaisius (daugiausia likerinius mandarinus), kurie vėliau sudedami į cukraus sirupą, sultis arba vandenį skirtingo dydžio pakuotėse, atsižvelgiant į konkrečius skirtingų rinkų poreikius.
(18)
Likeriniai mandarinai, klementinai ir kiti smulkūs citrusiniai vaisiai visuotinai žinomi bendru pavadinimu „mandarinai“. Dauguma šių skirtingų rūšių vaisių tinkami vartoti kaip šviežias produktas arba yra perdirbami. Visi jie yra panašūs, todėl jų pusgaminiai arba konservai laikomi vienu produktu.
2.2. Panašus produktas
(19)
Sąjungos gamintojai teigė, kad importuojamas produktas ir Sąjungos produktas yra panašūs, nes:
-
abu produktai turi tokias pačias arba labai panašias fizines savybes, kaip antai skonį, formą, dydį ir konsistenciją,
-
jie parduodami tais pačiais ar panašiais kanalais ir labiausiai konkuruoja kaina,
-
abiejų galutinė paskirtis tokia pati arba panaši,
-
juos lengva pakeisti vienus kitais,
-
nustatant muitų tarifus jie klasifikuojami priskiriant juos prie tų pačių Kombinuotosios nomenklatūros kodų.
(20)
Kita vertus, kai kurie importuotojai tvirtino, kad importuojamo produkto kokybė aukštesnė, nes jame yra mažiau pažeistų skiltelių (ne daugiau kaip 5 %), be to, jų skonis, išvaizda ir struktūra geresni nei Sąjungos produkto. Taip pat tvirtinta, kad importuojamas produktas nuo Sąjungos produkto skiriasi kvapu.
(21)
Komisija išnagrinėjo šiuos teiginius ir remdamasi turimais duomenimis padarė išvadą, kad 19 konstatuojamojoje dalyje nurodyti Sąjungos pramonės atstovų teiginiai yra teisingi.
(22)
Importuotojų teiginiai buvo atmesti, nes:
a)
tam tikri kokybiniai skirtumai, susiję su pažeistų skiltelių kiekiu, skoniu, išvaizda, kvapu ir struktūra, neturi įtakos pagrindinėms produkto savybėms. Importuojamą produktą vis tiek lengva pakeisti Sąjungos produktu ir jų galutinė paskirtis tokia pati ar panaši. Iš tiesų nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos gamintojai pardavinėjo savo produktą (įskaitant su didesniu pažeistų skiltelių kiekiu) ir importuotojams, ir tų pačių kategorijų naudotojams/vartotojams (pavyzdžiui, prekybos centrų tinklams ir kepimo pramonės tiekėjams), kuriems pardavinėjo ir importuotojai. Be to, vienas Europos Sąjungos prekybos centrų tinklas taip pat patvirtino, kad jis pardavinėjo Europos ir Kinijos kilmės produktus naudodamas tą patį prekės ženklą;
b)
ne daugiau kaip 5 % pažeistų skiltelių nėra tik importuojamo produkto ypatybė. Iš tiesų per tyrimą paaiškėjo, kad Sąjungos gamintojai siūlo labai įvairios kokybės produktus, kuriuose pažeistų skiltelių procentinė dalis skiriasi, be kita ko, yra ir produktų su ne daugiau kaip 5 % pažeistų skiltelių. Kai kurie importuotojai produktą su ne daugiau kaip 5 % pažeistų skiltelių pirko iš Sąjungos gamintojų.
(23)
Todėl kaip ir pradiniame tyrime importuojamas produktas ir Sąjungos pramonės gaminamas produktas laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
3. DEMPINGO TĘSIMOSI TIKIMYBĖ
3.1. Pirminės pastabos
(24)
Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį nagrinėta, ar yra tikimybė, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas tęsis.
(25)
Kaip nurodyta 9 konstatuojamojoje dalyje, atsižvelgiant į tai, kad bendradarbiavo tik viena bendrovių grupė, nebuvo būtina atrinkti eksportuojančių Kinijos gamintojų. Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu šiai bendrovei teko 12-20 % (ribiniai dydžiai nurodyti siekiant užtikrinti konfidencialumą) nagrinėjamojo produkto importo iš Kinijos į Sąjungą.
3.2. Importas dempingo kaina peržiūros tiriamuoju laikotarpiu
3.2.1. Panaši šalis
(26)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punkto nuostatas normalioji vertė turėjo būti nustatyta remiantis kainomis ar apskaičiuotąja verte atitinkamoje trečiojoje rinkos ekonomikos šalyje (toliau - panaši šalis), arba pagal kainą, taikomą importuojant iš šios trečiosios šalies į kitas šalis, įskaitant Sąjungą, arba, jei tai neįmanoma, bet kuriuo kitu pagrįstu būdu, įskaitant už panašų produktą Sąjungoje faktiškai sumokėtą arba mokėtiną kainą, kuri prireikus tinkamai pakoreguojama, kad būtų įskaičiuotas pagrįstas pelno dydis.
(27)
Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad Kinijos normaliajai vertei nustatyti tinkama panašia šalimi ketina pasirinkti Turkiją, ir paragino suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas dėl šio pasirinkimo.
(28)
Pastabų dėl pasiūlymo Turkiją pasirinkti panašia šalimi negauta. Nė viena suinteresuotoji šalis nepasiūlė kitų panašios šalies panašaus produkto gamintojų.
(29)
Vienas iš Turkijos eksportuojančių gamintojų, su kuriais susisiekta, - „Frigo-Pak“ - laiku pateikė visus klausimyno atsakymus ir sutiko, kad jo patalpose būtų surengtas tikrinamasis vizitas.
3.2.2. Normalioji vertė
(30)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą normalioji vertė nustatyta remiantis iš Turkijos gamintojo gauta ir patikrinta informacija. Ši bendrovė nepardavinėjo panašaus produkto vidaus rinkoje, todėl normalioji vertė apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį, įtraukiant gamybos sąnaudas ir pagal 2 straipsnio 6 dalies b punktą pridedant pagrįstą pardavimo, bendrųjų ir administracinių išlaidų procentinę dalį ir pagal 2 straipsnio 6 dalies c punktą - pagrįstą pelno dydį. Naudota pardavimo, bendrųjų ir administracinių išlaidų norma yra pardavimo, bendrųjų ir administracinių išlaidų, kurias šis gamintojas patyrė šalies viduje pardavinėdamas kitus konservuotus produktus, norma ir ji sudarė 10-20 % (ribiniai dydžiai nurodyti siekiant užtikrinti konfidencialumą). Naudojamas tas pats pelno dydis kaip ir per pradinį tyrimą, t. y. 6,8 %, ir jis atitinka ES pramonės pelną, kurį ji gavo, kol nebuvo žalingo Kinijos importo dempingo kaina poveikio.
3.2.3. Eksporto kaina
(31)
Bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas eksportui į Sąjungą pardavinėjo tiesiogiai nepriklausomiems Sąjungoje įsisteigusiems pirkėjams. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį eksporto kaina buvo nustatyta remiantis faktiškai sumokėta arba mokėtina kaina už parduodamą eksportui iš Kinijos į Sąjungą produktą.
3.2.4. Palyginimas
(32)
Normalioji vertė ir eksporto kaina palygintos remiantis kainomis EXW sąlygomis.
(33)
Siekiant užtikrinti, kad bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo normalioji vertė ir eksporto kaina būtų palygintos teisingai, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalimi atlikta tinkama korekcija atsižvelgiant į transporto, draudimo, komisinių ir banko mokesčių skirtumus, turinčius įtakos kainoms ir jų palyginamumui.
3.2.5. Dempingo skirtumas
(34)
Kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalyje, dempingo skirtumas buvo nustatytas lyginant vidutinę svertinę normaliąją vertę su vidutine svertine eksporto kaina.
(35)
Atlikus palyginimą nustatyta, kad bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas vykdė dempingą. Dempingo skirtumas sudarė daugiau kaip 60 %.
(36)
Palyginus visos Kinijos importuojamo nagrinėjamojo produkto vidutinę svertinę eksporto kainą, remiantis Eurostato duomenimis, ir vidutinę svertinę normaliąją vertę, nustatytą panašiai šaliai (tinkamai pakoreguotą, kad būtų atsižvelgta į tikėtiną Kinijos importuojamų produktų asortimentą, lyginant su bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo ES parduodamų palyginamų rūšių produktų asortimentu), irgi nustatytas dar didesnio masto dempingas.
(37)
Po galutinio faktų atskleidimo Europos prekybos asociacija tvirtino, kad, priešingai nei Kinijos eksportuojantys gamintojai ir Ispanijos gamintojai, ji neturėjo galimybės patikrinti tikslaus skaičiavimo (dempingo ir žalos), todėl paprašė Komisijos pateikti daugiau informacijos apie dempingo skaičiavimą. Nagrinėjime, kuriame dalyvavo bylas nagrinėjantis pareigūnas, trys importuotojai taip pat nurodė, kad jie būtų norėję gauti daugiau informacijos apie dempingo skaičiavimą.
(38)
Šiuo klausimu reikėtų pažymėti, kad dalis duomenų, kuriais Komisija grindė savo skaičiavimą, yra verslo paslaptis ir konfidenciali informacija. Bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui, kuris pateikė tokius duomenis, tinkamai atskleisti konkretūs išsamaus dempingo ir žalos skaičiavimo duomenys, ir jis nepateikė jokių pastabų ar prašymų paaiškinti. Komisija negali leisti kitoms suinteresuotosioms šalims tikrinti duomenų, nepažeisdama jų konfidencialumo. Tačiau visoms suinteresuotosioms šalims atskleista Komisijos taikyta metodika, aprašyta 30-36 konstatuojamosiose dalyse. Bylas nagrinėjantis pareigūnas per minėtą nagrinėjimą informavo importuotojus apie galimybę jo paprašyti patikrinti Komisijos skaičiavimą, jei jos nerimauja dėl jo tikslumo. Tačiau trys importuotojai bylas nagrinėjančio pareigūno įsikišimo neprašė.
(39)
Bet kokiu atveju Europos prekybos asociacija pati apskaičiavo dempingo skirtumą, vidutines Eurostato importo iš Kinijos kainas palygindama su vidutinėmis Eurostato importo iš Turkijos kainomis. Prekybos asociacijos teigimu, atlikus tokį palyginimą atrodytų, kad dempingo lygis yra mažesnis - maždaug 30 % Šiuo aspektu pirmiausia turėtų būti pažymėta, kad tikslus dempingo lygis atliekant priemonių galiojimo termino peržiūrą yra mažiau svarbus nei vykdant tyrimą, kurio metu nustatomas muito lygis. Antra, kaip paaiškinta 30-33 konstatuojamosiose dalyse, Komisijos skaičiavimas grįstas realiais normaliosios vertės duomenimis, kuriuos pateikė bendradarbiaujantis ir patikrintas Turkijos gamintojas, ir atliktas išsamus palyginimas su Kinijos eksporto kainomis. Todėl duomenys, kuriais Komisija grindė savo skaičiavimą, laikomi daug patikimesniais ir tikslesniais nei apytikris skaičiavimas, kurį pasiūlė asociacija savo pastabose dėl informacijos atskleidimo.
(40)
Per nagrinėjimą su bylas nagrinėjančiu pareigūnu trys importuotojai toliau teigė, kad nebuvo jokio dempingo. Šį teiginį jie grindė tuo, kad Komisija nustatė, kad bendradarbiaujančio Kinijos eksportuojančio gamintojo vidutinės pardavimo kainos kelioms svarbioms ne ES rinkoms buvo mažesnės nei vidutinė pardavimo Sąjungos rinkai kaina. Šis teiginys turėjo būti atmestas, nes dempingas yra pardavimas konkrečioje rinkoje kainomis, kurios nesiekia normaliosios vertės, o ne kainomis, kurios nesiekia kainų, nustatytų kitose trečiosiose rinkose.
3.3. Importo raida, jeigu priemonės būtų panaikintos
3.3.1. Pirminė pastaba
(41)
Nustačius, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu vykdytas dempingas, buvo tiriama dempingo tęsimosi tikimybė, jei priemonės būtų panaikintos, ir išnagrinėti šie aspektai: Kinijos gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai; importo iš Kinijos dempingo kaina apimtis ir kainos; Sąjungos rinkos patrauklumas importui iš Kinijos.
(42)
Didelę peržiūros tiriamojo laikotarpio dalį ES netaikytos jokios priemonės, nes jos buvo panaikintos (žr. 2 konstatuojamąją dalį). Per tą laikotarpį be priemonių 2011-2012 m. užfiksuotas importo pikas, o likusią peržiūros tiriamojo laikotarpio dalį importo mastas sumažėjo. Iš tiesų šios tendencijos labiau atskleidžia atsargų kaupimą, o ne realų vartojimo padidėjimą ar sumažėjimą, ir jas nulėmė didelė Kinijos importo apimtis 2012 m. kovo - liepos mėn., kai priemonės netaikytos.
3.3.2. Kinijos gamintojų gamybos, vidaus suvartojimo ir eksporto pajėgumai
(43)
Iš jokio Kinijos gamintojo ar kitų suinteresuotųjų šalių Komisija negavo informacijos apie bendrus Kinijos gamybos pajėgumus ir nepanaudotus pajėgumus. Pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį Komisija savo išvadas padarė remdamasi turimais faktais.
(44)
Remiantis JAV Žemės ūkio departamento Užsienio žemės ūkio tarnybos (FSA/USDA) paskelbta ataskaita, kuri buvo įtraukta į peržiūros prašymą ir kuri yra vieša (7), 2009-2010 m. - peržiūros tiriamuoju laikotarpiu perdirbimui skirtų šviežių mandarinų kiekis, t. y. konservuotų mandarinų gamyba, Kinijoje išaugo 27 % (nuo 520 000 tonų iki 660 000 tonų). Panašios buvo ir Kinijos konservuotų mandarinų gamybos tendencijos. Pagal ataskaitą Kinijos konservuotų mandarinų gamyba išaugo nuo 347 000 tonų 2009-2010 m. iki 440 000 tonų peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Remiantis ataskaitoje atliktais skaičiavimais, Kinijos konservuotų mandarinų vidaus suvartojimas 2013-2014 m. buvo apie 100 000-150 000 tonų. Kadangi kitame viešai prieinamame šaltinyje apskaičiuota, kad vidaus suvartojimas buvo 50 000-100 000 tonų (8), atrodo pagrįsta daryti prielaidą, kad vidaus suvartojimas yra 100 000 tonų. Atsižvelgiant į pateiktą informaciją, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Kinija turėjo galimybę eksportuoti apie 340 000 tonų konservuotų mandarinų.
(45)
Kituose prieinamuose šaltiniuose pateikiami šiek tiek kitokie duomenys apie konservuotų mandarinų kiekį, kurį Kinija turėjo galimybę eksportuoti 2009-2014 m. (9) Vis dėlto nepaisant šių skirtumų iš visų duomenų matyti, kad konservuotų mandarinų kiekis, kurį Kinija turėjo galimybę eksportuoti, 2009-2013 m. buvo bent 300 000 tonų per nurodytą metinį sezoną. Nė viename iš šaltinių nenurodoma, kad konservuotų mandarinų kiekis, kurį Kinija gali eksportuoti, galėtų ateityje iš esmės sumažėti.
3.3.3. Sąjungos rinkos patrauklumas
(46)
NET jei importas iš Kinijos peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo 19 253 tonų, iš pradinio tyrimo, kuris apėmė 2002-2007 m., importo duomenų matyti, kad Kinijos gamintojai gali Sąjungos rinkai skirti daugiau kaip 60 000 tonų per sezoną; tai patvirtinta Eurostato 2011-2012 m. sezono importo duomenimis. Be to, iš didelio importo masto 2011-2012 m., kai priemonės didžiąją laiko dalį netaikytos (tiksliau, nuo 2012 m. kovo 22 d.), matyti, kad dėl kainos Sąjunga yra patraukli rinka Kinijos gamintojams ir kad Sąjungos rinką pasiektų didelis Kinijos importo dempingo kaina kiekis, jei būtų panaikintos dabartinės antidempingo priemonės.
(47)
Tai, kad Kinija į Sąjungą 2002-2007 m. (kai netaikytos jokios antidempingo priemonės) vidutiniškai per sezoną eksportavo gerokai daugiau konservuotų mandarinų (36 % daugiau) nei 2009-2013 m. (kai muitai taikyti, išskyrus 2012 m. kovo 22 d. - 2013 m. vasario 23 d.), nors bendras pasaulinis kiekis, kurį Kinija galėjo eksportuoti, per pirmąjį laikotarpį buvo mažesnis nei per antrąjį, irgi paremia prielaidą, kad jei priemonės bus panaikintos, Kinijos gamintojai padidins savo eksporto į Sąjungą apimtį iki per pradinį tyrimą nustatyto lygio.
3.3.4. Eksporto į trečiąsias šalis kainos
(48)
Kalbant apie eksportą į trečiąsias šalis, tyrimas parodė, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu bendradarbiaujančios bendrovės eksporto į kelias svarbias rinkas (kaip antai į Japoniją, Malaiziją, Filipinus, Tailandą) vidutinės pardavimo kainos buvo žemesnės nei eksporto į Sąjungą vidutinės pardavimo kainos. Todėl galima tikėtis, kad jei priemonių nebūtų, bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas bent dalį to eksporto nukreiptų į Sąjungą.
(49)
Be to, iš Kinijos eksporto statistikos, susijusios su paruoštais ir (arba) konservuotais citrusiniais vaisiais hermetiškuose induose, matyti, kad yra tikimybė, kad Kinijos eksportas būtų nukreiptas į Sąjungą. Iš tiesų remiantis šia statistika apskaičiuota, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu apie 20 000 tonų nagrinėjamojo produkto parduota į eksporto šalis mažesnėmis nei ES gaunamomis vidutinėmis kainomis, nors Kinijos importui į tas rinkas netaikyti jokie muito mokesčiai. Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu tas kiekis atitiktų Sąjungos pramonės vidaus pardavimą ir sudarytų 71 % bendros Sąjungos pramonės gamybos apimties. Kitaip tariant, atsižvelgiant į dabartinį Europos konservuotų mandarinų rinkos dydį (bendras ES suvartojimas - 44 523 tonos) ir Kinijos eksporto statistiką, dabartinio Kinijos eksporto į ES kiekis ir galimas kiekis, kurį būtų ekonomiškai naudinga nukreipti į Sąjungą, kartu patenkintų beveik visą ES konservuotų mandarinų paklausą.
3.3.5. Išvada dėl dempingo tęsimosi tikimybės
(50)
Atlikus tyrimą patvirtinta, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu produktai iš Kinijos į Sąjungos rinką ir toliau importuoti dempingo kainomis. Atsižvelgiant į toliau vykdomą dempingą, į tai, kad Sąjungos rinka yra didelė rinka, seniau buvusi patraukli Kinijos eksportuotojams, į Kinijoje esančius gamybos pajėgumus, viršijančius bendrą Sąjungos suvartojimą, taip pat į įrodytą Kinijos gamintojų norą ir galimybes greitai padidinti eksporto į Sąjungą apimtį, jei būtų atitinkama paskata, daroma išvada, kad yra tikimybė, jog panaikinus priemones dempingas tęsis.
4. ŽALA
4.1. Bendrosios pastabos
(51)
Mandarinai skinami rudenį ir žiemą: skynimo ir perdirbimo sezonas prasideda spalio pradžioje ir baigiasi maždaug kitų metų sausio pabaigoje (kai kurių rūšių - vasario ar kovo mėn.). Dėl pirkimo (kurį vykdo, pvz., nesusiję importuotojai) ir prekybos sutarčių daugiausia deramasi pirmaisiais kiekvieno sezono mėnesiais. Mandarinų konservavimo pramonė lygindama paprastai remiasi sezono (laikotarpis nuo vienų metų spalio 1 d. iki kitų metų rugsėjo 30 d.) duomenimis. Kaip ir per pradinį tyrimą Komisija šį būdą pritaikė savo atliekamai analizei.
4.2. Sąjungos gamyba ir Sąjungos pramonė
(52)
Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu panašų produktą Sąjungoje gamino penki Sąjungos gamintojai. Bendra panašaus produkto Sąjungos gamyba peržiūros tiriamuoju laikotarpiu nustatyta remiantis klausimyno atsakymais, kuriuos pateikė keturi atskiri gamintojai, kurie buvo patikrinti vietoje. Penktojo gamintojo, kuris nepakankamai bendradarbiavo ir kurio patalpose nesurengtas tikrinamasis vizitas, gamyba pagrįsta klausimyno atsakymais, kuriuos pateikė tas gamintojas, ir sutikrinta su skunde pateiktais duomenimis. Tuo remiantis apskaičiuota, kad bendra Sąjungos gamyba peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo apie 28 500 tonų.
(53)
Todėl daroma išvada, kad pirmiau nurodyti Sąjungos gamintojai, kurie pagamina visą Sąjungos produkciją, sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje.
4.3. Tikrasis suvartojimas Sąjungos rinkoje
(54)
Sąjungos suvartojimas nustatytas remiantis Eurostato TARIC (Bendrijos integruotojo tarifo) lygmeniu pateiktais importo duomenimis (todėl visiškai sutapo su nagrinėjamojo produkto apibrėžtimi) ir remiantis Sąjungos pramonės ES pardavimo apimtimi.
(55)
Reikėtų pažymėti, kad nors analizė grindžiama sezonais, o ne kalendoriniais metais, pirmiau minėta metodika nebūtinai atsižvelgiama į pramoninių naudotojų/vartotojų suvartojimą. Iš tiesų dėl pagrindinės žaliavos (šviežių vaisių) sezoniškumo sektoriuje įprasta, kad ir importuotojai, ir Sąjungos gamintojai kaupia atsargas, kai konservuojami švieži vaisiai, ir perdirbtus produktus platintojams ar pramoniniams naudotojams parduoda visus metus. Todėl sukauptos atsargos kartais gali turėti įtakos suvartojimui.
(56)
Remiantis šiais duomenimis Sąjungos suvartojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu kito taip:
1 lentelė
2009-2010 m.
2010-2011 m.
2011-2012 m.
Peržiūros tiriamasis laikotarpis
Sąjungos suvartojimas (tonomis)
66 487
72 618
90 207
44 523
Indeksas (2009-2010 m. = 100)
100
109
136
67
(57)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu citrusinių vaisių vidutinis Sąjungos suvartojimas išliko šiek tiek mažesnis nei 70 000 tonų. Tačiau 2011-2012 m. užfiksuotas importo pikas, o peržiūros tiriamuoju laikotarpiu jis nukrito. Iš tiesų šios tendencijos labiau atskleidžia atsargų kaupimą, o ne realų suvartojimo padidėjimą ar sumažėjimą, ir jas nulėmė didelė Kinijos importo apimtis 2012 m. kovo - liepos mėn., kai priemonės laikinai netaikytos (žr. 2 konstatuojamąją dalį). 2011-2012 m. užfiksuotas importo pikas, o peržiūros tiriamuoju laikotarpiu importo lygis, taip pat ir Sąjungos suvartojimas, buvo mažesnis.
(58)
Kai kurie importuotojai teigė, kad atsargų nekaupė. Jie taip pat nurodė, kad nuo 2011 m. spalio 6 d., kai generalinis advokatas pateikė savo nuomonę byloje C-338/10, jie jau buvo įsitikinę, kad Teisingumo Teismas panaikins priemones. Todėl jie atidėjo nagrinėjamojo produkto muitinį įforminimą, kol buvo priimtas galutinis Teisingumo Teismo sprendimas.
(59)
Šiomis aplinkybėmis reikėtų priminti, kad atsargų kaupimas gali būti apibrėžtas kaip atsargų rinkimas ir saugojimas. Iš Komisijos turimų duomenų matyti, kad nuo 2012 m. kovo 22 d., kai priemonės panaikintos, iki 2012 m. liepos mėn. importuotas itin didelis nagrinėjamojo produkto kiekis - vidutiniškai beveik 9 000 tonų per mėnesį. Po to iki pat peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos vidutinis importo lygis sumažėjo iki maždaug 1 650 tonų per mėnesį, ir tai yra maždaug 2 000 tonų per mėnesį mažiau, palyginti su vidutiniu importo lygiu laikotarpiu iki priemonių panaikinimo. Komisija padarė išvadą, kad norėdami pasiekti tokį didelį mėnesinį importą per palyginti trumpą laiką importuotojai turėjo sukaupti didelį nagrinėjamojo produkto kiekį. Šį faktą taip pat patvirtino kai kurie importuotojai, kurie prisipažino, kad atidėliojo muitinį įforminimą, nes buvo įsitikinę, kad antidempingo priemonės bus panaikintos. Todėl teiginys, kad importuotojai nekaupė atsargų, turėjo būti atmestas.
4.4. Importas į Sąjungą iš Kinijos
(60)
Atsižvelgiant į tai, kad atliekant tyrimą bendradarbiavo tik viena Kinijos eksportuotojų grupė ir kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu šiai grupei teko 12-20 % (ribiniai dydžiai nurodyti siekiant užtikrinti konfidencialumą) viso importo iš Kinijos, padaryta išvada, kad prireikus TARIC (Bendrijos integruotojo tarifo) lygmeniu pateikti Eurostato duomenys buvo pats tiksliausias ir geriausias informacijos apie importo apimtį ir kainas šaltinis. Vis dėlto išnagrinėtos ir bendradarbiaujančio Kinijos eksportuotojo individualios kainos.
4.4.1. Apimtis ir rinkos dalis
(61)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Kinijos importo apimtis ir atitinkamos rinkos dalys kito, kaip nurodyta toliau.
2 lentelė
Importas iš Kinijos
2009-2010 m.
2010-2011 m.
2011-2012 m.
Peržiūros tiriamasis laikotarpis
Importo apimtis (tonomis)
47 235
41 915
59 613
19 294
Indeksas (2009-2010 m. = 100)
100
89
126
41
Rinkos dalis
71 %
57,7 %
66,1 %
43,3 %
(62)
2008 m. nustačius antidempingo priemones bendra Kinijos importo apimtis sumažėjo. Primenama, kad per pradinį tyrimą (2006-2007 m.) importas sudarė 56 108 tonas.
(63)
Vis dėlto, kaip paaiškinta pirmiau, 2011-2012 m. užfiksuotas importo pikas. Akivaizdu, kad jį lėmė 2012 m. kovo mėn. panaikintos antidempingo priemonės. Iš tiesų, remiantis Eurostato duomenimis, iš mėnesinės Kinijos importo raidos matyti, kad nors mėnesinis Kinijos importas paprastai svyravo tarp 2 000 ir 6 000 tonų, 2012 m. kovo - liepos mėn. jis siekė nuo 6 000 iki 12 000 tonų (vidutiniškai beveik 9 000 tonų per mėnesį). Reikėtų nurodyti, kad priemonės panaikintos 2012 m. kovo mėn. ir vėl pradėtos taikyti 2013 m. vasario mėn., bet 2012 m. birželio 29 d. (10) nustatytas reikalavimas registruoti importuojamus produktus, turėjęs atgrasomąjį poveikį importui.
(64)
Kaip ir importo apimties atveju, Kinijos rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo nuo 71 % iki 43 % NET įvertinus neįprasto dydžio Kinijos importo poveikį 2011-2012 m. ir peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, rinkos dalis sumažėjo nuo maždaug 70 % 2009-2010 m. iki maždaug 55 % vėlesniais metais.
4.4.2. Kaina ir priverstinis jos mažinimas
3 lentelė
Importas iš Kinijos
2009-2010 m.
2010-2011 m.
2011-2012 m.
Peržiūros tiriamasis laikotarpis
Vidutinė importo kaina (EUR už toną)
677
744
1 068
925
Indeksas (2009-2010 m. = 100)
100
110
158
137
(65)
Kaip matyti iš pateiktos lentelės, nagrinėjamuoju laikotarpiu iš Kinijos importuojamo produkto kainos padidėjo 37 % Tačiau reikėtų pabrėžti, kad iki 2011-2012 m. kainos gerokai išaugo, o peržiūros tiriamuoju laikotarpiu sumažėjo.
(66)
Kadangi vienintelio bendradarbiaujančio eksportuotojo importo apimtis sudarė tik maždaug 12-20 % (ribiniai dydžiai nurodyti siekiant užtikrinti konfidencialumą) Kinijos importo peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, remiantis importo statistika taip pat nagrinėta, ar priverstinis kainų mažinimas buvo būdingas visam Kinijos eksportui.
(67)
Šiuo tikslu vidutinės svertinės Sąjungos bendradarbiaujančių gamintojų pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainos buvo palygintos su atitinkamomis vidutinėmis svertinėmis importo iš Kinijos CIF kainomis (kaina, draudimas ir frachtas), remiantis Eurostato duomenimis. Šios CIF (kaina, draudimas ir frachtas) kainos buvo pakoreguotos, kad apimtų su muitiniu įforminimu susijusias išlaidas, t. y. muitus ir išlaidas po importo.
(68)
Tuo remiantis atliktas palyginimas, iš kurio matyti, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu dėl nagrinėjamojo produkto importo Sąjungos pramonės kainos priverstinai sumažintos 4,8 %, jei skaičiuojant atsižvelgiama į galiojančių antidempingo muitų poveikį. Tačiau priverstinio kainų mažinimo skirtumas siekia 28 %, jei importo kainos nagrinėjamos be antidempingo muitų.
(69)
Nagrinėjant Kinijos bendradarbiaujančio eksportuotojo pateiktas ir tinkamai pakoreguotas importo kainas, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu nustatytas 14 % priverstinio kainų mažinimo skirtumas, atsižvelgus į galiojančių antidempingo muitų poveikį. Neįtraukiant antidempingo muitų poveikio, priverstinio kainų mažinimo skirtumas sudarė 20 % Reikėtų pažymėti, kad didžioji dalis šio eksporto peržiūros tiriamuoju laikotarpiu vykdyta tada, kai priemonės buvo panaikintos.
4.5. Importas į Sąjungą iš kitų trečiųjų šalių
(70)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis niekada neviršijo 11,2 % rinkos dalies. Didžioji dalis (mažiausiai 89 % nagrinėjamuoju laikotarpiu) importuota iš Turkijos.
4 lentelė
2009-2010 m.
2010-2011 m.
2011-2012 m.
Peržiūros tiriamasis laikotarpis
Importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis (tonomis)
4 033
8 078
10 090
4 717
Indeksas (2009-2010 m. = 100)
100
200
250
117
Rinkos dalis
6,1 %
11,1 %
11,2 %
10,6 %
4.6. Sąjungos pramonės ekonominė padėtis
(71)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėjant importo dempingo kaina poveikį Sąjungos pramonei buvo įvertinti visi ekonominiai veiksniai ir rodikliai, kurie nagrinėjamuoju laikotarpiu turėjo įtakos Sąjungos pramonės būklei.
(72)
Nors visi penki Sąjungos gamintojai pateikė klausimyno atsakymus, laikyta, kad vieno iš gamintojų pateiktais klausimyno atsakymais iki galo naudotis nebuvo galima, nes jie nebuvo patikrinti vietoje. Todėl analizė buvo grindžiama toliau pateikta metodika.
(73)
Įvertinti visos Sąjungos pramonės makroekonominiai rodikliai (gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų panaudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, užimtumas, našumas, augimas, dempingo skirtumų dydis ir atsigavimas po ankstesnio dempingo). Vertinimas pagrįstas keturių visapusiškai bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų pateikta informacija. Gamintojo, kurio klausimyno atsakymai nebuvo patikrinti, atveju vertinimas grįstas jo pateiktais duomenimis, kurie, kiek buvo įmanoma, sutikrinti su skunde ir jo audituotose finansinėse ataskaitose pateiktais duomenimis.
(74)
Mikroekonominiai rodikliai (atsargos, pardavimo kainos, pelningumas, grynųjų pinigų srautai, investicijos, investicijų grąža, pajėgumas padidinti kapitalą, darbo užmokestis) analizuoti remiantis keturių visapusiškai bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų duomenimis. Vertinimas grįstas jų informacija, kuri tinkamai patikrinta per tikrinamąjį vizitą vietoje.
4.6.1. Makroekonominiai rodikliai
4.6.1.1. Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų panaudojimas
5 lentelė
2009-2010 m.
2010-2011 m.
2011-2012 m.
Peržiūros tiriamasis laikotarpis
Gamyba (tonomis)
11 815
33 318
29 672
28 763
Indeksas (2009-2010 m. = 100)
100
282
251
243
Gamybos pajėgumai (tonomis)
77 380
77 380
77 380
77 380
Indeksas (2009-2010 m. = 100)
100
100
100
100
Pajėgumų panaudojimas
15 %
43 %
38 %
37 %
(75)
Gamyba gerokai išaugo: nuo maždaug 12 000 tonų nagrinėjamuoju laikotarpiu iki beveik 29 000 tonų peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Per 2009-2010 m. sezoną gamyba buvo nedidelė, nes Sąjungos pramonę tebeveikė ankstesnio sezono metu dempingo kainomis importuoti Kinijos konservuoti mandarinai; Sąjungos pramonę tebeveikė ir tai, kad per ankstesnį sezoną, kai antidempingo priemonės netaikytos, ji turėjo sukaupusi atsargų. Gamyba išaugo per 2010-2011 m. sezoną, kai naujam Kinijos importui imta taikyti tuo metu galiojusi antidempingo priemonė.
(76)
Kadangi Sąjungos gamybos pajėgumai per minėtą laikotarpį nepasikeitė, pajėgumų panaudojimas atitinkamai išaugo. Tačiau jis sistemingai išliko žemesnis nei 50 %
(77)
Viena Europos prekiautojų asociacija tvirtino, kad vienas Sąjungos gamintojas nuo 2012-2013 m. sustabdė gamybą ir kad šio bei kitų dviejų gamintojų finansinė padėtis sudėtinga. Dėl šių priežasčių tvirtinta, kad gamybos ir gamybos pajėgumų bei pajėgumų panaudojimo skaičiai dirbtinai padidinti.
(78)
Šiuo klausimu pirmiausia reikėtų priminti, kad iš atliekant tyrimą surinktos informacijos buvo matyti, kad visi Sąjungos gamintojai, sudarantys Sąjungos pramonę, nagrinėjamuoju laikotarpiu gamino visais sezonais. Todėl pirmąjį teiginį, kad vienas gamintojas sustabdė gamybą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, reikėtų atmesti.
(79)
Kalbant apie tariamą sudėtingą Sąjungos gamintojų finansinę padėtį, dėl vieno Sąjungos gamintojo nagrinėjamuoju laikotarpiu tikrai buvo pradėta bankroto byla. Tačiau tyrimas parodė, kad to gamintojo gamybos lygis nagrinėjamuoju laikotarpiu labai išaugo, nors jo pajėgumai nepasikeitė. Todėl padaryta išvada, kad bankroto byla neturėjo neigiamos įtakos to gamintojo našumui. Kitų dviejų Sąjungos gamintojų atveju, jie pradėjo bankroto bylas, bet tik pasibaigus nagrinėjamajam laikotarpiui. Šis faktas patvirtina išvadą (žr. 96-98 konstatuojamąsias dalis), kad žala iš tiesų atsinaujino ir kad Sąjungos pramonės finansinė padėtis vis dar buvo pažeidžiama.
4.6.1.2. Pardavimo apimtis ir rinkos dalis Sąjungoje
6 lentelė
2009-2010 m.
2010-2011 m.
2011-2012 m.
Peržiūros tiriamasis laikotarpis
Pardavimo apimtis (tonomis)
15 219
22 625
20 504
20 512
Indeksas (2009-2010 m. = 100)
100
149
135
135
Rinkos dalis (Sąjungos suvartojimo)
22,9 %
31,2 %
22,7 %
46,1 %
(80)
Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje nesusijusiems pirkėjams apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 35 %
(81)
Sąjungos rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu taip pat padidėjo. NET atsižvelgus į atsargų kaupimo poveikį Sąjungos suvartojimo lygiui 2011-2012 m. ir peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, rinkos dalis išaugo nuo maždaug 23 % periodo pradžioje iki vidutiniškai 35 % per paskutinius dvejus nagrinėtus metus.
4.6.1.3. Užimtumas ir našumas
7 lentelė
2009-2010 m.
2010-2011 m.
2011-2012 m.
Peržiūros tiriamasis laikotarpis
Užimtumas
350
481
484
428
Indeksas 2009-2010 m. = 100)
100
137
138
122
Našumas (tonomis vienam darbuotojui)
34
69
61
67
Indeksas (2009-2010 m. = 100)
100
205
182
199
(82)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu pagerėjo ir užimtumo, ir našumo rezultatai, ir jie atspindi bendrą gamybos ir pardavimo apimties didėjimą. Per 2010-2011 m. sezoną išaugęs našumas sietas su didesne gamybos apimtimi, kurios priežastis ta, kad tuo laikotarpiu imta visapusiškai taikyti antidempingo priemones.
(83)
Pirmiau pateikti užimtumo duomenys yra visos darbo dienos ekvivalentai, todėl iš jų nematyti absoliutaus susijusių sezoninių darbuotojų skaičiaus. Kad būtų galima geriau įsivaizduoti susijusių darbuotojų skaičių, reikėtų pažymėti, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu nurodytas skaičius yra maždaug 2 400 sezoninių darbuotojų, išreikštų visos darbo dienos ekvivalentais.
4.6.1.4. Augimas
(84)
Iki 2011 m. Sąjungos pramonės dalis Sąjungos rinkoje augo. Tačiau kai tik priemonės prieš Kiniją panaikintos (žr. 2 konstatuojamąją dalį) ir Kinijos importas užplūdo Sąjungos rinką, Sąjungos pramonė prarado didelę savo rinkos dalį. Kai vėl imta taikyti muitus, Sąjungos pramonė sugebėjo atgauti prarastą rinkos dalį, bet dėl to suprastėjo jos finansinė padėtis.
4.6.1.5. Dempingo dydis ir atsigavimas po ankstesnio dempingo
(85)
Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu toliau buvo vykdomas didelis dempingas, kaip paaiškinta 3.2.5 punkte (žr. 34-35 konstatuojamąsias dalis).
(86)
Atsižvelgiant į importo iš Kinijos dempingo kaina apimtį, faktinio dempingo skirtumo dydžio poveikio Sąjungos pramonei negalima laikyti nedideliu. Pažymėtina, kad Sąjungos pramonė dar ne iki galo atsigavo po ankstesnio dempingo, visų pirma kiek tai susiję su pajėgumų panaudojimu ir pelningumu (palyginti su pradiniu tyrimu).
4.6.2. Mikroekonominiai rodikliai
4.6.2.1. Atsargos
8 lentelė
2009-2010 m.
2010-2011 m.
2011-2012 m.
Peržiūros tiriamasis laikotarpis
Atsargos (tonomis)
2 020
2 942
7 257
9 729
Indeksas (2009-2010 m. = 100)
100
146
359
482
(87)
Per paskutinius du sezonus Sąjungos gamintojai gerokai padidino savo atsargas. Tai atspindi faktą, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu gamyba išaugo labiau nei pardavimas.
4.6.2.2. Pardavimo kainos Sąjungoje
9 lentelė
2009-2010 m.
2010-2011 m.
2011-2012 m.
Peržiūros tiriamasis laikotarpis
Vidutinė vieneto kaina (EUR už toną)
1 260
1 322
1 577
1 397
Indeksas (2009-2010 m. = 100)
100
105
125
111
(88)
Peržiūros laikotarpiu Sąjungos pramonė savo ES pardavimų kainą sugebėjo padidinti 11 % Padidėjimas buvo ypač ryškus iki 2011-2012 m., bet vėliau - peržiūros tiriamuoju laikotarpiu - kainos sumažėjo. To priežastis - didelis Kinijos importas 2012 m. kovo - liepos mėn., kai priemonės netaikytos, ir priverstinis Sąjungos pramonės kainų mažinimas dėl nagrinėjamojo produkto iš Kinijos kainų.
4.6.2.3. Pelningumas ir grynųjų pinigų srautas
10 lentelė
2009-2010 m.
2010-2011 m.
2011-2012 m.
Peržiūros tiriamasis laikotarpis
Pelningumas
- 29,8 %
5,9 %
6,4 %
- 2,9 %
(89)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės pelningumas iš pradžių, tiksliau, 2010-2011 m. - 2011-2012 m. laikotarpiu, gerokai padidėjo. Tačiau peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė vėl ėmė patirti nuostolių.
(90)
Padidėjęs Sąjungos pramonės pelningumas buvo aiškiai susijęs su tuo, kad ji sugebėjo padidinti savo pardavimo bei gamybos apimtį ir pardavimo kainą vėlesniais metais po to, kai pradėtos taikyti antidempingo priemonės. Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu vėl imta patirti nuostolių, nes dėl staigaus Kinijos importo antplūdžio, kai ES Teisingumo Teismas panaikino muitus, teko sumažinti pardavimo kainas.
(91)
Reikėtų priminti, kad didelė dalis Kinijos produktų importuoti 2012 m. kovo - liepos mėn. netaikant antidempingo muito. Be to, paaiškėjo, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu dėl Kinijos importo buvo priverstinai ir daug mažinamos Sąjungos kainos, ypač jei neatsižvelgiama į antidempingo muitų poveikį. Tai lėmė bendrą kainų smukdymą, dėl kurio Sąjungos pramonė patyrė nuostolių.
11 lentelė
2009-2010 m.
2010-2011 m.
2011-2012 m.
Peržiūros tiriamasis laikotarpis
Grynųjų pinigų srautas (EUR)
1 211 342
3 078 496
- 1 402 390
- 2 023 691
Indeksas (2009-2010 m. = 100)
100
254
- 116
- 167
(92)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu grynųjų pinigų srauto raida atitiko bendro Sąjungos pramonės pelningumo raidą, vertinant kartu su išaugusių atsargų poveikiu, ypač paskutiniais dvejais nagrinėtais metais.
4.6.2.4. Investicijos, investicijų grąža, pajėgumas padidinti kapitalą ir augimas
12 lentelė
2009-2010 m.
2010-2011 m.
2011-2012 m.
Peržiūros tiriamasis laikotarpis
Investicijos (EUR)
318 695
416 714
2 387 341
238 473
Indeksas (2009-2010 m. = 100)
100
131
749
75
Investicijų grąža (grynasis turtas)
- 60 %
29 %
19 %
- 1 %
(93)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu dalis Sąjungos pramonės atstovų investavo į esamų gamybos įrenginių priežiūrą ir optimizavimą. Investicijų lygis ypač išaugo 2011-2012 m., prie to, labiausiai tikėtina, prisidėjo pelno dydis tais metais ir vienais metais anksčiau. Daugiausia investavo vienas Sąjungos gamintojas, siekdamas užsitikrinti žaliavų tiekimo šaltinį, kad papildytų esamus šaltinius, ir norėdamas pagerinti atitiktį aplinkos srities taisyklėms. Investicijų grąža nagrinėjamuoju laikotarpiu kito maždaug taip pat kaip pelningumas.
(94)
Dalis Sąjungos pramonės susidūrė su sunkumais didindama kapitalą nagrinėjamuoju laikotarpiu, bet galiausiai sugebėjo restruktūrizuoti savo skolą.
4.6.2.5. Darbo užmokestis
13 lentelė
2009-2010 m.
2010-2011 m.
2011-2012 m.
Peržiūros tiriamasis laikotarpis
Darbo sąnaudos vienam darbuotojui (EUR)
23 578
21 864
21 371
23 025
Indeksas (2009-2010 m. = 100)
100
93
91
98
(95)
Vidutinis darbo užmokestis nagrinėjamuoju laikotarpiu išliko gana stabilus, o vieneto gamybos sąnaudos sumažėjo.
4.7. Išvada
(96)
Nagrinėjant žalą nustatyta, kad Sąjungos pramonės padėtis nagrinėjamuoju laikotarpiu pagerėjo. 2008 m. pabaigoje nustačius antidempingo priemones Sąjungos pramonė pasinaudojo galimybe pamažu, bet nuosekliai atsigauti nuo žalingo dempingo poveikio ir dar labiau išnaudoti savo galimybes Sąjungos rinkoje. Tai, kad Sąjungos pramonei priemonės buvo naudingos, geriausiai atspindi padidėjusi gamyba bei pardavimas ir visų pirma pelnas.
(97)
Tačiau peržiūros tiriamuoju laikotarpiu padėtis pasikeitė. 2012 m. kovo mėn. priemonės panaikintos ir iki 2012 m. birželio mėn., kai nustatytas reikalavimas registruoti importuojamus produktus, Kinijos importas ypač išaugo. Importuotojai pasinaudojo antidempingo muitų panaikinimu 2011-2012 m. sukaupdami atsargų ir peržiūros tiriamuoju laikotarpiu šiuos produktus ES rinkai tiekė žemomis kainomis. Tai sukėlė didelį bendrą spaudimą kainoms ES rinkoje ir dėl jo pramonės finansinė padėtis vėl pablogėjo. Iš tiesų pramonė neturėjo jokio kito pasirinkimo ir sumažino kainas, kad išlaikytų pardavimo lygį. Tačiau tai turėjo rimtų pasekmių jos finansinei padėčiai.
(98)
Vis dar nepalankią Sąjungos pramonės padėtį geriausiai įrodo neigiami finansiniai rodikliai, visų pirma pelningumas ir grynųjų pinigų srautas, kartu su dideliu atsargų kiekiu ir menku pajėgumų panaudojimu. Dėl šių aplinkybių atsisakyta naujų investicijų ir sustojo augimas.
(99)
Viena Europos prekiautojų asociacija suabejojo dėl nustatytos žalos, nes nagrinėjamuoju laikotarpiu išaugo Sąjungos pramonės pardavimo apimtis, užimtumas ir pardavimo kainos, taip pat vieno Sąjungos gamintojo investicijų lygis.
(100)
Tačiau šį teiginį reikėtų atmesti. Iš tiesų pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį svarbių ekonominių rodiklių, kuriuos reikėtų išnagrinėti, sąrašas nėra išsamus, vienas ar keli šie veiksniai nebūtinai yra lemiami, nagrinėjant importo dempingo kaina poveikį Sąjungos pramonei. Kaip paaiškinta 98 konstatuojamojoje dalyje, pareiškėjo pasiūlyti rodikliai nenulėmė Komisijos išvadų dėl nepalankios Sąjungos pramonės padėties. Išvada, kad žala tęsėsi, buvo labiau grindžiama neigiamais finansiniais rodikliais, susijusiais su pelningumu ir pinigų srautu, kartu su dideliu atsargų kiekiu ir menku pajėgumų panaudojimu.
5. ŽALOS TĘSIMOSI TIKIMYBĖ
5.1. Numatomos importo apimties poveikis ir poveikis kainoms panaikinus priemones
(101)
Jei priemonės būtų panaikintos, tikėtina, kad importas išaugtų ir toliau darytų žalą Sąjungos pramonei. Šis teiginys grindžiamas toliau pateiktais argumentais.
(102)
Iš pirmiau pateiktos analizės (žr. 44 konstatuojamąją dalį) matyti, kad nors Kinijos eksporto apimtis gerokai sumažėjo, kai 2008 m. pabaigoje pradėtos taikyti priemonės, Kinijos gamintojai vis dar gamina daug nagrinėjamojo produkto ir didžioji jo dalis skirta eksportui.
(103)
Kiek tai susiję su numatomu kiekiu ir kainomis, akivaizdu, kad Sąjungos rinka tebėra labai patraukli Kinijos eksportuojantiems gamintojams. Pirmiausia, kiekio atžvilgiu Sąjungos rinka yra trečia pagal dydį pasaulyje Kinijos konservuotų mandarinų rinka. Be to, iš pokyčių panaikinus priemones matyti, kad Kinijos eksportuotojai gali greitai eksportuoti didelį nagrinėjamojo produkto kiekį į Sąjungos rinką ir jiems net nereikia nukreipti savo pardavimo iš kitų rinkų. Galiausiai remiantis pradinio tyrimo metu turėtais importo duomenimis, per sezoną Kinija į Sąjungos rinką gali lengvai eksportuoti daugiau kaip 60 000 tonų, o tai atitinka beveik 90 % vidutinio Sąjungos suvartojimo nagrinėjamuoju laikotarpiu.
(104)
Jei panaikinus priemones Kinija iš tiesų padidintų savo eksportą į ES, vidutinės trukmės laikotarpiu bendros kainos ES rinkoje beveik neabejotinai sumažėtų. Dėl to ES gamintojų padėtis taptų dar sudėtingesnė, kaip paaiškinta toliau.
(105)
Antra, kiek tai susiję su kainomis, iš Kinijos duomenų bazės (11) matyti, kad anksčiau Kinija daug eksportavo į ES nepriklausančias šalis kainomis, kurios mažesnės nei eksporto į ES kainos. Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu į šias ES nepriklausančias šalis eksportuota maždaug 20 000 tonų, t. y. maždaug 71 % visos Sąjungos pramonės gamybos. Dėl ES rinkos patrauklumo kainos atžvilgiu daroma išvada, kad jei priemonės būtų sustabdytos, tikėtina, kad Kinijos eksportuotojai minėtą kiekį nukreiptų į pelningesnę Sąjungos rinką.
(106)
Be to, iš pirmesnės analizės (žr. 68 ir 69 konstatuojamąsias dalis) matyti, kad dėl Kinijos importo į Sąjungos rinką peržiūros tiriamuoju laikotarpiu priverstinai labai sumažintos Sąjungos gamintojų kainos, ypač jei neatsižvelgiama į antidempingo muitų poveikį. Nors Kinijos importo kainos 2011-2012 m., kai priemonės nebuvo taikomos, padidėjo, remiantis Eurostato duomenimis, jos vis tiek išliko gerokai žemesnės nei ES kainos. Todėl kainų skirtumo dydį 2011-2012 m. iš tiesų buvo galima palyginti su dydžiu peržiūros tiriamuoju laikotarpiu.
(107)
Paruoštų arba konservuotų citrusinių vaisių rinkos kainos labai konkurencingos, nes konkurencija iš esmės grindžiama kainomis. Padėtį dar pasunkina tai, kad paprastai parduodami palyginti dideli kiekiai. Jei į Sąjungos rinką patektų didelis kiekis pigaus produkto, importuoto dempingo kaina, tai turėtų tiesioginių pasekmių bendram kainų lygiui Sąjungos rinkoje ir lemtų bendrą kainų smukdymą.
(108)
Nagrinėjamojo laikotarpio pabaigoje panaikintos antidempingo priemonės laikytinos puikiu pavyzdžiu, kas nutiktų, jei priemonės nustotų galioti.
(109)
Laikotarpiu, kuris prasidėjo iš karto, kai tik ES Teisingumo Teismas panaikino priemones, ir tęsėsi, kol buvo nustatytas reikalavimas registruoti importuojamus produktus, Kinijos importo apimtis greitai ir smarkiai išaugo. Dėl ypač didelio kiekio pigių importuojamų produktų Sąjungos rinkoje Sąjungos gamintojai buvo priversti sumažinti kainas, kad išlaikytų savo pardavimo ir gamybos pozicijas, todėl patyrė nuostolių.
(110)
Tokia padėtis susiklostė antidempingo muito importuojamiems produktams netaikant vos penkis mėnesius. Jei priemonės nustotų galioti, akivaizdu, kad pasekmės Sąjungos pramonės padėčiai būtų dar didesnės. Jei į Sąjungą rinką vėl būtų importuota daug pigių produktų, labai tikėtina, kad žala Sąjungos pramonei dar labiau padidėtų. Sumažėtų Sąjungos gamintojų gamybos ir pardavimo apimtis ir kainos, todėl išaugtų nuostoliai. Skaičiuojant priverstinį kainų mažinimą, remiantis 4.4.2 punkte pateiktais duomenimis (žr. 68-69 konstatuojamąsias dalis), bet atmetus antidempingo muitus, matyti, kad priverstinis kainų mažinimas yra daugiau kaip 20 %
(111)
Viena Europos prekiautojų asociacija tvirtino, kad Sąjungos pramonė nepatirtų žalos, jei priemonės būtų panaikintos, nes ateityje būtų galima tikėtis mažesnės nagrinėjamojo produkto importo apimties. Šis teiginys grįstas toliau pateiktais argumentais. Pirmiausia teigta, kad ateityje išaugs Kinijos šviežių vaisių vidaus suvartojimas, be to, didės Kinijos šviežių vaisių eksportas į Rusiją. Antra, teigta, kad tikėtina, kad išaugs Kinijos konservuotų mandarinų vidaus suvartojimas. Trečia, nurodyta, kad Eurostato statistiniai duomenys patvirtina pirmiau pateiktus argumentus, nes iš tų duomenų matyti, kad nuo 2012-2013 m. sezono nagrinėjamojo produkto importas sumažėjo.
(112)
Vis dėlto šiuos teiginius reikėtų atmesti dėl toliau pateiktų priežasčių.
a)
Pirma, net jei tikėtina, kad Kinijos šviežių vaisių vidaus suvartojimas ir eksportas didės, remiantis turimais duomenimis (12) taip pat apskaičiuota, kad panašiai išaugs Kinijos gamyba. Todėl padaryta išvada, kad didelio poveikio Kinijos konservų pramonei dėl šviežių vaisių pasiūlos 2013-2014 m. sezonu nebus.
b)
Antra, 44 konstatuojamojoje dalyje padaryta išvada, kad Kinijos konservuotų mandarinų vidaus suvartojimas per sezoną bus maždaug 100 000 tonų, ir nėra jokių požymių, kad šis skaičius ateityje augs. Pareiškėjai taip pat nepateikė jokių įrodymų, kad didės suvartojimas.
c)
Trečia, reikėtų priminti, kad mažesnis nagrinėjamojo produkto importas per 2012-2013 m. sezoną (peržiūros nagrinėjamuoju laikotarpiu) galėtų būti pagrįstai paaiškintas atsargomis, sukauptomis dėl didelio per 2011-2012 m. sezoną (pirmus penkis mėnesius, kai panaikintos priemonės (žr. 59 konstatuojamąją dalį)) vykdyto importo.
(113)
Ta pati Europos prekiautojų asociacija taip pat tvirtino, kad dėl didesnio kiekio šviežių vaisių Sąjungos rinkoje buvimo, greičiausiai dėl Rusijos embargo, sumažės tų vaisių kainos, todėl Sąjungos pramonė galės toliau didinti savo konkurencingumą.
(114)
Tačiau toks teiginys yra tik spėjimas ir jis nebuvo pagrįstas jokiais įrodymais. NET jei ateityje žaliavų kainos gali sumažėti, nemanoma, kad tai būtų pakankama priežastis nešalinti neigiamo importo dempingo kaina poveikio Sąjungos pramonės padėčiai. Iš tiesų manoma, kad netaikant priemonių importas dempingo kaina vėl atsinaujins ir bus didelis, todėl žala Sąjungos pramonei tęsis. Tai galėtų sutrukdyti Sąjungos pramonei visapusiškai pasinaudoti teigiamu bet kokiu būsimu jos žaliavų kainos sumažėjimu. Todėl šis teiginys buvo atmestas.
5.2. Išvada
(115)
Tuo remiantis daroma išvada, kad, panaikinus Kinijos importui taikomas priemones, labai tikėtina, kad Sąjungos pramonei daroma žala tęstųsi.
6. SĄJUNGOS INTERESAI
6.1. Įžanga
(116)
Pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį nagrinėta, ar toliau taikant galiojančias antidempingo priemones nebūtų prieštaraujama visos Sąjungos interesams. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti įvairūs susiję, t. y. Sąjungos pramonės ir importuotojų bei kitų šalių, interesai.
(117)
Reikėtų priminti, kad atliekant pirminį tyrimą laikyta, kad priimtos priemonės neprieštarauja Sąjungos interesams. Be to, šis tyrimas yra peržiūra ir jį atliekant nagrinėjama padėtis jau po antidempingo priemonių nustatymo, todėl galima įvertinti bet kokį netinkamą neigiamą poveikį, kurį šios galiojančios antidempingo priemonės daro susijusioms šalims.
(118)
Remiantis minėta informacija išnagrinėta, ar, nepaisant išvadų dėl žalingo dempingo tęsimosi tikimybės, gali būti daroma išvada, kad šiuo konkrečiu atveju Sąjungai būtų nenaudinga toliau taikyti priemones.
6.2. Sąjungos pramonės interesai
(119)
Sąjungos pramonės, kurią sudaro penki gamintojai Ispanijos kaimo vietovėse, rinkos dalis padidėjo, ir ji sugebėjo padidinti nagrinėjamojo produkto kainą iki tokio lygio, kad verslas vėl būtų nenuostolingas arba pelningas tais nagrinėjamojo laikotarpio etapais, kai priemonės galiojo. Taip pat pagerėjo gamybos apimties ir užimtumo rodikliai. Jei priemonės būtų panaikintos, Sąjungos pramonės padėtis būtų daug prastesnė, kaip aprašyta pirmiau (dėl žalos pasikartojimo tikimybės), nes nukristų pardavimo kainos ir dar labiau išaugtų nuostoliai (žr. 110 konstatuojamąją dalį). Taip pat būtų trukdoma naujoms investicijoms, kuriomis siekiama sustiprinti bendroves ir padidinti jų konkurencingumą nagrinėjamojo produkto rinkoje. Toliau taikomos priemonės būtų naudingos Sąjungos pramonei ir turėtų padėti toliau didinti jos potencialą Sąjungos rinkoje, kuri grindžiama atkurta konkurencija.
6.3. Importuotojų, prekiautojų ir mažmenininkų interesai
(120)
Kaip minėta 10 konstatuojamojoje dalyje, atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį nesusijusių importuotojų skaičių, atlikta atranka. Importuotojai įsikūrę daugiausia Vokietijoje, bet ir kitose šalyse, be kita ko, Jungtinėje Karalystėje, Nyderlanduose ir Čekijos Respublikoje.
(121)
Atliekant tyrimą bendradarbiavo dvi įmonės, kurios nagrinėjamuoju laikotarpiu importavo nagrinėjamąjį produktą. Bendra šių šalių su konservuotais citrusiniais vaisiais susijusi verslo dalis sudarė 3,8 % bendrosios apyvartos. NET jei su konservuotais citrusiniais vaisiais susijusi šių importuotojų verslo dalis nėra pati pelningiausia, tai yra neatskiriama dalis jų verslo, kurį sudaro labai įvairūs produktai, kurie siūlomi tam tikriems pirkėjams (pavyzdžiui, prekybos centrų tinklams) siekiant užsitikrinti didelius sandorius, kad mažiau pelningi produktai būtų kompensuoti parduodant kitus produktus ir masto ekonomija.
(122)
Nėra jokių požymių, kad tolesnis priemonių taikymas turėtų kokių nors didelių neigiamų pasekmių šių dviejų importuotojų veiklai. Jie nėra priklausomi nuo šio produkto, o tiekimo grandinė prisitaikė prie sąnaudų, susijusių su antidempingo muitu. Be to, kaip matyti iš tyrimo, minėtomis priemonėmis nagrinėjamojo produkto Kinijos eksportuotojams Sąjungos rinka neužverta, nes, nepaisant taikomų priemonių, visą nagrinėjamąjį laikotarpį importuotas didelis produkto kiekis.
(123)
Kitas importuotojas tvirtino, kad antidempingo muitai neigiamai veikia jo prekybos citrusiniais vaisiais verslą. Kadangi importuotojas nepateikė patikimų duomenų, laikoma, kad neigiamas poveikis, kurį tolesnis antidempingo priemonių taikymas galėtų turėti šioms šalims, nenusvertų teigiamo priemonių poveikio Sąjungos pramonei.
(124)
Kai kurios šalys nurodė, kad Sąjungos pramonės gamybos pajėgumai nepakankami. Reikėtų pažymėti, kad jei muitai nebūtų toliau taikomi, galėtų susidaryti tokia padėtis, kad alternatyvus tiekimo šaltinis turėtų nutraukti savo veiklą ir importuotojams liktų tik vienas tiekimo šaltinis (importas iš Kinijos). Reikėtų priminti, kad prekybos centrų tinklai ir mažmenininkai vertina galimybę palaikyti jų verslui svarbaus tiekimo saugumą. Iš tiesų vienas iš jų pritarė tolesniam priemonių taikymui, kad būtų užtikrinta konkurencija ir bent du tiekimo šaltiniai. Be to, Sąjungos pramonė, kuriai dar daug trūksta, kad būtų pasiektas patenkinamas pajėgumų panaudojimo lygis, turi pajėgumų toliau tiekti Sąjungos rinkai atkurtos konkurencijos sąlygomis. Tai, kad Sąjungos pramonė šiuo metu nepatenkina 100 % Sąjungos poreikių, šiuo atveju nepateisina nei nesąžiningos Kinijos eksportuotojų prekybos praktikos, nei priemonių panaikinimo.
(125)
Viena Europos prekiautojų asociacija teigė, kad toliau taikant priemones būtų netinkamai apribotas normalus jos narių verslo vykdymas, nes didelė to verslo dalis susijusi su prekyba nagrinėjamuoju produktu. Šiuo klausimu reikėtų pažymėti, kad antidempingo muitų tikslas - atitaisyti nesąžiningos prekybos praktikos, t. y. dempingo, žalą, o ne apriboti verslą. Primenama, kad Komisija priėjo prie išvados, kad šiuo atveju reikia toliau tęsti žalos atitaisymą.
6.4. Naudotojų interesai
(126)
Analizės tikslu naudotojai padalyti į dvi kategorijas: namų ūkius ir profesionalius/pramoninius naudotojus, kurie veikia tokiuose sektoriuose kaip gėrimų, džemų ar jogurto gamyba, kepimas ar maitinimo paslaugos.
(127)
Nė viena bet kuriai iš šių kategorijų priklausanti ar jų interesams atstovaujanti šalis neatsiliepė ir nebendradarbiavo atliekant tyrimą.
(128)
Vienas importuotojas tvirtino, kad nagrinėjamajam produktui taikomi antidempingo muitai būtų antikonkurenciniai, todėl nenaudingi Sąjungos vartotojams. Šis teiginys nepagrįstas jokiais įrodymais.
(129)
Atsižvelgiant į tai, kad poveikis, kurį nagrinėjamasis produktas gali turėti vidutinio Sąjungos namų ūkio biudžetui, yra nedidelis, nėra jokių įrodymų, kad padidėjusi vartotojų kaina, jei taip nutiktų dėl toliau taikomų priemonių, nusvertų teigiamą priemonių poveikį Sąjungos pramonei.
(130)
Nors negalima prieštarauti, kad tolesnis muitų taikymas teoriškai gali turėti neigiamos įtakos kai kuriems profesionaliems/pramoniniams naudotojams, kiek tai susiję su mažesniu skirtumu, nėra jokių įrodymų, kad dėl nagrinėjamojo produkto patiriamos sąnaudos (palyginti su bendromis sąnaudomis) yra didelės. Taigi bet koks neigiamas tolesnio priemonių taikymo poveikis šios kategorijos naudotojams nebūtų neproporcingas.
6.5. Tiekėjų interesai
(131)
Atskiri šviežių vaisių Sąjungos pramonei tiekėjai ir viena tokių tiekėjų asociacija nurodė, kad priemonės jiems naudingos, be kita ko, ir dėl naujų investicijų bei darbo vietų. Sąjungos gamintojams parduodami vaisiai yra svarbus papildomas tiekėjų pajamų šaltinis, jei jo nebūtų, susijusių Ispanijos regionų žemės ūkio sektoriuje galėtų kilti didelių sutrikimų. Apskaičiuota, kad vien Valensijos regione būtų paveikta daugiau kaip 2 000 kooperatyvų narių. Kiek tai susiję su sezoninėmis darbo vietomis, be kita ko, renkant, vežant ir laikant vaisius, apytikriai apskaičiuota, kad Valensijos ir Mursijos regionuose būtų paveikta bent 2 500 darbo vietų.
(132)
Remiantis Ispanijos tiekėjų asociacijos duomenimis, galima teigti, kad jei Kinijos eksportas viršys 60 000 tonų, kaip jau nutiko du kartus per pradinį tyrimą, tikėtina, kad tiekėjų padėtis bus tokia, kad jie negalės parduoti visų Sąjungos konservų pramonei skirtų likerinių mandarinų.
(133)
Viena Europos prekiautojų asociacija tvirtino, kad tiekėjai galėtų tikėtis subsidijų, kad išparduotų tuos vaisius, kurių dėl embargo negalėjo eksportuoti į Rusiją. Tačiau pareiškėjas nepateikė jokių įrodymų, kuriais būtų patvirtintas teiginys dėl subsidijų. Be to, subsidijas, jei tokios būtų, būtų galima skirti tik neparduotiems vaisiams, kurie turėjo būti eksportuoti į Rusiją, o ne tiems, kurie nebuvo parduoti Sąjungos pramonei dėl nagrinėjamojo produkto padarytos žalos nustojus taikyti priemones. Todėl šis teiginys buvo atmestas.
6.6. Išvada
(134)
Iš tyrimo matyti, kad taikomos antidempingo priemonės neužvėrė Sąjungos rinkos Kinijos importuojamiems produktams ir padėjo atsigauti Sąjungos pramonei. Kadangi šis atsigavimo procesas dar nesibaigė, toliau taikomos priemonės yra naudingos Sąjungos pramonei. Jei priemonės nustotų galioti, atsigavimas sustotų, nebūtų įmanoma pasiekti pelningo kainų lygio ir Sąjungos pramonė patirtų didelių nuostolių. Be to, kiltų grėsmė daugelio kooperatyvų narių ir sezoninių darbuotojų papildomam pajamų šaltiniui tam tikrose kaimo vietovėse, kur yra mažai kitų darbo galimybių.
(135)
Remiantis turimais duomenimis neatrodo, kad galiojančios priemonės turi kokio nors didelio neigiamo poveikio ekonominei Sąjungos importuotojų, kurie bendradarbiavo vykdant tyrimą, padėčiai. Atsižvelgiant į turimus duomenis negalima teigti, kad priemonių poveikis yra didelis ir kitoms atsiliepusioms šalims ar importuotojams, prekiautojams, naudotojams ir mažmenininkams. Bet koks kainos padidėjimas dėl toliau taikomų antidempingo priemonių, jei toks būtų, neatrodo neproporcingas, palyginti su nauda Sąjungos pramonei, kuri pasiekta panaikinus prekybos iškraipymus, kuriuos sukėlė importas dempingo kainomis.
(136)
Atsižvelgiant į visus konstatuojamosiose dalyse paminėtus veiksnius daroma išvada, kad nėra įtikinamų priežasčių, prieštaraujančių tolesniam dabartinių antidempingo priemonių taikymui.
7. ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS
(137)
Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis manoma, kad tikslinga toliau taikyti galiojančias priemones. Taip pat nustatytas laikotarpis pastaboms dėl atskleistų faktų pateikti. Į pateiktus pagrįstus argumentus ir pastabas buvo deramai atsižvelgta.
(138)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, tam tikriems importuojamiems Kinijos kilmės konservuotiems vaisiams nustatytas antidempingo priemones reikėtų taikyti dar penkerius metus, kaip numatyta pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalyje.
(139)
Kai kurios šalys tvirtino, kad priemonės su kiekybiniu elementu (kvotų sistema) yra tinkamesnės nei antidempingo priemonės. Šiam teiginiui pritarti negalima, nes pagal pagrindinį reglamentą priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimo metu priemonių formos keisti negalima. Šiuo teiginiu taip pat nepaneigiami šį tyrimą atliekant nustatyti faktai, t. y. kad tenkinami tolesnio antidempingo priemonių taikymo reikalavimai.
(140)
Bendrovė gali prašyti taikyti šias individualiai nustatytas antidempingo muito normas, jei ji vėliau pakeičia savo subjekto pavadinimą. Prašymas turi būti teikiamas Komisijai (13). Prašyme turi būti pateikta visa reikiama informacija, kad būtų galima įrodyti, kad šis pakeitimas neturi įtakos bendrovės teisei naudotis muito norma, kuri jai taikoma. Jei pavadinimo pakeitimas neturi įtakos bendrovės teisei naudotis jai taikoma muito norma, pranešimas apie pakeistą pavadinimą bus paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
(141)
Pagal pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalį įsteigtas komitetas nuomonės nepateikė,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Nustatomas galutinis antidempingo muitas importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės paruoštiems arba konservuotiems mandarinams (įskaitant tikruosius mandarinus ir likerinius mandarinus), klementinams, vilkingams ir kitiems panašiems citrusinių hibridams, kurių sudėtyje nėra pridėtojo spirito, yra arba nėra pridėtojo cukraus ar kitų saldiklių, kaip apibrėžta KN 2008 pozicijoje, ir kurių KN kodai šiuo metu yra 2008 30 55, 2008 30 75 ir ex 2008 30 90 (TARIC kodai 2008309061, 2008309063, 2008309065, 2008309067, 2008309069).
2. Galutinio antidempingo muito, taikomo 1 dalyje aprašytiems ir toliau išvardytų bendrovių pagamintiems produktams, dydis nurodytas toliau.
Bendrovė
EUR už toną grynojo produkto svorio
Papildomas TARIC kodas
„Yichang Rosen Foods Co., Ltd.“, Yichang, Zhejiang
531,2
A886
„Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co. Ltd“ (14), Huangyan, Zhejiang
361,4
A887
„Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd.“, Sanmen, Zhejiang, ir jos susijęs gamintojas „Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd.“, Dangyang miestas, Hubei provincija
490,7
A888
Priede išvardyti neatrinkti bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai
499,6
A889
Visos kitos bendrovės
531,2
A999
2 straipsnis
1. Jeigu prieš išleidžiant prekes į laisvą apyvartą jos sugadinamos ir dėl to faktiškai sumokėta arba mokėtina kaina proporcingai paskirstoma siekiant nustatyti muitinę vertę pagal Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93 (15), 145 straipsnį, antidempingo muito dydis, apskaičiuotas remiantis 1 straipsniu, yra sumažinamas tokia procentine dalimi, kuri atitinka proporcingai paskirstytą faktiškai sumokėtą arba mokėtiną kainą.
2. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
3 straipsnis
1 straipsnio 2 dalis gali būti iš dalies keičiama naują eksportuojantį gamintoją priskiriant prie neatrinktų bendradarbiaujančių bendrovių, kurioms taikoma 499,6 EUR už toną grynojo produkto svorio vidutinė svertinė muito norma, jei bet kuris naujas Kinijos Liaudies Respublikos eksportuojantis gamintojas pateikia pakankamai įrodymų Komisijai, kad jis:
a)
peržiūros tiriamuoju laikotarpiu (2012 m. spalio 1 d. - 2013 m. rugsėjo 30 d.) ir pradinio tyrimo laikotarpiu (2006 m. spalio 1 d. - 2007 m. rugsėjo 30 d.) į Sąjungą neeksportavo 1 straipsnio 1 dalyje aprašyto produkto;
b)
nėra susijęs su jokiu Kinijos Liaudies Respublikos eksportuojančiu gamintoju, kuriam taikomos šiuo reglamentu nustatytos priemonės, ir
c)
pasibaigus peržiūros tiriamajam laikotarpiui faktiškai eksportavo į Sąjungą nagrinėjamąjį produktą arba yra prisiėmęs neatšaukiamų sutartinių įsipareigojimų pasibaigus peržiūros tiriamajam laikotarpiui eksportuoti į Sąjungą didelį produkto kiekį.
4 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2014 m. gruodžio 10 d.