ROZHODNUTÍ RADY 2014/75/SZBP
ze dne 10. února 2014
o Ústavu Evropské unie pro studium bezpečnosti
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 28 a čl. 31 odst. 1 této smlouvy,
s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Dne 20. července 2001 přijala Rada společnou akci 2001/554/SZBP (1).
(2)
Ústav Evropské unie pro studium bezpečnosti (dále jen „ústav“) by měl Evropské unii a jejím členským státům napomáhat při provádění společné zahraniční a bezpečnostní politiky (SZBP), včetně společné bezpečnostní a obranné politiky (SBOP) a jiné vnější činnosti Unie, a pod politickým dohledem Rady a operačním řízením vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“).
(3)
Ústav by měl mít právní subjektivitu a být zcela vědecky nezávislý, aniž by tím byly dotčeny pravomoci Rady a vysokého představitele.
(4)
Dne 20. září 2011 předložila vysoká představitelka Radě v souladu s článkem 19 společné akce 2001/554/SZBP zprávu o přezkumu fungování ústavu. Politický a bezpečnostní výbor vzal tuto zprávu na vědomí a dne 1. února 2012 doporučil, aby Rada změnila společnou akci 2001/554/SZBP.
(5)
Z důvodu právní jednoznačnosti je vhodné předchozí změny a další navrhované změny konsolidovat do jediného nového rozhodnutí a společnou akci 2001/554/SZBP zrušit,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Návaznost činnosti a umístění
1. Činnost Ústavu Evropské unie pro studium bezpečnosti zřízeného společnou akcí 2001/554/SZBP (dále jen „ústav“) pokračuje v souladu s tímto rozhodnutím.
2. Žádná dosavadní práva a povinnosti a žádná pravidla přijatá v rámci společné akce 2001/554/SZBP nejsou dotčeny. V platnosti zůstávají zejména všechny stávající pracovní smlouvy a veškerá práva z nich vyplývající.
3. Sídlo ústavu je v Paříži. Ústav má styčnou kancelář v Bruselu za účelem usnadnění organizace činností tamtéž. Uspořádání ústavu je flexibilní, přičemž zvláštní pozornost je věnována kvalitě a efektivitě, mimo jiné pokud jde o počty zaměstnanců.
Článek 2
Poslání a úkoly
1. Ústav přispívá v úzké spolupráci s členskými státy k rozvoji strategického myšlení EU v oblasti společné zahraniční a bezpečnostní politiky (SZBP) a společné bezpečnostní a obranné politiky (SBOP) Unie, včetně předcházení konfliktům a budování míru, jakož i v oblasti jiné vnější činnosti Unie, za účelem posílení schopností EU zaměřených na analýzu, prognózu a vytváření sítí v rámci vnější činnosti.
2. Činnost ústavu je zaměřena na provádění analýzy zaměřené na příslušnou politiku a související informace, jejich šíření a diskusi; na pořádání akcí věnovaných vytváření sítí a souvisejících pracovních seminářů, jakož i na shromažďování příslušných dokumentů pro úředníky a odborníky z Unie a členských států.
3. Ústav rovněž prosazuje kontakty s vědeckou obcí, analytickými středisky a příslušnými aktéry z občanské společnosti po celém evropském kontinentu, transatlantické oblasti a v rámci širšího mezinárodního společenství, přičemž slouží jako rozhraní mezi orgány Unie a obcí externích odborníků, včetně aktérů z oblasti bezpečnosti.
Článek 3
Politický dohled a operační řízení
1. Politický a bezpečnostní výbor vykonává v rámci odpovědnosti Rady politický dohled nad činnostmi ústavu. Vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“) vykonává v souladu se svým mandátem pro SZBP, a zejména pro SBOP, operační řízení ústavu.
2. Tento politický dohled a operační řízení jsou vykonávány, aniž je tím dotčena vědecká nezávislost a operační samostatnost ústavu při provádění jeho poslání a úkolů.
Článek 4
Právní subjektivita
Ústav má právní subjektivitu nezbytnou pro plnění svých úkolů a pro dosažení stanovených cílů. Může zejména uzavírat smlouvy, nabývat a zcizovat movitý i nemovitý majetek a vystupovat před soudem. Ústav je neziskovým subjektem. Členské státy podle potřeby přijmou opatření, která udělí ústavu takovou způsobilost k právním úkonům, jakou mají právnické osoby podle jejich vnitrostátních právních předpisů.
Článek 5
Rada
1. Ústav má radu, která schvaluje jeho roční a dlouhodobý pracovní program a odpovídající rozpočet. Rada je fórem pro projednávání záležitostí týkajících se poslání, úkolů, provozu a personálu ústavu.
2. Radě předsedá vysoký představitel nebo jeho zástupce. Funkce sekretariátu rady vykonává Evropská služba pro vnější činnost (ESVČ).
3. Rada je složena ze zástupců členských států, přičemž každý členský stát má jednoho zástupce. Každý člen rady může být zastoupen nebo doprovázen náhradníkem. Činnosti rady se účastní i Komise, která rovněž jmenuje svého zástupce.
4. Ředitel ústavu nebo jeho zástupce se zpravidla účastní zasedání rady. Zasedání rady se může účastnit také generální ředitel Vojenského štábu a předseda Vojenského výboru nebo jejich zástupci.
5. Rozhodnutí rady jsou přijímána na základě hlasování zástupců členských států kvalifikovanou většinou, přičemž hlasům je přidělena váha podle čl. 16 odst. 4 a 5 Smlouvy o Evropské unii, aniž je dotčen čl. 11 odst. 2 a 3 tohoto rozhodnutí. Rada přijme svůj jednací řád.
6. Rada může rozhodnout o vytvoření pracovních skupin ad hoc nebo stálých výborů, které se zabývají zvláštními tématy nebo záležitostmi v rámci obecné působnosti rady a jednají pod jejím dohledem. V rozhodnutí o vytvoření takových pracovních skupin nebo výborů se stanoví jejich mandát, složení a doba trvání.
7. Předseda svolává radu nejméně dvakrát ročně. Je svolána rovněž na žádost alespoň třetiny členů.
Článek 6
Ředitel
1. Ředitele ústavu jmenuje rada z řad státních příslušníků členských států na základě doporučení vysokého představitele. Ředitel je jmenován na dobu tří let, která může být jednou prodloužena o dva roky.
2. Kandidáti na místo ředitele by měli být osobami s uznávanými dlouhodobými odbornými znalostmi a zkušenostmi v oblasti zahraničních vztahů, bezpečnostní politiky a diplomacie a souvisejícího výzkumu. Členské státy předkládají přihlášky uchazečů vysokému představiteli, který o nich informuje radu. Komise pro předběžný výběr kandidátů se skládá ze tří zástupců ESVČ a tří zástupců členských států předsednického tria a předsedá jí vysoký představitel nebo jeho zástupce. Na základě výsledků předběžného výběru předloží vysoký představitel radě doporučení s užším seznamem alespoň tří kandidátů, seřazeným podle preferencí komise pro předběžný výběr.
3. Ředitel zastupuje ústav navenek.
4. Ředitel je odpovědný za přijímání všech ostatních zaměstnanců ústavu. Členové rady jsou předem informováni o jmenování analytiků.
5. Po schválení radou a s přihlédnutím k finančním dopadům přijetí ročního rozpočtu ústavu může ředitel jmenovat zástupce. Zástupce ředitele je jmenován nejvýše na dobu tří let, která může být jednou prodloužena o dva roky.
6. Ředitel zajišťuje plnění poslání a úkolů ústavu stanovených v článku 2. Ředitel zajišťuje vysokou úroveň odbornosti a profesionality ústavu, jakož i výkonnost a účinnost při plnění činností ústavu.
Ředitel je rovněž odpovědný za:
a)
vypracování návrhu ročního pracovního programu ústavu a výroční zprávy o činnosti ústavu;
b)
přípravu práce rady;
c)
běžnou správu ústavu;
d)
veškeré personální otázky;
e)
vypracování výkazu příjmů a výdajů a plnění rozpočtu ústavu;
f)
informování Politického a bezpečnostního výboru o ročním pracovním programu;
g)
zajištění kontaktů a úzké spolupráce s orgány Unie a s vnitrostátními a mezinárodními institucemi v souvisejících oblastech.
Ředitel by měl po konzultaci s radou rovněž prověřit možnosti dodatečných příspěvků do rozpočtu ústavu.
7. V rámci schváleného pracovního programu a rozpočtu ústavu má ředitel pravomoc uzavírat smlouvy, přijímat zaměstnance v rámci schváleného rozpočtu a vynakládat veškeré výdaje nezbytné pro provoz ústavu.
8. Ředitel vypracuje výroční zprávu o činnosti ústavu do 31. března následujícího roku. Výroční zpráva se předkládá radě a prostřednictvím vysokého představitele Radě, která ji postoupí Evropskému parlamentu, Komisi a členským státům.
9. Ředitel je odpovědný radě.
Článek 7
Zaměstnanci
1. Zaměstnanci ústavu sestávají z analytiků a administrativních pracovníků, mají status smluvních zaměstnanců a jsou přijímáni z řad státních příslušníků členských států.
Analytici ústavu jsou přijímání podle svých vědeckých zásluh, zkušeností a odborných znalostí významných s ohledem na poslání a úkoly ústavu stanovené v článku 2 a na základě spravedlivého a transparentního výběrového řízení.
Zaměstnanecký řád ústavu přijme Rada na doporučení ředitele.
2. Výzkumníci a stážisté mohou být rovněž přijímáni na příležitostném a krátkodobém základě.
Po dohodě s ředitelem a poté, co je informována rada, mohou být k ústavu vysláni výzkumníci na dobu určitou, a to buď na místa v organizační struktuře ústavu, nebo pro zvláštní úkoly a projekty týkající se poslání a úkolů ústavu stanovených v článku 2.
Podle zaměstnaneckého řádu ústavu lze zaměstnance vyslat v zájmu ústavu na dobu určitou na pracovní místo mimo ústav.
Ustanovení týkající se vyslání přijímá rada na návrh ředitele.
Článek 8
Nezávislost a samostatnost
Ředitel a analytici požívají při provádění činností ústavu vědecké nezávislosti a operační samostatnosti.
Článek 9
Pracovní program
1. Každý rok do 31. října vypracuje ředitel návrh ročního pracovního programu na následující rok, doplněný orientačními dlouhodobými výhledy na nadcházející roky, a předloží ho radě ke schválení.
2. Výkonná rada schválí roční pracovní program každý rok do 30. listopadu.
Článek 10
Rozpočet
1. Veškeré položky příjmů a výdajů ústavu jsou zahrnuty do odhadů vypracovaných pro každý rozpočtový rok, který odpovídá kalendářnímu roku, a jsou vykázány v rozpočtu ústavu, který obsahuje seznam zaměstnanců.
2. Příjmy a výdaje vykázané v rozpočtu ústavu musí být vyrovnané.
3. Příjmy ústavu jsou tvořeny příspěvky členských států stanovenými v závislosti na výši hrubého národního důchodu (HND). Na návrh ředitele a po schválení radou lze pro zvláštní projekty týkající se poslání a úkolů ústavu stanovených v článku 2 přijmout další příspěvky z jiných zdrojů, zejména od jednotlivých členských států či orgánů Unie.
Článek 11
Rozpočtový proces
1. Každý rok do 31. října předloží ředitel radě návrh ročního rozpočtu ústavu zahrnující správní výdaje, provozní výdaje a očekávané příjmy včetně dalších příspěvků na zvláštní projekty uvedených v čl. 10 odst. 3.
2. Každý rok do 30. listopadu schválí rada roční rozpočet ústavu jednomyslným rozhodnutím zástupců členských států.
3. V případě nevyhnutelných, výjimečných nebo nepředvídaných okolností může ředitel předložit radě návrh opravného rozpočtu. Rada s náležitým ohledem na naléhavost věci schválí opravný rozpočet jednomyslným rozhodnutím zástupců členských států.
4. Každý rok do 31. března předloží ředitel Radě a radě podrobné účetnictví všech příjmů a výdajů z předchozího rozpočtového roku, včetně zprávy o činnosti ústavu.
5. Rada udělí řediteli absolutorium za plnění rozpočtu ústavu.
Článek 12
Finanční pravidla
Rada vypracuje na návrh ředitele a se souhlasem Rady podrobná finanční pravidla určující zejména postup při sestavování, plnění a kontrole rozpočtu ústavu.
Článek 13
Výsady a imunity
1. Výsady a imunity ředitele a zaměstnanců ústavu jsou stanoveny v rozhodnutí zástupců vlád členských států, zasedajících v Radě, ze dne 15. října 2001 o výsadách a imunitách udělených Ústavu Evropské unie pro bezpečnostní studia a Satelitnímu středisku Evropské unie a jejich orgánům a zaměstnancům. Do vstupu uvedeného rozhodnutí v platnost může příslušné výsady a imunity udělit řediteli a zaměstnancům ústavu hostitelský členský stát.
2. Výsady a imunity ústavu jsou uvedeny v Protokolu (č. 7) o výsadách a imunitách Evropské unie, který je připojen ke Smlouvě o EU a ke Smlouvě o fungování EU.
Článek 14
Právní odpovědnost
1. Smluvní odpovědnost ústavu se řídí právem rozhodným pro danou smlouvu.
2. Soudní dvůr Evropské unie má pravomoc rozhodovat na základě jakékoli rozhodčí doložky obsažené ve smlouvě uzavřené ústavem.
3. Osobní odpovědnost zaměstnanců vůči ústavu se řídí příslušnými předpisy týkajícími se zaměstnanců ústavu.
Článek 15
Přístup k dokumentům
Rada přijme na návrh ředitele pravidla pro přístup veřejnosti k dokumentům ústavu, přičemž zohlední zásady a omezení stanovené nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (2).
Článek 16
Ochrana utajovaných informací EU
Na ústav se vztahuje rozhodnutí Rady 2013/488/EU (3).
Článek 17
Spolupráce s členskými státy a s orgány, institucemi a subjekty Unie
V zájmu plnění svého poslání a úkolů stanovených v článku 2 ústav úzce spolupracuje s členskými státy a ESVČ. V případě potřeby ústav rovněž naváže pracovní vztahy s orgány Unie, jakož i s příslušnými institucemi a subjekty Unie, včetně Evropské bezpečnostní a obranné školy, za účelem výměny odborných znalostí a poradenství v oblastech společného zájmu. Ústav může s orgány, institucemi a subjekty Unie rovněž provádět společné projekty.
Článek 18
Ochrana údajů
Rada přijme na návrh ředitele prováděcí předpisy týkající se nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (4).
Článek 19
Podávání zpráv
Do 31. července 2016 předloží vysoký představitel Radě zprávu o provádění tohoto rozhodnutí, v případě potřeby doplněnou o patřičná doporučení.
Článek 20
Zrušení
Společná akce 2001/554/SZBP se zrušuje.
Článek 21
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
V Bruselu dne 10. února 2014.
TARYBOS SPRENDIMAS 2014/75/BUSP
2014 m. vasario 10 d.
dėl Europos Sąjungos saugumo studijų instituto
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 28 straipsnį ir 31 straipsnio 1 dalį,
atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,
kadangi:
(1)
2001 m. liepos 20 d. Taryba priėmė Bendrųjų veiksmų aktą 2001/554/BUSP (1);
(2)
Europos Sąjungos saugumo studijų institutas (toliau - institutas), Tarybai politiškai prižiūrint ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai (toliau - vyriausiasis įgaliotinis) vadovaujant, turėtų padėti Europos Sąjungai ir jos valstybėms narėms įgyvendinti bendrą užsienio ir saugumo politiką (BUSP), įskaitant bendrą saugumo ir gynybos politiką (BSGP), ir kitus Sąjungos išorės veiksmus;
(3)
institutas turėtų turėti teisinį subjektiškumą ir visišką intelektinį nepriklausomumą, nedarant poveikio Tarybos ir vyriausiojo įgaliotinio pareigoms;
(4)
2011 m. rugsėjo 20 d. vadovaudamasis Bendrųjų veiksmų akto 2001/554/BUSP 19 straipsniu, vyriausiasis įgaliotinis pateikė Tarybai instituto veikimo apžvalgos ataskaitą. Politikos ir saugumo komitetas (PSK) susipažino su ta ataskaita ir 2012 m. vasario 1 d. rekomendavo Tarybai iš dalies pakeisti Bendrųjų veiksmų aktą 2001/554/BUSP;
(5)
siekiant teisinio aiškumo, ankstesnius pakeitimus ir tolesnius siūlomus pakeitimus derėtų konsoliduoti viename naujame sprendime, o Bendrųjų veiksmų aktą 2001/554/BUSP panaikinti,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Tęstinumas ir buveinės vieta
1. Europos Sąjungos saugumo studijų institutas, įsteigtas Bendrųjų veiksmų aktu 2001/554/BUSP (toliau - institutas), savo veiklą tęsia pagal šį sprendimą.
2. Lieka nepakeistos visos esamos teisės ir pareigos bei taisyklės, nustatytos pagal Bendrųjų veiksmų aktą 2001/554/BUSP. Visų pirma, lieka nepakeistos visos esamos darbo sutartys ir visos iš jų kylančios teisės.
3. Instituto buveinė yra Paryžiuje. Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas veiklai Briuselyje organizuoti, institutas turi ryšių tarnybą Briuselyje. Instituto organizacinė struktūra yra lanksti, ypatingą dėmesį skiriant kokybei ir efektyvumui, be kita ko, etatų skaičiaus atžvilgiu.
2 straipsnis
Misija ir užduotys
1. Institutas, glaudžiai bendradarbiaudamas su valstybėmis narėmis, prisideda plėtojant ES strategines idėjas Sąjungos bendros užsienio ir saugumo politikos (BUSP) ir bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) srityje, įskaitant konfliktų prevenciją ir taikos kūrimą, bei kitų Sąjungos išorės veiksmų srityje, siekiant stiprinti ES analizės, prognozavimo ir ryšių užmezgimo gebėjimus išorės veiksmų srityje.
2. Instituto veikloje daugiausia dėmesio skiriama į politiką orientuotos analizės vykdymui, informavimui, sklaidai ir diskusijoms, ryšių užmezgimo renginių ir seminarų organizavimui, taip pat atitinkamų Sąjungos ir valstybių narių pareigūnams ir ekspertams skirtų dokumentų rinkimui.
3. Institutas taip pat skatina ryšius su akademiniu pasauliu, ekspertų grupėmis ir atitinkamais pilietinės visuomenės subjektais visame Europos žemyne, už Atlanto ir platesnėje tarptautinėje bendruomenėje, veikdamas kaip sąsaja tarp Sąjungos institucijų ir išorės ekspertų pasaulio, įskaitant saugumo srities atstovus.
3 straipsnis
Politinė priežiūra ir vadovavimas
1. Politikos ir saugumo komitetas (PSK) Tarybos atsakomybe vykdo instituto veiklos politinę priežiūrą. Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai (toliau - vyriausiasis įgaliotinis) vadovauja institutui pagal vyriausiojo įgaliotinio atsakomybę už BUSP ir ypač už BSGP.
2. Politinė priežiūra ir vadovavimas vykdomi nevaržant instituto intelektinio nepriklausomumo ir veiklos savarankiškumo jam vykdant savo misiją ir užduotis.
4 straipsnis
Teisinis subjektiškumas
Institutas turi teisinį subjektiškumą, reikalingą savo funkcijoms atlikti ir savo tikslams pasiekti. Jis visų pirma gali sudaryti sutartis, įgyti kilnojamąjį ir nekilnojamąjį turtą, juo disponuoti ir būti procesinių veiksmų šalimi. Institutas yra ne pelno siekiantis subjektas. Valstybės narės prireikus imasi priemonių suteikti institutui teisinį veiksnumą, suteikiamą juridiniams asmenims pagal jų nacionalinius įstatymus, kai būtina.
5 straipsnis
Valdyba
1. Institutas turi valdybą, kuri tvirtina jo metinę ir ilgalaikę darbo programą ir atitinkamą biudžetą. Valdyboje aptariami klausimai, susiję su instituto misija, užduotimis, veikimu ir personalu.
2. Valdybai pirmininkauja vyriausiasis įgaliotinis ar vyriausiojo įgaliotinio atstovas. Valdybos sekretoriato funkcijas vykdo Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT).
3. Valdybą sudaro po vieną kiekvienos valstybės narės paskirtą atstovą. Kiekvienam valdybos nariui atstovauti ar jį lydėti gali pakaitinis narys. Komisija dalyvauja valdybos darbe ir taip pat paskiria savo atstovą.
4. Instituto direktorius arba direktoriaus atstovas paprastai dalyvauja valdybos posėdžiuose. Valdybos posėdžiuose taip pat gali dalyvauti Karinio štabo generalinis direktorius ir Karinio komiteto pirmininkas arba jų atstovai.
5. Valdybos sprendimai priimami valstybių narių atstovų kvalifikuota balsų dauguma, balsus skaičiuojant pagal Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 16 straipsnio 4 ir 5 dalis, nedarant poveikio šio sprendimo 11 straipsnio 2 ir 3 dalims. Valdyba patvirtina savo darbo tvarkos taisykles.
6. Valdyba gali nutarti sudaryti ad hoc darbo grupes arba nuolatinius komitetus, kurie, prižiūrimi valdybos, nagrinėja jos bendrai kompetencijai priklausančias konkrečias temas ar klausimus. Sprendime sudaryti tokią grupę arba komitetą nustatomi jos (jo) įgaliojimai, sudėtis ir veikimo trukmė.
7. Valdybą ne rečiau kaip du kartus per metus sušaukia pirmininkas. Ji taip pat sušaukiama bent trečdalio jos narių prašymu.
6 straipsnis
Direktorius
1. Valdyba, remdamasi vyriausiojo įgaliotinio rekomendacija, iš valstybių narių piliečių skiria instituto direktorių. Direktorius skiriamas trejų metų laikotarpiui, o jo kadencija gali būti pratęsiama dar vienai dvejų metų kadencijai.
2. Kandidatai į direktoriaus vietą turėtų būti asmenys, turintys pripažintų ekspertinių ilgalaikių žinių ir patirties užsienio reikaluose, saugumo politikoje ir diplomatijoje, taip pat susijusiuose tyrimuose. Valstybės narės pateikia kandidatūras vyriausiajam įgaliotiniui, o šis apie jas praneša valdybai. Pirminės atrankos procedūra organizuojama vyriausiojo įgaliotinio atsakomybe. Pirminės atrankos komisiją sudaro trys EIVT atstovai ir trys valstybių narių atstovai iš trijų pirmininkaujančių valstybių narių ir jai pirmininkauja vyriausiasis įgaliotinis ar jo atstovas. Remiantis pirminės atrankos rezultatais, vyriausiasis įgaliotinis pateikia valdybai rekomendaciją su bent trijų atrinktų kandidatų sąrašu, sudarytą pirminės atrankos komisijos prioriteto tvarka.
3. Direktorius yra instituto teisinis atstovas.
4. Direktorius yra atsakingas už visų kitų instituto darbuotojų priėmimą į darbą. Valdybos nariai iš anksto informuojami apie analitikų skyrimą.
5. Valdybai patvirtinus ir atsižvelgiant į finansines pasekmes priėmus metinį instituto biudžetą, direktorius gali paskirti direktoriaus pavaduotoją. Direktoriaus pavaduotojas skiriamas maksimaliam trejų metų laikotarpiui, o jo įgaliojimai gali būti pratęsti dar vienai dvejų metų kadencijai.
6. Direktorius užtikrina 2 straipsnyje išdėstytų instituto misijos ir užduočių vykdymą. Direktorius palaiko aukštą instituto ekspertinių žinių ir profesionalumo lygį, taip pat užtikrina efektyvų ir veiksmingą instituto veiklos vykdymą.
Direktorius taip pat yra atsakingas už:
a)
instituto metinės darbo programos ir instituto metinės veiklos ataskaitos parengimą;
b)
valdybos darbo organizavimą;
c)
instituto einamųjų reikalų tvarkymą;
d)
visus personalo klausimus;
e)
pajamų ir išlaidų suvestinės parengimą ir instituto biudžeto vykdymą;
f)
PSK informavimą apie metinę darbo programą;
g)
ryšių ir glaudaus bendradarbiavimo su susijusiose srityse veikiančiomis Sąjungos, nacionalinėmis ir tarptautinėmis institucijomis užtikrinimą.
Pasikonsultavęs su valdyba, direktorius taip pat turėtų išnagrinėti papildomų įnašų į instituto biudžetą galimybes.
7. Pagal patvirtintą instituto darbo programą ir biudžetą direktorius turi įgaliojimus sudaryti sutartis, priimti į darbą biudžete patvirtintą personalą ir daryti instituto veiklai reikalingas išlaidas.
8. Ne vėliau kaip kitų metų kovo 31 d. direktorius parengia metinę instituto veiklos ataskaitą. Metinė ataskaita siunčiama valdybai ir per vyriausiąjį įgaliotinį - Tarybai, o pastaroji ją siunčia Europos Parlamentui, Komisijai ir valstybėms narėms.
9. Direktorius yra atskaitingas valdybai.
7 straipsnis
Darbuotojai
1. Instituto darbuotojai, kuriuos sudaro analitikai ir administracijos personalas, turi pagal sutartis dirbančių darbuotojų statusą ir yra priimami į darbą iš valstybių narių piliečių.
Instituto analitikai priimami į darbą remiantis intelektiniais pasiekimais, patirtimi ir ekspertinėmis žiniomis, susijusiomis su instituto misija ir užduotimis, kaip nustatyta 2 straipsnyje, sąžiningo ir skaidraus konkurso tvarka.
Su instituto darbuotojais susijusias taisykles priima Taryba, remdamasi direktoriaus rekomendacija.
2. Ad hoc ir trumpam laikotarpiui į darbą gali būti priimami tyrėjai ir stažuotojai.
Direktoriui sutikus ir informavus valdybą, tyrėjai gali būti komandiruojami į institutą nustatytam laikotarpiui instituto organizacinėje struktūroje numatytoms pareigoms užimti arba konkrečioms užduotims ir projektams, svarbiems instituto misijai ir užduotims, išdėstytiems 2 straipsnyje.
Darbuotojai gali būti komandiruojami užimti pareigas ne institute tarnybos interesais nustatytam laikotarpiui vadovaujantis instituto darbuotojams taikomomis taisyklėmis.
Su komandiravimu susijusias nuostatas tvirtina valdyba direktoriaus siūlymu.
8 straipsnis
Nepriklausomumas ir savarankiškumas
Vykdydami instituto veiklą direktorius ir analitikai turi intelektinį nepriklausomumą ir veiklos savarankiškumą.
9 straipsnis
Darbo programa
1. Ne vėliau kaip kiekvienų metų spalio 31 d. direktorius parengia kitų metų metinės darbo programos projektą, prie kurio pridedamos vėlesnių metų orientacinės ilgalaikės perspektyvos, ir pateikia jį valdybai.
2. Ne vėliau kaip kiekvienų metų lapkričio 30 d. valdyba patvirtina metinę darbo programą.
10 straipsnis
Biudžetas
1. Visos instituto pajamos ir išlaidos įtraukiamos į kiekvienais finansiniais metais, atitinkančiais kalendorinius metus, sudaromas sąmatas ir nurodomos instituto biudžete, prie kurio pridedamas darbuotojų sąrašas.
2. Instituto biudžete nurodytos pajamos ir išlaidos turi būti subalansuotos.
3. Instituto pajamas sudaro valstybių narių įnašai pagal bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) skalę. Direktoriui pasiūlius ir valdybai patvirtinus, gali būti priimami papildomi konkretiems projektams, svarbiems instituto misijai ir užduotims, išdėstytiems 2 straipsnyje, skirti įnašai iš kitų šaltinių, ypač iš valstybių narių ar Sąjungos institucijų.
11 straipsnis
Biudžeto procedūra
1. Ne vėliau kaip kiekvienų metų spalio 31 d. direktorius pateikia valdybai kitų finansinių metų instituto metinio biudžeto, apimančio administracines išlaidas, veiklos išlaidas ir numatomas pajamas, įskaitant papildomus įnašus konkretiems projektams, nurodytus 10 straipsnio 3 dalyje, projektą.
2. Ne vėliau kaip kiekvienų metų lapkričio 30 d. valdyba patvirtina instituto metinį biudžetą, valstybių narių atstovams balsuojant vieningai.
3. Susidarius neišvengiamoms, išimtinėms ar nenumatytoms aplinkybėms, direktorius valdybai gali pasiūlyti taisomojo biudžeto projektą. Valdyba, deramai atsižvelgdama į skubumą, patvirtina taisomąjį biudžetą, valstybių narių atstovams balsuojant vieningai.
4. Kiekvienais metais ne vėliau kaip kovo 31 d. direktorius Tarybai ir valdybai pateikia išsamias visų praėjusių finansinių metų pajamų ir išlaidų ataskaitas, įskaitant instituto veiklos ataskaitą.
5. Valdyba tvirtina direktoriaus pateiktą instituto biudžeto vykdymo ataskaitą.
12 straipsnis
Finansinės taisyklės
Valdyba direktoriaus pasiūlymu ir Tarybos pritarimu parengia išsamias finansines taisykles, reglamentuojančias visų pirma instituto biudžeto sudarymo, vykdymo ir kontrolės tvarką.
13 straipsnis
Privilegijos ir imunitetai
1. Direktoriaus ir instituto darbuotojų privilegijos ir imunitetai yra numatyti 2001 m. spalio 15 d. Taryboje posėdžiavusių valstybių narių Vyriausybių atstovų sprendime dėl privilegijų ir imunitetų, suteikiamų Europos Sąjungos saugumo studijų institutui ir Europos Sąjungos palydovų centrui, taip pat jų organams ir darbuotojams. Iki to sprendimo įsigaliojimo priimančioji valstybė gali suteikti direktoriui ir instituto darbuotojams jame nustatytus privilegijas ir imunitetus.
2. Instituto privilegijos ir imunitetai yra numatyti Protokole Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų, pridėtame prie ES sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV).
14 straipsnis
Teisinė atsakomybė
1. Instituto sutartinę atsakomybę reglamentuoja atitinkamai sutarčiai taikytina teisė.
2. Pagal bet kurią arbitražinę išlygą, esančią instituto sudarytoje sutartyje, jurisdikcija priklauso Europos Sąjungos Teisingumo Teismui.
3. Darbuotojų asmeninę atsakomybę institutui reglamentuoja atitinkamos instituto darbuotojams taikomos nuostatos.
15 straipsnis
Galimybė susipažinti su dokumentais
Direktoriaus pasiūlymu valdyba, atsižvelgdama į Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1049/2001 (2) nustatytus principus ir apribojimus, parengia galimybės visuomenei susipažinti su instituto dokumentais taisykles.
16 straipsnis
ES įslaptintos informacijos apsauga
Institutas taiko Tarybos sprendimą 2013/488/ES (3).
17 straipsnis
Bendradarbiavimas su valstybėmis narėmis ir Sąjungos institucijomis, įstaigomis ir agentūromis
Vykdydamas savo misiją ir užduotis, išdėstytus 2 straipsnyje, institutas glaudžiai bendradarbiauja su valstybėmis narėmis ir EIVT. Prireikus institutas taip pat užmezga bendradarbiavimo santykius su Sąjungos institucijomis ir atitinkamomis Sąjungos įstaigomis ir agentūromis, įskaitant Europos saugumo ir gynybos koledžą (ESGK), kad būtų keičiamasi ekspertinėmis žiniomis ir konsultuojamasi bendro intereso srityse. Institutas taip pat gali imtis bendrų projektų su Sąjungos institucijomis, įstaigomis ir agentūromis.
18 straipsnis
Duomenų apsauga
Direktoriaus siūlymu valdyba priima įgyvendinimo taisykles dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 45/2001 (4).
19 straipsnis
Ataskaitų teikimas
Ne vėliau kaip 2016 m. liepos 31 d. vyriausiasis įgaliotinis pateikia Tarybai šio sprendimo įgyvendinimo ataskaitą, prie kurios prireikus pridedamos atitinkamos rekomendacijos.
20 straipsnis
Panaikinimas
Bendrųjų veiksmų aktas 2001/554/BUSP panaikinamas.
21 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.
Priimta Briuselyje 2014 m. vasario 10 d.