PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 16. května 2014,
kterým se povoluje odchylka požadovaná Nizozemskem podle směrnice Rady 91/676/EHS o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů
(oznámeno pod číslem C(2014) 3103)
(Pouze nizozemské znění je závazné)
(2014/291/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Rady 91/676/EHS ze dne 12. prosince 1991 o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů (1), a zejména na bod 2 třetí pododstavec přílohy III uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Pokud se množství statkových hnojiv, které členský stát zamýšlí použít na hektar za rok, liší od množství stanoveného v první větě druhého pododstavce bodu 2 přílohy III směrnice 91/676/EHS a v písmenu a) uvedeného pododstavce, musí být určeno tak, aby neohrozilo dosažení cílů uvedených v článku 1 uvedené směrnice, a musí být zdůvodněno na základě objektivních kritérií, jakými jsou v tomto případě např. dlouhá vegetační období a plodiny s vysokou spotřebou dusíku.
(2)
Dne 8. prosince 2005 přijala Komise rozhodnutí 2005/880/ES (2) umožňující za určitých podmínek používání statkových hnojiv z pasoucích se hospodářských zvířat do výše 250 kg dusíku na hektar za rok v zemědělských podnicích s nejméně 70 % podílem travních porostů.
(3)
Dne 5. února 2010 přijala Komise rozhodnutí 2010/65/EU (3), kterým se mění rozhodnutí 2005/880/ES a platnost odchylky se prodlužuje do 31. prosince 2013.
(4)
Takto udělená odchylka se v roce 2012 týkala 21 752 zemědělských podniků, což odpovídá 46 % celkové čisté zemědělské plochy.
(5)
Dne 22. ledna 2014 předložilo Nizozemsko Komisi žádost o opětovné povolení odchylky podle bodu 2 třetího pododstavce přílohy III směrnice 91/676/EHS.
(6)
Nizozemsko používá v souladu s čl. 3 odst. 5 směrnice 91/676/EHS akční program na celém svém území.
(7)
Nizozemské právní předpisy, které provádějí směrnici 91/676/EHS, obsahují normy pro použití dusíku i fosfátu.
(8)
Z údajů poskytnutých Nizozemskem k období 2008-2011 vyplývá nárůst počtu prasat ve výši 7 % a drůbeže ve výši 8 % v porovnání s obdobím 2004-2007. Počty skotu, ovcí a koz zůstaly stabilní. Příslušné orgány v Nizozemsku stanovily omezení počtu prasat a drůbeže a přijaly závazek, že produkce statkových hnojiv, pokud jde o množství dusíku a fosforu, nepřesáhne úroveň z roku 2002. Příslušné orgány v Nizozemsku navíc počínaje lednem 2015 zajistí zpracování odpovídajícího podílu přebytečných statkových hnojiv pocházejících z odvětví mléka a mléčných výrobků. Tato opatření jsou nezbytná, aby se zajistilo, že uplatňování současné odchylky nepovede k další intenzifikaci.
(9)
V období 2008-2011 se použilo 344 000 tun dusíku ze statkových hnojiv, což ve srovnání s obdobím 2004-2007 znamená mírný pokles. Používání umělých dusíkatých hnojiv se v období 2008-2011 v porovnání s obdobím 2004-2007 snížilo zhruba o 18 %. Přebytek fosforu v období 2008-2011 činil 16 000 tun, což ve srovnání s obdobím 2004-2007 znamená pokles o 51 %.
(10)
Podnebí v Nizozemsku, charakterizované rovnoměrným rozdělením ročních srážek a poměrně malým rozsahem ročních teplot, podporuje dlouhé vegetační období travin v délce 250 dnů ročně.
(11)
Informace poskytnuté nizozemskými orgány v souvislosti s odchylkou udělenou rozhodnutím 2010/65/EU naznačují, že odchylka nevedla ke zhoršení jakosti vody. Ze zprávy Komise Radě a Evropskému parlamentu o provádění směrnice 91/676/EHS o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů za období 2008-2011, která vycházela ze zpráv členských států, vyplývá, že v případě podzemních vod vykazuje zhruba 88 % monitorovacích stanic v Nizozemsku průměrné koncentrace dusičnanů nižší než 50 mg/l a 79 % monitorovacích stanic vykazuje průměrné koncentrace dusičnanů nižší než 25 mg/l. Údaje monitorování vykazují klesající trend koncentrace dusičnanů v případě podzemních vod ve srovnání s předchozím vykazovaným obdobím (2004-2007). V případě povrchových vod vykazuje 98 % monitorovacích stanic průměrné koncentrace dusičnanů nižší než 50 mg/l a 92 % monitorovacích stanic vykazuje průměrné koncentrace dusičnanů nižší než 25 mg/l. Většina monitorovacích stanovišť v povrchových vodách vykazuje klesající trend koncentrace dusičnanů. Roční přebytek dusíku a fosforu v půdě se snížil, a to zejména díky snížení přísunu statkových a minerálních hnojiv v důsledku soustavně nižších norem používání dusíku a fosforu v nizozemských akčních programech. Ve vykazovaném období 2008-2011 všechny čerstvé a brakické vody byly klasifikovány jako eutrofní nebo hypertrofní.
(12)
Komise se domnívá, že podmínky pro udělení odchylky musí být změněny na základě přezkoumání žádosti, kterou podalo Nizozemsko dne 22. ledna 2014, a zvážení akčního programu, informací o jakosti vody a zkušeností nabytých s uplatňováním odchylky udělené rozhodnutím 2010/65/EU, jakož i odchylek, které jsou v platnosti v jiných členských státech. Komise se proto domnívá, že lze povolit množství statkových hnojiv z pasoucích se hospodářských zvířat, které odpovídá 230 kg dusíku na hektar za rok, v zemědělských podnicích s nejméně 80 % podílem travních porostů na jižních a středních písčitých půdách a sprašových půdách, zatímco 250 kg dusíku na hektar za rok může být povoleno pouze v zemědělských podnicích s nejméně 80 % podílem travních porostů na jiných typech půdy. Komise zastává názor, že to neohrozí dosažení cílů směrnice 91/676/EHS, budou-li splněny určité přísné podmínky.
(13)
K těmto podmínkám patří vypracování plánů hnojení na úrovni jednotlivých zemědělských podniků, vedení záznamů o postupech hnojení v podobě evidence hnojení, periodické analýzy půdy, pokryv zelení po kukuřici v zimě, zvláštní pravidla týkající se zaorání trávy, zákaz používat statková hnojiva před zaoráním trávy a úprava hnojení s ohledem na přínos luštěnin, zákaz používat fosfát z umělých hnojiv a posílené kontroly. Tyto podmínky by měly zajistit hnojení, jež bude odpovídat nárokům plodin, jakož i zmírnění a zamezení úniku dusíku a fosforu do vody.
(14)
Z údajů předložených Nizozemskem vyplývá, že množství statkových hnojiv z pasoucích se hospodářských zvířat, které odpovídá 230 kg dusíku na hektar za rok v zemědělských podnicích s nejméně 80 % podílem travních porostů na jižních a středních písčitých půdách a sprašových půdách (jak je stanoveno v akčním programu) a 250 kg dusíku na hektar za rok v zemědělských podnicích s nejméně 80 % podílem travních porostů na jiných typech půdy, je zdůvodněno objektivními kritérii, jakými jsou vysoké čisté srážky, dlouhé vegetační období a velké výnosy trávy s vysokou spotřebou dusíku.
(15)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro dusičnany zřízeného podle článku 9 směrnice 91/676/EHS.
(16)
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky (4), stanoví ucelený přeshraniční přístup k ochraně vod, založený na oblastech povodí s cílem dosáhnout na evropské úrovni do roku 2015 dobrého stavu vodních útvarů. Snížení živin je nedílnou součástí tohoto cíle. Udělením odchylky podle tohoto rozhodnutí nejsou dotčena ustanovení podle směrnice 2000/60/ES ani není vyloučeno, že k plnění povinností, které z něj vyplývají, může být zapotřebí přijetí dalších opatření.
(17)
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES ze dne 14. března 2007 o zřízení Infrastruktury pro prostorové informace v Evropském společenství (INSPIRE) (5) stanoví obecná pravidla pro zřízení Infrastruktury pro prostorové informace v Evropském společenství pro účely politik Společenství v oblasti životního prostředí a politik nebo činností, které mohou mít vliv na životní prostředí. Prostorové informace shromážděné v souvislosti s touto odchylkou by měly být pokud možno v souladu s ustanoveními stanovenými v této směrnici. V zájmu snížení administrativní zátěže a zlepšení soudržnosti údajů by Nizozemsko při sběru potřebných dat, na která se vztahuje tato výjimka, mělo případně využít informace získané v rámci integrovaného administrativního a kontrolního systému zřízeného podle kapitoly II hlavy V nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 ze dne 17. prosince 2013 o financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 352/78, (ES) č. 165/94, (ES) č. 2799/98, (ES) č. 814/2000, (ES) č. 1290/2005 a (ES) č. 485/2008 (6),
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Odchylka požadovaná Nizozemskem v dopise ze dne 22. ledna 2014 za účelem povolení vyššího množství statkových hnojiv z pasoucích se hospodářských zvířat, které je každoročně vpraveno do půdy, než jaké se uvádí v bodě 2 písm. a) přílohy III směrnice 91/676/EHS, se uděluje za podmínek stanovených v tomto rozhodnutí.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto rozhodnutí se rozumí:
1)
„zemědělským podnikem s travními porosty“ se rozumí podnik, v němž tvoří tráva nejméně 80 % plošné výměry vhodné pro použití statkových hnojiv;
2)
„pasoucími se hospodářskými zvířaty“ se rozumí skot (s výjimkou jatečných telat), ovce, kozy a koně, osly, jelenovití a vodní buvoli;
3)
„zemědělskou půdou“ se rozumí plošná výměra, kterou zemědělec vlastní, má v nájmu nebo ve správě na základě jiné jednotlivé písemné smlouvy a za jejíž správu nese přímou odpovědnost;
4)
„trávou“ se rozumí trvalé travní porosty nebo dočasné travní porosty o stáří kratším než pět let.
Článek 3
Oblast působnosti
Toto rozhodnutí se použije na jednotlivé zemědělské podniky s travními porosty za podmínek stanovených v článcích 4, 5 a 6.
Článek 4
Každoroční žádost a závazek
1. Zemědělci, kteří chtějí využívat odchylku podle tohoto rozhodnutí, každoročně předloží příslušným orgánům žádost o její povolení.
2. Spolu s každoroční žádostí uvedenou v odstavci 1 se písemně zavážou k plnění podmínek stanovených v článcích 5 a 6.
Článek 5
Používání statkových a jiných hnojiv
1. Množství statkových hnojiv z pasoucích se hospodářských zvířat, které je každoročně vpraveno do půdy v zemědělských podnicích s travními porosty, včetně množství vpraveného samotnými zvířaty, nepřekročí množství statkových hnojiv obsahující 230 kg dusíku na hektar za rok v zemědělských podnicích s nejméně 80 % podílem travních porostů na jižních a středních písčitých půdách a sprašových půdách (jak je stanoveno v akčním programu) a 250 kg dusíku na hektar za rok v zemědělských podnicích s nejméně 80 % podílem travních porostů na jiných typech půdy, s výhradou podmínek stanovených v odstavcích 2 až 9.
2. Celkový přísun dusíku a fosfátu odpovídá nárokům plodiny na živiny i zásobování z půdy. Celkový přísun dusíku a fosfátu nepřekročí maximální normy pro jejich použití stanovené v akčním programu.
3. V zemědělských podnicích využívajících odchylky podle tohoto rozhodnutí není povoleno používání fosfátu z umělých hnojiv.
4. Pro každou zemědělskou půdu se vede plán hnojení, jenž u zemědělské půdy popisuje střídání plodin i plánované použití statkových a jiných dusíkatých a fosfátových hnojiv. Tento plán se v zemědělském podniku zveřejní v každém kalendářním roce nejpozději do června prvního roku a do února v letech následujících.
5. V plánu hnojení jsou uvedeny tyto údaje:
a)
počet hospodářských zvířat, popis systému ustájení a uskladnění, včetně dostupných skladovacích kapacit pro statková hnojiva;
b)
výpočet množství dusíku i fosforu vyprodukovaného ze statkových hnojiv v zemědělském podniku (po odečtení ztrát při ustájení a skladování);
c)
plán střídání plodin, který musí uvádět plošnou výměru jednotlivých polí s travou a polí s jinými plodinami, včetně situačního náčrtu s umístěním jednotlivých polí;
d)
předpokládané nároky na dusík a fosfor u plodin;
e)
množství a druh statkových hnojiv, jež jsou dodávána smluvním partnerům a nejsou použita na zemědělské půdě;
f)
množství dovezených statkových hnojiv, která jsou použita na zemědělské půdě;
g)
výpočet podílu mineralizace organické hmoty, luštěnin, atmosférické depozice a množství dusíku v půdě v období, kdy ho začne plodina významnou měrou využívat;
h)
použití dusíku a fosforu ze statkových hnojiv na každém poli (parcely zemědělského podniku, které jsou homogenní z hlediska plodin i půdního typu);
i)
použití dusíku z chemických a jiných hnojiv na každém poli;
j)
výpočet k posouzení souladu s normami pro použití dusíku a fosforu.
Tyto plány se aktualizují nejpozději sedm dní po provedení jakékoli změny v zemědělských postupech, aby se zajistil soulad plánů a skutečných zemědělských postupů.
6. U každé zemědělské půdy se povede evidence hnojení. Tyto informace se každoročně předkládají příslušnému orgánu.
7. V evidenci hnojení jsou uvedeny tyto údaje:
a)
plochy zemědělských plodin;
b)
počet a druh hospodářských zvířat;
c)
produkce statkových hnojiv na zvíře;
d)
množství hnojiv dovezených zemědělským podnikem;
e)
množství statkových hnojiv vyvezených ze zemědělského podniku a jejich odběratele.
8. Každý zemědělský podnik, který využívá jednotlivé odchylky, souhlasí s tím, že u něho může být provedena kontrola používání i evidence hnojení.
9. V každém zemědělském podniku, který využívá jednotlivé odchylky, se nejméně jednou za čtyři roky provedou periodické analýzy koncentrace dusíku a fosforu v půdě, a to v každé oblasti zemědělského podniku, jež je homogenní z hlediska střídání plodin a vlastností půdy.
Po orbě travních porostů se pro každou homogenní oblast zemědělského podniku provede analýza koncentrace dusíku z hlediska minerálního dusíku a parametrů k určení podílu dusíku z mineralizace organické hmoty.
U analýz uvedených v prvním a druhém pododstavci se požaduje nejméně jedna analýza na pět hektarů půdy.
10. Statková hnojiva se nesmí rozmetávat před osevem travou na podzim.
Článek 6
Pokryv půdy
1. Zemědělci, kteří využívají odchylku podle tohoto rozhodnutí, vysejí trávu na 80 % nebo více procentech plošné výměry vhodné pro použití statkových hnojiv v jejich zemědělských podnicích.
2. Zemědělci, kteří využívají odchylku podle tohoto rozhodnutí, kromě toho přijmou tato opatření:
a)
na písčité nebo sprašové půdě se po kukuřici v průběhu zimy vyseje tráva nebo jiné plodiny, aby se snížil potenciál vyplavování;
b)
orba pokryvných meziplodin se neprovádí před 1. únorem, aby se zajistil stálý rostlinný pokryv orné půdy za účelem zpětného získání úniků dusičnanů do podorniční vrstvy půdy na podzim a omezení úniků v zimě;
c)
orba trávy se na písčitých a sprašových půdách provádí pouze na jaře;
d)
bezprostředně po zaorání trávy na všech typech půdy následuje osev plodinami s vysokou spotřebou dusíku; hnojení vychází z analýzy půdy týkající se minerálního dusíku a jiných parametrů, které slouží jako ukazatele odhadu uvolňování dusíku při mineralizaci organické hmoty v půdě; a dále
e)
zahrnuje-li střídání plodin luštěniny nebo jiné plodiny, které vážou atmosférický dusík, je použití hnojiv odpovídajícím způsobem sníženo.
3. Odchylně od písmena c) se na podzim povoluje orba pro výsadbu květinových cibulí.
Článek 7
Opatření k produkci statkových hnojiv
Vnitrostátní orgány v Nizozemsku zajistí, aby z hlediska množství dusíku a fosforu nepřesáhla vnitrostátní produkce statkových hnojiv úroveň z roku 2002. To znamená, že po dobu trvání odchylky udělené tímto rozhodnutím budou zachována výrobní práva v případě prasat a drůbeže.
Příslušné orgány v Nizozemsku nadto počínaje lednem 2015 zajistí zpracování přiměřeného podílu přebytečných statkových hnojiv pocházejících z odvětví mléka a mléčných výrobků.
Článek 8
Monitorování
1. Příslušný orgán vypracuje a každoročně aktualizuje mapy zachycující procentuální podíl zemědělských podniků s trávními porosty, hospodářských zvířat a zemědělské půdy, na které se v každé obci vztahuje jednotlivá odchylka.
2. Dojde k vytvoření monitorovací sítě pro odběr vzorků z půdní vody, z vodních toků a z mělkých podzemních vod, jež bude udržována pro oblasti monitorování, na něž se vztahuje odchylka.
3. Uvedená monitorovací síť, k níž přísluší nejméně 300 zemědělských podniků využívajících jednotlivých odchylek, je reprezentativní pro každý typ půdy (jílovité, rašelinné, písčité a písčitosprašové půdy), postupy hnojení a střídání plodin. Skladba monitorovací sítě se během doby použitelnosti tohoto rozhodnutí nezmění.
4. Šetření a průběžné analýzy živin poskytnou údaje o místním využívání půdy, cyklickém pěstování plodin a zemědělských postupech v podnicích, které využívají jednotlivých odchylek. Tyto údaje se mohou použít pro modelové výpočty rozsahu vyplavování dusičnanů a úniku fosforu z polí, na kterých se použije na hektar a za rok až 230 kg nebo až 250 kg dusíku obsaženého ve statkových hnojivech z pasoucích se hospodářských zvířat.
5. Monitorovací síť zahrnující mělké podzemní vody, půdní vodu, drenážní vodu a vodní toky v zemědělských podnicích příslušejících k monitorovací síti poskytne údaje o koncentraci dusičnanů a fosforu ve vodě, která opouští kořenovou zónu a vtéká do systému podzemních a povrchových vod.
6. Zvýšené monitorování vody se zaměří na zemědělská povodí v písčitých půdách.
Článek 9
Kontroly
1. Příslušný vnitrostátní orgán provede správní kontroly ve všech zemědělských podnicích, které využívají jednotlivé odchylky, aby posoudil, zda jsou dodržována maximální množství 230 kg nebo 250 kg dusíku na rok a hektar ze statkových hnojiv z pasoucích se hospodářských zvířat v zemědělských podnicích s nejméně 80 % podílem travních porostů, jakož i normy ohledně celkových množství pro použití dusíku a fosforu a podmínky využívání půdy. Pokud kontrola provedená vnitrostátními orgány prokáže nesplnění podmínek uvedených v článcích 5 a 6, je o tom žadatel vyrozuměn. V takovémto případě se žádost považuje za zamítnutou.
2. Na základě rizik bude vypracován program inspekcí s přiměřenou četností, v němž budou zohledněny výsledky kontrol z předchozích let a výsledky všeobecných namátkových kontrol právních předpisů provádějících směrnici 91/676/EHS, jakož i veškeré informace, které by mohly svědčit o jejich nedodržování.
Na nejméně 5 % zemědělských podniků, které využívají jednotlivé odchylky, se zaměří správní inspekce týkající se využívání půdy, počtu hospodářských zvířat a produkce statkových hnojiv.
V nejméně 7 % zemědělských podniků využívajících jednotlivé odchylky podle tohoto rozhodnutí se s ohledem na podmínky uvedené v článcích 5 a 6 provedou inspekce v terénu.
3. Příslušné orgány jsou vybaveny nezbytnými pravomocemi a prostředky k ověření dodržování podmínek pro udělení odchylky podle tohoto rozhodnutí.
Článek 10
Podávání zpráv
1. Příslušné orgány předkládají Komisi každoročně do března zprávu obsahující tyto informace:
a)
údaje o hnojení ve všech zemědělských podnicích, které využívají jednotlivé odchylky, včetně informací o výnosech a o typech půdy;
b)
trendy v počtu hospodářských zvířat pro jednotlivé kategorie hospodářských zvířat v Nizozemsku a v zemědělských podnicích, jimž byla udělena odchylka;
c)
trendy ve vnitrostátní produkci statkových hnojiv co do množství dusíku a fosfátu;
d)
přehled výsledků kontrol na vnitrostátní úrovni týkajících se koeficientů exkrece u hnoje prasat a drůbeže;
e)
mapy znázorňující procentní podíl zemědělských podniků, procentní podíl hospodářských zvířat a procentní podíl zemědělské půdy, na které se v každé obci vztahuje jednotlivá odchylka podle čl. 8 odst. 1;
f)
výsledky monitorování vody, včetně informací o trendech jakosti podzemních a povrchových vod a také o vlivu odchylky na jakost vody;
g)
informace o koncentraci dusičnanů a fosforu ve vodě, která opouští kořenovou zónu a vtéká do systému podzemních a povrchových vod podle čl. 8 odst. 5, a výsledky zvýšeného monitorování vody v zemědělských povodích v písčitých půdách, jak je uvedeno v čl. 8 odst. 6;
h)
výsledky šetření o místním využívání půdy, cyklickém pěstování plodin a zemědělských postupech a výsledky modelových výpočtů rozsahu vyplavování dusíku a úniku fosforu, k němuž dochází v zemědělských podnicích využívajících jednotlivou odchylku podle čl. 8 odst. 4;
i)
vyhodnocení toho, jak jsou uplatňovány podmínky odchylky, které vychází z kontrol na úrovni zemědělských podniků a informací o nevyhovujících zemědělských podnicích, jakož i z výsledků správních kontrol a inspekcí v terénu, jak je uvedeno v článku 9.
2. Prostorová data obsažená ve zprávě se případně řídí požadavky ustanovení směrnice 2007/2/ES. Při shromažďování potřebných údajů využije Nizozemsko v případě potřeby informace získané v rámci integrovaného administrativního a kontrolního systému zřízeného podle kapitoly II hlavy V nařízení (EU) č. 1306/2013.
Článek 11
Použití
Toto rozhodnutí pozbývá platnosti dne 31. prosince 2017.
Článek 12
Toto rozhodnutí je určeno Nizozemskému království.
V Bruselu dne 16. května 2014.
KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS
2014 m. gegužės 16 d.
kuriuo pagal Tarybos direktyvą 91/676/EEB dėl vandenų apsaugos nuo taršos nitratais iš žemės ūkio šaltinių Nyderlandų prašymu jiems suteikiamas leidimas taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą
(pranešta dokumentu Nr. C(2014) 3103)
(Tekstas autentiškas tik olandų kalba)
(2014/291/ES)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 1991 m. gruodžio 12 d. Tarybos direktyvą 91/676/EEB dėl vandenų apsaugos nuo taršos nitratais iš žemės ūkio šaltinių (1), ypač į jos III priedo 2 dalies trečią pastraipą,
kadangi:
(1)
jei valstybė narė numato vienam hektarui per metus panaudoti kitokį mėšlo kiekį nei nurodyta Direktyvos 91/676/EEB III priedo 2 dalies antros pastraipos pirmajame sakinyje ir a punkte, šis kiekis turi būti nustatytas toks, kad netrukdytų siekti minėtos direktyvos 1 straipsnyje nustatytų tikslų, ir pagrįstas objektyviais kriterijais, pavyzdžiui, šiuo atveju, ilgu vegetacijos laikotarpiu ir daug azoto įsisavinančiais pasėliais;
(2)
2005 m. gruodžio 8 d. Komisija priėmė Sprendimą 2005/880/EB (2), kuriuo leido ūkiuose, kurių bent 70 % sudaro ganyklos, tam tikromis sąlygomis naudoti tokį ganomų gyvulių mėšlo kiekį, iš kurio į vieną hektarą per metus patektų ne daugiau kaip 250 kg azoto;
(3)
2010 m. vasario 5 d. Komisija priėmė Sprendimą 2010/65/ES (3), kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2005/880/EB ir iki 2013 m. gruodžio 31 d. pratęsiamas nukrypti leidžiančios nuostatos taikymas;
(4)
leidimas taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą 2012 m. buvo suteiktas 21 752 ūkiams, o tai atitinka 46 % visos žemės ūkio paskirties žemės;
(5)
2014 m. sausio 22 d. Nyderlandai pateikė Komisijai prašymą atnaujinti nukrypti leidžiančios nuostatos taikymą remiantis Direktyvos 91/676/EEB III priedo 2 skyriaus trečia pastraipa;
(6)
pagal Direktyvos 91/676/EEB 3 straipsnio 5 dalį Nyderlandai veiksmų programą taiko visoje šalies teritorijoje;
(7)
Į Nyderlanduose priimtus teisės aktus, kuriais įgyvendinama Direktyva 91/676/EEB, įtraukti tiek azoto, tiek fosfatų naudojimo standartai;
(8)
Nyderlandų pateiktų 2008-2011 m. laikotarpio ataskaitų duomenys rodė, kad kiaulių skaičius padidėjo 7 %, o naminių paukščių - 8 % palyginti su 2004-2007 m. laikotarpiu. Galvijų, avių ir ožkų skaičius liko toks pat. Kompetentingos Nyderlandų institucijos nustatė kiaulių ir naminių paukščių skaičiaus apribojimus kartu su įsipareigojimu, kad gaminant mėšlą azoto ir fosforo kiekis neviršys 2002 m. lygio. Be to, kompetentingos Nyderlandų institucijos užtikrina, kad nuo 2015 m. sausio mėn. bus perdirbama atitinkama iš pieno sektoriaus gauto mėšlo pertekliaus dalis. Šios priemonės būtinos siekiant užtikrinti, kad dėl dabar taikomos nukrypti leidžiančios nuostatos nebūtų imta tręšti intensyviau;
(9)
2008-2011 m. laikotarpiu panaudota 344 tūkstančiai tonų gyvulių mėšle esančio azoto - šiek tiek mažiau palyginti su 2004-2007 m. Azoto cheminių trąšų naudojimas 2008-2011 m. laikotarpiu sumažėjo maždaug 18 % palyginti su 2004-2007 m. Fosforo perteklius 2008-2011 m. laikotarpiu sudarė 16 tūkstančių tonų ir, palyginti su 2004-2007 m., sumažėjo 51 %;
(10)
Nyderlandų klimatas, kuriam būdingas tolygus metinių kritulių pasiskirstymas per visus metus ir palyginti maži metinės temperatūros svyravimai, yra palankus ilgam žolės vegetacijos sezonui (250 dienų per metus);
(11)
Nyderlandų valdžios institucijų pateikta informacija, atsižvelgiant į Sprendimu 2010/65/ES suteiktą leidimą taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą, rodo, kad dėl šios nukrypti leidžiančios nuostatos vandens kokybė nepablogėjo. Valstybių narių 2008-2011 m. laikotarpio ataskaitomis paremta Komisijos ataskaita Tarybai ir Europos Parlamentui dėl Direktyvos 91/676/EEB dėl vandenų apsaugos nuo taršos nitratais iš žemės ūkio šaltinių įgyvendinimo, rodo, kad maždaug 88 % Nyderlandų požeminio vandens stebėsenos stočių vidutinė nitratų koncentracija yra mažesnė kaip 50 mg/l, o 79 % stebėsenos stočių - mažesnė kaip 25 mg/l. Stebėsenos duomenys rodo, kad nitratų koncentracija požeminiame vandenyje mažėja palyginti su ankstesniu ataskaitiniu laikotarpiu (2004-2007). 98 % paviršinio vandens stebėsenos stočių vidutinė nitratų koncentracija yra mažesnė kaip 50 mg/l, o 92 % stebėsenos stočių - mažesnė kaip 25 mg/l. Daugumoje paviršinio vandens stebėsenos vietų matyti, kad nitratų koncentracija yra pastovi arba mažėja. Metinis azoto ir fosforo perteklius dirvožemyje sumažėjo daugiausia dėl to, kad nuolat mažinant azoto ir fosforo naudojimo normas Nyderlandų veiksmų programose, sunaudojami mažesni mėšlo ir mineralinių trąšų kiekiai. 2008-2011 ataskaitiniu laikotarpiu visi gėlieji ir tarpiniai vandenys buvo klasifikuojami kaip eutrofiniai arba hipertrofiniai;
(12)
Komisijos nuomone, leidimo taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą suteikimo sąlygos turi būti pakeistos remiantis 2014 m. sausio 22 d. pateikto Nyderlandų prašymo nagrinėjimu ir veiksmų programos svarstymu, informacija apie vandens kokybę ir patirtimi, įgyta po to, kai Sprendimu 2010/65/ES buvo suteiktas leidimas taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą, bei kitų valstybių narių patirtimi taikant nukrypti leidžiančias nuostatas. Todėl, Komisijos nuomone, ganomų gyvulių mėšlo kiekis, atitinkantis 230 kg azoto vienam hektarui per metus, gali būti leidžiamas ūkiuose, kurių bent 80 % sudaro ganyklos smėlingose ir lioso dirvose pietų ir centrinėje dalyje, kaip apibrėžta veiksmų programoje, o 250 kg azoto vienam hektarui per metus gali būti leidžiama tik ūkiuose, kurių bent 80 % sudaro ganyklos kitose dirvose. Komisijos nuomone, tai netrukdys siekti Direktyvoje 91/676/EEB nurodytų tikslų, jeigu bus laikomasi tam tikrų griežtų sąlygų;
(13)
šios sąlygos - tai tręšimo planų sudarymas kiekvienam ūkiui, trąšų naudojimo registravimas tręšimo registracijos knygose, reguliari dirvožemio analizė, žaliosios dangos išlaikymas per žiemą nuėmus kukurūzų derlių, specialios nuostatos dėl ganyklų suarimo, mėšlo nenaudojimas prieš suariant ganyklą, tręšimo reguliavimas atsižvelgiant į ankštinių augalų pasėlių dalį, fosfato iš cheminių trąšų nenaudojimas ir kontrolės sugriežtinimas. Šiomis sąlygomis siekiama užtikrinti, kad būtų tręšiama atsižvelgiant į augalų reikmes, ir mažinamas į vandenį patenkančio azoto ir fosforo kiekis bei neleidžiama jam ten patekti;
(14)
iš Nyderlandų pateiktos informacijos matyti, kad ganomų gyvulių mėšlo kiekis, atitinkantis 230 kg azoto vienam hektarui per metus ūkiuose, kurių bent 80 % sudaro ganyklos smėlingose ir lioso dirvose pietų ir centrinėje dalyje, kaip apibrėžta veiksmų programoje, ir 250 kg azoto vienam hektarui per metus ūkiuose, kurių bent 80 % sudaro ganyklos kitose dirvose, yra pagrįstas objektyviais kriterijais - dideliu bendru kritulių kiekiu, ilgu vegetacijos laikotarpiu ir dideliu kiekiu žolės, įsisavinančios daug azoto;
(15)
šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Direktyvos 91/676/EEB 9 straipsniu įkurto Nitratų komiteto nuomonę;
(16)
2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2000/60/EB, kuria nustatomi Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindai (4), numatytas visapusiškas tarpvalstybinis vandens apsaugos metodas, sudarytas pagal upių baseinų rajonus (UBR), kurio tikslas - iki 2015 m. pasiekti gerą Europos vandens telkinių būklę. Maisto medžiagų mažinimas yra neatskiriama to tikslo dalis. Šiuo sprendimu leidžiant taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą nepažeidžiamos Direktyvos 2000/60/EB nuostatos ir neatmetama galimybė, kad gali prireikti papildomų priemonių siekiant įvykdyti su ja susijusius įpareigojimus;
(17)
2007 m. kovo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/2/EB, sukuriančia Europos bendrijos erdvinės informacijos infrastruktūrą (INSPIRE) (5), nustatomos bendrosios taisyklės, kuriomis siekiama sukurti Europos bendrijos erdvinės informacijos infrastruktūrą, skirtą Bendrijos aplinkos politikai ir kitoms politikos kryptims ar veiklai, galinčiai turėti įtakos aplinkai. Jei taikytina, erdvinė informacija, surinkta taikant šią nukrypti leidžiančią nuostatą, turėtų atitikti toje direktyvoje nustatytas nuostatas. Siekiant sumažinti administracinę naštą ir pagerinti duomenų nuoseklumą, Nyderlandai, rinkdami reikiamus duomenis pagal šią nukrypti leidžiančią nuostatą, turėtų prireikus naudotis informacija, gauta iš integruotos administravimo ir kontrolės sistemos, sukurtos pagal 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1306/2013 dėl bendros žemės ūkio politikos finansavimo, valdymo ir stebėsenos, kuriuo panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 352/78, (EB) Nr. 165/94, (EB) Nr. 2799/98, (EB) Nr. 814/2000, (EB) Nr. 1290/2005 ir (EB) Nr. 485/2008 (6), V antraštinės dalies II skyrių,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Remiantis 2014 m. sausio 22 d. raštu Komisijai pateiktu Nyderlandų prašymu leisti nustatyti didesnį ganomų gyvulių mėšlo, kasmet naudojamo žemei tręšti, kiekį nei nurodyta Direktyvos 91/676/EEB III priedo 2 dalies a punkte, jiems suteikiamas leidimas taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą, laikantis šiame sprendime nustatytų sąlygų.
2 straipsnis
Apibrėžtys
Šiame sprendime vartojamų terminų apibrėžtys:
1. ganyklinis ūkis - bet koks ūkis, kurio ne mažiau kaip 80 % ploto, tinkamo tręšti mėšlu, sudaro ganyklos;
2. ganomi gyvuliai - galvijai (išskyrus veršelius), avys, ožkos ir arkliai, asilai, elniai ir buivolai;
3. žemės ūkio naudmenos - plotas, kurį ūkininkas valdo, nuomoja ar tvarko pagal kita individualią rašytinę sutartį, suteikiančią ūkininkui tiesioginę atsakomybę už tvarkymą;
4. ganykla - nuolatinė ganykla arba laikina ganykla, kurioje žolė auga mažiau kaip penkerius metus.
3 straipsnis
Taikymo sritis
Šis sprendimas taikomas pavieniams ganykliniams ūkiams, kuriems taikomos 4, 5 ir 6 straipsniuose nustatytos sąlygos.
4 straipsnis
Kasmetinė paraiška ir įsipareigojimas
1. Ūkininkai, norintys pasinaudoti šiame sprendime numatyta nukrypti leidžiančia nuostata, kompetentingoms institucijoms kasmet teikia paraišką.
2. Teikdami 1 dalyje nurodytą kasmetinę paraišką, jie raštu įsipareigoja vykdyti 5 ir 6 straipsniuose nustatytas sąlygas.
5 straipsnis
Mėšlo ir kitų trąšų naudojimas
1. Laikantis šio straipsnio 2-9 dalyse nustatytų sąlygų, ganomų gyvulių mėšlo kiekis, kuris kiekvienais metais naudojamas žemei tręšti ganykliniuose ūkiuose, įskaitant pačių gyvulių paliekamą mėšlą, neviršija mėšlo kiekio, iš kurio į vieną hektarą per metus patenka 230 kg azoto ūkiuose, kurių bent 80 % sudaro ganyklos smėlingose ir lioso dirvose pietų ir centrinėje dalyje, kaip apibrėžta veiksmų programoje, ir - 250 kg azoto į vieną hektarą per metus ūkiuose, kurių bent 80 % sudaro ganyklos kitose dirvose.
2. Bendras į dirvožemį patenkančio azoto ir fosfatų kiekis atitinka konkretaus pasėlio maisto medžiagų poreikį, įskaitant gaunamas iš dirvožemio. Bendras į dirvožemį patenkančio azoto ir fosfatų kiekis neviršija veiksmų programoje nustatytų didžiausių taikomų normų.
3. Ūkiuose, kuriems taikoma nukrypti leidžianti nuostata pagal šį sprendimą, neleidžiama naudoti fosfatų iš cheminių trąšų.
4. Kiekviename ūkyje sudaromas tręšimo planas, kuriame apibūdinama žemės ūkio naudmenų sėjomaina ir planuojamas mėšlo bei kitų azoto ir fosfatinių trąšų naudojimas. Šis planas ūkyje sudaromas kiekvienais kalendoriniais metais ne vėliau kaip iki birželio mėn. pirmaisiais metais ir vasario mėn. vėlesniais metais.
5. Tręšimo plane nurodoma:
a)
gyvulių skaičius, laikymo ir saugojimo sistemos apibūdinimas, taip pat mėšlo saugyklos talpa;
b)
apskaičiuotas azoto ir fosforo kiekis ūkyje pagamintame mėšle (atmetus laikymo ir saugojimo metu patirtus nuostolius);
c)
sėjomainos planas, kuriame turi būti nurodyti atskirų laukų su žole ir laukų su kitais pasėliais plotai, įskaitant scheminį žemėlapį, kuriame nurodomas atskirų laukų išdėstymas;
d)
numatomas pasėliams reikalingas azoto ir fosforo kiekis;
e)
rangovams tiekiamo, žemės ūkio naudmenoms nenaudojamo mėšlo kiekis ir tipas;
f)
žemės ūkio naudmenoms naudojamo importuoto mėšlo kiekis;
g)
apskaičiuota azoto dalis, susidaranti mineralizacijos metu iš organinės medžiagos, ankštinių augalų ir atmosferinių iškritų, ir azoto kiekis dirvožemyje tuo metu, kai augalai ima jį pastebimai naudoti;
h)
azoto ir fosforo kiekis, patenkantis į kiekvieną lauką patręšus jį mėšlu (kai ūkio sklypai pagal pasėlius ir dirvožemio tipą yra vienarūšiai);
i)
azoto naudojimas kiekviename lauke su cheminėmis ir kitokiomis trąšomis;
j)
apskaičiavimai siekiant įvertinti atitiktį azoto ir fosforo naudojimo standartams.
Pasikeitus ūkininkavimo metodams, planai persvarstomi ne vėliau kaip per septynias dienas, siekiant užtikrinti, kad jie atitiktų iš tikrųjų taikomus ūkininkavimo metodus.
6. Tręšimo registracijos knyga vedama kiekviename ūkyje. Kiekvienais kalendoriniais metais ji pateikiama kompetentingai institucijai.
7. Tręšimo registracijos knygoje nurodoma:
a)
pasėlių plotai;
b)
gyvulių skaičius ir rūšis;
c)
vieno gyvulio pagaminamas mėšlas;
d)
ūkio importuojamų trąšų kiekis;
e)
iš ūkio išvežamo mėšlo kiekis ir jo gavėjas.
8. Kiekvieno ganyklinio ūkio, kuriam taikoma individuali nukrypti leidžianti nuostata, ūkininkas sutinka, kad jo trąšų naudojimas ir tręšimo registracijos knyga gali būti patikrinti.
9. Dirvožemio azoto ir fosforo analizė atliekama reguliariai mažiausiai kas ketverius metus kiekviename vienarūšiame ūkio, kuriam taikoma individuali nukrypti leidžianti nuostata, plote, atsižvelgiant į sėjomainą ir dirvožemio ypatybes.
Kiekviename vienarūšiame ūkio plote suarus pievas atliekama mineralinio azoto ir jo parametrų analizė siekiant įvertinti azoto, susidariusio mineralizacijos metu iš organinės medžiagos, dalį.
Penkių hektarų žemės plote reikalaujama atlikti ne mažiau kaip vieną analizę, nurodytą pirmoje ir antroje pastraipose.
10. Mėšlu netręšiama rudenį prieš žolės sėją.
6 straipsnis.
Dirvos danga
1. Ūkininkai, kuriems taikoma individuali nukrypti leidžianti nuostata pagal šį sprendimą, 80 % ar didesniame mėšlu tręšiamame savo ūkių plote augina žolę.
2. Ūkininkai, kuriems taikoma individuali nukrypti leidžianti nuostata pagal šį sprendimą, imasi šių priemonių:
a)
smėlingoje dirvoje ir lioso dirvoje po kukurūzų auginimo sėjama žolė arba kiti augalai, kad būtų išsaugota dirvožemio danga žiemą siekiant sumažinti dirvožemio išplovimo potencialą;
b)
tarpiniai pasėliai nesuariami iki vasario 1 d. siekiant užtikrinti ilgalaikę ariamo ploto augalinę dangą, kad būtų atstatyti rudeniniai podirvio nitratų nuostoliai ir apriboti žiemos nuostoliai;
c)
ganyklos smėlingoje dirvoje ir lioso dirvoje suariamos pavasarį;
d)
suarus ganyklas bet kokios rūšies dirvoje, iškart sodinami daug azoto įsisavinantys pasėliai, o dirva tręšiama remiantis dirvožemio mineralinio azoto ir kitų parametrų analize, kuri sudaro atskaitos tašką nustatant azoto, išsiskiriančio mineralizacijos metu iš dirvožemio organinės medžiagos, kiekį;
e)
jei pasėlių sėjomaina apima ankštinius ar kitus atmosferos azotą kaupiančius augalus, trąšų naudojimas atitinkamai mažinamas.
3. Nukrypstant nuo c punkto ganyklas galima suarti rudenį, jei sodinami gėlių svogūnėliai.
7 straipsnis
Mėšlo gamybai taikomos priemonės
Nacionalinės Nyderlandų institucijos užtikrina, kad gaminant mėšlą azoto ir fosforo kiekis šalies mastu neviršys 2002 m. lygio. Tai reiškia, kad gamybos teisės kiaulių ir naminių paukščių atveju išlieka šiuo sprendimu suteikto leidimo taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą taikymo laikotarpiu.
Be to, kompetentingos Nyderlandų institucijos užtikrina, kad nuo 2015 m. sausio mėn. bus perdirbama atitinkama iš pieno sektoriaus gauto mėšlo pertekliaus dalis.
8 straipsnis
Stebėsena
1. Kompetentinga institucija sudaro ir kasmet atnaujina žemėlapius, kuriuose nurodomos kiekvienos savivaldybės ganyklinių ūkių, gyvulių skaičiaus ir žemės ūkio paskirties žemės, kuriai taikoma individuali nukrypti leidžianti nuostata, procentinės dalys.
2. Nukrypti leidžiančios nuostatos taikymo vietų priežiūrai sukuriamas ir išlaikomas stebėsenos tinklas, skirtas dirvožemio vandens, upelių ir paviršinio sluoksnio požeminio vandens mėginių surinkimui.
3. Stebėsenos tinkle, apimančiame mažiausiai 300 ūkių, kuriems taikoma individuali nukrypti leidžianti nuostata, reprezentuojami visų tipų dirvožemiai (molinga, durpinga, smėlinga, smėlinga lioso dirva), tręšimo praktika ir sėjomaina. Šio sprendimo taikymo laikotarpiu stebėsenos tinklo sudėtis nekeičiama.
4. Tyrime ir tęstinėje maisto medžiagų analizėje pateikiami duomenys apie vietinį žemės naudojimą, pasėlių sėjomainą ir ūkininkavimo metodus ūkiuose, kuriems taikoma individuali nukrypti leidžianti nuostata. Šie duomenys gali būti naudojami atliekant modeliu grindžiamą skaičiavimą, kiek nitratų išplaunama ir kiek fosforo nuteka iš laukų, kuriuose iš ganomų gyvulių mėšlo per metus patenka ne daugiau kaip 230 kg arba 250 kg azoto vienam hektarui.
5. Nitratų ir fosforo, esančių vandenyje, ištekančiame iš šaknų zonos ir patenkančiame į požeminio vandens bei paviršinio vandens sistemą, koncentracija nustatoma remiantis stebėsenos tinklui priklausančių ūkių negilaus požeminio vandens, dirvožemio vandens, drenažinio vandens ir upelių stebėjimo duomenimis.
6. Smėlingoje dirvoje esančiose žemės ūkio nuotekų surinkimo vietose vykdoma sugriežtinta vandens stebėsena.
9 straipsnis
Kontrolė
1. Kompetentinga nacionalinė institucija atlieka administracinę visų ūkių, kuriems taikoma individuali nukrypti leidžianti nuostata, kontrolę siekdama nustatyti, ar neviršijamas didžiausias 230 kg ar 250 kg azoto iš ganomų gyvulių mėšlo kiekis per metus vienam hektarui ūkiuose, kurių bent 80 % sudaro ganyklos, ir ar laikomasi bendro azoto ir fosfatų naudojimo standartų bei žemės naudojimo sąlygų. Jei nacionalinių institucijų atliktos kontrolės metu paaiškėja, kad 5 ir 6 straipsniuose numatytos sąlygos nevykdomos, apie tai informuojamas paraiškos teikėjas. Tokiu atveju paraiška laikoma atmesta.
2. Atsižvelgiant į ankstesnių metų kontrolės rezultatus, Direktyvos 91/676/EEB įgyvendinimo teisės aktų bendrosios atsitiktinės kontrolės rezultatus ir bet kokią informaciją, kuri galėtų rodyti neatitiktį, parengiama rizikos analize pagrįsta, tinkamu dažnumu atliekamų patikrinimų programa.
Administraciniai patikrinimai dėl žemės naudojimo, gyvulių skaičiaus ir mėšlo gamybos vykdomi bent 5 % ūkių, kuriems taikoma individuali nukrypti leidžianti nuostata.
Siekiant nustatyti ar laikomasi šio sprendimo 5 ir 6 straipsniuose nustatytų sąlygų, patikrinimai vietoje vykdomi bent 7 % ūkių, kuriems taikoma individuali nukrypti leidžianti nuostata pagal šį sprendimą.
3. Kompetentingoms institucijoms suteikiami įgaliojimai ir priemonės, reikalingos patikrinti, ar laikomasi pagal šį sprendimą suteikto leidimo taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą.
10 straipsnis
Atskaitomybė
1. Kiekvienais metais iki kovo mėn. kompetentingos institucijos Komisijai teikia ataskaitą, kurioje yra ši informacija:
a)
duomenys, susiję su tręšimu visuose ūkiuose, kuriems taikoma individuali nukrypti leidžianti nuostata, įskaitant informaciją apie derlių ir dirvožemio tipus;
b)
kiekvienos kategorijos gyvulių skaičiaus tendencijos Nyderlanduose ir ūkiuose, kuriems taikoma nukrypti leidžianti nuostata;
c)
nacionalinės mėšlo gamybos tendencijos atsižvelgiant į mėšle esantį azotą ir fosfatus;
d)
kontrolės rezultatų santrauka atsižvelgiant į kiaulių ir naminių paukščių mėšlo išskyrimo koeficientą šalies mastu;
e)
pagal 8 straipsnio 1 dalį - žemėlapiai, kuriuose nurodomos kiekvienos savivaldybės ūkių, gyvulių skaičiaus ir žemės ūkio paskirties žemės, kuriai taikoma individuali nukrypti leidžianti nuostata, procentinės dalys;
f)
vandens stebėsenos rezultatai, įskaitant informaciją tiek apie požeminio ir paviršinio vandens kokybės tendencijas, tiek apie nukrypti leidžiančios nuostatos taikymo poveikį vandens kokybei;
g)
pagal 8 straipsnio 5 dalį - informacija apie nitratų ir fosforo koncentraciją vandenyje, ištekančiame iš šaknų zonos ir patenkančiame į požeminio vandens bei paviršinio vandens sistemą, ir pagal 8 straipsnio 6 dalį - rezultatai, gauti taikant sugriežtintą vandens stebėseną smėlingoje dirvoje esančiose žemės ūkio nuotekų surinkimo vietose;
h)
pagal 8 straipsnio 4 dalį - vietinio žemės naudojimo, pasėlių sėjomainos ir ūkininkavimo metodų tyrimų rezultatai bei modeliu grindžiamo skaičiavimo, kiek nitratų ir fosforo nuteka iš ūkių, kuriems taikoma individuali nukrypti leidžianti nuostata, rezultatai;
i)
nukrypti leidžiančios nuostatos sąlygų laikymosi vertinimas, grindžiamas ūkio kontrole ir informacija apie sąlygų neatitinkančius ūkius, remiantis 9 straipsnyje nurodytos administracinės kontrolės ir patikrinimų vietoje rezultatais.
2. Ataskaitoje pateikiami erdviniai duomenys, jei taikytina, atitinka Direktyvos 2007/2/EB nuostatas. Rinkdami reikiamus duomenis, Nyderlandai naudojasi, jei taikytina, informacija, gauta iš integruotos administravimo ir kontrolės sistemos, sukurtos pagal Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 II skyriaus V antraštinę dalį.
11 straipsnis
Taikymas
Šis sprendimas galioja iki 2017 m. gruodžio 31 d.
12 straipsnis
Šis sprendimas yra skirtas Nyderlandų Karalystei.
Priimta Briuselyje 2014 m. gegužės 16 d.