ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 541/2014/EU
ze dne 16. dubna 2014,
kterým se zřizuje rámec pro podporu pozorování a sledování vesmíru
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 189 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Ve svém sdělení ze dne 4. dubna 2011 nazvaném „Na cestě ke kosmické strategii Evropské unie sloužící občanům“ Komise zdůraznila, že sdílená pravomoc v oblasti vesmíru, kterou Unii uděluje Smlouva o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), jde ruku v ruce s posíleným partnerstvím s členskými státy. Dále Komise zdůraznila, že všechna nová opatření se musí opírat o stávající kapacity a o společně stanovené potřeby nových kapacit.
(2)
Rada v usnesení ze dne 26. září 2008 nazvaném „Dosažení pokroku v evropské politice pro oblast vesmíru“ (3) připomíná, že vesmírné prostředky se staly nepostradatelnou součástí naší ekonomiky a že je nutné zajistit jejich bezpečnost. Zdůraznila, že „… Evropa potřebuje rozvíjet svou schopnost pozorování a monitorování své vesmírné infrastruktury a vesmírného odpadu, zpočátku na základě stávajících národních a evropských prostředků, s využitím výhod vztahů, které mohou být navázány s dalšími partnerskými státy a jejich kapacitami“.
(3)
Rada v usnesení ze dne 25. listopadu 2010 nazvaném „Globální výzvy: maximální využití evropských vesmírných systémů“ uznává, že je třeba, aby budoucí kapacita pro získávání poznatků o situaci ve vesmíru (Space Situational Awareness - dále jen „SSA“) jakožto činnost prováděná na evropské úrovni rozvíjela a používala stávající národní i evropské civilní a vojenské kapacity, a vyzývá Komisi a Radu, aby navrhly systém řízení a politiku pro nakládání s údaji, které by umožnily členským státům přispívat vhodnými národními kapacitami v souladu s použitelnými bezpečnostními požadavky a předpisy. Dále vyzývá „všechny zúčastněné evropské orgány, aby prozkoumaly příslušná opatření“, která by vycházela ze stanovených požadavků civilních i vojenských uživatelů, využívala vhodné kapacity v souladu s příslušnými bezpečnostními požadavky a využívala výsledky přípravného programu SSA Evropské kosmické agentury (dále jen „ESA“).
(4)
Rada v závěrech ze dne 31. května 2011 ke sdělení Komise nazvanému „Na cestě ke kosmické strategii Evropské unie sloužící občanům“ a v usnesení ze dne 6. prosince 2011 nazvaném „Hlavní směry týkající se přidané hodnoty a přínosů vesmíru pro bezpečnost evropských občanů“ (4) opětovně poukazuje na „potřebu účinného programu SSA jako činnosti na evropské úrovni“ a vyzývá Unii, aby co nejvíce využila „kapacit, schopností a dovedností, které jsou již k dispozici nebo jsou vyvíjeny v členských státech, na evropské úrovni a případně jinde ve světě“. Vzhledem k charakteru dvojího užití takového systému a s ohledem na jeho zvláštní bezpečnostní rozměr vyzvala Rada Komisi a Evropskou službu pro vnější činnost (ESVČ), aby v úzké spolupráci s vysokým představitelem Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“), v úzké spolupráci s ESA a členskými státy, které tyto kapacity vlastní a disponují těmito schopnostmi, a v konzultaci se všemi zainteresovanými stranami předložily návrhy, jak tyto kapacity a schopnosti v plném rozsahu využívat a stavět na nich za účelem rozvoje schopnosti získávání poznatků o situaci ve vesmíru (SSA) jakožto činnosti na evropské úrovni, a aby v této souvislosti vymezily odpovídající politiku řízení a nakládání s údaji, která ochrání vysoce citlivé údaje SSA.
(5)
Obecně se má za to, že SSA zahrnuje tři hlavní oblasti, totiž: pozorování a sledování vesmíru (Space Surveillance and Tracking, dále jen „SST“), sledování a předpovědi vesmírného počasí a sledování objektů v blízkosti Země. Cílem činnosti v těchto oblastech je ochrana infrastruktur ve vesmíru i z vesmíru. Toto rozhodnutí, které se vztahuje na SST, by mělo podporovat synergie napříč uvedenými oblastmi.
(6)
V zájmu snížení rizika kolize by Unie rovněž měla usilovat o synergie s iniciativami pro aktivní odstraňování kosmického smetí a opatření pro jeho neutralizaci, jako jsou iniciativy a opatření vypracované ESA.
(7)
Kosmické smetí se stalo závažnou hrozbou pro ochranu, bezpečnost a udržitelnost činností ve vesmíru. Proto by měl být zřízen rámec pro podporu SST, jehož prostřednictvím bude podporováno zřízení a provoz služeb sledování a průzkumu kosmických objektů s cílem předejít škodám na celistvých kosmických objektech v důsledku kolizí a šíření kosmického smetí. Rámec pro podporu SST by měl usnadňovat předpovídat trajektorie a dráhy vstupů kosmických objektů zpět do atmosféry a zajišťovat tak pro státní orgány a služby civilní ochrany co nejkvalitnější informace pro případ nekontrolovaného vstupu celistvých kosmických objektů nebo jejich částí v podobě kosmického smetí zpět do zemské atmosféry.
(8)
Rámec pro podporu SST by měl přispět k zabezpečení dlouhodobé dostupnosti evropských a národních kosmických infrastruktur, zařízení a služeb nezbytných pro bezpečnost a ochranu hospodářství, společností a občanů v Evropě.
(9)
Z poskytování služeb SST budou mít prospěch všichni veřejní a soukromí provozovatelé kosmických infrastruktur včetně Unie vzhledem k její odpovědnosti za kosmické programy Unie, zejména evropské programy družicové navigace Galileo a EGNOS, zřízené nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1285/2013 (5), jakož i program Copernicus zavedený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 377/2014 (6).Varovná hlášení o nekontrolovaném vstupu kosmických objektů zpět do atmosféry a odhad doby a místa dopadu bude přínosem i pro veřejné orgány členských států činné v oblasti civilní ochrany. Tyto služby by mohly být rovněž užitečné pro další uživatele, jako jsou soukromí pojistitelé, při odhadování případné odpovědnosti vyplývající z kolize v době životnosti družice. V dlouhodobém horizontu by měla být dále naplánována bezplatně přístupná a opakovaně využitelná služba poskytující informace o kosmických tělesech nacházejících se na oběžné dráze Země.
(10)
Služby SST by měly být doplňkem výzkumných činností souvisejících s ochranou kosmické infrastruktury, které jsou prováděny v rámci Horizontu 2020 zavedeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 (7), stěžejních kosmických programů Unie, Copernicus a Galileo, iniciativy Digitální agenda, jak je vymezena ve sdělení Komise ze dne 26. srpna 2010 nazvaném „Digitální agenda pro Evropu“, dalších telekomunikačních infrastruktur, jež pomáhají k rozvoji informační společnosti, s iniciativami souvisejících s bezpečností, jakož i činností ESA.
(11)
Rámec pro podporu SST by měl přispět k zajištění mírového využití a průzkumu vesmíru.
(12)
Rámec pro podporu SST by měl zohledňovat spolupráci s mezinárodními partnery, především se Spojenými státy americkými, mezinárodními organizacemi a dalšími třetími stranami, zejména s cílem předcházet kolizím ve vesmíru a zabránit šíření kosmického smetí. Navíc by měl rovněž doplňovat stávající zmírňující opatření, jako například pokyny OSN pro snižování množství kosmického odpadu a další iniciativy, s cílem zajistit ochranu, bezpečnost a udržitelnost činností ve vesmíru. Tento rámec by měl být rovněž v souladu s návrhem Unie týkajícím se mezinárodního kodexu chování pro činnosti v kosmickém prostoru.
(13)
Rámec pro podporu SST by měl spočívat ve vytváření sítí kapacit a prostředků SST jednotlivých členských států a jejich využívání, a to za účelem poskytování služeb SST. Jakmile tohoto cíle bude dosaženo, měl by se podpořit rozvoj nových senzorů nebo vylepšení stávajících senzorů provozovaných členskými státy.
(14)
Komise a konsorcium SST zřízené podle této směrnice by měly v úzké spolupráci s ESA a dalšími zúčastněnými stranami pokračovat ve vedení technických dialogů v oblasti SST s příslušnými strategickými partnery v souladu s jejich příslušnými pravomocemi.
(15)
Požadavky uživatelů na SSA z civilního a vojenského hlediska byly vymezeny ve schváleném pracovním dokumentu útvarů Komise nazvaném „Obecné požadavky uživatelů na získávání poznatků o situaci ve vesmíru z civilního a vojenského hlediska“. Poskytování služeb SST by mělo vycházet z požadavků civilních uživatelů. Čistě vojenské účely by neměly být předmětem tohoto rozhodnutí. Komise by měla zajistit mechanismus pravidelného přezkumu požadavků uživatelů a jejich případné aktualizace, a to za účasti zástupců uživatelské komunity. Za tímto účelem by měl pokračovat nutný dialog s relevantními aktéry, jako jsou Evropská obranná agentura a ESA.
(16)
Provoz služeb SST by měl být založen na partnerství mezi Unií a členskými státy a měl by využívat stávající i budoucí vnitrostátní odborné poznatky a prostředky, včetně těch, které budou vypracovány prostřednictvím ESA. Členské státy by si měly ponechat ve vlastnictví své prostředky a mít i nadále kontrolu nad nimi a být odpovědný za jejich provoz, údržbu a obnovu. Rámec pro podporu SST by neměl poskytovat finanční podporu pro rozvoj nových senzorů SST. Vyvstane-li s ohledem na požadavky uživatelů potřeba nových senzorů, bylo by možno tuto otázku řešit na úrovni jednotlivých členských států nebo případně v rámci některého evropského programu pro výzkum a vývoj. Komise a členské státy by měly podporovat a usnadňovat zapojení maximálního počtu členských států do rámce pro podporu SST, pokud splní kritéria pro účast.
(17)
K poskytování služeb SST by mohlo přispívat Satelitní středisko Evropské unie (dále jen „SATCEN“) - agentura Unie zřízená společnou akcí Rady 2001/555/SZBP (8), která civilním a vojenským uživatelům poskytuje informační služby a produkty v oblasti geoprostorových snímků s různými úrovněmi důvěrnosti informací. Výhodou, která provoz a realizaci služeb SST usnadní, jsou odborné kompetence této agentury, pokud jde o nakládání s utajovanými informacemi v bezpečném prostředí, a její těsné institucionální vazby na členské státy. Aby mohlo středisko SATCEN plnit svou úlohu v kontextu rámce pro podporu SST, je nutné provést změnu výše zmíněné společné akce Rady, jejíž současné znění zapojení střediska SATCEN do oblasti SST nestanovuje. Komise by ve vhodných případech měla spolupracovat s ESVČ, a to s ohledem na její roli v podporování vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, kterou plní ve vztahu k operačnímu řízení střediska SATCEN.
(18)
Přesné informace o charakteru, specifikacích a poloze některých vesmírných objektů mohou mít dopad na bezpečnost Unie nebo jejích členských států a třetích zemí. Při zřizování a provozu sítě příslušných kapacit, včetně senzorů SST, kapacity pro zpracování a analýzu údajů SST a poskytování služeb SST, by proto měly být členskými státy a případně prostřednictvím Bezpečnostního výboru Rady (dále jen „bezpečnostní výbor“) přiměřeným způsobem zohledněny bezpečnostní aspekty. Proto je nezbytné, aby toto rozhodnutí obsahovalo obecná ustanovení o používání a bezpečné výměně informací SST mezi členskými státy, příjemci služeb SST a případně střediskem SATCEN. Kromě toho by Komise, ESVČ a členské státy měly vymezit koordinační mechanismy nutné k řešení záležitostí týkajících se bezpečnosti rámce na podporu SST.
(19)
Zúčastněné členské státy by měly mezi sebou vyjednat ustanovení týkající se používání údajů SST a používání výměny informací SST a tato ustanovení provádět. Ustanovení týkající se používání údajů SST a používání a výměny informací SST obsažená v tomto rozhodnutí a v dohodě mezi zúčastněnými členskými státy a případně střediskem SATCEN by měla zohledňovat potvrzená doporučení ohledně bezpečnosti údajů SST.
(20)
Vzhledem k tomu, že údaje SST mohou být citlivé povahy, je nutná spolupráce založená na účinnosti a vzájemné důvěře, mimo jiné ohledně způsobu, jakým jsou údaje SST zpracovávány a analyzovány. K tomuto cíli by mělo přispět případné používání softwaru s otevřeným zdrojovým kódem (open software), který by oprávněným poskytovatelům údajů SST umožňoval bezpečný přístup ke zdrojovému kódu za účelem provádění operačních úprav a zlepšení.
(21)
Bezpečnostní výbor doporučil vytvořit strukturu řízení rizik, která by zajistila řádné zohlednění otázek bezpečnosti údajů při provádění rámce na podporu SST. Za tímto účelem by zúčastněné členské státy a případně SATCEN měly s přihlédnutím k doporučením bezpečnostního výboru vytvořit vhodné struktury a postupy řízení rizik.
(22)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto rozhodnutí by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (9).
(23)
Jelikož cílů tohoto rozhodnutí, kterými jsou zejména podpora opatření zaměřených na zřízení a provoz sítě senzorů, zřízení kapacity pro zpracovávání a analýzu údajů SST a zřízení a provoz služeb SST, nemůže být dosaženo uspokojivě jednotlivými členskými státy, neboť z poskytování těchto služeb konsorciem zúčastněných členských států by měla prospěch Unie, zejména s ohledem na svou roli významného vlastníka kosmických prostředků, ale spíše jich, z důvodu rozsahu tohoto rozhodnutí může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
(24)
Cíle tohoto rozhodnutí jsou podobné cílům vymezeným v programech zřízených: nařízením (EU) č. 1285/2013, a sice v článku 1, čl. 3 odst. c) a d) a článku 4; rozhodnutím Rady 2013/743/EU (10), a sice v článku 2 odst. 2 písm. b) a c), příloze I části II bodu 1.6.2 písm. d) a příloze I části III bodech 7.5 a 7.8 a nařízením (EU) č. 377/2014, které v čl. 8 odst. 2 písm. b), přiděluje částku až do výše 26,5 milionu EUR v běžných cenách. Celková finanční pomoc pro provádění cílů rámce pro podporu SST, zejména na vytvoření sítě stávajících prostředků, se odhaduje na 70 milionů EUR. Vzhledem k podobnosti cílů tohoto rozhodnutí a výše uvedených programů mělo by být možné financovat akce podle tohoto rozhodnutí prostřednictvím uvedených programů v plném souladu s jejich základním právním aktem.
(25)
Zajištění přijatelné úrovně evropské autonomie v činnostech SST by mohlo vyžadovat přijetí základního aktu ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (11) pro SST. Tato možnost by se měla přezkoumat v rámci přezkumu v polovině období stávajícího víceletého finančního rámce.
(26)
Vzhledem k citlivé povaze SSA by provoz senzorů a zpracování údajů, na jejichž základě jsou služby SST poskytovány, měly být ponechány v odpovědnosti zúčastněných členských států. Národní prostředky SST by měly zůstat v pravomoci členských států odpovědných za jejich kontrolu a provoz,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Zřízení rámce
Zřizuje se rámec pro podporu pozorování a sledování vesmíru (dále jen „SST“).
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto rozhodnutí se rozumí:
1)
„kosmickým objektem“ jakýkoli člověkem vytvořený objekt v kosmickém prostoru;
2)
„celistvým kosmickým objektem“ jakýkoli kosmický objekt sloužící ke konkrétnímu účelu, včetně aktivních umělých družic a horních stupňů nosných raket;
3)
„kosmickým smetím“ veškeré kosmické objekty včetně celistvých kosmických objektů nebo jejich částí či prvků, jež se nacházejí na oběžné dráze Země nebo jež vstoupí zpět do atmosféry a které jsou nefunkční nebo již neslouží k žádnému konkrétnímu účelu, včetně částí raket nebo umělých družic nebo z provozu vyřazených umělých družic;
4)
„senzorem SST“ zařízení nebo kombinace zařízení, jako jsou pozemní radary a teleskopy, nebo radary a teleskopy v kosmickém prostoru, které jsou schopny měřit fyzikální parametry kosmických objektů, jako je velikost, poloha a rychlost;
5)
„údaji SST“ fyzikální parametry kosmických objektů získané senzory SST nebo orbitální parametry kosmických objektů získané z pozorování těmito senzory;
6)
„informacemi SST“ údaje SST zpracované tak, aby byly bezprostředně srozumitelné příjemci.
Článek 3
Cíle rámce pro podporu SST
1. Obecným cílem rámce pro podporu SST je přispívat k zajištění dlouhodobé dostupnosti evropských a národních kosmických infrastruktur, zařízení a služeb nezbytných pro bezpečnost a ochranu hospodářství, společností a občanů v Evropě.
2. Specifické cíle rámce pro podporu SST jsou:
a)
posuzovat a snižovat rizika kolizí při provozu evropských celistvých kosmických objektů na oběžné dráze a umožňovat jejich provozovatelům účinnější plánování a provádění opatření zmírňující rizika;
b)
snižovat rizika spojená s vypouštěním evropských celistvých kosmických objektů do vesmíru;
c)
zkoumat nekontrolované vstupy celistvých kosmických objektů nebo kosmického smetí zpět do zemské atmosféry a vydávat přesnější a účinnější včasná varování s cílem snížit možná rizika pro bezpečnost a zdraví občanů Unie a zmírnit potenciální škody na pozemní infrastruktuře;
d)
snažit se zabránit šíření kosmického smetí.
Článek 4
Akce podporované rámcem pro podporu SST
1. Za účelem dosažení cílů stanovených v článku 3 podpoří rámec pro podporu SST tyto akce, jejichž účelem je zřízení kapacity SST na evropské úrovni, jež Evropě zajistí náležitou míru autonomie:
a)
zřízení a provoz monitorovací funkce sestávající ze sítě pozemních nebo vesmírných senzorů náležících jednotlivým členským státům, včetně národních senzorů vyvinutých v rámci ESA s cílem zkoumat a sledovat kosmické objekty a vytvořit jejich databázi;
b)
zřízení a provoz vyhodnocovací funkce za účelem zpracování a analýzy údajů SST na národní úrovni s cílem vytvářet informace a služby SST, jež budou postoupeny pro účely funkce poskytování služeb SST;
c)
zřízení funkce sloužící k poskytování služeb SST podle čl. 5 odst. 1 subjektům uvedeným v čl. 5 odst. 2.
2. Rámec pro podporu SST se nevztahuje na vývoj nových senzorů SST.
Článek 5
Služby SST
1. Služby SST podle článku 4 jsou civilní povahy a zahrnují následující služby:
a)
posuzování rizika vzájemných kolizí celistvých kosmických objektů nebo kolizí celistvých kosmických objektů s kosmickým smetím a vydávání varovných upozornění na riziko kolize během fáze startu, vstupu na oběžnou dráhu, provozu na oběžné dráze a během fáze vedoucí k ukončení kosmické mise;
b)
detekce a charakterizace fragmentace, rozlomení či kolizí těles na oběžné dráze;
c)
posuzování rizika nekontrolovaného vstupu kosmických objektů a kosmického smetí zpět do zemské atmosféry a vypracování souvisejících informací včetně odhadu doby a pravděpodobného místa možného dopadu.
2. Služby SST se poskytují:
a)
všem členským státům;
b)
Radě;
c)
Komisi;
d)
ESVČ;
e)
veřejným a soukromým vlastníkům a provozovatelům celistvých kosmických objektů;
f)
veřejným orgánům činným v oblasti civilní ochrany.
Služby SST se poskytují v souladu s ustanoveními o využívání a výměně údajů a informací SST uvedenými v článku 9.
3. Zúčastněné členské státy, Komise a v příslušných případech ani SATCEN nejsou odpovědné za:
a)
škody způsobené neposkytnutím služeb SST a jejich přerušením;
b)
zpožděné poskytnutí služeb SST;
c)
poskytnutí nepřesných informací v rámci služeb SST nebo
d)
jakákoli opatření přijatá v reakci na poskytnuté služby SST.
Článek 6
Úloha Komise
1. Komise:
a)
spravuje rámec pro podporu SST a zajišťuje jeho provádění;
b)
přijímá opatření nezbytná k identifikaci, řízení, zmírňování a sledování rizik spojených s rámcem pro podporu SST;
c)
zajišťuje potřebné aktualizace požadavků uživatelů SST;
d)
vymezuje obecné zásady řízení rámce pro podporu SST, zejména s cílem usnadnit zřízení a provozování konsorcia uvedeného v čl. 7 odst. 3;
e)
ve všech vhodných případech podporuje co nejširší účast členských států v souladu s článkem 7.
2. Komise přijme prováděcí akty, kterými pro účely činností rámce pro podporu SST stanoví plán koordinace a příslušná technická opatření. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 12 odst. 2.
3. Komise včas předkládá Evropskému parlamentu a Radě všechny důležité informace související s prováděním rámce pro podporu SST, zejména s cílem zajistit transparentnost a jasnost, pokud jde o:
a)
orientační úsilí a různé zdroje Unie v oblasti financování;
b)
účast v rámci na podporu SST a na akcích podporovaných tímto rámcem;
c)
vývoj ve vytváření sítí kapacit SST členských států a v poskytování služeb SST;
d)
výměnu a využívání informací SST.
Článek 7
Účast členských států
1. Členské státy, které si přejí účastnit se provádění akcí uvedených v článku 4, musí Komisi předložit žádost, v níž prokážou, že:
a)
vlastní:
i)
odpovídající senzory SST, které jsou k dispozici nebo se vyvíjejí, nebo mají přístup k odpovídajícím senzorům SST, a mají dostatečné technické a personální zdroje pro jejich provoz, nebo
ii)
dostatečné kapacity pro operativní analýzu a zpracování dat, které jsou zvlášť určeny pro SST, nebo mají přístup k dostatečným kapacitám tohoto druhu;
b)
disponují akčním plánem pro provádění opatření stanovených v článku 4 zahrnujícím úpravu spolupráce s jinými členskými státy.
2. Komise přijme prováděcí akty, pokud jde o postupy pro předkládání žádostí a plnění kritérií stanovených v odstavci 1 ze strany členských států. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 12 odst. 2.
3. Každý členský stát, který splňuje kritéria uvedená v odstavci 1, pověří jeden subjekt na národní úrovni, aby jej zastupoval. Pověřené národní subjekty vytvoří konsorcium a uzavřou dohodu uvedenou v článku 10.
4. Seznam zúčastněných členských států zveřejní Komise na svých internetových stránkách a aktualizuje jej.
5. Odpovědnost za provoz senzorů, zpracování údajů a uplatňování politiky nakládání s těmito údaji nesou zúčastněné členské státy. Zúčastněné členské státy si ponechávají plnou kontrolu nad svými prostředky.
Článek 8
Úloha Satelitního střediska Evropské unie
Satelitní středisko Evropské unie (SATCEN) může spolupracovat s konsorciem vytvořeným podle čl. 7 odst. 3. V takovém případě uzavře se zúčastněnými členskými státy potřebná prováděcí ujednání.
Článek 9
Údaje SST a informace SST
Na využití a výměnu informací SST poskytovaných konsorciem a využití údajů SST v kontextu rámce pro podporu SST pro účely provedení akcí uvedených v článku 4 se použijí tato pravidla:
a)
je nezbytné zamezit neoprávněnému zpřístupnění údajů a informací, zároveň však umožnit efektivní provoz a využití vytvořených informací v co největším rozsahu;
b)
je třeba zajistit zabezpečení údajů SST;
c)
informace a služby SST se zpřístupňují příjemcům služeb SST vymezeným v čl. 5 odst. 2 podle zásady „vědět jen to nejnutnější“, v souladu s pokyny a bezpečnostními pravidly stanovenými původcem informací a vlastníkem dotyčného kosmického objektu.
Článek 10
Koordinace operativních činností
Pověřené národní subjekty tvořící konsorcium uvedené v čl. 7 odst. 3 uzavřou dohodu, která stanoví pravidla a mechanismy pro jejich spolupráci při provádění akcí uvedených v článku 4. Tato dohoda musí obsahovat zejména ustanovení týkající se:
a)
využívání a výměny informací SST s ohledem na potvrzená doporučení obsažená v dokumentu nazvaném „Politika pro nakládání s údaji v rámci získávání poznatků o situaci ve vesmíru - doporučení ohledně bezpečnostních aspektů“;
b)
vytvoření struktury řízení rizik, která zajistí provádění ustanovení o využívání a bezpečné výměně údajů a informací SST;
c)
spolupráce se střediskem SATCEN za účelem provádění akce uvedené v čl. 4 odst. 1 písm. c).
Článek 11
Sledování a hodnocení
1. Provádění rámce na podporu SST sleduje Komise.
2. Do 1. července 2018 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění rámce pro podporu SST, jež bude pojednávat o plnění cílů stanovených tímto rozhodnutím z hlediska výsledků i dopadů, o účinnosti využívání zdrojů a o evropské přidané hodnotě.
Tato zpráva může být případně doplněna návrhy změn, včetně případného základního aktu pro SST ve smyslu nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
Článek 12
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento článek, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 13
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 14
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Ve Štrasburku dne 16. dubna 2014.
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS Nr. 541/2014/ES
2014 m. balandžio 16 d.
kuriuo nustatoma kosmoso stebėjimo ir sekimo rėmimo programa
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 189 straipsnio 2 dalį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),
pasikonsultavę su Regionų komitetu,
laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),
kadangi:
(1)
savo 2011 m. balandžio 4 d. komunikate „Piliečiams naudingos Europos Sąjungos kosmoso strategijos rengimas“ Komisija pabrėžė, kad pasidalijamoji kompetencija kosmoso srityje, Sąjungai suteikta Sutartimi dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau - SESV), yra neatsiejama nuo tvirtesnės partnerystės su valstybėmis narėmis. Komisija taip pat pabrėžė, kad visi nauji veiksmai turi būti grindžiami turimais ištekliais ir bendru naujų išteklių poreikio nustatymu;
(2)
2008 m. rugsėjo 26 d. rezoliucijoje „Europos kosminės erdvės politikos plėtojimas“ (3) Taryba priminė, kad kosminiai įrenginiai tapo labai svarbūs mūsų ekonomikai ir jų saugumas turi būti užtikrintas. Ji pabrėžė, kad „Europa turi plėtoti pajėgumus Europos kosminės erdvės infrastruktūrai ir kosminių šiukšlių kiekiui stebėti ir prižiūrėti, pirmiausia remiantis nacionaliniu ir europiniu turtu ir pasinaudojant santykiais, kuriuos galima užmegzti su kitomis šalimis partnerėmis, ir jų pajėgumais“;
(3)
2010 m. lapkričio 25 d. rezoliucijoje „Pasauliniai uždaviniai: visapusiškai pasinaudoti Europos kosminių sistemų teikiamomis galimybėmis“ Taryba pripažįsta, kad ateityje bus reikalingi Europos veikla grindžiami informuotumo apie padėtį kosmose (toliau - SSA) pajėgumai, kad būtų plėtojami ir panaudojami turimi nacionaliniai ir europiniai civiliniai bei kariniai įrenginiai, ir ragina Komisiją ir Tarybą pasiūlyti valdymo schemą ir duomenų politiką, kurios valstybėms narėms sudarys sąlygas prisidėti panaudojant savo atitinkamus nacionalinius pajėgumus laikantis taikomų saugumo reikalavimų bei taisyklių. Ji taip pat prašė „visų Europos institucinių subjektų išnagrinėti tinkamas priemones“, kurios būtų grindžiamos nustatytais civiliniais ir kariniais naudotojų reikalavimais, kurias taikant būtų naudojamasi atitinkamais įrenginiais laikantis taikomų saugumo reikalavimų ir kuriose būtų panaudoti Europos kosmoso agentūros (toliau - EKA) SSA parengiamosios programos rezultatai;
(4)
2011 m. gegužės 31 d. Tarybos išvadose dėl Komisijos komunikato „Piliečiams naudingos Europos Sąjungos kosmoso strategijos rengimas“ ir 2011 m. gruodžio 6 d. Tarybos rezoliucijoje „Gairės dėl kosmoso pridėtinės vertės ir naudos Europos piliečių saugumui“ (4) dar kartą pabrėžta, kad „reikia veiksmingų SSA pajėgumų kaip veiklos Europos lygiu“, o Sąjunga paraginta „kuo plačiau naudotis turimais įrenginiais, kompetencija ir gebėjimais, kurie jau egzistuoja arba yra plėtojami valstybėse narėse, Europos lygiu ir atitinkamais atvejais tarptautiniu lygiu“. Pripažindama tokios sistemos dvejopo naudojimo pobūdį ir atsižvelgdama į jos ypatingus saugumo aspektus, Taryba paragino Komisiją ir Europos išorės veiksmų tarnybą (toliau - EIVT), glaudžiai bendradarbiaujant su EKA ir valstybėmis narėmis, kurioms priklauso tokie įrenginiai ir kurios turi pajėgumų, ir konsultuojantis su visais susijusiais subjektais pateikti pasiūlymų dėl tų įrenginių ir pajėgumų visapusiško naudojimo siekiant plėtoti SSA pajėgumus, grindžiamus veikla Europos lygiu, ir todėl nustatyti tinkamą valdymo ir duomenų apsaugos politiką, atsižvelgiant į didelį SSA duomenų slaptumą;
(5)
paprastai SSA apima tris pagrindines sritis, t. y. kosmoso stebėjimo ir sekimo (toliau - SST), orų stebėsenos ir prognozės iš kosmoso ir arti Žemės skriejančių objektų. Tose srityse vykdoma veikla siekiama apsaugoti infrastruktūrą kosmose ir nuo kosmoso. Šiuo sprendimu, kuris taikomas SST, turėtų būti skatinama sinergija šiose srityse;
(6)
siekdama, kad būtų sumažinta susidūrimų rizika, Sąjunga taip pat siektų sinergijos su kosminių šiukšlių aktyvaus šalinimo ir pasyvinimo priemonių iniciatyvomis, kaip antai EKA plėtojama iniciatyva;
(7)
kosminės šiukšlės tapo didele grėsme kosmoso srities veiklos saugumui, saugai ir tvarumui. Todėl reikėtų įsteigti SST rėmimo programą, kad būtų padedama rengti ir teikti kosminių objektų stebėjimo ir priežiūros paslaugas siekiant apsaugoti erdvėlaivius nuo per susidūrimus ir dėl kosminių šiukšlių daugėjimo patiriamos žalos, taip pat siekiant numatyti trajektorijas ir pakartotinio patekimo kelius, kad Vyriausybinės ir civilinės saugos tarnybos būtų kuo geriau informuotos apie nevaldomo pakartotinio ištisų erdvėlaivių ar kosminių šiukšlių patekimo į Žemės atmosferą atvejus;
(8)
SST rėmimo programa turėtų būti padedama užtikrinti ilgalaikį Europos ir nacionalinės kosmoso infrastruktūros, įrenginių ir paslaugų, kurios yra itin svarbios Europos ekonomikos, visuomenės ir piliečių saugai, prieinamumą;
(9)
SST paslaugų teikimas bus naudingas visiems viešiems ir privatiems kosmoso infrastruktūros operatoriams, įskaitant Sąjungą, atsižvelgiant į Sąjungos atsakomybę, susijusią su Sąjungos kosmoso srities programomis, visų pirma Europos palydovinės navigacijos programomis „Galileo“ ir EGNOS, nustatytomis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1285/2013 (5), taip pat Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 377/2014 (6) nustatyta programa „Copernicus“. Ankstyvi perspėjimai apie nevaldomą pakartotinį patekimą ir duomenys apie numatytą poveikio vietą ir laiką taip pat bus naudingi už civilinę saugą atsakingoms nacionalinėms valdžios institucijoms. Be to, tos paslaugos taip pat gali dominti kitus naudotojus, pavyzdžiui, privačius draudikus, kad jie galėtų nustatyti galimą atsakomybę už palydovo eksploatavimo laikotarpiu įvykstančius susidūrimus. Ilgainiui taip pat turėtų būti numatyta laisvai prieinama visuomenės informavimo apie kosmoso objektus, skriejančius Žemės orbitoje, paslauga, kuria būtų galima naudotis pakartotinai;
(10)
SST paslaugomis turėtų būti papildoma su kosmoso infrastruktūros apsauga susijusi mokslinių tyrimų veikla, vykdoma pagal „Horizontas 2020“, nustatytą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1291/2013 (7), Sąjungos pavyzdinės programos kosmoso srityje - „Copernicus“ ir „Galileo“, Europos skaitmeninės darbotvarkės iniciatyva, nurodyta 2010 m. rugpjūčio 26 d. Komisijos komunikate „Europos skaitmeninė darbotvarkė“, kitos telekomunikacijų infrastruktūros, kuriomis padedama įgyvendinti informacinės visuomenės ir su saugumu susijusias iniciatyvas, taip pat EKA veikla;
(11)
SST rėmimo programa turėtų būti padedama užtikrinti, kad kosminė erdvė būtų naudojama ir tyrinėjama taikiais tikslais;
(12)
SST rėmimo programoje turėtų būti atsižvelgiama į bendradarbiavimą su tarptautiniais partneriais, visų pirma Jungtinėmis Amerikos Valstijomis, tarptautinėmis organizacijomis ir kitomis trečiosiomis šalimis, visų pirma siekiant išvengti susidūrimų kosmose ir užkirsti kelią kosminių šiukšlių daugėjimui. Be to, ja turėtų būti papildytos esamos mažinimo priemonės, pavyzdžiui, Jungtinių Tautų kosminių šiukšlių kiekio mažinimo gairės, arba kitos iniciatyvos, siekiant užtikrinti veiklos kosminėje erdvėje saugą, saugumą ir tvarumą. Ji taip pat turėtų būti suderinama su Sąjungos pasiūlymu dėl Tarptautinio veiklos kosmoso erdvėje elgesio kodekso;
(13)
SST rėmimo programą turėtų sudaryti tinklų kūrimas ir nacionalinių SST įrenginių naudojimas SST paslaugoms teikti. Kai bus pasiektas šis tikslas, turėtų būti skatinama kurti naujus jutiklius arba tobulinti esamus valstybių narių eksploatuojamus jutiklius;
(14)
Komisija ir pagal šį sprendimą įsteigtas SST konsorciumas, glaudžiai bendradarbiaudami su EKA ir kitais suinteresuotaisiais subjektais, atsižvelgdami į savo atitinkamą kompetenciją, turėtų toliau vesti techninio pobūdžio SST dialogus su strateginiais partneriais;
(15)
civiliniai ir kariniai SSA naudotojų poreikiai nustatyti patvirtintame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente „Europos informuotumo apie padėtį kosmose aukšto lygio civiliniai ir kariniai naudotojų poreikiai“. SST paslaugų teikimas turėtų būti orientuotas į civilinius naudotojo poreikius. Tik kariniams tikslams šis sprendimas neturėtų būti taikomas. Komisija turėtų užtikrinti, kad būtų taikomas atitinkamai reguliarios naudotojų poreikių peržiūros ir atnaujinimo mechanizmas, kuriame dalyvautų naudotojų bendruomenės atstovai. Tuo tikslu ji turėtų tęsti būtiną dialogą su atitinkamais subjektais, pavyzdžiui, Europos gynybos agentūra ir EKA;
(16)
SST paslaugos turėtų būti teikiamos remiantis Sąjungos bei valstybių narių partneryste ir pasitelkiant turimą ir būsimą nacionalinę ekspertinę patirtį bei įrenginius, įskaitant bendradarbiaujant su EKA sukurtus įrenginius. Valstybės narės turėtų išsaugoti nuosavybę į įrenginius, jos juos turėtų toliau kontroliuoti ir likti atsakingos už jų eksploatavimą, techninę priežiūrą ir atnaujinimą. Pagal SST rėmimo programą finansinė parama naujų SST jutiklių kūrimui neturėtų būti teikiama. Jei siekiant patenkinti naudotojų poreikius prireiktų naujų jutiklių, tas poreikis galėtų būti sprendžiamas atitinkamai nacionaliniu lygiu arba pagal Europos mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programą. Komisija ir valstybės narės turėtų skatinti SST rėmimo programoje dalyvauti kuo daugiau valstybių narių ir sudaryti jų dalyvavimui palankesnes sąlygas atsižvelgiant į dalyvavimo kriterijų laikymąsi;
(17)
Europos Sąjungos palydovų centras (toliau - SATCEN) - Sąjungos agentūra, įsteigta bendraisiais veiksmais 2001/555/BUSP (8), kuri civiliniams ir kariniams naudotojams teikia įvairiomis slaptumo žymomis pažymėtas su geoerdviniais vaizdais susijusias informacines paslaugas ir produktus, galėtų prisidėti prie SST paslaugų teikimo. Jo ekspertinė patirtis, įgyta tvarkant įslaptintą informaciją saugioje aplinkoje, ir glaudūs instituciniai ryšiai su valstybėmis narėmis yra privalumas, padėsiantis administruoti ir teikti SST paslaugas. Išankstinė SATCEN vaidmens SST rėmimo programoje sąlyga - būtina iš dalies pakeisti Tarybos bendruosius veiksmus, pagal kuriuos SATCEN veiksmai SST srityje šiuo metu nenumatyti.] Komisija prireikus turėtų bendradarbiauti su EIVT, atsižvelgiant į pastarosios atliekama vaidmenį padedanti vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai vadovauti SATCEN veiklai;
(18)
tiksli informacija apie tam tikrų kosminių objektų pobūdį, specifikacijas ir buvimo vietą gali turėti įtakos Sąjungos ar jos valstybių narių ir trečiųjų šalių saugumui. Todėl valstybės narės, o prireikus - ir Tarybos saugumo komitetas (toliau - Saugumo komitetas), kurdami ir eksploatuodami atitinkamų pajėgumų tinklą, įskaitant SST jutiklius, plėtodamos SST duomenų tvarkymo bei analizės pajėgumus ir teikdamos SST paslaugas turėtų atsižvelgti į atitinkamus saugumo klausimus. Taigi būtina šiame sprendime nustatyti bendrąsias nuostatas dėl SST informacijos naudojimo ir saugaus valstybių narių, SST paslaugų gavėjų ir atitinkamais atvejais SATCEN keitimosi šia informacija. Be to, Komisija, EIVT ir valstybės narės turėtų apibrėžti koordinavimo mechanizmus, kurių reikia klausimams, susijusiems su SST rėmimo programos saugumu, spręsti;
(19)
dalyvaujančios valstybės narės turėtų būti atsakingos už derybas dėl nuostatų dėl SST duomenų naudojimo ir SST informacijos naudojimo ir keitimosi ja ir už šių nuostatų įgyvendinimą. Šiame sprendime ir dalyvaujančių valstybių narių, o atitinkamais atvejais SATCEN susitarime išdėstytose nuostatose dėl SST duomenų naudojimo ir SST informacijos naudojimo ir keitimosi ja reikėtų atsižvelgti į patvirtintas rekomendacijas dėl SST duomenų saugumo;
(20)
atsižvelgiant į galimą SST duomenų slaptumą, reikia skatinti bendradarbiavimą, pagrįstą veiksmingumu ir pasitikėjimu, be kita ko, SST duomenų tvarkymo ir analizės būdų atžvilgiu. Galimybė naudotis atvirojo kodo programine įranga, kuria įgaliotiesiems SST duomenų teikėjams būtų suteikiama saugi prieiga prie pirminio programos kodo, kad būtų galima atlikti daryti pakeitimus ir patobulinimus, turėtų padėti siekti šio tikslo;
(21)
Saugumo komitetas rekomendavo sukurti rizikos valdymo struktūrą, skirtą užtikrinti, kad įgyvendinant SST rėmimo programą būtų tinkamai atsižvelgta į duomenų saugumo klausimus. Tuo tikslu dalyvaujančios valstybės narės ir atitinkamais atvejais SATCEN, atsižvelgdami į Saugumo komiteto rekomendacijas, turėtų sukurti atitinkamas rizikos valdymo struktūras ir procedūras;
(22)
siekiant užtikrinti vienodas šio sprendimo įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Šiais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011 (9);
(23)
kadangi šio sprendimo tikslų, t. y. remti veiksmus, kuriais siekiama sukurti ir eksploatuoti jutiklių tinklą, suformuoti SST duomenų tvarkymo ir analizės pajėgumus, ir sukurti bei teikti SST paslaugas, vienos veikdamos valstybės narės negali deramai pasiekti, nes Sąjungai, kaip svarbiai kosmoso įrenginių savininkei, būtų naudinga, jei tokias paslaugas teiktų valstybių narių konsorciumas, o dėl šio sprendimo masto jo tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo, Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą, šiuo sprendimu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti;
(24)
šio sprendimo tikslai yra panašūs į tikslus, nustatytus programose, nustatytose Reglamentu (ES) Nr. 1285/2013 1 straipsnyje, 3 straipsnio c ir d punktuose bei 4 straipsnyje, Tarybos sprendimu 2013/743/ES (10) 2 straipsnio 2 dalies b ir c punktuose, I priedo II dalies 1.6.2 punkto d papunktyje ir I priedo III dalies 7.5 ir 7.8 punktuose, ir Reglamentu (ES) Nr. 377/2014 8 straipsnio 2 dalies c punkte, pagal kurią satelitų apsaugai nuo susidūrimų pavojaus skiriama iki 26,5 mln. EUR suma dabartinėmis kainomis. SST rėmimo programos tikslų įgyvendinimui, visų pirma turimų įrenginių tinklo kūrimui, iš viso numatoma skirti finansavimo suma - 70 mln. EUR. Atsižvelgiant į šio sprendimo ir tų programų tikslų panašumą, šiuo sprendimu nustatyti veiksmus galima būtų finansuoti pagal tas programas, visapusiškai laikantis juos nustatančio pagrindinio akto;
(25)
siekiant užtikrinti priimtiną Europos autonomijos vykdant SST veiklą lygį, gali reikėti priimti SST skirtą pagrindinį aktą, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (11). Ši galimybė turėtų būti išnagrinėta atliekant dabartinės daugiametės finansinės programos laikotarpio vidurio peržiūrą;
(26)
pripažįstant opų SSA pobūdį, už jutiklių eksploatavimą ir duomenų, naudojamų teikiant SST paslaugas, tvarkymą turėtų likti atsakingos dalyvaujančios valstybės narės. Nacionalinius SST įrenginius toliau valdo už jų kontrolę ir eksploatavimą atsakingos valstybės narės,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Tinklo įsteigimas
Šiuo sprendimu nustatoma kosmoso stebėjimo ir sekimo (toliau - SST) rėmimo programa.
2 straipsnis
Terminų apibrėžtys
Šiame sprendime vartojamų terminų apibrėžtys:
1) kosminis objektas - bet kuris dirbtinis objektas kosminėje erdvėje;
2) erdvėlaivis - bet kuris konkrečią funkciją atliekantis kosminis objektas, įskaitant aktyvius dirbtinius palydovus ir paleidimo įrenginio viršutines dalis;
3) kosminės šiukšlės - nebeveikiantys ar jokios konkrečios funkcijos nebeatliekantys kosminiai objektai, įskaitant erdvėlaivius arba jų nuolaužas ar dalis, esantys Žemės orbitoje ar pakartotinai patenkantys į atmosferą, įskaitant raketų, dirbtinių palydovų ar neaktyvių dirbtinių palydovų dalis;
4) SST jutiklis - prietaisas arba prietaisų junginys, pavyzdžiui, antžeminiai ar kosminiai radarai ir teleskopai, kuriais galima matuoti kosminių objektų fizinius parametrus, pavyzdžiui, dydį, vietą ir greitį;
5) SST duomenys - SST jutiklių nustatyti kosminių objektų fiziniai parametrai arba kosminių objektų orbitos parametrai, gauti remiantis SST jutiklių rezultatais;
6) SST informacija - gavėjui suprantami apdoroti SST duomenys.
3 straipsnis
SST rėmimo programos tikslai
1. SST rėmimo programos bendras tikslas yra padėti užtikrinti ilgalaikį Europos ir nacionalinės kosmoso infrastruktūros, įrenginių ir paslaugų, kurios yra itin svarbios Europos ekonomikos, visuomenės ir piliečių saugai, prieinamumą.
2. Konkretūs SST rėmimo programos tikslai yra šie:
a)
vertinti ir mažinti orbitoje eksploatuojamų Europos erdvėlaivių susidūrimo riziką, sudarant sąlygas erdvėlaivių operatoriams veiksmingiau planuoti ir įgyvendinti mažinimo priemones;
b)
mažinti su Europos erdvėlaivių paleidimu susijusią riziką;
c)
stebėti nevaldomo pakartotinio erdvėlaivių ar jų nuolaužų patekimo į Žemės atmosferą atvejus ir teikti tikslesnius bei veiksmingesnius išankstinius perspėjimus, siekiant sumažinti galimą riziką Europos piliečių saugai ir galimą žalą antžeminei infrastruktūrai;
d)
siekti užkirsti kelią kosminių šiukšlių daugėjimui.
4 straipsnis
SST rėmimo programa remiami veiksmai
1. Tam, kad būtų pasiekti 3 straipsnyje nustatyti tikslai, SST rėmimo programa remiami šie veiksmai, kuriais siekiama sukurti Europos lygio SST pajėgumus užtikrinant tinkamą Europos autonomijos lygį:
a)
jutiklio funkcijos, kurią sudaro valstybės narės antžeminių ir (arba) kosminių jutiklių tinklas, įskaitant bendradarbiaujant su EKA sukurtus nacionalinius jutiklius, kūrimas ir eksploatavimas siekiant stebėti ir sekti kosminius objektus ir atitinkamų duomenų bazės kūrimas;
b)
apdorojimo funkcijos kūrimas ir eksploatavimas siekiant tvarkyti ir analizuoti SST duomenis nacionaliniu lygiu, kad būtų sukaupta SST informacijos ir teikiamos SST paslaugos, kurios būtų perduodamos SST paslaugų teikimo funkcijai;
c)
funkcijos, skirtos SST paslaugoms, kaip apibrėžta 5 straipsnio 1 dalyje, skirtoms 5 straipsnio 2 dalyje nurodytiems subjektams teikti, diegimas.
2. SST rėmimo programa neapima naujų SST jutiklių kūrimo.
5 straipsnis
SST paslaugos
1. 4 straipsnyje nurodytos SST paslaugos yra civilinio pobūdžio. Jos apima šias paslaugas:
a)
susidūrimo tarp erdvėlaivių arba tarp erdvėlaivių ir kosminių šiukšlių rizikos vertinimą ir susidūrimų vengimo perspėjimų rengimą erdvėlaivių paleidimo, ankstyvajame orbitos, eksploatavimo orbitoje ir pašalinimo iš eksploatacijos misijų etapuose;
b)
susiskaidymų, sudužimų ar susidūrimų orbitoje aptikimą ir apibūdinimą;
c)
kosminių objektų ir kosminių šiukšlių nekontroliuojamo pakartotinio patekimo į Žemės atmosferą rizikos vertinimą ir susijusios informacijos rengimą, įskaitant galimo poveikio laikotarpio ir tikėtinos vietos įvertinimą.
2. SST paslaugos teikiamos
a)
visoms valstybėms narėms;
b)
Tarybai;
c)
Komisijai;
d)
EIVT;
e)
viešiesiems ir privatiesiems erdvėlaivių savininkams ir operatoriams;
f)
už civilinę saugą atsakingoms valdžios institucijoms.
SST paslaugos teikiamos laikantis 9 straipsnyje išdėstytų nuostatų dėl SST duomenų ir informacijos naudojimo ir keitimosi jais.
3. Dalyvaujančios valstybės narės, Komisija ir atitinkamais atvejais SATCEN nelaikomi atsakingais už:
a)
žalą, patirtą dėl SST paslaugų neteikimo, šių paslaugų teikimo nutraukimo;
b)
vėlavimą teikiant SST paslaugas;
c)
teikiant SST paslaugas suteiktą netikslią informaciją arba
d)
veiksmus, kurių imtasi reaguojant į SST paslaugų teikimą.
6 straipsnis
Komisijos vaidmuo
1. Komisija:
a)
administruoja SST rėmimo programą ir užtikrina jos įgyvendinimą;
b)
imasi priemonių, būtinų su SST rėmimo programa susijusiai rizikai nustatyti, kontroliuoti, mažinti ir stebėti;
c)
prireikus užtikrina, kad būtų atnaujinti SST naudotojų poreikiai;
d)
apibrėžia bendras SST rėmimo programos valdymo gaires, visų pirma siekiant sudaryti palankesnes sąlygas 7 straipsnio 3 dalyje nurodyto konsorciumo įsteigimui ir veikimui;
e)
kai tinkama, sudaro palankesnes sąlygas programoje dalyvauti kuo didesniam valstybių narių skaičiui vadovaujantis 7 straipsniu.
2. Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomas SST rėmimo programos veiksmų koordinavimo planas ir atitinkamos techninės priemonės. Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 12 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.
3. Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai laiku pateikia visą atitinkamą informaciją, dėl SST rėmimo programos įgyvendinimo, visų pirma siekiant užtikrinti skaidrumą ir aiškumą dėl:
a)
tiesioginių pastangų ir įvairių finansavimo Sąjungos lėšomis šaltinių;
b)
dalyvavimo SST rėmimo programoje ir ja remiamų veiksmų;
c)
valstybių narių SST įrenginių tinklo kūrimo ir SST paslaugų teikimo raidos;
d)
keitimosi SST informacija ir naudojimosi ja.
7 straipsnis
Valstybių narių dalyvavimas
1. Valstybė narė, norinti dalyvauti įgyvendinant 4 straipsnyje nurodytus veiksmus, Komisijai pateikia paraišką, kurioje įrodo, kad ji atitinka šiuos kriterijus:
a)
jai nuosavybės teise priklauso arba ji turi prieigą prie:
i)
tinkamų sumontuotų ar montuojamų SST jutiklių ir techninių bei žmogiškųjų išteklių šiems jutikliams eksploatuoti arba
ii)
tinkamų operatyvinės analizės ir duomenų tvarkymo pajėgumų, skirtų specialiai SST;
b)
yra parengusi veiksmų planą 4 straipsnyje nustatytiems veiksmams įgyvendinti, įskaitant bendradarbiavimo su kitomis valstybėmis narėmis sąlygas.
2. Komisija priima įgyvendinimo aktus dėl paraiškų teikimo ir valstybių narių atitikimo 1 dalyje nustatytiems kriterijams tvarkos. Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 12 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.
3. Visos valstybės narės, kurios atitinka 1 dalyje nurodytus kriterijus, paskiria joms atstovaujantį nacionalinį subjektą. Paskirti nacionaliniai subjektai įsteigia konsorciumą ir sudaro 10 straipsnyje nurodytą susitarimą.
4. Komisija savo interneto svetainėje paskelbia ir atnaujina dalyvaujančių valstybių narių sąrašą.
5. Atsakomybė už jutiklių eksploatavimą, duomenų tvarkymą ir duomenų politikos įgyvendinimą tenka dalyvaujančioms valstybėms narėms. Dalyvaujančių valstybių narių įrenginiai lieka visapusiškai valdomi nacionaliniu lygiu.
8 straipsnis
Europos Sąjungos palydovų centro vaidmuo
Europos Sąjungos palydovų centras (toliau - SATCEN) gali bendradarbiauti su konsorciumu, kuris turi būti įsteigtas pagal 7 straipsnio 3 dalį. Tuo atveju jis sudaro būtinus įgyvendinimo susitarimus su dalyvaujančiomis valstybėmis narėmis.
9 straipsnis
SST duomenys ir SST informacija
SST informacijos, kurią paskelbia konsorciumas, naudojimui bei keitimusi ja ir SST duomenų naudojimui SST rėmimo programos įgyvendinimo metu 4 straipsnyje nurodytų veiksmų įgyvendinimo tikslais taikomos šios taisyklės:
a)
užkertamas kelias neteisėtam duomenų ir informacijos atskleidimui, kartu sudarant sąlygas veiksmingai vykdyti operacijas ir kuo geriau pasinaudoti sukaupta informacija;
b)
užtikrinamas SST duomenų saugumas;
c)
SST informacija ir paslaugos 5 straipsnio 2 dalyje apibrėžtiems SST paslaugų gavėjams teikiamos pagal principą „būtina žinoti“, vadovaujantis informacijos rengėjo ir atitinkamo kosminio objekto savininko nurodymais ir saugumo taisyklėmis.
10 straipsnis
Veiklos koordinavimas
Paskirti nacionaliniai subjektai, kurie sudaro 7 straipsnio 3 dalyje nurodytą konsorciumą, sudaro susitarimą, kuriuo nustatomos jų bendradarbiavimo įgyvendinant 4 straipsnyje nurodytus veiksmus taisyklės ir mechanizmai. Visų pirma į šį susitarimą įtraukiamos nuostatos dėl:
a)
SST informacijos naudojimo ir keitimosi ja, atsižvelgiant į patvirtintas rekomendacijas „Informuotumo apie padėtį kosmose duomenų politika. Rekomendacijos saugumo aspektais“;
b)
rizikos valdymo struktūros sukūrimo siekiant užtikrinti nuostatų dėl SST duomenų ir SST informacijos naudojimo ir saugaus keitimosi jais įgyvendinimą;
c)
bendradarbiavimo su SATCEN siekiant įgyvendinti 4 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytą veiksmą.
11 straipsnis
Stebėsena ir vertinimas
1. Komisija stebi SST rėmimo programos įgyvendinimą.
2. Ne vėliau kaip 2018 m. liepos 1 d. Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia SST rėmimo programos įgyvendinimo ataskaitą dėl šio sprendimo tikslų įgyvendinimo rezultatų ir poveikio atžvilgiu, išteklių panaudojimo efektyvumo ir Europos pridėtinės vertės.
Prireikus prie šios ataskaitos gali būti pridedami pasiūlymai dėl pakeitimų, įskaitant galimybę priimti SST skirtą pagrindinį aktą, kaip apibrėžta Reglamente (ES, Euratomas) Nr. 966/2012.
12 straipsnis
Komiteto procedūra
1. Komisijai padeda komitetas. Tas komitetas - tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.
2. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.
13 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
14 straipsnis
Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.
Priimta Strasbūre 2014 m. balandžio 16 d.