NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 508/2014
ze dne 15. května 2014
o Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2328/2003, (ES) č. 861/2006, (ES) č. 1198/2006 a (ES) č. 791/2007 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1255/2011
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 42, čl. 43 odst. 2, čl. 91 odst. 1, čl. 100 odst. 2, čl. 173 odst. 3, články 175 a 188, čl. 192 odst. 1, čl. 194 odst. 2, čl. 195 odst. 2 a článek 349 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanoviska Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 13. července 2011 nazvané „Reforma společné rybářské politiky“ uvádí možné problémy, cíle a směry společné rybářské politiky po roce 2013. S ohledem na rozpravu následující po zveřejnění tohoto sdělení byla společná rybářská politika reformována nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 (4). Reforma společné rybářské politiky zahrnuje všechny hlavní prvky společné rybářské politiky včetně finančních aspektů. Aby mohly být dosaženy cíle uvedené reformy, je vhodné zrušit nařízení Rady (ES) č. 2328/2003 (5), nařízení Rady (ES) č. 861/2006 (6), nařízení Rady (ES) č. 1198/2006 (7) a nařízení Rady (ES) č. 791/2007 (8) a nahradit je tímto nařízením.
Uznávajíce, že všechny záležitosti týkající se evropských oceánů a moří jsou vzájemně propojené, by toto nařízení mělo rovněž podporovat další rozvoj integrované námořní politiky podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1255/2011 (9).
(2)
Oblast působnosti Evropského námořního a rybářského fondu (ENRF) by měla zahrnovat podporu společné rybářské politiky pro zachování biologických mořských zdrojů, řízení rybolovu a loďstev využívajících těchto zdrojů a biologických sladkovodních zdrojů a akvakultury, jakož i na zpracování a uvádění produktů rybolovu a akvakultury na trh, pokud takové činnosti probíhají na území členských států nebo je provádí rybářská plavidla Unie nebo státní příslušníci členských států, aniž je dotčena prvořadá odpovědnost státu vlajky, vzhledem k ustanovením článku 117 Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu ze dne 10. prosince 1982 (10) (UNCLOS).
(3)
Úspěch společné rybářské politiky závisí na účinném systému pro kontrolu, inspekce a vynucování, jakož i na dostupnosti spolehlivých kompletních údajích, a to jak pro účely vědeckého poradenství, tak pro účely provádění a kontroly. ENRF by proto měl tyto politiky podporovat.
(4)
Oblast působnosti ENRF by měla zahrnovat podporu integrované námořní politiky, včetně rozvoje a provádění koordinovaných operací a rozhodování v souvislosti s oceány, moři, pobřežními regiony a námořními odvětvími jakožto doplňkem různých politik EU, které se jich dotýkají, zejména v rámci společné rybářské politiky a dopravy, průmyslu, územní soudržnosti, životního prostředí, energetiky a cestovního ruchu. Je nutné zajistit soudržnost a integraci v řízení různých odvětvových politik v rámci Baltského moře, Severního moře, Keltského moře, Biskajského zálivu, pobřeží Iberského poloostrova a povodí Středozemního a Černého moře.
(5)
Příjemci ENRF ve smyslu čl. 2 bodu 10 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (11) mohou být hospodářské subjekty podle definice uvedené v čl. 4 bodu 30 nařízení (EU) č. 1380/2013, rybáři nebo organizace rybářů, není-li v tomto nařízení stanoveno jinak.
(6)
V souladu se závěry Evropské rady ze dne 17. června 2010, jimiž byla přijata nová strategie Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění, vycházející ze sdělení Komise ze dne 3. března 2010 nazvaného „Evropa 2020 - Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (dále jen „strategie Evropa 2020“), by se Unie a členské státy měly snažit o provádění inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění a současně přispívat k harmonickému rozvoji Unie. Prostředky by měly být soustředěny na splnění cílů strategie Evropa 2020, a to především cílů souvisejících se zaměstnaností, změnou klimatu a energetickou udržitelností, bojem proti chudobě a sociálním začleněním, a měla by být zlepšena účinnost větším zaměřením na výsledky. Zahrnutí integrované námořní politiky do ENRF také přispívá k hlavním cílům politik stanoveným ve strategii Evropa 2020 a je v souladu s obecnými cíli zvýšení hospodářské, územní a sociální soudržnosti stanovenými ve Smlouvě o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“) a Smlouvě o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“).
(7)
Aby bylo zajištěno, že ENRF bude přispívat k dosažení cílů společné rybářské politiky, integrované námořní politiky a strategie Evropa 2020, je zapotřebí se zaměřit na omezený počet hlavních priorit vztahujících se k podpoře rybolovu a akvakultury, jež jsou udržitelné z hlediska životního prostředí, účinně využívají zdroje, jsou inovativní, konkurenceschopné a založené na znalostech, k podpoře provádění společné rybářské politiky, zvyšování zaměstnanosti a územní soudržnosti, k podpoře uvádění na trh a zpracování, jakož i k podpoře provádění integrované námořní politiky.
(8)
Unie by měla ve všech fázích provádění ENRF usilovat o odstranění nerovností a podporu rovnosti žen a mužů, jakož i bojovat proti diskriminaci na základě pohlaví, rasového nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo víry, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace.
(9)
Hlavním cílem společné rybářské politiky je zajistit, aby činnosti v oblasti rybolovu a akvakultury přispívaly k vytvoření dlouhodobě udržitelných ekologických podmínek, které jsou nezbytné pro hospodářský a sociální rozvoj. Společná rybářská politika by kromě toho měla přispívat ke zvýšení produktivity, přiměřené životní úrovni odvětví rybolovu a stabilním trhům a měla by zajišťovat dostupnost zdrojů a dodávky potravin spotřebitelům za rozumné ceny.
(10)
Je nanejvýš důležité lépe integrovat environmentální hlediska do společné rybářské politiky, která by měla plnit cíle environmentální politiky Unie a strategie Evropa 2020. Cílem společné rybářské politiky je dosažení využívání živých mořských biologických zdrojů, které pokud možno do roku 2015 a v každém případě do roku 2020 obnoví a udrží rybí populace na úrovních zajišťujících maximální udržitelný výnos. Společná rybářská politika by měla zavést přístup předběžné opatrnosti a ekosystémový přístup v oblasti řízení rybolovu. ENRF by tudíž měl přispívat k ochraně mořského prostředí, jak je stanoveno ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2008/56/ES (12).
(11)
Financování výdajů společné rybářské politiky a integrované námořní politiky prostřednictvím jediného fondu, ENRF, by se mělo zaměřit na potřebu zjednodušení a mělo by posílit integraci obou politik. Rozšíření sdíleného řízení společných organizací trhu včetně vyrovnávacích plateb pro nejvzdálenější regiony, kontrolních činností a činností při shromažďování údajů by mělo dále přispět ke zjednodušení a snížení administrativní zátěže pro Komisi i členské státy a k dosažení větší soudržnosti a účinnosti poskytované podpory.
(12)
Rozpočet Unie by měl financovat výdaje společné rybářské politiky a integrované námořní politiky prostřednictvím jediného fondu, ENRF, a to buď přímo, nebo v rámci sdíleného řízení s členskými státy. Sdílené řízení s členskými státy by se nemělo vztahovat pouze na opatření na podporu rozvoje odvětví rybolovu, akvakultury a místního rozvoje se zapojením místních komunit, nýbrž také na zpracování a uvádění na trh a vyrovnávací platby pro nejvzdálenější regiony, kontrolní činnosti a činnosti při shromažďování údajů, jakož i na integrovanou námořní politiku. Přímé řízení by se mělo vztahovat na vědecká doporučení, konkrétní opatření v oblasti kontroly a vynucování, dobrovolné příspěvky na regionální organizace pro řízení rybolovu, poradní sbory, informace o trhu, operace při provádění integrované námořní politiky a komunikační činnosti. Měly by být upřesněny druhy operací, které jsou způsobilé pro financování z ENRF.
(13)
Je nutné rozlišovat mezi kategoriemi opatření v oblasti kontroly a vynucování, která jsou spolufinancována v rámci sdíleného řízení, a opatření spolufinancovaná v rámci přímého řízení. Je zásadně důležité vyčlenit zdroje, které mají být přiděleny na kontrolu a shromažďování údajů v rámci sdíleného řízení, a zároveň umožnit pružnost mezi těmito dvěma kategoriemi opatření.
(14)
Podle nařízení (EU) č. 1380/2013 má být finanční podpora Unie v rámci ENRF podmíněna dodržováním pravidel společné rybářské politiky členskými státy i hospodářskými subjekty. Tento požadavek má odrážet odpovědnost Unie zajišťovat ve veřejném zájmu zachování biologických mořských zdrojů v rámci společné rybářské politiky podle článku 3 Smlouvy o fungování EU.
(15)
Dosahování cílů společné rybářské politiky by bylo podrýváno, pokud by se finanční podpora Unie v rámci ENRF vyplácela hospodářským subjektům, které ex-ante nesplňují požadavky související s veřejným zájmem na zachování biologických mořských zdrojů. Proto by žádosti hospodářských subjektů měly být přípustné pro financování v rámci ENRF pouze za podmínky, že během určité doby před podáním žádosti o podporu se hospodářské subjekty nedopustily závažného porušení předpisů, trestného činu nebo podvodu a že nebyly zapojeny do provozu, řízení nebo vlastnictví rybářských plavidel zařazených na unijní seznam plavidel provádějících nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov nebo plavidel plujících pod vlajkou zemí, které jsou určeny jako nespolupracující země podle tohoto.
(16)
Příjemci by navíc po podání žádosti o podporu měli nadále splňovat tyto požadavky na přípustnost, a to po celou dobu provádění činnosti a po dobu pěti let po uskutečnění poslední platby.
(17)
Pokud příjemce nesplní podmínky týkající se způsobilosti a trvanlivosti, měly by se uplatnit finanční důsledky a opravy. Pro určení výše takové finanční opravy, je třeba vzít v úvahu povahu, závažnost, délku trvání a opakování porušení předpisů, trestného činu nebo podvodu ze strany příjemce a význam příspěvku ENRF pro hospodářskou činnost příjemce.
(18)
Dosahování cílů společné rybářské politiky by bylo rovněž podrýváno, pokud by byla finanční podpora Unie v rámci ENRF vyplacena členským státům, které neplní své povinnosti vyplývající z pravidel společné rybářské politiky týkajících se veřejného zájmu zachování biologických mořských zdrojů, například povinností shromažďování údajů a provádění kontroly. Pokud tyto povinnosti nejsou plněny, existuje riziko, že by členské státy nezjistily nepřípustné žádosti nebo nezpůsobilé operace.
(19)
Za účelem zabránění nezpůsobilým platbám a poskytnutí stimulace členskému státu k dodržování pravidel společné rybářské politiky by mělo být upraveno přerušení platební lhůty a pozastavení plateb, coby preventivní opatření, která jsou dočasná a mají omezenou oblast působnosti. Finanční opravy, které mají konečné a neodvolatelné následky, by se měly použít pouze na výdaje, které jsou postiženy případy nedodržování.
(20)
Aby se zlepšila koordinace a harmonizované provádění fondů poskytujících podporu v rámci politiky soudržnosti, což je Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR), Evropský sociální fond (ESF) a Fond soudržnosti, s fondy pro rozvoj venkova a námořní a rybolovné odvětví, což je Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) a ENRF, byla pro všechny tyto fondy (dále jen „fondy ESI“) přijata společná ustanovení v nařízení (EU) č. 1303/2013. Vzhledem ke zvláštnostem odvětví, na něž se vztahuje společná rybářská politika a integrovaná námořní politika, obsahuje toto nařízení navíc k nařízení (EU) č. 1303/2013 některá zvláštní doplňující ustanovení.
(21)
Na operační program a na celý programový cyklus by se s přihlédnutím k rozsahu státní správy členských států a celkové výši veřejných výdajů vyčleněných na daný operační program měla vztahovat zásada proporcionality.
(22)
Komise by na základě transparentních a objektivních kritérií měla vypracovat roční rozpis dostupných položek závazků pro jednotlivé členské státy Tato kritéria by měla zahrnovat ukazatele vyjadřující velikost odvětví rybolovu a akvakultury, rozsah odpovědností, které jsou předmětem kontroly a shromažďování údajů, historické přidělené prostředky podle nařízení (ES) č. 1198/2006 a historickou spotřebu podle nařízení (ES) č. 861/2006.
(23)
Splnění některých zvláštních předběžných podmínek je v kontextu společné rybářské politiky nanejvýš důležité, zejména pokud jde o předkládání zprávy o rybolovné kapacitě a víceletého vnitrostátního strategického plánu pro akvakulturu a prokázanou správní kapacitu, umožňující dosáhnout souladu s požadavky na údaje pro řízení rybolovu a prosadit provádění systému Unie pro kontrolu, inspekce a vynucování.
(24)
Ve shodě s cílem zjednodušení by měly všechny činnosti ENRF, které spadají do působnosti sdíleného řízení, včetně řízení a shromažďování údajů, probíhat formou jediného operačního programu pro každý členský stát, v souladu s vnitrostátním uspořádáním tohoto členského státu. Programové období by mělo zahrnovat dobu od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020. Členské státy by při přípravě jediného operačního programu měly zajistit, aby obsah a velikost jejich operačních programů odrážely záměr docílit zjednodušení. Každý program by měl určit strategii pro splnění cílů v souvislosti s prioritami Unie pro ENRF a výběr příslušných opatření. Je třeba, aby programování bylo v souladu s těmito prioritami Unie a zároveň přizpůsobeno podle vnitrostátního kontextu, přičemž by mělo doplňovat jiné politiky Unie, zejména politiku rozvoje venkova a politiku soudržnosti.
(25)
V zájmu podpory drobného pobřežního rybolovu by členské státy, u nichž drobný pobřežní rybolov představuje významnou složku, měly ke svým operačním programům připojit akční plán pro rozvoj, konkurenceschopnost a udržitelnost drobného pobřežního rybolovu.
(26)
Aby členské státy při provádění ENRF přispěly k cíli docílit zjednodušení a snížit náklady na kontrolu, jakož i a míru chyb, měly by co nejvíce využívat možností spočívajících v uplatňování zjednodušených forem grantů podle nařízení (EU) č. 1303/2013.
(27)
Za účelem vynucení povinnosti kontroly v rámci společné rybářské politiky by členské státy měly vypracovat oddíl o kontrole operačního programu v souladu s prioritami Unie přijatými Komisí pro tuto oblast politiky. S cílem přizpůsobit operační program vyvíjejícím se potřebám v oblasti kontroly a vynucování by měl být kontrolní oddíl operačních programů pravidelně revidován na základě změn priorit Unie v politice kontroly a vynucování v rámci společné rybářské politiky. Tyto změny by měla schvalovat Komise. V zájmu zachování pružnosti při programování činností v oblasti kontroly by revize kontrolního oddílu operačního programu měla být předmětem zjednodušeného postupu.
(28)
Členské státy by měly vypracovat oddíl operačního programu o shromažďování údajů, v souladu s víceletým programem Unie podle nařízení Rady (ES) č. 199/2008 (13). Členské státy by se rovněž měly přizpůsobit specifickým potřebám činností při shromažďování údajů tím, že v souladu s uvedeným nařízením vypracují pracovní plán, který by podléhal schválení Komisí.
(29)
Finanční prostředky podléhající přímému řízení s výjimkou technické pomoci Komise by měly být předběžně definovány na základě cílů s 5 % pružností a řízeny prostřednictvím ročních pracovních programů.
(30)
Za účelem zvýšení konkurenceschopnosti a ekonomické výkonnosti rybolovu je nezbytné stimulovat investice do inovací a poskytovat jim podporu. V zájmu dosažení vyšší úrovně účasti by měl být zjednodušen postup podávání žádostí o podporu pro inovace.
(31)
Pro zvýšení konkurenceschopnosti a ekonomické výkonnosti rybolovu a námořních činností je rovněž rozhodující investice do lidského kapitálu. ENRF by proto měl podporovat poradenské služby, spolupráci mezi vědci a rybáři, odbornou přípravu, celoživotní učení, povzbuzovat šíření znalostí přispívat ke zlepšování celkové výkonnosti a konkurenceschopnosti hospodářských subjektů a podporovat sociální dialog. Manželům, manželkám a životním partnerům samostatně výdělečně činných rybářů by jako uznání jejich úlohy v rybářských komunitách měla za určitých podmínek být rovněž být poskytnuta podpora pro odbornou přípravu, celoživotní učení, šíření znalostí a navazování kontaktů, přispívající k jejich odbornému rozvoji.
(32)
Ve snaze pomoci mladým lidem, kteří se setkávají s nesnázemi v přístupu na trh práce v odvětví rybolovu v době přetrvávající finanční krize, by ENRF měl podpořit program odborné přípravy a kurzy o udržitelných rybolovných postupech a zachování mořských biologických zdrojů.
(33)
S vědomím potenciálu, který rybářům věnujícím se drobnému pobřežnímu rybolovu nabízí diverzifikace a jejich zásadní role v pobřežních komunitách, by měl ENRF poskytovat podporu investicím přispívajícím k diverzifikaci příjmů rybářů rozvojem doplňkových činností, včetně investic do lodí, cestovního ruchu s nabídkou rybaření, restaurací, environmentálních služeb v oblasti rybolovu a výchovných činností v oblasti rybolovu.
(34)
Vytvoření a rozvoj nové hospodářské činnosti v odvětví rybolovu mladými rybáři jsou finančně náročné a představují prvek, který by měl být zohledněn při přidělování a směřování finančních prostředků v rámci ENRF. Tento vývoj má zásadní význam pro konkurenceschopnost odvětví rybolovu v Unii. Proto by měla být zavedena podpora pro mladé rybáře zahajující rybolovnou činnost, s cílem usnadnit jim zakládání podniků. Aby se zajistila životaschopnost nových hospodářských činností podporovaných ENRF, podpora by měla být podmíněna získáním nutných dovedností a schopností. Podpora zahájení podnikání by měla pouze přispět k pořízení prvního rybářského plavidla.
(35)
V zájmu splnění zdravotních a bezpečnostních požadavků na plavidlech je žádoucí, aby ENRF podporoval investice vztahující se k bezpečnosti, pracovním podmínkám, zdraví a hygieně na plavidlech, jestliže podporované investice přesahují rámec požadavků podle unijních a vnitrostátních právních předpisů.
(36)
Měla by být stanovena pravidla pro přidělování příspěvků a finančních náhrad pro rybáře a majitele rybářských plavidel v případě dočasného přerušení rybolovných činností, jestliže k tomuto přerušení došlo přímým důsledkem některých opatření pro zachování zdrojů, s výjimkou stanovení a přidělování rybolovných práv, jestliže je stanoveno v některých plánech řízení rybolovu Unie nebo jednotlivých států, nebo je důsledkem neobnovení dohod o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu nebo protokolů k těmto dohodám. Tato pravidla by měla být stanovena rovněž v případech trvalého ukončení rybolovných činností.
(37)
Za určitých podmínek by mělo být možné přispívat z ENRF do vzájemných fondů, které rybářům poskytují náhrady za hospodářské ztráty způsobené nepříznivými klimatickými jevy, ekologickou katastrofou a náklady na záchrannou akci.
(38)
Za účelem přizpůsobení rybolovných činností rybolovným právům by mělo být možné podporovat z ENRF navržení, vývoj, sledování, hodnocení a řízení systémů pro přidělování rybolovných práv.
(39)
Je nanejvýš důležité do ENRF integrovat environmentální hlediska a podporovat provádění ochranných opatření v rámci společné rybářské politiky, je však nutné brát při tom ohled na různé podmínky ve vodách celé Unie. Pro tento účel je nezbytné přijmout regionalizovaný přístup k ochranným opatřením.
(40)
Podobně by měl ENRF podporovat snížení dopadu rybolovu na mořské prostředí, zejména podporou ekologických inovací, selektivnějších zařízení a vybavení, jakož i prostřednictvím opatření na ochranu a obnovu biologické rozmanitosti a ekosystémů a poskytovaných služeb, v souladu se strategií EU pro biologickou rozmanitost do roku 2020.
(41)
V souladu s hlavním cílem strategie Evropa 2020 souvisejícím se zmírňováním změny klimatu a energetickou účinností by mělo být možné podporovat z ENRF investice do lodí a energetických auditů.
(42)
S cílem zmírňování dopadů změny klimatu a zvyšování energetické účinnosti rybářských plavidel by mělo být možné poskytovat podporu na modernizaci hlavních nebo pomocných motorů a jejich nahrazení, pokud jsou při výběru upřednostněny hospodářské subjekty zabývající se drobným pobřežním rybolovem, aby se usnadnil jejich přístup k financování, a pokud větší vozidla přispívají ke snížení výkonu motoru.
(43)
Aby nedošlo k ohrožení cíle udržitelnosti reformy společné rybářské politiky, měl by být omezen objem finanční podpory, kterou lze věnovat na opatření týkající se loďstva, jako je dočasné nebo trvalé ukončení rybolovných činností, jakož i výměna motorů, a měla by být stanovena lhůta, během které lze udělit tuto finanční podporu v případě trvalého ukončení rybolovných činností.
(44)
V souladu se zákazem výmětů, který je součástí společné rybářské politiky, by měl ENRF podporovat investice do plavidel zaměřené na co nejlepší využití nežádoucích úlovků ryb a zhodnocení nedostatečně využívaných složek úlovků. S ohledem na nedostatek zdrojů je nutné maximalizovat hodnotu ulovených ryb, proto by měl ENRF podporovat rovněž investice do plavidel s cílem zvýšit obchodní hodnotu ulovených ryb.
(45)
S vědomím důležitosti rybářských přístavů, míst vykládky a přístřešků by měl ENRF podporovat příslušné investice, zejména zaměřené na zvýšení energetické účinnosti, ochrany životního prostředí, kvality vyložených produktů, a na zvýšení bezpečnosti a zlepšení pracovních podmínek.
(46)
Pro Unii je životně důležité, aby byla dosažena udržitelná rovnováha mezi zdroji pitné vody a jejich využíváním. Proto je třeba přijmout vhodná opatření pro podporu vnitrozemského rybolovu, při současném udržení ekonomické životaschopnosti těchto odvětví.
(47)
V souladu se sdělením Komise Radě a Evropskému parlamentu ze dne 19. září 2002 nazvaným „Strategie pro udržitelný rozvoj evropské akvakultury“ a sdělením Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 29. dubna 2013 nazvaným „Strategické zásady udržitelného rozvoje akvakultury v EU“, cíli společné rybářské politiky a strategií Evropa 2020 by měl ENRF podporovat ekologicky, ekonomicky a sociálně udržitelný rozvoj odvětví akvakultury.
(48)
S ohledem na možný dopad úniku hospodářských zvířat z oblastí akvakultury na divoké mořské populace by ENRF neměla poskytovat pobídky k chovu geneticky modifikovaných organismů.
(49)
Akvakultura přispívá k růstu a zaměstnanosti v pobřežních a venkovských oblastech. Proto je zásadně důležité, aby byl ENRF přístupný zejména pro malé a střední podniky v odvětví akvakultury a podílel se na uvádění nových chovatelů v oblasti akvakultury do podnikání. Za účelem zvýšení konkurenceschopnosti a ekonomické výkonnosti akvakultury je nezbytné stimulovat inovace a podnikání. Proto by mělo být možné podporovat z ENRF inovativní operace, obchodní rozvoj podniků v oblasti akvakultury obecně, včetně nepotravinářské akvakultury a akvakultury na moři, a doplňkové činnosti, jako například cestovní ruch s nabídkou rybaření, environmentální služby týkající se oblasti akvakultury nebo vzdělávací činnosti.
(50)
Pro zvýšení konkurenceschopnosti a ekonomické výkonnosti činností v oblasti akvakultury je rovněž rozhodující investice do lidského kapitálu. Proto by mělo být možné podporovat z ENRF celoživotní učení a vytváření sítí povzbuzující šíření znalostí, jakož i poradenské služby napomáhající zlepšování celkové výkonnosti a konkurenceschopnosti subjektů.
(51)
S cílem přispět k rozvoji zařízení a infrastruktury pro akvakulturu by mělo být možné podporovat z ENRF strategická rozhodnutí celostátních a regionálních orgánů, především pokud jde o vymezování a mapování zón, jež mohou být pro rozvoj akvakultury považovány za nejvhodnější.
(52)
S cílem podporovat ekologicky, sociálně a hospodářsky udržitelnou akvakulturu by mělo být možné podporovat z ENRF činnosti v odvětví akvakultury, které jsou vysoce šetrné k životnímu prostředí, přechod podniků v odvětví akvakultury na environmentální řízení, využití systémů auditu, jakož i přechod na ekologickou akvakulturu. Ve stejném duchu by měl ENRF mít rovněž možnost podporovat akvakulturu poskytující zvláštní environmentální služby.
(53)
S vědomím důležitosti ochrany spotřebitele by mělo být možné z ENRF odpovídajícím způsobem podporovat chovatele s cílem vyloučit či zmírňovat rizika pro zdraví lidí a zvířat, která může chov v oblasti akvakultury vytvářet.
(54)
S poznáním rizik investic do činností akvakultury by ENRF měl mít možnost povzbuzovat bezpečnost podnikání příspěvky k pojištění populací akvakultury, a tím i zajištění příjmů producentů v případě mimořádných výrobních ztrát, zejména v důsledku přírodních katastrof, nepříznivých klimatických jevů, náhlých změn kvality vody, chorob nebo škůdců rostlin a zničení výrobních zařízení.
(55)
Vzhledem k tomu, že přístup k místnímu rozvoji se zapojením místních komunit po řadu let prokazuje svou užitečnost pro podporu rozvoje rybolovu a akvakultury, jakož i venkovských oblastí tím, že bere v potaz potřeby mnoha odvětví pro domácí rozvoj, je nutné poskytovat podporu i nadále a do budoucna ji posilovat.
(56)
V odvětví rybolovu a akvakultury by měl místní rozvoj se zapojením místních komunit podpořit inovační přístupy k vytváření růstu a pracovních míst, zejména poskytnutím přidané hodnoty k produktům rybolovu a diverzifikací místního hospodářství směrem k novým hospodářským činnostem, včetně činností nabízených „modrým růstem“ a širšími námořními odvětvími.
(57)
Udržitelný rozvoj odvětví rybolovu a akvakultury by měl přispívat k dosažení cílů strategie Evropa 2020 souvisejícím s podporou sociálního začleňování a snižování chudoby, s vytvářením pracovních míst a také s povzbuzováním inovací na místní úrovni. Mělo by to rovněž přispět k dosažení cíle posilování územní soudržnosti, který je hlavní prioritou zakotvenou ve Smlouvě o fungování EU.
(58)
Komunitně vedený místní rozvoj by měl být založen na přístupu zdola nahoru s využitím místních partnerství, která jsou složena ze zástupců veřejného, soukromého i občanského sektoru a odrážejí přesně složení místní společnosti. Tito místní aktéři mají nejlepší možnosti k tomu, aby vypracovali a prováděli integrované víceodvětvové strategie komunitně vedeného místního rozvoje, které budou plnit potřeby jejich místní rybolovné oblasti. Je důležité zajistit, aby žádná jednotlivá zájmová skupina neměla v rozhodovacích orgánech místních akčních skupin v oblasti rybolovu (dále jen „skupiny FLAG“) více než 49 % hlasovacích práv.
(59)
Základním rysem tohoto přístupu je vytváření sítí mezi místními partnerstvími. Spolupráce mezi místními partnerstvími je tedy důležitým rozvojovým nástrojem, který by měl být z ENRF podporován.
(60)
Podpora ENRF rybolovným oblastem by měla být koordinována s podporou místního rozvoje, kterou nabízejí další fondy Unie, a měla by zahrnovat všechny aspekty přípravy a provádění strategií komunitně vedeného místního rozvoje a činnosti skupin FLAG, jakož i náklady na oživení místní oblasti a provoz místního partnerství.
(61)
V zájmu zajištění životaschopnosti odvětví rybolovu a akvakultury na vysoce konkurenčním trhu je nezbytné přijmout ustanovení o poskytnutí podpory na provádění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1379/2013 (14), a na činnosti zpracování a uvádění na trh prováděné hospodářskými subjekty ve snaze maximalizovat hodnotu produktů rybolovu a akvakultury. Zvláštní pozornost je třeba věnovat podpoře činností, které začleňují činnosti dodavatelského řetězce v oblasti produkce, zpracování a uvádění na trh nebo představují inovativní procesy nebo metody. Při udělování podpory by měly být upřednostňovány organizace producentů a sdružení organizací producentů. Pokud jde o plány produkce a uvádění produktů na trh, měly by pro podporu být způsobilé pouze tyto organizace a sdružení. Ve snaze přizpůsobit se nové politice zákazu výmětů by měl ENRF podporovat také zpracování nežádoucích úlovků.
(62)
Nařízení (EU) č. 1379/2013 stanoví mechanismus skladování produktů rybolovu určených k lidské spotřebě na podporu větší stability trhu. V zájmu zajištění přechodu z mechanizmů tržní intervence na nové zaměření na plánování a řízení činností produkce a uvádění na trh by do 31. prosince 2018 měla být ukončena veškerá podpora poskytovaná ze strany ENRF.
(63)
S uvědoměním rostoucí konkurence, které jsou vystaveni rybáři věnující se drobnému pobřežnímu rybolovu, by mělo být možné podporovat z ENRF podnikatelské iniciativy, kterými rybáři věnující se drobnému pobřežnímu rybolovu dodávají přidanou hodnotu uloveným rybám, a to zejména zpracováním a přímým prodejem svého úlovku.
(64)
Vzhledem k tomu, že se rybolovné činnosti v nejvzdálenějších regionech Unie potýkají s problémy způsobenými zejména jejich odlehlostí a specifickými klimatickými podmínkami, mělo by být možné zohlednit v rámci ENRF zvláštní obtíže těchto regionů, uznané v článku 349 Smlouvy o fungování EU.
(65)
Aby bylo možné udržet konkurenceschopnost určitých produktů rybolovu a akvakultury z nejvzdálenějších regionů Unie vůči podobným produktům z jiných regionů Unie, Unie zavedla v roce 1992 opatření k vyrovnání souvisejících dodatečných nákladů v odvětví rybolovu. Opatření vztahující se na období 2007-2013 jsou stanovena v nařízení (ES) č. 791/2007. Je nezbytné i nadále od 1. ledna 2014 poskytovat podporu na vyrovnání dodatečných nákladů lovu, chovu, výroby a pro uvádění některých produktů rybolovu a akvakultury z nejvzdálenějších regionů Unie na trh, tak aby toto vyrovnání přispělo k zachování hospodářské životaschopnosti hospodářských subjektů z těchto regionů.
(66)
S ohledem na rozdílné podmínky uvádění na trh v nejvzdálenějších regionech, na výkyvy v odlovu a populacích a na tržní poptávku je třeba ponechat na jednotlivých členských státech, aby stanovily nárok na vyrovnání pro produkty rybolovu, jejich příslušná maximální množství a částku vyrovnání v rámci celkových prostředků přidělených dotčeným členským státům.
(67)
Členské státy by měly být oprávněny určit seznam a množství dotčených produktů rybolovu a výši vyrovnání v rámci celkových prostředků přidělených příslušnému členskému státu. Je rovněž třeba, aby byly oprávněny upravit své plány vyrovnání, pokud to lze odůvodnit měnícími se podmínkami.
(68)
Členské státy by měly stanovit částku vyrovnání ve výši umožňující vhodné vyrovnání dodatečných nákladů vyplývajících ze zvláštních znevýhodnění nejvzdálenějších regionů. Aby se zabránilo nadměrnému vyrovnání, částka by měla být úměrná dodatečným nákladům, které podpora vyrovnává. Za tímto účelem je také třeba, aby se vzaly v potaz další typy veřejné intervence, které mají dopad na úroveň dodatečných nákladů.
(69)
Je nanejvýš důležité, aby členské státy a hospodářské subjekty měly nezbytné prostředky pro provádění kontrol na vysoké úrovni, a tak zaručit dodržování pravidel společné rybářské politiky a zároveň zabezpečit udržitelné využívání živých vodních zdrojů. Mělo by proto být možné podporovat z ENRF členské státy a provozovatele v souladu s nařízením Rady (ES) č. 1224/2009 (15). Vytvořením kultury dodržování pravidel by tato podpora měla přispívat k udržitelnému rozvoji.
(70)
V duchu logiky jediného fondu by se v rámci ENRF měla zvýšit podpora poskytovaná na základě nařízení (ES) č. 861/2006 členským státům s ohledem na výdaje vynaložené v souvislosti s prováděním systému Unie pro kontrolu ENRF.
(71)
V souladu s cíli politiky Unie pro kontrolu a vynucování se jako vhodné jeví při používání hlídkových plavidel, letadel a vrtulníků ke kontrole rybolovu přesně určit minimální dobu, která by poskytovala základ pro podporu v rámci ENRF.
(72)
S ohledem na význam spolupráce mezi členskými státy v oblasti kontroly by mělo být možné poskytovat z ENRF pro tento účel podporu.
(73)
Je třeba přijmout opatření na podporu shromažďování, správy a využívání údajů o rybolovu podle víceletého programu Unie, a to zejména na podporu vnitrostátních programů, správy a využívání údajů pro vědeckou analýzu a provádění společné rybářské politiky. V duchu logiky jediného fondu by měla v rámci ENRF pokračovat podpora poskytovaná členským státům podle nařízení (ES) č. 861/2006 na výdaje vynaložené v souvislosti se shromažďováním, správou a využíváním údajů o rybolovu v rámci ENRF.
(74)
Řádná a účinná rozhodnutí v oblasti řízení rybolovu v rámci společné rybářské politiky by měla být podpořena činnostmi v oblasti výzkumu a spolupráce a poskytováním vědeckých a socioekonomických stanovisek a doporučení potřebných pro provádění a rozvoj společné rybářské politiky, včetně biogeograficky citlivých oblastí.
(75)
Rovněž je nutné podporovat spolupráci mezi členskými státy, případně se třetími zeměmi, při shromažďování údajů v rámci stejného moře, jakož i s příslušnými mezinárodními vědeckými subjekty.
(76)
Cílem integrované námořní politiky je podpora udržitelného využívání moří a oceánů a rozvoj koordinovaného, soudržného a transparentního rozhodování ve vztahu k politikám týkajícím se oceánů, moří, ostrovů, pobřežních a nejvzdálenějších regionů a námořních odvětví, jak uvádí sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 10. října 2007 nazvané „Integrovaná námořní politika pro Evropskou unii“.
(77)
Jak je uvedeno v nařízení (EU) č. 1255/2011, v závěrech Rady, v usneseních Evropského parlamentu a ve stanoviscích Výboru regionů, pro provádění a další rozvoj integrované námořní politiky Unie je potřebné trvalé financování. Očekává se, že rozvoj námořních záležitostí prostřednictvím finanční podpory opatření v rámci integrované námořní politiky bude mít významný dopad, pokud jde o ekonomickou, sociální a územní soudržnost.
(78)
ENRF by měl přispět k podpoře všech úrovní integrované námořní správy, zejména prostřednictvím výměny osvědčených postupů a dalšího rozvoje a provádění strategií pro oblasti jednotlivých moří. Tyto strategie jsou zaměřeny na vytvoření integrovaného rámce pro řešení společných problémů v oblastech jednotlivých evropských moří a na posílení spolupráce mezi zúčastněnými stranami s cílem maximalizovat využití finančních nástrojů a fondů Unie a přispívat k hospodářské, sociální a územní soudržnosti Unie. V této souvislosti mohou opatření a mechanismy zaměřené na lepší spolupráci mezi členskými státy zahrnovat přeshraniční a meziodvětvovou spolupráci mezi námořními službami, např. činnosti v rámci Evropského fóra pro služby pobřežní ochrany, s cílem podporovat výměnu zkušeností a osvědčených postupů v zájmu dosažení efektivnosti a soudržnosti, a to v rámci stávajících příslušných právních předpisů Unie.
(79)
Je třeba, aby měl ENRF možnost rovněž podporoval další rozvoj nástrojů pro vytváření synergií mezi iniciativami v různých odvětvích s dopadem na moře, oceány a pobřeží. To je případ integrovaného námořního dohledu, jehož cílem je zlepšit námořní situační uvědomování prostřednictvím posílené a bezpečné výměny informací mezi jednotlivými odvětvími. Z ENRF by však neměly být financovány operace související s námořním dohledem spadající do oblasti působnosti části třetí hlavy V Smlouvy o fungování EU.
(80)
Propojení informačních systémů řízených těmito odvětvími může vyžadovat mobilizaci vlastních mechanismů financování těchto systémů, a to soudržným způsobem a v souladu se Smlouvou o fungování EU. Územní plánování námořních prostor a integrovaná správa pobřežních oblastí zásadním způsobem přispívají k udržitelnému rozvoji mořských a pobřežních oblastí a k dosažení cílů ekosystémového řízení a rozvoje propojení země a moře. Tyto nástroje jsou také důležité pro řízení různých využití našich pobřeží, moří a oceánů s cílem umožnit jejich udržitelný hospodářský rozvoj a podpořit přeshraniční investice, zatímco provádění směrnice 2008/56/ES bude blíže vymezovat hranice udržitelnosti lidských činností majících dopad na mořské prostředí. Dále je nutné zlepšit znalosti mořského světa a povzbuzovat inovace usnadněním shromažďování, svobodného sdílení, šíření a opakovaného využití údajů o stavu oceánů a moří.
(81)
ENRF by měl rovněž podporovat udržitelný hospodářský růst, zaměstnanost, inovace a konkurenceschopnost v rámci námořních odvětví a pobřežních regionů. Je zvláště důležité rozpoznat regulativní překážky a nedostatky dovedností, které brání růstu v rozvíjejících se a perspektivních námořních odvětvích, jakož i operace zaměřené na podporu investic do technologických inovací nezbytných pro zlepšení podnikatelského potenciálu mořských a námořních aplikací.
(82)
ENRF by se měl doplňovat a zachovávat soulad s existujícími i budoucími finančními nástroji, které dávají k dispozici Unie a členské státy na celostátní a nižší úrovni, k podpoře udržitelného hospodářského, sociálního a územního rozvoje, ochrany a udržitelného využívání oceánů, moří a pobřeží, k posílení účinnosti spolupráce mezi členskými státy a jejich pobřežními, ostrovními a nejvzdálenějšími regiony, s přihlédnutím ke stanovení pořadí důležitosti a pokroku vnitrostátních a místních projektů. ERNF by měl navazovat na jiné politiky Unie, které mohou zahrnovat námořní prvek, zejména na EFRR, Fond soudržnosti a ESF, jakož i program Horizont 2020 zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 (16).
(83)
V úsilí o dosažení cílů společné rybářské politiky na globální úrovni se Unie aktivně podílí na činnosti mezinárodních organizací. Proto je nezbytné, aby Unie přispívala na činnost organizací, které pomáhají zajistit zachování a udržitelné využívání rybolovných zdrojů na volném moři a ve vodách třetích zemí. V duchu logiky jediného fondu by měla v rámci ENRF pokračovat podpora poskytnutá mezinárodním organizacím na základě nařízení (ES) č. 861/2006.
(84)
Pro zlepšení správy v rámci společné rybářské politiky a zajištění účinného fungování poradních sborů je nezbytné, aby poradním sborům bylo poskytnuto dostatečné a trvalé financování, které by jim umožnilo účinně vykonávat jejich poradní roli v rámci společné rybářské politiky. V duchu logiky jediného fondu by měla podpora poskytnutá poradním sborům v rámci ENRF nahradit podporu poskytovanou regionálním poradním sborům na základě nařízení (ES) č. 861/2006.
(85)
Je potřeba, aby ENRF formou technické pomoci usnadnil provádění operačního programu a mimo jiné podporoval inovativní přístupy a postupy umožňující jednoduché a transparentní provádění. Technická pomoc by měla zahrnovat také vytvoření evropské sítě skupin FLAG se zaměřením na budování kapacit, šíření informací, výměnu zkušeností a podporu spolupráce mezi místními partnerstvími.
(86)
V zájmu dobrého pracovního partnerství a náležité podpory ze strany Unie je třeba zajistit co nejširší informovanost o podpoře Unie a její publicitu. Orgány odpovědné za řízení pomoci by měly být rovněž odpovědné za tato hlediska informovanosti a publicity i za průběžné informování Komise o příslušných přijatých opatřeních.
(87)
V souvislosti se všemi operacemi financovanými na základě tohoto nařízení, a to jak v rámci sdíleného, tak přímého řízení, je nezbytné zajistit ochranu finančních zájmů Unie řádným uplatňováním příslušných právních předpisů týkajících se ochrany těchto zájmů a náležitou kontrolou prováděnou členskými státy a Komisí.
(88)
Aby bylo možné řešit specifické podmínky společné rybářské politiky uvedené v nařízení (EU) č. 1380/2013 a přispívat k dodržování pravidel společné rybářské politiky, měla by být stanovena další ustanovení k pravidlům o přerušení platební lhůty stanoveným v nařízení (EU) č. 1303/2013. Pokud členský stát nebo subjekt nedodržel své povinnosti v rámci společné rybářské politiky nebo má-li Komise důkazy naznačující toto nedodržení, Komise by měla mít možnost v rámci preventivního opatření přerušit platby.
(89)
Aby se zabránilo zjevnému riziku vyplácení nezpůsobilých výdajů, Komise by měla mít kromě možnosti přerušení platební lhůty také možnost pozastavit platby v případě závažného nedodržení pravidel společné rybářské politiky členským státem.
(90)
Operační programy by měl být předmětem monitorování a hodnocení s cílem zlepšit jejich kvalitu a prokázat jejich splnění. Komise by měla vytvořit rámec pro společný systém monitorování a hodnocení, mimo jiné zajišťující, že příslušné údaje budou k dispozici včas. V této souvislosti je třeba, aby byl určen seznam ukazatelů a aby Komise vypracovala posouzení dopadů politiky ENRF ve vztahu ke specifickým cílům.
(91)
Odpovědnost za monitorování provádění operačního programu by měl společně nést řídící orgán a monitorovací výbor zřízený pro tento účel. K tomu by měly být určeny příslušné pravomoci řídícího orgánu a monitorovacího výboru. Monitorování operačního programu by mělo zahrnovat vypracování výroční zprávy o provádění, která se zasílá Komisi.
(92)
Aby se zlepšila dostupnost a transparentnost informací o možnostech financování a příjemcích podpory, měly by být v každém členském státě zpřístupněny jediné internetové stránky nebo internetový portál poskytující informace o operačním programu, včetně seznamu operací podporovaných v rámci každého operačního programu. Příslušné internetové stránky všech členských států by měly být přístupné rovněž z jediné oficiální webové stránky Unie, aby byl občanům z různých členských států usnadněn přístup k informacím zveřejňovaným členskými státy. Tyto informace by měly široké veřejnosti a zejména daňovým poplatníkům Unie poskytovat pochopitelnou, jasnou a konkrétní představu o tom, jak se vynakládají finanční prostředky Unie v rámci ENRF. Kromě tohoto cíle by mělo zveřejnění příslušných údajů sloužit k účelu další propagace možnosti žádat o finanční prostředky Unie. Aniž je dotčeno používání směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (17), může toto zveřejnění v souladu s vnitrostátními právními předpisy zahrnovat jména fyzických osob.
(93)
Za účelem doplnění a změn některých jiných než podstatných prvků tohoto nařízení by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o určení doby trvání a příslušných počátečních nebo koncových dat doby ve vztahu ke kritériím přípustnosti žádostí, upravení procentuálních podílů týkajících se orientačního rozdělení finančních prostředků mezi cíle v rámci přímého řízení, vymezení způsobilých operací a nákladů pro investice do rybářských plavidel nebo jednotlivých zařízení, týkající se hygienických, zdravotních, bezpečnostních nebo pracovních podmínek, definice způsobilých nákladů podle opatření na ochranu a obnovu mořské biologické rozmanitosti a ekosystémů v rámci udržitelného provozování rybolovných činností, vymezení nákladů způsobilých pro podporu investic do zařízení nebo rybářských plavidel zaměřených na snížení emisí znečišťujících látek nebo skleníkových plynů a zvýšení energetické účinnosti rybářských plavidel, vymezení kritérií pro výpočet dodatečných nákladů vyplývajících ze zvláštních obtíží nejvzdálenějších regionů, vymezení případů nedodržení ze strany členských států, jež mohou způsobit přerušení platební lhůty nebo pozastavení plateb, vymezení kritérií pro určení úrovně finanční opravy, která má být použita, jakož i kritérií pro používání finančních oprav na základě paušálních sazeb nebo extrapolace a vymezení obsahu a vytvoření rámce společného systému monitorování a hodnocení.
(94)
Pro usnadnění hladkého přechodu ze systému zavedeného nařízením (ES) č. 1198/2006 na systém zavedený tímto nařízením by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU v souvislosti se stanovením přechodných ustanovení.
(95)
Při přijímání aktů v přenesené pravomoci podle tohoto nařízení je obzvláště důležité, aby Komise vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(96)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o stanovení ročního rozpisu celkových zdrojů, které jsou k dispozici pro závazky v rámci sdíleného řízení, v členění podle členských států, schválení operačních programů a jejich změn, schválení pracovních plánů pro shromažďování údajů, schválení ročních pracovních programů týkajících se technické pomoci z podnětu Komise, konstatování toho, že existují důkazy poukazující na nedodržení povinností v rámci společné rybářské politiky, konstatování toho, že členský stát nesplnil své povinnosti v rámci společné rybářské politiky, úplné nebo částečné pozastavení vyplácení průběžných plateb týkajících se operačního programu a provedení finanční opravy zrušením celé podpory Unie na operační program nebo její části. Komise by měla přijímat tyto prováděcí akty bez použití nařízení (EU) č. 182/2011.
(97)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by Komisi měly být rovněž svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o předkládání jednotlivých částí operačního programu, jednací řád, formát a časové rozvrhy týkající se schvalování a předkládání operačního programu a jeho změn, roční pracovní program podle kapitol I a II hlavy VI, podobu plánu vyrovnání pro nejvzdálenější regiony, použití různých procentních bodů míry veřejné podpory, vzor, který má být členskými státy použit při předkládání finančních údajů Komisi, stanovení zvláštních ukazatelů pro priority Unie, pravidla pro informace zasílané členskými státy a údaje a synergie mezi možnými zdroji údajů, formu a předkládání výroční zprávy o provádění a jednotlivé části, které mají být zahrnuty do předběžných hodnocení. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením (EU) č. 182/2011 a měl by být použit přezkumný postup.
(98)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by Komisi měly být dále svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o přijetí skutečných priorit Unie pro vynucování a kontrolu, zahrnující podrobnosti o případných změnách těchto priorit, stanovení pravidel pro předkládání údajů poskytovaných řídícími orgány, technické vlastnosti informací a propagační opatření pro danou operaci a pokyny pro vytvoření znaku a určení standardních barev. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením (EU) č. 182/2011. V zájmu zajištění jednoduššího a rychlejšího postupu by měl být použit poradní postup.
(99)
Jelikož cílů tohoto nařízení nemůže být s ohledem strukturální obtíže, s nimiž se členské státy potýkají při rozvoji odvětví rybolovu, akvakultury a námořního odvětví, jakož i z důvodu omezených finančních prostředků členských států, dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich z důvodu rozsahu a dopadu operací, které mají být financovány v rámci operačních programů, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o EU. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
(100)
Režim podpory uvedený v tomto nařízení nahrazuje režimy podpory zřízené nařízením (ES) č. 2328/2003, nařízením (ES) č. 861/2006, nařízením (ES) č. 1198/2006, nařízením (ES) č. 791/2007, nařízením (EU) č. 1255/2011 a článkem 103 nařízení (ES) č. 1224/2009. Uvedená nařízení a ustanovení by proto měla být zrušena s účinkem od 1. ledna 2014. Tímto nařízením by však nemělo být dotčeno pokračování ani změny pomoci schválené Komisí na základě nařízení (ES) č. 1198/2006 nebo jiného právního předpisu, který se na takovou pomoc vztahuje ke dni 31. prosince 2013.
(101)
Je vhodné uvést do souladu dobu použitelnosti tohoto nařízení s dobou použitelnosti nařízení (EU) č. 1303/2013. Toto nařízení by se proto mělo použít od 1. ledna 2014,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
PŘEDMĚT, OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE
Článek 1
Předmět
Toto nařízení vymezuje finanční opatření Unie pro provádění:
a)
společné rybářské politiky;
b)
příslušných opatření týkajících se mořského práva;
c)
udržitelného rozvoje rybolovných a akvakulturních oblast a vnitrozemského rybolovu; a
d)
integrované námořní politiky.
Článek 2
Územní působnost
Toto nařízení se vztahuje na operace prováděné na území Unie, není-li v tomto nařízení stanoveno jinak.
Článek 3
Definice
1. Pro účely tohoto nařízení, a aniž je dotčen odstavec 2 tohoto článku, se použijí definice uvedené v článku 4 nařízení (EU) č. 1380/2013, článku 5 nařízení (EU) č. 1379/13, článku 4 nařízení (ES) č. 1224/2009 a článku 2 nařízení (EU) č. 1303/2013.
2. Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„společným prostředím pro sdílení informací“ síť systémů s decentralizovanou strukturou, vyvinutá pro účely výměny informací mezi jednotlivými uživateli za účelem zlepšení situační informovanosti o činnostech na moři;
2)
„meziodvětvovými operacemi“ ty iniciativy, které jsou vzájemně výhodné pro různá odvětví nebo odvětvové politiky, jak jsou uvedeny ve Smlouvě o fungování EU, a kterých není možné zcela dosáhnout prostřednictvím opatření zahrnutých v příslušných oblastech politiky;
3)
„systémem pro elektronické zaznamenávání a hlášení“ systém pro elektronické zaznamenávání a předávání údajů podle nařízení (ES) č. 1224/2009;
4)
„Evropskou námořní sítí pro pozorování a sběr dat“ síť, která začleňuje příslušné vnitrostátní námořní programy pro pozorování a shromažďování údajů do společného a přístupného evropského zdroje;
5)
„rybolovnou a akvakulturní oblastí“ oblast, která zahrnuje pobřeží moře, břehy řeky či jezera nebo rybníky či povodí, s významnou úrovní zaměstnanosti v odvětví rybolovu nebo akvakultury, která je ze zeměpisného, hospodářského a sociálního hlediska funkčně stejnorodá a jež byla jako taková označena členským státem;
6)
„rybářem“ každá osoba, která provozuje komerční rybolov, jak je chápán členským státem;
7)
„vnitrozemským rybolovem“ rybolovné činnosti provozované pro obchodní účely ve vnitrozemských vodách prostřednictvím plavidel nebo jiných zařízení včetně zařízení používaných pro rybolov pod ledem;
8)
„integrovaným řízením pobřežních zón“ strategie a opatření, jaké jsou například uvedeny v doporučení Evropského parlamentu a Rady 2002/413/ES (18);
9)
„integrovanou námořní správou“ se rozumí koordinované řízení všech odvětvových politik na úrovni Unie týkajících se oceánů, moří a pobřežních regionů;
10)
„integrovanou námořní politikou“ politika Unie, jejímž cílem je podpořit koordinované a soudržné rozhodování za účelem maximalizace udržitelného rozvoje, hospodářského růstu a sociální soudržnosti členských států a zejména pobřežních, ostrovních a nejvzdálenějších regionů v Unii, jakož i námořních odvětví, a to prostřednictvím soudržných politik v námořní oblasti a příslušné mezinárodní spolupráce;
11)
„integrovaným námořním dohledem“ iniciativa Unie, jejímž cílem je zvýšit efektivitu a účelnost činností dohledu v evropských mořích prostřednictvím výměny informací a spolupráce napříč odvětvími a hranicemi;
12)
„územním plánováním námořních prostor“ proces, kterým příslušné orgány členských států analyzují a organizují lidské činnosti v mořských oblastech za účelem dosažení ekologických, ekonomických a sociálních cílů;
13)
„opatřením“ se rozumí soubor operací;
14)
„drobným pobřežním rybolovem“ rybolov prováděný rybářskými plavidly o celkové délce menší než 12 metrů, která nepoužívají vlečná rybolovná zařízení uvedená v tabulce 3 v příloze I nařízení Komise (ES) č. 26/2004 (19);
15)
„plavidly provozovanými výlučně ve vnitrozemských vodách“ se rozumí plavidla zabývající se obchodním rybolovem ve vnitrozemských vodách, která nejsou zahrnuta do rejstříku rybářského loďstva Unie.
HLAVA II
OBECNÝ RÁMEC
KAPITOLA I
Zřízení Evropského námořního a rybářského fondu a jeho cíle
Článek 4
Zřízení
Zřizuje se Evropský námořní a rybářský fond (ENRF).
Článek 5
Cíle
ENRF přispívá k dosahování těchto cílů:
a)
podpora rybolovu a akvakultury, jež jsou konkurenceschopné, ekologicky udržitelné, hospodářsky životaschopné a sociálně odpovědné;
b)
podpora provádění společné rybářské politiky;
c)
podpora vyváženého a komplexního územního rozvoje rybolovných a akvakulturních oblastí;
d)
posilováním rozvoje a provádění integrované námořní politiky Unie, a to způsobem doplňujícím politiku soudržnosti a společnou rybářskou politiku;
Sledování těchto cílů nesmí vést ke zvyšování rybolovné kapacity.
Článek 6
Priority Unie
ENRF přispívá ke strategii Evropa 2020 a k provádění společné rybářské politiky. Naplňuje níže uvedené priority Unie v oblasti udržitelného rozvoje rybolovu a akvakultury a souvisejících činností, které odrážejí příslušné tematické cíle uvedené v nařízení (EU) č. 1303/2013:
1)
Podpora environmentálně udržitelného, inovativního a konkurenceschopného rybolovu založeného na znalostech a účinně využívajícího zdroje sledováním těchto specifických cílů:
a)
snížení dopadu rybolovu na mořské prostředí včetně předcházení nežádoucím úlovkům a jejich co nejvýraznějšího možného omezení;
b)
ochrana a obnova vodní biologické rozmanitosti a ekosystémů;
c)
zajištění rovnováhy mezi rybolovnou kapacitou a dostupnými rybolovnými právy;
d)
zvyšování konkurenceschopnosti a životaschopnosti podniků zabývajících se rybolovem včetně drobného pobřežního loďstva a zlepšení bezpečnosti nebo pracovních podmínek;
e)
poskytování podpory pro posilování technologického rozvoje, inovací včetně zvyšování energetické účinnosti a předávání znalostí;
f)
rozvoj odborné přípravy, nových profesních dovedností a celoživotního učení;
2)
Podpora environmentálně udržitelné, inovativní a konkurenceschopné akvakultury založené na znalostech a účinně využívající zdroje sledováním těchto specifických cílů:
a)
poskytování podpory pro posilování technologického rozvoje, inovací a předávání znalostí;
b)
zlepšování konkurenceschopnosti a životaschopnosti podniků akvakultury včetně zlepšení bezpečnosti nebo pracovních podmínek, zejména v případě malých a středních podniků;
c)
ochrana a obnova vodní biologické rozmanitosti a posílení ekosystémů souvisejících s akvakulturou a podpora akvakultury účinně využívající zdroje;
d)
podpora akvakultury s vysokou úrovní ochrany životního prostředí, zdraví a dobrých životních podmínek zvířat a veřejného zdraví a bezpečnosti;
e)
rozvoj odborné přípravy, nových profesních dovedností a celoživotního učení;
3)
Podpora provádění společné rybářské politiky sledováním těchto specifických cílů:
a)
zdokonalení a poskytování vědeckých poznatků, jakož i zlepšení shromažďování údajů a jejich správy;
b)
poskytnutí podpory pro monitorování, kontroly a vynucování, posílení institucionální kapacity a efektivní veřejné správy, aniž by se zvýšila administrativní zátěž;
4)
Zvyšování zaměstnanosti a územní soudržnosti sledováním tohoto specifického cíle: podpora hospodářského růstu, sociálního začleňování a vytváření pracovních míst a podpora uplatnitelnosti na trhu práce a mobility pracovních sil v pobřežních a vnitrozemských komunitách závislých na rybolovu a akvakultuře, včetně diverzifikace činností v rámci odvětví rybolovu a do dalších odvětví námořního hospodářství.
5)
Podpora uvádění na trh a zpracování sledováním těchto specifických cílů:
a)
zlepšování organizace trhu s produkty rybolovu a akvakultury;
b)
podpora investic do odvětví zpracování a uvádění na trh.
6)
Podpora provádění integrované námořní politiky.
KAPITOLA II
Sdílené a přímé řízení
Článek 7
Sdílené a přímé řízení
1. Opatření, na něž se vztahuje hlava V, jsou financována z ENRF v souladu se zásadou sdíleného řízení mezi Unií a členskými státy a společná pravidla stanovená v nařízení (EU) č. 1303/2013.
2. Opatření, na něž se vztahuje hlava VI, jsou financována z ENRF v souladu se zásadou přímého řízení.
KAPITOLA III
Obecné zásady pomoci v rámci sdíleného řízení
Článek 8
Státní podpora
1. Aniž je dotčen odstavec 2 tohoto článku, použijí se pro podporu poskytovanou členskými státy podnikům v odvětví rybolovu a akvakultury články 107, 108 a 109 Smlouvy o fungování EU.
2. Články 107, 108 a 109 Smlouvy o fungování EU se však nepoužijí na platby uskutečněné členskými státy podle tohoto nařízení a v souladu s ním, které spadají do působnosti článku 42 Smlouvy o fungování EU.
3. Vnitrostátní předpisy zavádějící financování z veřejných prostředků, které přesahuje ustanovení tohoto nařízení týkající se plateb uvedených v odstavci 2, se posuzují jako celek na základě odstavce 1.
4. U produktů rybolovu a akvakultury uvedených v příloze I Smlouvy o fungování EU, na něž se vztahují její články 107, 108 a 109, může Komise v souladu s článkem 108 Smlouvy o fungování EU schválit v nejvzdálenějších regionech uvedených v článku 349 Smlouvy o fungování EU provozní podporu v odvětví produkce, zpracování a uvádění těchto produktů na trh, aby se tím zmírnily zvláštní obtíže zemědělské produkce v uvedených regionech způsobené odlehlostí, ostrovní povahou a vzdálenou polohou.
Článek 9
Zvláštní předběžné podmínky
Pro ENRF se použijí zvláštní předběžné podmínky uvedené v příloze IV.
KAPITOLA IV
Přípustnost žádostí a nezpůsobilé operace
Článek 10
Přípustnost žádostí
1. Žádosti podané provozovatelem nejsou přípustné pro podporu z ENRF v určeném časovém období stanoveném podle odstavce 4 tohoto článku, pokud bylo příslušným orgánem zjištěno, že se dotčený provozovatel:
a)
dopustil závažného porušení předpisů podle článku 42 nařízení Rady (ES) č. 1005/2008 (20) nebo čl. 90 odst. 1 nařízení (ES) č. 1224/2009;
b)
podílel na provozu, řízení nebo vlastnictví rybářských plavidel uvedených na unijním seznamu plavidel provádějících nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov podle čl. 40 odst. 3 nařízení (ES) č. 1005/2008 nebo plavidel plujících pod vlajkou zemí určených jako nespolupracující třetí země podle článku 33 uvedeného nařízení;
c)
dopustil závažných porušení pravidel společné rybářské politiky určených takto v jiných právních aktech přijatých Evropským parlamentem a Radou; nebo
d)
dopustil kteréhokoli z trestných činů uvedených v článcích 3 a 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/99/ES (21), pokud je podána žádost o podporu podle hlavy V kapitoly II tohoto nařízení.
2. Příjemce po podání žádosti musí nadále splňovat podmínky uvedené v odst. 1 písm. a) až d) po celou dobu provádění operace a po dobu pěti let po uskutečnění poslední platby tomuto příjemci.
3. Žádosti podané provozovatelem nejsou přípustné v určeném časovém období stanoveném podle odstavce 4 tohoto článku, pokud bylo příslušným orgánem zjištěno, že se dotčený provozovatel dopustil podvodu podle definice v článku 1 Úmluvy o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (22) v rámci Evropského rybářského fondu nebo ENRF.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 126, pokud jde o:
a)
určení doby uvedené v odstavcích 1 a 3 tohoto článku, která musí být přiměřená povaze, závažnosti, době trvání a opakování závažného porušení předpisů, trestného činu nebo podvodu a která nesmí být kratší než jeden rok;
b)
určení příslušných počátečních nebo koncových dat doby uvedené v odstavcích 1 a 3 tohoto článku.
5. Členské státy požadují, aby provozovatelé podávající žádost v rámci ENRF poskytli řídícímu orgánu podepsané prohlášení potvrzující, že splňují kritéria uvedená v odstavci 1 tohoto článku a že se v rámci Evropského námořního fondu nebo ENRF nedopustili podvodu, jak uvádí odstavec 3 tohoto článku. Členské státy před schválením operace ověří pravdivost tohoto prohlášení na základě informací dostupných podle vnitrostátního rejstříku porušení předpisů uvedeného v článku 93 nařízení (ES) č. 1224/2009 nebo na základě jiných dostupných údajů.
Pro účely prvního pododstavce členský stát poskytne na žádost jiného členského státu informace obsažené ve svém vnitrostátním rejstříku porušení předpisů, jak je uvedeno v článku 93 nařízení (ES) č. 1224/2009.
Článek 11
Nezpůsobilé operace
V rámci ENRF nejsou způsobilé tyto operace:
a)
operace zvyšující rybolovnou kapacitu plavidla nebo zařízení zvyšující schopnost plavidla vyhledat ryby;
b)
stavba nových rybářských plavidel nebo dovoz rybářských plavidel;
c)
dočasné nebo trvalé zastavení rybolovných činností, není-li v tomto nařízení stanoveno jinak;
d)
průzkumný rybolov;
e)
převod vlastnictví podniku;
f)
přímé vysazování ryb, pokud není výslovně stanoveno jako opatření na ochranu v právním předpisu Unie, nebo v případě experimentálního vysazování ryb.
HLAVA III
FINANČNÍ RÁMEC
Článek 12
Plnění rozpočtu
1. Rozpočet Unie přidělený ENRF podle hlavy V tohoto nařízení se plní v rámci sdíleného řízení v souladu s článkem 4 nařízení (EU) č. 1303/2013.
2. Rozpočet Unie přidělený ENRF podle hlavy VI tohoto nařízení plní přímo Komise v souladu s čl. 58 odst. 1 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (23).
3. Jakékoliv zrušení celého rozpočtového závazku v rámci přímého řízení nebo jeho části Komisí musí být v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012 a případně s článkem 123 tohoto nařízení.
4. V souladu s články 30 a 53 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 se použije zásada řádného finančního řízení.
Článek 13
Rozpočtové prostředky v rámci sdíleného řízení
1. Prostředky, které jsou k dispozici na závazky z ENRF pro období 2014 až 2020 v rámci sdíleného řízení, činí 5 749 331 600 EUR v běžných cenách v souladu s ročním rozpisem stanoveným v příloze II.
2. Částka 4 340 800 000 EUR z rozpočtových prostředků uvedených v odstavci 1 se přidělí na udržitelný rozvoj rybolovu, akvakultury a rybolovných oblastí, na uvádění na trh a zpracování a na technickou pomoc z podnětu členských států podle kapitol I, II, III, IV a VII hlavy V, s výjimkou článku 67.
3. Částka 580 000 000 EUR z rozpočtových prostředků uvedených v odstavci 1 se přidělí na kontrolní a vynucovací opatření podle článku 76.
4. Částka 520 000 000 EUR z rozpočtových prostředků uvedených v odstavci 1 se přidělí na shromažďování údajů podle článku 77.
5. Částka 192 500 000 EUR z rozpočtových prostředků uvedených v odstavci 1 se přidělí na vyrovnání pro nejvzdálenější regiony podle kapitoly V hlavy V. Toto vyrovnání nepřekročí za rok:
a)
6 450 000 EUR pro Azory a Madeiru,
b)
8 700 000 EUR pro Kanárské ostrovy,
c)
12 350 000 EUR pro francouzské nejvzdálenější regiony uvedené v článku 349 Smlouvy o fungování EU.
6. Částka 44 976 000 EUR z rozpočtových prostředků uvedených v odstavci 1 se přidělí na podporu skladování podle článku 67.
7. Částka 71 055 600 EUR z rozpočtových prostředků uvedených v odstavci 1 se přidělí na opatření týkající se integrované námořní politiky podle kapitoly VIII hlavy V.
8. Členské státy mají možnost využívat zaměnitelně finanční prostředky dostupné podle odstavců 3 a 4.
Článek 14
Rozpočtové prostředky v rámci přímého řízení
1. Prostředky, které jsou k dispozici na závazky z ENRF pro období 2014 až 2020 v rámci sdíleného řízení podle kapitoly I a III hlavy VI, činí 647 275 400 EUR v běžných cenách.
2. Pro účely hlavy VI kapitol I a II je orientační rozdělení finančních prostředků mezi cíle uvedené v článcích 82 a 85 stanoveno v příloze III.
3. Komise se může od orientačních procentuálních podílů uvedených v odstavci 2 v jednotlivých případech odchýlit maximálně o 5 % hodnoty finančního krytí.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 126, pokud jde o úpravy procentuálních podílů stanovených v příloze III.
Článek 15
Přezkum v polovině období
Komise přezkoumá provádění hlavu VI kapitoly I a II včetně potřeby úprav orientačního rozdělení finančních prostředků stanoveného v příloze III a do 30. června 2017 předloží Evropskému parlamentu a Radě průběžnou hodnotící zprávu o dosažených výsledcích a kvalitativních a kvantitativních aspektech ERNF.
Článek 16
Finanční rozdělení pro sdílené řízení
1. Prostředky dostupné pro závazky členských států uvedené v čl. 13 odst. 2 až 7 pro období 2014 až 2020 v souladu s tabulkou v příloze II jsou stanoveny na základě těchto objektivních kritérií:
a)
pokud jde o hlavu V, s výjimkou článků 76 a 77:
i)
úroveň zaměstnanosti v odvětvích rybolovu a mořské a sladkovodní akvakultury včetně zaměstnanosti v oblasti souvisejícího zpracování,
ii)
úroveň produkce v odvětvích rybolovu a mořské a sladkovodní akvakultury včetně souvisejícího zpracování, a
iii)
podíl drobného pobřežního rybářského loďstva v rámci rybářského loďstva;
b)
pokud jde o články 76 a 77:
i)
rozsah kontrolních úkolů dotčeného členského státu, s přihlédnutím k velikosti rybářského loďstva členského státu a velikosti mořské oblasti, která má být kontrolována, objemu vykládek a hodnoty dovozu ze třetích zemí;
ii)
dostupné prostředky pro kontrolu vzhledem k rozsahu kontrolních úkolů členského státu, kdy jsou dostupné prostředky určeny s přihlédnutím k počtu kontrol provedených na moři a inspekcí vykládek;
iii)
rozsah úkolů dotčeného členského státu týkajících se shromažďování údajů, s přihlédnutím k velikosti rybářského loďstva členského státu, objemu vykládek a velikosti produkce akvakultury, rozsahu činností vědeckého sledování na moři a počtu průzkumů, jichž se členský stát účastní, a
iv)
dostupné zdroje pro sběr údajů ve srovnání s rozsahem úkolů členského státu týkajících se shromažďování údajů, kdy jsou dostupné prostředky určeny s přihlédnutím k lidským zdrojům a technickým prostředkům potřebným k provádění vnitrostátního programu odběru vzorků pro shromažďování údajů.
c)
pokud jde o všechna opatření, historická rozdělení finančních prostředků podle nařízení (ES) č. 1198/2006 a historická spotřeba podle nařízení (ES) č. 861/2006.
2. Komise přijme prostřednictvím prováděcího aktu rozhodnutí, kterým se stanoví roční rozpis celkových zdrojů v členění podle členských států.
HLAVA IV
PROGRAMOVÁNÍ
KAPITOLA I
Programování opatření financovaných v rámci sdíleného řízení
Článek 17
Příprava operačních programů
1. Každý členský stát vypracuje jediný operační program pro provádění priorit Unie stanovených v článku 6, které mají být spolufinancovány z ENRF.
2. Členský stát stanoví operační program v úzké spolupráci s partnery uvedenými v článku 5 nařízení (EU) č. 1303/2013.
3. Pro část operačního programu uvedeného v čl. 18 odst. 1 písm. o) Komise prostřednictvím prováděcích aktů přijme do 31. května 2014 konkrétní priority Unie pro politiku vynucování a kontroly. Tyto prováděcí akty se přijímají poradním postupem podle čl. 127 odst. 2.
Článek 18
Obsah operačního programu
1. Kromě prvků uvedených v článku 27 nařízení (EU) č. 1303/2013 operační program obsahuje:
a)
analýzu situace z hlediska silných a slabých stránek, příležitostí a hrozeb a určení potřeb, které je nutno řešit v dané zeměpisné oblasti, případně i včetně přímoří, na niž se program vztahuje.
Analýza se soustředí na příslušné priority Unie stanovené v článku 6 tohoto nařízení, a případně musí být v souladu s víceletým národním strategickým plánem pro akvakulturu uvedeným v článku 34 nařízení (EU) č. 1380/2013, a na pokrok v dosahování dobrého stavu prostředí vypracováním a prováděním strategie pro mořské prostředí podle článku 5 směrnice 2008/56/ES. Specifické potřeby týkající se pracovních míst, životního prostředí, zmírňování změny klimatu a přizpůsobení se této změně a podpory inovací jsou posuzovány ve vztahu k prioritám Unie, s cílem nalézt nejvhodnější odpovědi na úrovni jednotlivých priorit týkajících se příslušných oblastí;
b)
popis strategie ve smyslu článku 27 nařízení (EU) č. 1303/2013 dokládající, že:
i)
pro jednotlivé priority Unie zahrnuté v programu jsou stanoveny vhodné cíle na základě společných ukazatelů uvedených v článku 109 tohoto nařízení;
ii)
výběr příslušných opatření vyplývá logicky z jednotlivých priorit Unie zvolených v příslušném programu, přičemž se zohlední závěry předběžného hodnocení a analýzy podle písmene a) tohoto odstavce. V případě opatření za účelem trvalého zastavení rybolovných činností podle článku 34 tohoto nařízení popis strategie zahrnuje cíle a opatření, jež mají být přijata, v zájmu snížení rybolovné kapacity v souladu s článkem 22 nařízení (EU) č. 1380/2013. Rovněž se uvede popis metody pro výpočet prémie udělované podle článků 33 a 34 tohoto nařízení;
iii)
přidělení finančních prostředků na priority Unie zahrnuté v programu je odůvodnitelné a dostačuje k dosažení stanovených cílů;
c)
případně konkrétní potřeby oblastí Natura 2000, zavedených směrnicí Rady 92/43/EHS (24) a příspěvek programu ke zřízení ucelené sítě oblastí obnovy rybích populací podle článku 8 nařízení (EU) č. 1380/2013;
d)
posouzení konkrétních předběžných podmínek uvedených v článku 9 a příloze IV tohoto nařízení a v případě potřeby opatření uvedená v čl. 19 odst. 2 nařízení (EU) č. 1303/2013;
e)
popis výkonnostního rámce ve smyslu článku 22 a přílohy II nařízení (EU) č. 1303/2013;
f)
seznam vybraných opatření, uspořádaných podle priorit Unie;
g)
seznam kritérií používaných pro výběr rybolovných a akvakulturních oblastí podle hlavy V kapitoly III;
h)
seznam výběrových kritérií pro komunitně vedené strategie místního rozvoje podle hlavy V kapitoly III;
i)
v členských státech, kde lze více než 1 000 plavidel považovat za plavidla pro drobný pobřežní rybolov, akční plán pro rozvoj, konkurenceschopnost a udržitelnost drobného pobřežního rybolovu;
j)
požadavky na hodnocení a plán hodnocení podle článku 56 nařízení (EU) č. 1303/2013 a opatření, která mají být přijata pro řešení zjištěných potřeb;
k)
finanční plán, který má být navržen s ohledem na článek 20 nařízení (EU) č. 1303/2013 a v souladu s prováděcím aktem Komise podle čl. 16 odst. 2 tohoto nařízení a který zahrnuje:
i)
tabulku uvádějící celkový příspěvek ENRF plánovaný na každý rok,
ii)
tabulku uvádějící použitelné prostředky ENRF a míru spolufinancování v rámci priorit Unie stanovených v článku 6 tohoto nařízení, jakož i technickou pomoc; odchylně od obecného pravidla stanoveného v čl. 94 odst. 2 tohoto nařízení tato tabulka případně uvádí samostatně prostředky ENRF a míry spolufinancování, které se použijí pro podporu uvedenou v článcích 33 a 34, čl. 41 odst. 2, článcích 67 a 70, čl. 76 odst. 2 písm. a) až d) a f) až l), čl. 76 odst. 2 písm. e) a článku 77 tohoto nařízení.
l)
informace o doplňkovosti a koordinaci s fondy ESI a jinými příslušnými finančními nástroji Unie a členských států;
m)
prováděcí opatření k operačnímu programu včetně:
i)
určení orgánů uvedených v článku 123 nařízení (EU) č. 1303/2013 a pro informaci stručný popis systému řízení a kontroly;
ii)
popisu příslušných úloh místních akčních skupin v oblasti rybolovu (FLAG), řídícího orgánu nebo určeného subjektu pro veškeré úkoly v oblasti provádění komunitně vedené strategie místního rozvoje;
iii)
popisu postupů monitorování a hodnocení, jakož i obecného složení monitorovacího výboru uvedeného v článku 48 nařízení (EU) č. 1303/2013;
iv)
ustanovení k zajištění propagace programu v souladu s článkem 119 tohoto nařízení;
n)
seznam partnerů podle článku 5 nařízení (EU) č. 1303/2013 a výsledky konzultace s partnery;
o)
pro cíl zajištění zvýšené úrovně dodržování pravidel prostřednictvím kontroly uvedené v čl. 6 bodu 3 písm. b) a v souladu se skutečnými prioritami přijatými Komisí podle čl. 17 odst. 3:
i)
seznam subjektů, které provádějí systém kontroly, inspekce a vynucování, a stručný popis jejich dostupných lidských a finančních zdrojů pro kontrolu, inspekci a vynucování v oblasti rybolovu a jejich hlavní dostupné vybavení pro kontrolu, inspekci a vynucování v oblasti rybolovu, zejména počet lodí, letadel a vrtulníků,
ii)
hlavní cíle kontrolních opatření, která se mají provádět, s využitím ukazatelů dopadu, které budou stanoveny v souladu s článkem 109,
iii)
specifické cíle, kterých má být dosaženo v souladu s prioritami Unie podle článku 6, a podrobný popis podle kategorie po celé programové období;
p)
za účelem shromažďování údajů pro udržitelné řízení rybolovu podle čl. 6 bodu 3 písm. a) a v souladu s víceletým programem Unie uvedeným v článku 3 nařízení (ES) č. 199/2008:
i)
popis činností shromažďování údajů v souladu s čl. 25 odst. 1 nařízení (EU) č. 1380/2013;
ii)
popis postupů pro ukládání údajů, správy a využívání údajů;
iii)
popis způsobilosti pro dosahování řádného finančního a administrativního řízení shromážděných údajů;
Část operačního programu uvedená v písmenu p) je doplněna v souladu s článkem 21 tohoto nařízení.
2. Operační program zahrnuje metody pro výpočet zjednodušených nákladů podle čl. 67 odst. 1 písm. b), c) a d) nařízení (EU) č. 1303/2013 a dodatečných nákladů nebo ztráty příjmů v souladu s článkem 96 tohoto nařízení a metodu pro výpočet vyrovnání podle příslušných kritérií stanovených pro každou z využitých činností podle čl. 40 odst. 1 a článků 53, 54 a 55, čl. 56 odst. 1 písm. f) a článku 67 tohoto nařízení. V případě potřeby jsou zahrnuty rovněž informace o předběžných platbách pro skupiny FLAG podle článku 62 tohoto nařízení.
3. Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů pravidla pro prezentaci jednotlivých částí popsaných v odstavcích 1 a 2 tohoto článku. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 127 odst. 3.
Článek 19
Schválení operačního programu
1. S výhradou článku 29 nařízení (EU) č. 1303/2013 Komise přijímá prováděcí akty, jimiž schválí operační program.
2. Pro účely přijetí prováděcích aktů uvedených v odstavci 1 tohoto článku Komise přezkoumá, zda opatření uvedená v čl. 18 odst. 1 písm. b) bodu ii) mohou skutečně odstranit zjištěnou nadměrnou kapacitu.
Článek 20
Změna operačního programu
1. Komise přijímá prováděcí akty, jimiž schválí změnu operačního programu.
2. V zájmu přizpůsobení se vyvíjejícím se potřebám v oblasti kontroly může Komise přijmout každé dva roky prováděcí akty, jimž upřesní veškeré změny priorit Unie v oblasti politiky vynucování a kontroly uvedené v čl. 17 odst. 3 a odpovídajících způsobilých operací, které je třeba upřednostnit. Tyto prováděcí akty se přijímají s poradním postupem podle čl. 127 odst. 2.
3. Členské státy mohou předložit změnu svých operačních programů s ohledem na nové priority stanovené v prováděcích aktech uvedených v odstavci 2 tohoto článku. V souladu se zásadou proporcionality se pro tyto změny operačních programů použije zjednodušený postup přijatý v souladu s čl. 22 odst. 2.
Článek 21
Pracovní plány pro shromažďování údajů
1. Pro účely použití čl. 18 odst. 1 písm. p) tohoto nařízení předloží členské státy elektronicky Komisi pracovní plány shromažďování údajů podle čl. 4 odst. 4 nařízení (ES) č. 199/2008, a to do 31. října roku předcházejícího roku zahájení uplatňování pracovního plánu, ledaže dosud platí stávající plán, v kterémžto případě o tom uvědomí Komisi. Obsah těchto plánů musí být v souladu s čl. 4 odst. 2 uvedeného nařízení.
2. Komise přijme prováděcí akty, jimiž schválí pracovní plány uvedené v odstavci 1, do 31. prosince roku předcházejícího roku zahájení uplatňování pracovního plánu.
Článek 22
Pravidla týkající se postupů a harmonogramů
1. Komise může přijmout prostřednictvím prováděcích aktů pravidla pro postupy, formu a časové plány pro:
a)
schvalování operačních programů,
b)
předkládání a schvalování návrhů změn operačních programů včetně jejich vstupu v platnost a četnosti předkládání během programového období,
c)
předkládání a schvalování návrhů změn podle čl. 20 odst. 3,
d)
předkládání pracovních plánů pro shromažďování údajů.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 127 odst. 3.
2. Postupy a časové plány budou zjednodušeny v případě:
a)
změny operačních programů týkající se převodu finančních prostředků mezi prioritami Unie za podmínky, že nepřekračují 10 % částky přidělené na příslušnou prioritu Unie;
b)
změny operačních programů týkající se zavedení nebo zrušení opatření nebo typů příslušných operací a souvisejících informací a ukazatelů;
c)
změny operačních programů týkající se změn v popisu opatření včetně změn podmínek způsobilosti;
d)
změn uvedených v čl. 20 odst. 3, jakož i v případě dalších změn části operačního programu uvedené v čl. 18 odst. 1 písm. n).
3. Odstavec 2 se nepoužije na opatření uvedená v článcích 33, 34 a v čl. 41 odst. 2.
KAPITOLA II
Programování opatření financovaných v rámci přímého řízení
Článek 23
Roční pracovní program
1. Pro účely provádění hlavy VI přijme Komise prostřednictvím prováděcích aktů roční pracovní programy v souladu s cíli stanovenými v těchto kapitolách. V případě kapitol I a II hlavy VI se tyto prováděcí akty přijímají přezkumným postupem podle čl. 127 odst. 3.
2. Roční pracovní programy zahrnují:
a)
popis financovaných činností a cíle, jež jednotlivé činnosti sledují, které musí být v souladu s cíli stanovenými v článcích 82 a 85. Obsahuje také určení částky přidělené na každou činnost, orientační harmonogram provádění, jakož i informace o provádění těchto činností;
b)
pro granty a související opatření základní hodnotící kritéria, která se stanoví tak, aby bylo možno co nejlépe dosáhnout cílů sledovaných operačním programem, a maximální míru spolufinancování;
HLAVA V
OPATŘENÍ FINANCOVANÁ V RÁMCI SDÍLENÉHO ŘÍZENÍ
KAPITOLA I
Udržitelný rozvoj rybolovu
Článek 24
Specifické cíle
Podpora v rámci této kapitoly přispívá k plnění specifických cílů v rámci priority Unie stanovené v čl. 6 bodu 1.
Článek 25
Obecné podmínky
1. Majitel rybářského plavidla, který obdržel podporu podle této kapitoly, nepřevede toto plavidlo mimo Unii po dobu nejméně pěti let ode dne, kdy byla tato podpora příjemci skutečně vyplacena. Pokud by bylo plavidlo v průběhu tohoto období převedeno, vybere členský stát neoprávněně vyplacené částky určené na provoz zpět, a to v poměrné výši odpovídající období, během něhož nebyla podmínka stanovená v první větě tohoto odstavce splněna.
2. Provozní náklady nejsou způsobilé, pokud v této kapitole není výslovně stanoveno jinak.
3. Celkový finanční příspěvek z ENRF na opatření uvedená v článcích 33 a 34 a výměnu nebo modernizaci hlavních nebo pomocných motorů podle článku 41 nepřekročí vyšší z těchto prahových hodnot:
a)
6 000 000 EUR, nebo
b)
15 % finanční podpory Unie přidělené příslušným členským státem na priority Unie stanovené v čl. 6 bodech 1, 2 a 5.
4. Celkový finanční příspěvek z ENRF na opatření uvedená v čl. 29 odst. 4 nepřekročí 5 % finanční podpory Unie přidělené jednotlivým členským státům.
5. Podpora majitelům plavidel udělená podle článku 33 se odečte od podpory udělené majitelům plavidel podle článku 34 na totéž plavidlo.
Článek 26
Inovace
1. Za účelem povzbuzení inovací v oblasti rybolovu může ENRF podporovat projekty zaměřené na vývoj nebo zavádění nových nebo podstatně zdokonalených produktů a vybavení, nových nebo zdokonalených postupů a technik, nových nebo zdokonalených řídicích a organizačních systémů, a to i na úrovni zpracování a uvádění na trh.
2. Operace financované podle tohoto článku se provádějí ve spolupráci s vědeckým nebo technickým subjektem uznaným členským státem nebo Unií. Tento vědecký nebo technický subjekt ověřuje výsledky těchto operací, nebo prostřednictvím takového subjektu.
3. Výsledky operací financovaných v rámci tohoto článku jsou členským státem vhodně zveřejňovány v souladu s článkem 119.
Článek 27
Poradenské služby
1. V zájmu zlepšení celkové výkonnosti a konkurenceschopnosti provozovatelů a s cílem podpořit udržitelný rybolov může ENRF podporovat:
a)
studie proveditelnosti a poradenské služby posuzující životaschopnost projektů potenciálně způsobilých pro podporu podle této kapitoly;
b)
poskytování odborných doporučení v oblasti environmentální udržitelnosti, se zaměřením na omezení a pokud možno odstranění negativních dopadů rybolovných činností na mořské, suchozemské a sladkovodní ekosystémy;
c)
poskytování odborného poradenství v oblasti obchodních a marketingových strategií.
2. Studie proveditelnosti, poradenské služby a poradenství podle odstavce 1 jsou poskytovány vědeckými, akademickými, odbornými nebo technickými subjekty nebo subjekty poskytujícími ekonomické poradenství s požadovanými pravomocemi.
3. Podpora uvedená v odstavci 1 se poskytuje provozovatelům, organizacím rybářů, včetně organizací producentů nebo veřejnoprávních subjektů.
4. Pokud podpora podle odstavce 1 nepřekročí částku 4 000 EUR, může být příjemce vybrán prostřednictvím zrychleného řízení.
Článek 28
Partnerství mezi vědci a rybáři
1. S cílem podpořit předávání znalostí mezi vědci a rybáři může ENRF podporovat:
a)
vytváření sítí, dohod o partnerství či sdružení mezi jedním nebo více nezávislými vědeckými subjekty a rybáři nebo jednou nebo více organizacemi rybářů, a to s případnou účastí technických subjektů;
b)
činnosti prováděné v rámci sítí, dohod o partnerství či sdružení vytvořených v souladu s písmenem a).
2. Činnosti uvedené v odst. 1 písm. b) mohou zahrnovat činnosti v oblasti shromažďování a správy údajů, studie, pilotní projekty, šíření znalostí a výsledků výzkumu, semináře a osvědčené postupy.
3. Podpora uvedená v odstavci 1 může být poskytnuta veřejnoprávním subjektům, rybářům, organizacím rybářů, skupinám FLAG a nevládním organizacím.
Článek 29
Podpora lidského kapitálu, tvorby pracovních míst a sociálního dialogu
1. S cílem podpořit lidský kapitál, tvorbu pracovních míst a sociální dialog může ENRF podporovat:
a)
odbornou přípravu, celoživotní učení, společné projekty, šíření poznatků ekonomické, technické, regulační nebo vědecké povahy a inovačních postupů a osvojování nových odborných dovedností, zejména spojených s udržitelným řízením mořských ekosystémů, hygienou, zdravím, bezpečností, činnostmi v námořním odvětví, inovacemi a podnikáním;
b)
vytváření sítí a výměnu zkušeností a osvědčených postupů mezi zúčastněnými stranami, včetně organizací prosazujících rovné příležitosti mezi muži a ženami, podporu úlohy žen v rybářských komunitách a prosazování nedostatečně zastoupených skupin zapojených do drobného pobřežního rybolovu nebo rybolovu uskutečňovaného z břehu;
c)
sociální dialog na unijní, vnitrostátní, regionální nebo místní úrovni za účasti rybářů, sociálních partnerů a jiných příslušných zúčastněných stran.
2. Podpora uvedená v odstavci 1 může být rovněž poskytnuta manželkám nebo manželům samostatně výdělečně činných rybářů nebo - v míře odpovídající rozsahu jejich uznání vnitrostátními právními předpisy - životním partnerům samostatně výdělečně činných rybářů, za podmínek uvedených v čl. 2 písm. b) směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/41/EU (25).
3. Podporu podle odst. 1 písm. a) lze poskytnout pro účely odborné přípravy osob mladších 30 let, které jsou v daném členském státě uznány jako nezaměstnané (dále jen „stážisté“), a to po dobu nepřesahující dva roky. Tato podpora je omezena na stáže na palubě rybářské lodi provozující drobný pobřežní rybolov, která je ve vlastnictví profesionálního rybáře ve věku alespoň 50 let, kdy je stáž formalizována smlouvou mezi stážistou a vlastníkem plavidla, která je uznána dotčeným členským státem, včetně kurzů o udržitelných rybolovných postupech a zachování mořských biologických zdrojů v souladu s definicí obsaženou v nařízení (EU) č. 1380/2013. Stážisté musí být na palubě v doprovodu profesionálního rybáře ve věku alespoň 50 let.
4. Podpora podle odstavce 3 se poskytuje profesionálním rybářům na pokrytí platu stážisty a související poplatky a vypočítá se na základě čl. 65 odst. 4 nařízení (EU) č. 1303/2013 s přihlédnutím k hospodářské situaci a životní úrovni daného členského státu. Tato podpora nepřekročí maximální výši 40 000 EUR pro každého příjemce během programového období.
Článek 30
Diverzifikace a nové formy příjmů
1. ENRF může poskytovat podporu investicím přispívajícím k diverzifikaci příjmů rybářů rozvojem doplňkových činností, včetně investic do lodí, cestovního ruchu s nabídkou rybaření, restaurací, environmentálních služeb v oblasti rybolovu a výchovných činností v oblasti rybolovu.
2. Podpora podle odstavce 1 se poskytuje rybářům, kteří:
a)
předloží podnikatelský plán na rozvoj svých nových aktivit a
b)
mají odpovídající profesní dovednosti, které mohou být získány prostřednictvím operací financovaných podle čl. 29 odst. 1 písm. a).
3. Podpora podle odstavce 1 se poskytuje, pouze pokud se k hlavním činnostem rybáře váží doplňkové činnosti.
4. Částka podpory poskytnuté podle odstavce 1 nepřesáhne 50 % rozpočtu předpokládaného v podnikatelském plánu pro každou operaci a v případě žádného příjemce nepřekročí maximální výši 75 000 EUR.
Článek 31
Podpora zahájení podnikání mladých rybářů
1. ENRF může poskytovat podporu mladým rybářům na zahájení podnikání.
2. Podpora podle tohoto článku může být poskytnuta pouze na první pořízení rybářského plavidla:
a)
jehož celková délka je menší než 24 metrů,
b)
které je vybaveno pro rybolov na moři,
c)
jehož stáří je mezi 5 a 30 lety, a
d)
jež patří do skupiny loďstva, u které zpráva o rybolovné kapacitě podle čl. 22 odst. 2 nařízení (EU) č. 1380/2013 prokázala vyváženost s rybolovnými právy dostupnými pro tuto skupinu.
3. Pro účely tohoto článku se „mladými rybáři“ rozumí fyzické osoby, které si chtějí poprvé pořídit rybářské plavidlo a které jsou v okamžiku podání žádosti mladší než 40 let a odpracovaly nejméně pět let jako rybáři nebo získaly rovnocenný odborný výcvik. Členské státy mohou vymezit další objektivní kritéria pro mladé rybáře, aby byli způsobilí pro podporu podle tohoto článku.
4. Podpora podle tohoto článku nepřekročí 25 % nákladů na pořízení rybolovného plavidla a v žádném případě nesmí být vyšší než 75 000 EUR na jednoho mladého rybáře.
Článek 32
Zdraví a bezpečnost
1. S cílem zlepšit rybářům hygienické, zdravotní, bezpečnostní a pracovní podmínky může ENRF podporovat investice do rybářských plavidel nebo do jednotlivých zařízení za předpokladu, že tyto investice přesahují požadavky práva Unie nebo vnitrostátního práva.
2. Podpora podle tohoto článku se poskytuje rybářům nebo majitelům rybářských plavidel.
3. Pokud operace spočívá v investici do plavidla, podpora pro totéž rybářské plavidlo není poskytnuta více než jednou pro stejný druh investice během programového období. Pokud operace spočívá v investici do vybavení jednotlivců, podpora pro téhož příjemce není poskytnuta více než jednou pro stejný druh vybavení během programového období.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 126, pokud jde o určení druhů operací způsobilých podle odstavce 1 tohoto článku.
Článek 33
Dočasné zastavení rybolovných činností
1. ENRF může podporovat opatření pro dočasné zastavení rybolovných činností v případech:
a)
provádění opatření Komise či mimořádných opatření členských států, jak jsou uvedeny v článcích 12 a 13 nařízení (EU) č. 1380/2013, nebo opatření pro zachování zdrojů podle článku 7 uvedeného nařízení, včetně období biologického klidu;
b)
neobnovení dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu nebo jejích protokolů;
c)
dočasného zastavení rybolovných činností podle plánu řízení přijatého v souladu s nařízením Rady (ES) č. 1967/2006 (26) nebo podle víceletého plánu přijatého podle článků 9 a 10 nařízení (EU) č. 1380/2013, pokud je na základě vědeckého poradenství nutné omezení intenzitu rybolovu v zájmu dosažení cílů uvedených v čl. 2 odst. 2 a čl. 2 odst. 5 písm. a) nařízení (EU) č. 1380/2013.
2. Podporu uvedenou v odstavci 1 lze v období 2014-2020 poskytnout na dobu nejvýše šesti měsíců na plavidlo.
3. Podpora uvedená v odstavci 1 se poskytuje pouze:
a)
majitelům rybářských plavidel Unie, jejichž plavidla jsou registrována jako aktivní plavidla a kteří prováděli rybolovnou činnost na moři po dobu nejméně 120 dnů během dvou kalendářních let předcházejících datu podání žádosti o podporu, nebo
b)
rybářům, kteří pracovali na moři na palubě rybářského plavidla Unie, kterého se týká dočasné zastavení, nejméně 120 dnů během dvou kalendářních let předcházejících datu podání žádosti o podporu.
4. Veškeré rybářské činnosti prováděné daným rybářským plavidlem nebo danými rybáři se reálně pozastavují. Příslušný orgán se ujistí, že dané rybářské plavidlo zastavilo veškeré rybolovné činnosti v daném období dočasného zastavení.
Článek 34
Trvalé zastavení rybolovných činností
1. ENRF může podporovat opatření pro trvalé zastavení rybolovných činností pouze prostřednictvím vrakování rybářských pravidel za předpokladu, že:
a)
toto vrakování je uvedeno v operačním programu uvedeném v článku 18; a
b)
trvalé zastavení je plánováno jako nástroj akčního plánu podle čl. 22 odst. 4 nařízení (EU) č. 1380/2013, který uvádí, že kapacita příslušné skupiny loďstva není efektivně vyvážena s rybolovnými právy dostupnými pro tuto skupinu.
2. Podpora podle odstavce 1 se poskytuje:
a)
majitelům rybářských plavidel Unie, jejichž plavidla jsou registrována jako aktivní plavidla a kteří prováděli rybolovnou činnost na moři po dobu nejméně 90 dnů za rok během dvou kalendářních let předcházejících datu podání žádosti o podporu, nebo
b)
rybářům, kteří pracovali na moři na palubě rybářského plavidla Unie, kterého se týká trvalé zastavení, nejméně 90 dnů za rok během dvou kalendářních let předcházejících datu podání žádosti o podporu.
3. Daní rybáři reálně zastaví veškeré rybářské činnosti. Důkaz skutečného zastavení rybářských činností předloží příjemci příslušnému orgánu. Vyrovnávací platba se vrací poměrně podle uplynulé doby, začne-li rybář znovu vykonávat rybářskou činnost v době kratší než dva roky ode dne podání žádosti o podporu.
4. Podpora podle tohoto článku se poskytuje do 31. prosince 2017.
5. Podpora podle tohoto článku se vyplatí pouze po trvalém odstranění rovnocenné kapacity z rejstříku rybářského loďstva Unie a po trvalém odejmutí licencí a povolení k rybolovu. Příjemce nemůže zaregistrovat nové rybářské plavidlo po dobu pěti let po obdržení této podpory. Snížení kapacity v důsledku trvalého zastavení rybolovné činnosti s přispěním veřejné podpory vede k trvalému rovnocennému snížení mezních hodnot rybolovných kapacit uvedených v příloze II nařízení (EU) č. 1380/2013.
6. Odchylně od odstavce 1 lze udělit pro podporu pro trvalé zastavení rybolovné činnosti, aniž by byla plavidla vrakována, a to za podmínky, že jsou přestavěna pro účely jiných činností než komerční rybolov.
Mimoto lze v zájmu zachování námořního dědictví udělit podporu pro trvalé zastavení rybolovné činnosti, aniž by byla plavidla vrakována, v případě tradičních dřevěných plavidel, a to za podmínky, že nadále plní funkci kulturního dědictví na souši.
Článek 35
Vzájemné fondy pro případy nepříznivých klimatických jevů a ekologických katastrof
1. ENRF může přispívat do vzájemných fondů pro účely platby finančních kompenzací rybářům za hospodářské ztráty způsobené nepříznivými klimatickými jevy, ekologickou nehodou a za náklady na záchrannou akci v případě rybářů či rybářských plavidel v případech nehody na moři během rybolovné činnosti.
2. Pro účely odstavce 1 se „vzájemným fondem“ rozumí systém akreditovaný členským státem v souladu s vnitrostátními právními předpisy, v jehož rámci se přidružení rybáři mohou pojistit a jsou jim vypláceny kompenzace za hospodářské ztráty způsobené okolnostmi stanovenými v odstavci 1.
3. Členské státy zajistí, aby se zabránilo nadměrné kompenzaci v důsledku kombinace podpory podle tohoto článku s jinými unijními nebo vnitrostátními nástroji nebo se systémy soukromého pojištění.
4. Aby byl vzájemný fond způsobilý pro podporu podle tohoto článku, musí:
a)
být akreditován příslušným orgánem členského státu v souladu s vnitrostátními právními předpisy;
b)
mít transparentní politiku, pokud jde o platby do fondu a výběry z fondu a
c)
mít jednoznačná pravidla pro přidělení odpovědnosti za vzniklé dluhy.
5. Členské státy stanoví pravidla pro zřízení a správu vzájemných fondů, zejména pokud jde o poskytování kompenzace a způsobilost rybářů pro tuto kompenzaci v případě nepříznivých klimatických jevů, ekologických nehod či nehod na moři podle odstavce 1, jakož i pro dohled nad dodržováním těchto pravidel. Členské státy zajistí, že se v podmínkách fondu stanoví sankce pro případy nedbalosti ze strany rybáře.
6. Nepříznivé klimatické jevy, ekologické nehody nebo nehody na moři podle odstavce 1 musí být příslušným orgánem dotčeného členského státu formálně uznány.
7. Finanční příspěvky uvedené v odstavci 1 se vztahují pouze na částky vyplacené vzájemným fondem jako finanční kompenzace rybářům. Správní náklady spojené se zřízením vzájemných fondů nejsou pro podporu způsobilé. Členské státy mohou náklady způsobilé pro podporu omezit uplatněním stropů pro každý jednotlivý vzájemný fond.
8. Příspěvky uvedené v odstavcie1 se poskytují pouze na pokrytí ztrát způsobených nepříznivými klimatickými jevy, ekologickými nehodami nebo nehodami na moři, které přesahují hodnotu 30 % ročního obratu dotčeného podniku, přičemž roční obrat je stanoven na základě průměrného obratu podniku během předešlých tří kalendářních let.
9. Z ENRF nelze přispět do počátečního základního kapitálu.
10. Pokud se členské státy rozhodnou omezit náklady způsobilé pro podporu uplatněním stropů pro jednotlivé vzájemné fondy, poskytnou ve svých operačních programech podrobné údaje a odůvodnění ohledně těchto stropů.
Článek 36
Podpora systémů pro přidělování rybolovných práv
1. Za účelem přizpůsobení rybolovných činností rybolovným právům může ENRF podpořit navržení, vývoj, sledování, hodnocení a řízení systémů pro přidělování rybolovných práv.
2. Podpora podle tohoto článku se poskytuje orgánům veřejné moci, právnickým nebo fyzickým osobám nebo organizacím rybářů uznaným příslušným členským státem, včetně uznaných organizací producentů zapojených do kolektivního řízení systémů uvedených v odstavci 1.
Článek 37
Podpora přípravy a provádění opatření pro zachování zdrojů a regionální spolupráce
1. V zájmu zajištění účinné přípravy a provádění opatření pro zachování zdrojů podle článků 7, 8 a 11 nařízení (EU) č. 1380/2013 a regionální spolupráce podle článku 18 uvedeného nařízení může ENRF podporovat:
a)
přípravu, vývoj a monitorování technických a administrativních prostředků nutných k vypracování a provádění opatření pro zachování zdrojů a regionalizaci;
b)
zapojení zúčastněných stran a spolupráci mezi členskými státy, pokud jde o přípravu a provádění opatření pro zachování zdrojů a regionalizaci.
2. ENRF může podporovat přímé obnovení populací podle odstavce 1 pouze v případě, že je toto obnovení plánováno coby opatření pro zachování zdrojů podle právního aktu Unie.
Článek 38
Omezení dopadu rybolovu na mořské prostředí a přizpůsobení rybolovu ochraně druhů
1. Za účelem snížení dopadu rybolovu na mořské prostředí, podpory postupného odstranění výmětů a usnadnění přechodu na udržitelné využívání živých mořských biologických zdrojů v souladu s čl. 2 odst. 2 nařízení (EU) č. 1380/2013 může ENRF podporovat investice do:
a)
vybavení zvyšujícího velikostní nebo druhovou selektivitu lovných zařízení;
b)
plavidel nebo vybavení odstraňujících výměty tím, že předcházejí nežádoucím úlovkům komerčních populací a omezují je, nebo nakládajících s nežádoucími úlovky, které mají být vyloženy v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1380/2013;
c)
vybavení omezujícího, a pokud možno eliminujícího fyzikální a biologické dopady rybolovu na ekosystém nebo mořské dno;
d)
vybavení chránícího lovná zařízení a úlovky proti savcům a ptákům chráněným směrnicí Rady 92/43/ES nebo směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES (27), za předpokladu, že tím není narušena selektivita rybolovných zařízení a že jsou zavedena všechna odpovídající opatření s cílem zabránit způsobení fyzické újmy predátorům.
2. Odchylně od čl. 11 písm. a) může být podpora uvedená v odstavci 1 poskytnuta v nejvzdálenějších regionech na ukotvená lovná zařízení s uzavíracím mechanismem pouze tehdy, pokud tato zařízení přispívají k udržitelnému a selektivnímu rybolovu.
3. Podpora se pro totéž rybářské plavidlo Unie a pro stejný typ zařízení neposkytne více než jednou během programového období.
4. Podpora je udělena pouze v případě, že zařízení nebo jiné vybavení uvedené v odstavci 1 má prokazatelně lepší výběr velikosti nebo prokazatelně nižší dopad na ekosystém a necílové druhy než standardní zařízení nebo jiné vybavení povolené podle práva Unie nebo příslušného vnitrostátního právního předpisu přijatého v rámci regionalizace podle nařízení (EU) č. 1380/2013.
5. Podpora se poskytuje:
a)
majitelům rybářských plavidel Unie, která jsou registrována jako aktivní plavidla a která prováděla rybolovnou činnost na moři po dobu nejméně 60 dnů během dvou kalendářních let předcházejících datu podání žádosti o podporu;
b)
rybářům, kteří vlastní zařízení, které má být vyměněno, a kteří pracovali na palubě rybářského plavidla Unie po dobu nejméně 60 dnů během dvou kalendářních let předcházejících datu podání žádosti o podporu;
c)
organizacím rybářů uznaným členským státem.
Článek 39
Inovace související se zachováním mořských biologických zdrojů
1. S cílem přispět k postupnému odstranění výmětů a vedlejších úlovků a usnadnit přechod na využívání živých mořských biologických zdrojů v souladu s čl. 2 odst. 2 nařízení (EU) č. 1380/2013, a za účelem snížení dopadu rybolovu na mořské prostředí, jakož i dopadu chráněných predátorů, může ENRF podporovat operace, jejichž cílem je vyvíjet nebo zavádět nové technické či organizační znalosti snižující dopady rybolovných činností na životní prostředí, včetně dokonalejších rybolovných technik a lepší selektivity lovných zařízení, nebo dosáhnout udržitelnějšího využívání mořských biologických zdrojů a koexistence s chráněnými predátory.
2. Operace financované podle tohoto článku se provádějí ve spolupráci s vědeckým nebo technickým subjektem uznaným členským státem, který ověřuje výsledky těchto operací, nebo prostřednictvím takového subjektu.
3. Výsledky operací financovaných v rámci tohoto článku jsou členským státem vhodně zveřejňovány v souladu s článkem 119.
4. Podíl rybářských plavidel zapojených do projektů financovaných v rámci tohoto článku nepřekročí 5 % počtu plavidel vnitrostátního loďstva nebo 5 % prostornosti vnitrostátního loďstva v hrubé prostornosti vypočtené v době podání žádosti. Na žádost členského státu za řádně zdůvodněných okolností a na základě doporučení Vědeckotechnického a hospodářského výboru pro rybářství (VTHVR) zřízeného rozhodnutím Komise 2005/629/ES (28) může Komise schválit projekty, které limity stanovené v tomto odstavci, překračují.
5. Operace, které nelze kvalifikovat jako rybolov pro vědecké účely v souladu s článkem 33 nařízení (ES) č. 1224/2009 a které spočívají v testování nových rybolovných zařízení nebo metod, se provádějí v mezích rybolovných práv přidělených dotčenému členskému státu.
6. Čisté příjmy vzniklé účastí rybářského plavidla na operaci se odečítají od způsobilých výdajů na operaci v souladu s čl. 68 odst. 6 nařízení (EU) č. 1303/2013.
7. Pro účely odstavce 6 se pojmem „čisté příjmy“ rozumí příjmy rybářů z prvního prodeje ryb nebo korýšů ulovených během zavádění a testování nových technických nebo organizačních poznatků po odečtení prodejních nákladů, jako jsou poplatky účtované aukčními síněmi.
Článek 40
Ochrana a obnova mořské biologické rozmanitosti a ekosystémů a režimy vyrovnání v rámci udržitelného provozování rybolovných činností
1. V zájmu ochrany a obnovy mořské biologické rozmanitosti a ekosystémů v rámci udržitelného provozování rybolovných činností a v příslušných případech za účasti rybářů může ENRF podporovat tyto operace:
a)
sběr odpadu z moře prováděný rybáři, jako například odstraňování ztracených rybolovných zařízení a znečišťujících předmětů;
b)
výstavba, instalace nebo modernizace statických nebo mobilních zařízení určených k ochraně a rozvoji mořských živočichů a rostlin, včetně jejich vědecké přípravy a hodnocení;
c)
přispívání k lepšímu řízení nebo zachování mořských biologických zdrojů;
d)
příprava včetně studií, vypracování, monitorování a aktualizace plánů pro ochranu a řízení pro činností souvisejících s rybolovem, týkajících se lokalit soustavy NATURA 2000 a územně chráněných oblastí uvedených ve směrnici 2008/56/ES a dalších zvláštních stanovišť;
e)
řízení, obnova a monitorování lokalit NATURA 2000 v souladu se směrnicemi 92/43/EHS a 2009/147/ES, v souladu s akčními rámci stanovujícími prioritní opatření podle směrnice 92/43/EHS;
f)
řízení, obnova a monitorování chráněných mořských oblastí s ohledem na provádění opatření územní ochrany uvedených v čl. 13 odst. 4 směrnice 2008/56/ES;
g)
zvýšení environmentálního povědomí se zapojením rybářů v oblasti ochrany a obnovy mořské biologické rozmanitosti;
h)
systémy pro náhradu škod na úlovcích způsobených savci a ptáky chráněnými směrnicemi 92/43/EHS a 2009/147/ES;
i)
účast na dalších opatřeních zaměřených na zachování a posílení biologické rozmanitosti a ekosystémových služeb, například obnovení specifických mořských a pobřežních stanovišť na podporu udržitelných rybích populací, včetně jejich vědecké přípravy a hodnocení;
2. Podpora podle odst. 1 písm. h) podléhá formálnímu uznání těchto systémů ze strany příslušných orgánů členských států. Členské státy dále zajistí, aby se zabránilo nadměrné kompenzaci škod v důsledku kombinace unijních, vnitrostátních a soukromých systémů náhrady škod.
3. Operace uvedené v tomto článku mohou provádět vědecké či technické veřejnoprávní subjekty, poradní sbory, rybáři nebo organizace rybářů uznané členským státem nebo nevládní organizace v partnerství s organizacemi rybářů nebo se skupinami FLAG.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 126, pokud jde o vymezení nákladů způsobilých pro podporu podle odstavce 1 tohoto článku.
Článek 41
Energetická účinnost a zmírňování změny klimatu
1. Za účelem zmírnění účinků změny klimatu a zlepšení energetické účinnosti rybářských plavidel může ENRF podporovat:
a)
investice do vybavení nebo plavidel zaměřené na snížení emisí znečišťujících látek nebo skleníkových plynů a zvýšení energetické účinnosti rybářských plavidel. Investice do rybolovných zařízení jsou rovněž způsobilé za předpokladu, že nenarušují selektivitu daného rybolovného zařízení;
b)
audity a programy energetické účinnosti;
c)
studie, jejichž cílem je posoudit přispění alternativních pohonných systémů a konstrukcí trupu k energetické účinnosti rybářských plavidel.
2. Podpora na výměnu nebo modernizaci hlavních nebo pomocných motorů může být poskytnuta pouze:
a)
pro plavidla o celkové délce nepřesahující 12 metrů, má-li nový nebo modernizovaný motor nejvýše stejný výkon v kW jako motor stávající;
b)
pro plavidla o celkové délce mezi 12 a 18 metry, má-li nový nebo modernizovaný motor výkon v kW alespoň o 20 % nižší než motor stávající;
c)
pro plavidla o celkové délce mezi 18 a 24 metry, má-li nový nebo modernizovaný motor výkon v kW alespoň o 30 % nižší než motor stávající.
3. Podpora podle odstavce 2 určená na výměnu nebo modernizaci hlavních nebo pomocných motorů může být poskytnuta pouze pro plavidla patřící do skupiny loďstva, u které byla ve zprávě o rybolovné kapacitě podle čl. 22 odst. 2 nařízení (EU) č. 1380/2013 prokázána vyváženost s rybolovnými právy dostupnými pro tuto skupinu.
4. Podpora podle odstavce 2 tohoto článku se poskytuje pouze na výměnu nebo modernizaci hlavních nebo pomocných motorů, které byly úředně ověřeny v souladu s čl. 40 odst. 2 nařízení (ES) č. 1224/2009. Tato podpora se vyplatí až poté, co je požadované snížení kapacity vyjádřené v kW trvale odstraněno z rejstříku rybářského loďstva Unie.
5. Pro rybářská plavidla, na která se nevztahuje ověření výkonu motoru, se podpora podle odstavce 2 tohoto článku poskytuje pouze při výměně nebo modernizaci hlavního nebo pomocného motoru, pro které byla shoda výkonu motoru ověřena v souladu s článkem 41 nařízení (ES) č. 1224/2009 a které byly fyzicky zkontrolovány s cílem zajistit, aby výkon motoru nepřekračoval výkon stanovený v licencích k rybolovu.
6. Snížení výkonu motoru podle odst. 2 písm. b) a c) může být dosaženo u skupiny plavidel v každé kategorii plavidel uvedených v těchto písmenech.
7. Aniž je dotčen čl. 25 odst. 3, podpora z ENRF podle odstavce 2 tohoto článku nepřekročí vyšší z těchto prahových hodnot:
a)
1 500 000 EUR, nebo
b)
3 % finanční podpory Unie přidělené příslušným členským státem na priority Unie stanovené v čl. 6 bodech 1, 2 a 5.
8. Prioritně se řeší žádosti hospodářských subjektů činných v odvětví drobného pobřežního rybolovu, a to až do výše 60 % celkové podpory poskytnuté za účelem výměny nebo modernizace hlavních či pomocných motorů podle odstavce 2 za celé programové období.
9. Podpora podle odstavců 1 a 2 se poskytuje pouze majitelům rybářských plavidel a během programového období nesmí být pro totéž rybářské plavidlo poskytnuta víckrát než jednou pro stejný druh investice.
10. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 126, pokud jde o vymezení nákladů způsobilých pro podporu podle odst. 1 písm. a) tohoto článku.
Článek 42
Přidaná hodnota, kvalita produktů a využívání nežádoucích úlovků
1. V zájmu zlepšení přidané hodnoty nebo jakosti ulovených ryb může ENRF podporovat:
a)
investice poskytující produktům rybolovu přidanou hodnotu, a to zejména tím, že umožňují rybářům provádět zpracování, uvádění na trh a přímý prodej vlastních úlovků;
b)
inovativní investice do plavidel zlepšující jakost produktů rybolovu.
2. Podpora uvedená v odst. 1 písm. b) je podmíněna používáním selektivních lovných zařízení, která mají minimalizovat nežádoucí úlovky, a poskytuje se pouze majitelům rybářských plavidel Unie, která prováděla rybolovnou činnost na moři po dobu nejméně 60 dnů během dvou kalendářních let předcházejících datu podání žádosti o podporu.
Článek 43
Rybářské přístavy, místa vykládky, aukční síně a přístřešky
1. Za účelem posilování kvality, kontroly a sledovatelnosti vyložených produktů, zvyšování energetické účinnosti, přispívání k ochraně životního prostředí nebo zlepšování bezpečnosti a pracovních podmínek může ENRF podporovat investice vylepšující infrastrukturu rybářských přístavů, aukčních síní nebo míst vykládky a přístřešků, včetně investicí do zařízení na vybírání odpadu a znečišťujících předmětů z moře.
2. Za účelem usnadnění plnění povinnosti vykládky všech úlovků v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1380/2013 a čl. 8 odst. 2 písm. b) nařízení (EU) č. 1379/2013, jakož i dodání přidané hodnoty nedostatečně využívaným složkám úlovků může ENRF podporovat investice do rybářských přístavů, aukčních síní, míst vykládky a přístřešků.
3. Za účelem zlepšení bezpečnosti rybářů může ENRF podporovat investice do výstavby nebo modernizace přístřešků.
4. Podpora se nevztahuje na výstavbu nových přístavů, nových míst vykládky nebo nových aukčních síní.
Článek 44
Vnitrozemský rybolov a vnitrozemští vodní živočichové a rostliny
1. Za účelem snížení dopadu vnitrozemského rybolovu na životní prostředí, zvýšení energetické účinnosti, zvýšení hodnoty nebo jakosti vyložených ryb nebo zlepšení zdravotních, bezpečnostních a pracovních podmínek, lidského kapitálu a odborné přípravy může ENRF podporovat investice:
a)
do podpory lidského kapitálu, vytváření pracovních míst a sociálního dialogu podle článku 29, za podmínek stanovených v uvedeném článku;
b)
do plavidel nebo do jednotlivých zařízení podle článku 32, za podmínek stanovených v uvedeném článku;
c)
do zařízení a typů operací podle článků 38 a 39, za podmínek stanovených v uvedených článcích;
d)
do zlepšování energetické účinnosti a zmírňování účinků změny klimatu podle článku 41, za podmínek stanovených v uvedeném článku;
e)
do zvýšení hodnoty nebo jakosti ulovených ryb podle článku 42, za podmínek stanovených v uvedeném článku;
f)
do rybářských přístavů, přístřešků a míst vykládky podle článku 43, za podmínek stanovených v uvedeném článku.
2. ENRF může poskytovat podporu na investice související se zahájením podnikání pro mladé rybáře podle článku 31 a za stejných podmínek stanovených v uvedeném článku, s výjimkou požadavku podle odst. 2 písm. b) uvedeného článku.
3. ENRF může podporovat rozvoj a usnadňování inovací v souladu s článkem 26, poradenské služby v souladu s článkem 27 a partnerství mezi vědci a rybáři v souladu s článkem 28.
4. S cílem podpořit diverzifikaci uskutečňovanou vnitrozemskými rybáři může ENRF podporovat diverzifikaci vnitrozemských rybolovných činností na doplňkové činnosti za podmínek stanovených v článku 30.
5. Pro účely odstavce 1 se rozumí:
a)
odkazy na rybářská plavidla v článcích 30, 32, 38, 39, 41 a 42 odkazy na plavidla působící výhradně ve vnitrozemských vodách;
b)
odkazy na mořské prostředí v článku 38 odkazy na prostředí, ve kterém působí vnitrozemské rybářské plavidlo.
6. Za účelem ochrany a rozvoje vodních živočichů a rostlin může ENRF podporovat:
a)
řízení, obnovu a monitorování lokalit soustavy NATURA 2000, na něž mají vliv rybolovné činnosti, a obnovu vnitrozemských vod v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES (29), včetně míst pro tření ryb a migračních tras pro stěhovavé druhy ryb, aniž je dotčen čl. 40 odst. 1 písm. e) tohoto nařízení a případně za účasti vnitrozemských rybářů;
b)
výstavbu, modernizaci nebo instalaci statických nebo mobilních zařízení určených k ochraně a rozvoji vodních živočichů a rostlin, včetně jejich vědecké přípravy, monitorování a hodnocení.
7. Členské státy zajistí, aby plavidla, která obdrží podporu podle tohoto článku, i nadále působila výhradně ve vnitrozemských vodách.
KAPITOLA II
Udržitelný rozvoj akvakultury
Článek 45
Specifické cíle
Podpora podle této kapitoly přispívá k plnění specifických cílů Unie stanovených v čl. 6 bodu 2.
Článek 46
Obecné podmínky
1. Podpora v rámci této kapitoly je omezena na podniky akvakultury, pokud není v tomto nařízení výslovně uvedeno jinak.
2. Pro účely tohoto článku předloží podnikatelé vstupující do tohoto odvětví podnikatelský plán, a pokud je výše investic vyšší než 50 000 EUR, studii proveditelnosti zahrnující hodnocení dopadů operací na životní prostředí. Podpora podle této kapitoly se poskytne pouze v případě, že se na základě nezávislé marketingové zprávy jasně prokáže, že daný produkt má slibné a udržitelné vyhlídky na trhu.
3. Pokud operace spočívají v investicích do zařízení nebo infrastruktury pro zajištění souladu s budoucími požadavky na životní prostředí, zdraví lidí a zvířat, hygienu nebo dobré životní podmínky zvířat podle právních předpisů Unie, může být podpora poskytována až do dne, kterým se tyto požadavky stanou pro podniky závaznými.
4. Nepodporují se činnosti v oblasti chovu geneticky upravených organismů.
5. Nepodporují se operace v oblasti akvakultury prováděné v chráněných mořských oblastech, dospěl-li na základě hodnocení dopadu na životní prostředí příslušný orgán členského státu k závěru, že by daná operace měla výrazné negativní dopady na životní prostředí, které nelze patřičně zmírnit.
Článek 47
Inovace
1. S cílem stimulovat inovace v oblasti akvakultury může ENRF podporovat operace, jejichž cílem je:
a)
rozvíjet v akvakulturních hospodářstvích technické, vědecké nebo organizační znalosti, které zejména snižují dopad na životní prostředí, snižují závislost na rybím mase a oleji, podporují udržitelné využívání zdrojů v akvakultuře, zlepšují životní podmínky zvířat nebo usnadňují nové udržitelné metody produkce;
b)
vyvíjet nebo uvádět na trh nové akvakulturní druhy s dobrým tržním potenciálem, nové nebo podstatně zdokonalené produkty, nové nebo zdokonalené postupy a nové nebo zdokonalené řídicí a organizační systémy;
c)
zkoumat technickou nebo ekonomickou proveditelnost inovativních produktů nebo procesů.
2. Operace podle tohoto článku se provádějí prostřednictvím veřejných nebo soukromých vědeckých nebo technických subjektů, které jsou uznány každým členským státem a které ověřují výsledky těchto operací, nebo ve spolupráci s takovými subjekty.
3. Výsledky operací, které získaly podporu, jsou členským státem vhodně zveřejňovány v souladu s článkem 119.
Článek 48
Produktivní investice do akvakultury
1. ENRF může podporovat:
a)
produktivní investice do akvakultury;
b)
diverzifikaci produkce akvakultury a chovaných druhů;
c)
modernizaci akvakulturních jednotek včetně zlepšování pracovních a bezpečnostních podmínek pracovníků v odvětví akvakultury;
d)
zlepšování a modernizaci související se zdravím a dobrými životními podmínkami zvířat včetně nákupu zařízení zaměřeného na ochranu hospodářství před volně žijícími predátory;
e)
investice snižující negativní dopad nebo posilující pozitivní účinky na životní prostředí a zvyšující účinnost využívání zdrojů;
f)
investice do zvyšování jakosti produktů akvakultury nebo do dodávání přidané hodnoty těmto produktům;
g)
obnovu stávajících rybníků nebo lagun využívaných pro akvakulturu prostřednictvím odbahnění nebo investice s cílem zabránit usazování bahna;
h)
diverzifikaci příjmů pocházejících z podniků akvakultury prostřednictvím rozvoje doplňkových aktivit.
i)
investice umožňující podstatné omezení dopadu podniků akvakultury na využívání a kvalitu vody, zejména díky snížení množství použité vody nebo použitých chemikálií, antibiotik a dalších léčiv nebo zlepšení kvality vody na výstupu, a to včetně nasazení multi-trofických systémů akvakultury;
j)
prosazování uzavřených systémů akvakultury, v nichž jsou produkty akvakultury chovány v uzavřených systémech s recirkulací, a tím je minimalizováno použití vody;
k)
investice zvyšující energetickou účinnost a podporující přechod podniků akvakultury na obnovitelné zdroje energie.
2. Podpora podle odst. 1 písm. h) se poskytuje pouze podnikům akvakultury, a to za předpokladu, že doplňkové činnosti souvisí s hlavní činností podniku akvakultury, včetně cestovního ruchu s nabídkou rybaření, environmentálních služeb v oblasti akvakultury nebo vzdělávacích činností týkajících se oblasti akvakultury.
3. Podpora podle odstavce 1 může být poskytována na zvýšení produkce nebo modernizaci existujících podniků akvakultury nebo výstavbu nových za předpokladu, že takový rozvoj je v souladu s víceletým vnitrostátním strategickým plánem rozvoje akvakultury uvedeným v článku 34 nařízení (EU) č. 1380/2013.
Článek 49
Řídicí, pomocné a poradenské služby pro akvakulturní hospodářství
1. V zájmu zlepšení celkové výkonnosti a konkurenceschopnosti akvakulturních hospodářství a snížení negativního dopadu jejich provozu na životní prostředí může ENRF podporovat:
a)
zavedení řídicích, pomocných a poradenských služeb pro akvakulturní hospodářství;
b)
nákup poradenských služeb technické, vědecké, právní, ekologické a ekonomické povahy pro hospodářství.
2. Poradenské služby uvedené v odst. 1 písm. b) se vztahují na:
a)
potřeby v oblasti řízení za účelem zajištění souladu akvakulturních hospodářství s právními předpisy Unie a členských států v oblasti životního prostředí, jakož i s požadavky územního plánování námořních prostor;
b)
posuzování vlivů na životní prostředí podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/42/ES (30) a směrnice 92/43/EHS;
c)
potřeby v oblasti řízení akvakultury za účelem zajištění souladu akvakulturních hospodářství s právními předpisy jednotlivých států a Unie a s právními předpisy v oblasti zdraví a dobrých životních podmínek vodních živočichů nebo veřejného zdraví;
d)
zdravotní a bezpečnostní normy vycházející z právních předpisů Unie a vnitrostátních právních předpisů;
e)
obchodní a marketingové strategie.
3. Poradenské služby uvedené v odst. 1 písm. b) poskytují vědecké nebo technické subjekty i subjekty poskytující právnické nebo ekonomické poradenství a mající požadované pravomoci, které jsou uznávané členskými státy.
4. Podpora podle odst. 1 písm. a) se poskytuje pouze veřejnoprávním nebo jiným subjektům vybraným příslušným členským státem za účelem zřízení poradenských služeb pro hospodářství. Podpora podle odst. 1 písm. b) se poskytuje pouze malým a středním podnikům činným v oblasti akvakultury nebo organizacím činným v oblasti akvakultury včetně organizací producentů v této oblasti a včetně sdružení takových organizací producentů.
5. Pokud podpora nepřekročí částku 4 000 EUR, může být příjemce vybrán prostřednictvím zrychleného řízení.
6. Příjemci neobdrží podporu více než jednou za rok pro každou z kategorií poradenských služeb uvedených v odstavci 2.
Článek 50
Podpora lidského kapitálu a vytváření sítí
1. S cílem podpořit lidský kapitál a vytváření sítí v akvakultuře může ENRF podporovat:
a)
odbornou přípravu, celoživotní učení, šíření poznatků vědecké a technické povahy a inovačních postupů, osvojování nových odborných dovedností v oblasti akvakultury a s ohledem na snižování dopadu operací v oblasti akvakultury na životní prostředí;
b)
zlepšování pracovních podmínek a prosazování bezpečnosti při práci;
c)
vytváření sítí a výměnu zkušeností a osvědčených postupů mezi podniky akvakultury nebo profesními organizacemi a dalšími zúčastněnými stranami, včetně vědeckých a technických subjektů a subjektů podporujících rovné příležitosti mezi muži a ženami.
2. Podpora uvedená v odst. 1 písm. a) se neuděluje velkým podnikům činným v oblasti akvakultury, ledaže se účastní sdílení znalostí s malými a středními podniky.
3. Odchylně od článku 46 se podpora podle tohoto článku poskytuje rovněž veřejným nebo poloveřejným organizacím a jiným organizacím uznaným příslušným členským státem.
4. Podpora podle tohoto článku se rovněž poskytuje manželkám nebo manželům samostatně výdělečně činných chovatelů v oblasti akvakultury nebo - v míře odpovídající rozsahu jejich uznání vnitrostátními právními předpisy - životním partnerům samostatně výdělečně činných chovatelů v oblasti akvakultury, za podmínek uvedených v čl. 2 písm. b) směrnice 2010/41/EU.
Článek 51
Zvyšování potenciálu zařízení pro akvakulturu
1. S cílem přispět k rozvoji zařízení a infrastruktury pro akvakulturu a snížit negativní dopad jejich provozu na životní prostředí může ENRF podporovat:
a)
určení a mapování nejvhodnějších oblastí pro rozvoj akvakultury, s případným přihlédnutím k procesům územního plánování, a určení a mapování oblastí, kde by akvakultura měla být v zájmu zachování úlohy těchto oblastí ve fungování ekosystémů vyloučena;
b)
zlepšování a rozvoj podpůrných zařízení a infrastruktur nezbytných pro zvýšení potenciálu zařízení pro akvakulturu a snížení negativních dopadů akvakultury na životní prostředí, včetně investic do pozemkových úprav, dodávek energie či správy vodních zdrojů;
c)
opatření přijatá a provedená příslušnými orgány v souladu s čl. 9 odst. 1 směrnice 2009/147/ES nebo čl. 16 odst. 1 směrnice 92/43/EHS s cílem předcházet závažným škodám na akvakultuře;
d)
opatření přijatá a provedená příslušnými orgány v návaznosti na zjištění zvýšeného úhynu nebo nákaz podle článku 10 směrnice Rady 2006/88/ES (31). Tato opatření mohou zahrnovat přijetí akčních plánů týkajících se korýšů, jejichž účelem je ochrana, obnovení a řízení, včetně podpory producentů korýšů za účelem ochrany přírodních výskytišť a oblastí lovu korýšů.
2. Příjemci podpory podle tohoto článku jsou pouze veřejnoprávní subjekty nebo soukromé subjekty, kterým příslušný členský stát svěřil plnění úkolů uvedených v odstavci 1.
Článek 52
Podpora nových chovatelů uskutečňujících udržitelnou akvakulturu
1. S cílem podpořit podnikání v oblasti akvakultury může ENRF podporovat zřizování podniků udržitelné akvakultury nově začínajícími chovateli.
2. Podpora podle odstavce 1 se poskytuje chovatelům v oblasti akvakultury zahajujícím podnikání v odvětví za předpokladu, že:
a)
mají odpovídající odborné schopnosti a způsobilost;
b)
zřizují poprvé mikropodniky nebo malé podniky akvakultury jakožto vedoucí tohoto podniku; a
c)
předloží podnikatelský plán pro rozvoj svých aktivit v oblasti akvakultury.
3. Při získávání odpovídajících odborných schopností mohou chovatelé v oblasti akvakultury zahajující podnikání v odvětví využívat podporu podle čl. 50 odst. 1 písm. a).
Článek 53
Přechod na systémy řízení podniků a auditu z hlediska ochrany životního prostředí a na ekologickou akvakulturu
1. S cílem podpořit rozvoj ekologické nebo energeticky účinné akvakultury může ENRF podporovat:
a)
přechod produkce akvakultury z konvenčních metod na ekologickou akvakulturu ve smyslu nařízení Rady (ES) č. 834/2007 (32) a v souladu s nařízením Komise (ES) č. 710/2009 (33);
b)
účast v systémech Unie pro environmentální řízení podniků a audit (EMAS) zavedených nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 761/2001 (34).
2. Podpora se poskytuje pouze příjemcům, kteří se zaváží k účasti v systému EMAS na dobu nejméně tří let nebo k dodržování požadavků ekologické produkce na dobu minimálně pěti let.
3. Podpora se poskytuje ve formě finančního vyrovnání nejvýše za dobu tří let během období přechodu podniku na ekologickou produkci nebo během přípravy na účast v systému EMAS. Členské státy vycházejí při výpočtu vyrovnání ze:
a)
ztráty příjmů nebo dodatečných nákladů vynaložených v období přechodu z konvenční na ekologickou produkci pro operace způsobilé podle odst. 1 písm. a); nebo
b)
dodatečných nákladů vyplývajících z přihlášení k účasti a přípravy na účast v systému EMAS v případě operací způsobilých podle odst. 1 písm. b).
Článek 54
Akvakultura poskytující environmentální služby
1. S cílem podpořit rozvoj akvakultury poskytující environmentální služby může ENRF podporovat:
a)
metody akvakultury slučitelné s určitými environmentálními potřebami a podmíněné určitými požadavky na řízení vyplývajícími z vymezení oblastí NATURA 2000 v souladu se směrnicemi 92/43/EHS a 2009/147/ES;
b)
náklady přímo spojené s účastí na zachovávání a rozmnožování vodních živočichů ex-situ v rámci programů pro ochranu a obnovu biologické rozmanitosti vypracovaných veřejnými orgány nebo pod jejich dohledem;
c)
operace v oblasti akvakultury zahrnující ochranu a zlepšování životního prostředí, biologické rozmanitosti a udržování krajiny a tradičních charakteristik akvakulturních oblastí.
2. Podpora podle odst. 1 písm. a) má formu ročního vyrovnání za vynaložené dodatečné náklady nebo ušlé příjmy v důsledku požadavků na řízení v dotčených oblastech souvisejících s prováděním směrnic 92/43/EHS nebo 2009/147/ES.
3. Podpora podle odst. 1 písm. c) se poskytuje pouze v případě, že se příjemci zaváží plnit po dobu nejméně pěti let požadavky na ochranu vodního prostředí, které přesahují pouhé uplatňování právních předpisů Unie a vnitrostátních právních předpisů. Environmentální přínosy operace se prokazují předchozím posouzením dopadu prováděným příslušnými subjekty určenými členským státem, nejsou-li environmentální přínosy dané operace již uznané.
4. Podpora podle odst. 1 písm. c) má formu ročního vyrovnání za vynaložené dodatečné náklady nebo ušlé příjmy.
5. Výsledky operací, které získaly podporu, jsou členským státem vhodně zveřejňovány v souladu s článkem 119.
Článek 55
Opatření na ochranu veřejného zdraví
1. ENRF může podporovat finanční vyrovnání chovatelům měkkýšů za dočasné přerušení sběru chovaných měkkýšů, pokud k tomuto omezení dojde výhradně z důvodů ochrany veřejného zdraví.
2. Podpora může být přiznána pouze v případě, že přerušení sběru v důsledku kontaminace měkkýšů vyplývá z šíření planktonu produkujícího toxiny nebo přítomnosti planktonu obsahujícího biotoxiny a pokud:
a)
kontaminace trvá po dobu více než čtyř po sobě jdoucích měsíců; nebo
b)
ztráta vyplývající z přerušení sběru přesahuje hodnotu 25 % ročního obratu dotčeného podniku, vypočteného na základě průměrného obratu podniku během tří kalendářních let, které předcházejí roku, kdy došlo k přerušení sběru.
Pro účely prvního pododstavce písm. b) mohou členské státy pro společnosti s kratší dobou činnosti, než jsou tři roky, stanovit zvláštní pravidla výpočtu.
3. Maximální doba, za kterou může být vyrovnání poskytnuto, je 12 měsíců v celém programovém období. V řádně opodstatněných případech lze tuto dobu jednou prodloužit nejvýše o dalších 12 měsíců na maximální spojenou délku 24 měsíců.
Článek 56
Opatření pro zajištění zdraví a dobrých životních podmínek zvířat
1. Za účelem podpory zdraví a dobrých životních podmínek zvířat v podnicích akvakultury, mimo jiné pokud jde o prevenci a biologickou bezpečnost, může ENRF podporovat:
a)
náklady na tlumení a eradikaci chorob v akvakultuře v souladu s rozhodnutím Rady 2009/470/ES (35) o některých výdajích ve veterinární oblasti, včetně provozních nákladů nezbytných k plnění povinností v rámci eradikačního plánu;
b)
rozvoj osvědčených postupů a kodexů chování, obecných i specifických pro určité druhy, v oblasti biologické bezpečnosti nebo zdraví a dobrých životních podmínek zvířat v akvakultuře;
c)
iniciativy zaměřené na snižování závislosti akvakultury na veterinárních léčivých přípravcích;
d)
veterinární nebo farmaceutické studie a šíření a výměna informací a osvědčených postupů v oblasti veterinárních chorob v akvakultuře s cílem prosazovat správné používání veterinárních léčivých přípravků;
e)
zřizování a provozování sdružení na ochranu zdraví v odvětví akvakultury, uznaných členskými státy;
f)
finanční vyrovnání chovatelům měkkýšů za dočasné přerušení činnosti z důvodu výjimečné masové úmrtnosti, pokud úmrtnost přesáhne hodnotu 20 % nebo pokud ztráta vyplývající z přerušení činnosti přesahuje hodnotu 35 % ročního obratu dotčeného podniku, přičemž roční obrat je stanoven na základě průměrného obratu tohoto podniku během tří let, které předcházejí roku, kdy došlo k pozastavení aktivit.
2. Podpora podle odst. 1 písm. d) se nevztahuje na nákup veterinárních léčivých přípravků.
3. Výsledky studií financovaných podle odst. 1 písm. d) jsou členským státem vhodně zveřejňovány v souladu s článkem 119.
4. Podpora může být poskytnuta také veřejnoprávním subjektům.
Článek 57
Pojištění populace akvakultury
1. V zájmu zajištění příjmů producentů akvakultury může ENRF přispívat na pojištění populací akvakultury, které kryje hospodářské ztráty způsobené alespoň jedním z těchto faktorů:
a)
přírodními katastrofami;
b)
nepříznivými klimatickými jevy;
c)
náhlými změnami kvality a kvantity vody, za něž není příslušný provozovatel odpovědný;
d)
chorobami postihujícími akvakulturu nebo závadami nebo zničením produkčních zařízení, za něž není příslušný provozovatel odpovědný.
2. Výskyt okolností uvedených v odstavci 1 formálně uznává příslušný orgán dotčeného členského státu.
3. Členské státy mohou případně předem stanovit kritéria, na jejichž základě je formální uznání uvedené v odstavci 2 považováno za udělené.
4. Podpora se poskytuje pouze na smlouvy o pojištění populací akvakultury, které kryjí hospodářské ztráty podle odstavce 1 přesahující 30 % průměrného ročního obratu chovatele v oblasti akvakultury, vypočtené na základě průměrného obratu chovatele v oblasti akvakultury během tří kalendářních let předcházejících roku, v němž k hospodářským ztrátám došlo.
KAPITOLA III
Trvale udržitelný rozvoj rybolovných a akvakulturních oblastí
Oddíl 1
Oblast působnosti a cíle
Článek 58
Oblast působnosti
ENRF podporuje udržitelný rozvoj rybolovných oblastí a akvakultury s využitím přístupu k místnímu rozvoji se zapojením místních komunit podle článku 32 nařízení (EU) č. 1303/2013.
Článek 59
Specifické cíle
Podpora podle této kapitoly přispívá k plnění specifických cílů Unie stanovených v čl. 6 bodu 4.
Oddíl 2
Strategie komunitně vedeného místního rozvoje a místní akční skupiny v oblasti rybolovu
Článek 60
Strategie komunitně vedeného místního rozvoje
1. Ve snaze přispět k dosažení cílů uvedených v článku 59 strategie komunitně vedeného místního rozvoje:
a)
maximalizuje účast odvětví rybolovu a akvakultury na udržitelném rozvoji pobřežních a vnitrozemských oblastí rybolovu a akvakultury;
b)
zajišťuje, aby místní komunity plně ke svému prospěchu využívaly příležitostí, které nabízí námořní a pobřežní rozvoj a rozvoj vnitrozemských vod, a zejména napomáhá malým a upadajícím rybářským přístavům využít co nejvíce svůj námořní potenciál rozvíjením rozmanitých druhů infrastruktury.
2. Strategie musí být v souladu s možnostmi a potřebami zjištěnými v této oblasti a prioritami Unie stanovenými v článku 6. Rozsah strategií může sahat od strategií, které se zaměřují na rybolov, až po širší strategie zaměřené na diverzifikaci rybolovných oblastí. Strategie musí jít nad rámec pouhé sbírky operací nebo srovnání odvětvových opatření.
Článek 61
Místní akční skupiny v oblasti rybolovu
1. Pro účely ENRF se místní akční skupiny uvedené v čl. 32 odst. 2 písm. b) nařízení (EU) č. 1303/2013 označují jako místní akční skupiny v oblasti rybolovu (dále jen „skupiny FLAG“).
2. Skupiny FLAG navrhnou strategii komunitně vedeného místního rozvoje založenou alespoň na prvcích stanovených v článku 60 tohoto nařízení, a jsou zodpovědné za její realizaci.
3. Skupiny FLAG:
a)
do značné míry odrážejí hlavní zaměření své strategie a socioekonomické složení oblasti prostřednictvím vyváženého zastoupení hlavních zúčastněných stran včetně soukromého sektoru, veřejného sektoru a občanské společnosti;
b)
zajišťují významné zastoupení odvětví rybolovu nebo akvakultury.
4. Pokud je strategie komunitně vedeného místního rozvoje podporována i z jiných fondů než ENRF, výběrová komise skupin FLAG pro projekty podporované ENRF musí rovněž splňovat požadavky uvedené v odstavci 3.
5. Skupiny FLAG mohou provádět i další úkoly, které jdou nad rámec minimálních úkolů uvedených v čl. 34 odst. 3 nařízení (EU) č. 1303/2013, pokud jsou jim tyto úkoly svěřeny řídícím orgánem.
Oddíl 3
Způsobilé operace
Článek 62
Podpora z ENRF na komunitně vedený místní rozvoj
1. Níže uvedené operace jsou způsobilé pro podporu podle tohoto oddílu v souladu s článkem 35 nařízení (EU) č. 1303/2013:
a)
předběžná podpora;
b)
provádění strategií komunitně vedeného místního rozvoje;
c)
spolupráce;
d)
provozní náklady a náklady na oživení.
2. Skupiny FLAG mohou požádat o zaplacení zálohy řídící orgán, pokud je tato možnost ustanovena v operačním programu. Výše záloh nesmí překročit 50 % veřejné podpory na provozní náklady a oživení.
Článek 63
Provádění strategií komunitně vedeného místního rozvoje
1. Podpora pro provádění strategií komunitně vedeného místního rozvoje může být poskytnuta na tyto cíle:
a)
přidávání hodnoty, vytváření pracovních míst, přilákání mladých lidí a podpora inovací ve všech článcích dodavatelského řetězce produktů rybolovu a akvakultury;
b)
podpora diverzifikace v rámci komerčního rybolovu i mimo něj, celoživotní učení a podpora diverzifikace a vytváření pracovních míst v rybolovných a akvakulturních oblastech;
c)
znásobení přírodního bohatství rybolovných oblastí a oblastí akvakultury a jeho zužitkování, včetně operací pro zmírnění změny klimatu;
d)
podpora sociálního blahobytu a kulturního dědictví v rybolovných oblastech a v oblastech akvakultury, včetně kulturního dědictví v oblasti rybolovu a akvakultury a námořního kulturního dědictví;
e)
posílení zapojení rybářských komunit do místního rozvoje a řízení místních rybolovných zdrojů a námořních činností.
2. Do podpory podle odstavce 1 mohou patřit opatření uvedená v kapitolách I, II a IV této hlavy, s výjimkou článků 66 a 67, pokud existují jednoznačné důvody pro jejich řízení na místní úrovni. Pokud je podpora poskytována na operace odpovídající těmto opatřením, použijí se příslušné podmínky a výše příspěvku na jednotlivé operace uvedené v kapitolách I, II a IV této hlavy.
Článek 64
Spolupráce
1. Podpora uvedená v čl. 35 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) č. 1303/2013 může být poskytnuta:
a)
na projekty spolupráce mezi územími nebo nadnárodní spolupráce;
b)
na přípravnou technickou podporu pro projekty spolupráce mezi územími a nadnárodní spolupráce za podmínky, že skupiny FLAG mohou prokázat, že připravují provádění projektu.
Pro účely tohoto článku se „spoluprací mezi územími“ rozumí spolupráce v rámci členského státu a „nadnárodní spoluprací“ se rozumí spolupráce mezi územími v několika členských státech nebo spolupráce mezi alespoň jedním územím členského státu a jedním či více územími ve třetích zemích.
2. Pro účely tohoto článku mohou kromě jiných skupin FLAG mezi partnery skupiny FLAG v rámci ENRF patřit místní partnerství veřejného a soukromého sektoru, která provádějí strategii komunitně vedeného místního rozvoje v rámci Unie nebo mimo ni.
3. V případech, kdy se skupiny FLAG pro projekty spolupráce nerozhodnou, členské státy zavedou vhodný systém pro účely podpory projektů spolupráce. Nejpozději do dvou let ode dne schválení svého operačního programu zveřejní členské státy vnitrostátní nebo regionální správní řízení o výběru projektů nadnárodní spolupráce a seznam způsobilých nákladů.
4. Správní rozhodnutí ohledně projektů založených na spolupráci se přijmou nejpozději do čtyř měsíců ode dne předložení projektu.
5. Členské státy sdělí Komisi schválené projekty založené na nadnárodní spolupráci v souladu s článkem 110.
KAPITOLA IV
Opatření související s uváděním na trh a zpracováním
Článek 65
Specifické cíle
Podpora podle této kapitoly přispívá k plnění specifických cílů v rámci priorit Unie stanovených v čl. 6 bodu 5.
Článek 66
Plány produkce a uvádění produktů na trh
1. ENRF podporuje přípravu a provádění plánů produkce a plánů uvádění produktů na trh podle článku 28 nařízení (EU) č. 1379/2013.
2. Výdaje spojené s plány produkce a plány uvádění produktů na trh jsou způsobilé pro podporu z ENRF až poté, co příslušné orgány v členském státě schválí výroční zprávu uvedenou v čl. 28 odst. 5 nařízení (EU) č. 1379/2013.
3. Podpora poskytovaná na jednu organizaci producentů jednou ročně v rámci tohoto článku nepřesáhne 3 % průměrné roční hodnoty produkce uvedené jednotlivými organizacemi producentů na trh příslušnou organizací producentů během předcházejících tří kalendářních let. Pro žádnou nově uznanou organizaci producentů nepřesáhne taková podpora 3 % průměrné roční hodnoty produkce uvedené jejími členy na trh během předcházejících tří kalendářních let.
4. Dotčený členský stát může v souladu s čl. 28 odst. 3 nařízení (EU) č. 1379/2013 poskytnout zálohu ve výši 50 % finanční podpory po schválení produkce a plánu uvádění produktů na trh.
5. Podpora uvedená v odstavci 1 se poskytuje pouze organizacím producentů a sdružením organizací producentů.
Článek 67
Podpora skladování
1. ENRF může podporovat vyrovnání uznaných organizací producentů a sdružení organizací producentů, které skladují produkty rybolovu uvedené v příloze II nařízení (EU) č. 1379/2013 za předpokladu, že tyto produkty jsou skladovány v souladu s články 30 a 31 uvedeného nařízení, a s výhradou těchto podmínek:
a)
výše podpory skladování nepřesahuje výši technických a finančních nákladů na činnosti nutné pro stabilizaci a skladování dotčených produktů;
b)
objemy způsobilé pro podporu skladování nepřesahují 15 % ročních objemů dotčených produktů daných do prodeje organizací producentů;
c)
finanční podpora za rok nepřesahuje 2 % průměrné roční hodnoty produkce, která byla členy organizace producentů uvedena na trh v období 2009-2011.
Pro účely prvního pododstavce písm. c) se v případě, že členové organizace producentů neměli v období 2009 až 2011 žádnou produkci uvedenou na trh, vezme v úvahu průměrná roční hodnota produkce uvedené na trh v prvních třech letech produkce těchto členů.
2. Do 31. prosince 2018 se podpora uvedená v odstavci 1 ukončí.
3. Podpora uvedená v odstavci 1 se poskytne pouze tehdy, jsou-li produkty uvolněny k lidské spotřebě.
4. Členské státy stanoví použitelnou výši technických a finančních nákladů na svém území takto:
a)
technické náklady se počítají každý rok na základě přímých nákladů souvisejících s činnostmi nezbytnými pro stabilizaci a skladování dotčených produktů;
b)
finanční náklady se počítají každý rok s použitím úrokové sazby stanovené každoročně v každém členském státě;
Tyto technické a finanční náklady jsou zpřístupněny veřejnosti.
5. Členské státy provádějí kontroly, aby zajistily, že produkty využívající podpory skladování splňují podmínky stanovené v tomto článku. Pro účely těchto kontrol vedou příjemci podpory skladování skladní účetnictví pro každou kategorii produktů uskladněných a později znovu uvedených na trh k lidské spotřebě.
Článek 68
Opatření týkající se uvádění na trh
1. ENRF může podporovat opatření pro uvádění produktů rybolovu a akvakultury na trh, jejichž cílem je:
a)
vytvářet organizace producentů, sdružení organizací producentů nebo mezioborové organizace uznané podle kapitoly II oddílu II nařízení (EU) č. 1379/2013;
b)
nalézat nové trhy a zlepšovat podmínky pro uvádění na trh produktů rybolovu a akvakultury, k nimž patří:
i)
druhy s tržním potenciálem;
ii)
nežádoucí úlovky komerčních populací vyložené v souladu s technickými opatřeními, článkem 15 nařízení (EU) č. 1380/2013 a čl. 8 odst. 2 písm. b) nařízení (EU) č. 1379/2013;
iii)
produkty rybolovu a akvakultury získané s využitím metod s malým dopadem na životní prostředí nebo produkty ekologické akvakultury ve smyslu nařízení (ES) č. 834/2007;
c)
podporovat jakost a přidanou hodnotu tím, že se usnadní:
i)
žádost o registraci daného produktu a přizpůsobení se daných provozovatelů příslušným požadavkům na shodu a certifikaci podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (36);
ii)
certifikace a podpora produktů udržitelného rybolovu a akvakultury, včetně produktů drobného pobřežního rybolovu, a metody zpracování šetrné k životnímu prostředí;
iii)
přímý prodej produktů rybolovu prováděného rybáři věnujícími se drobnému pobřežnímu rybolovu nebo rybolovu ze břehu;
iv)
prezentace a balení produktů;
d)
přispívat k transparentnosti produkce a trhů a provádění průzkumů trhu a studií o závislosti Unie na dovozech;
e)
přispívat k sledovatelnosti produktů rybolovu a akvakultury, včetně rozvoje celounijní ekoznačky pro produkty rybolovu a akvakultury, jak je uvedeno v nařízení (EU) č. 1379/2013;
f)
vypracovávat standardní smlouvy pro malé a střední podniky slučitelné s právem Unie;
g)
vést regionální, celostátní nebo nadnárodní komunikační a propagační kampaně s cílem zvyšovat povědomí veřejnosti o produktech udržitelného rybolovu a akvakultury.
2. Operace uvedené v odstavci 1 mohou zahrnovat činnosti dodavatelského řetězce v oblasti produkce, zpracování a uvádění na trh.
Operace uvedené v odst. 1 písm. g) nejsou zaměřeny na obchodní značky.
Článek 69
Zpracování produktů rybolovu a akvakultury
1. ENRF může podporovat investice do zpracování produktů rybolovu a akvakultury:
a)
přispívající k úspoře energie nebo snížení dopadu na životní prostředí, včetně nakládání s odpady;
b)
zlepšující bezpečnost, hygienu, zdravotní a pracovní podmínky;
c)
podporující zpracování úlovků komerčních populací ryb, které nemohou být určeny pro lidskou spotřebu;
d)
týkající se zpracování vedlejších produktů, vzešlých z hlavních zpracovatelských činností;
e)
týkající se zpracování produktů ekologické akvakultury podle článků 6 a 7 nařízení (ES) č. 834/2007;
f)
vedoucí k novým nebo zdokonaleným produktům, novým nebo zdokonaleným postupům či k novým nebo zdokonaleným řídícím a organizačním systémům.
2. Pokud jde o podniky jiné, než jsou malé a střední podniky, podpora uvedená v odstavci 1 je poskytována výhradně prostřednictvím finančních nástrojů stanovených v části druhé hlavě IV nařízení (EU) č. 1303/2013.
KAPITOLA V
Vyrovnání dodatečných nákladů v nejvzdálenějších regionech pro produkty rybolovu a akvakultury
Článek 70
Režim vyrovnání
1. ENRF může podporovat vyrovnání dodatečných nákladů vynaložených provozovateli v odvětví rybolovu, chovu, zpracování a uvádění na trh v případě určitých produktů rybolovu a akvakultury z nejvzdálenějších regionů, uvedených v článku 349 Smlouvy o fungování EU.
2. Každý dotčený členský stát určí pro oblasti uvedené v odstavci 1 seznam produktů rybolovu a akvakultury a objem těchto produktů způsobilých pro vyrovnání.
3. Při sestavování seznamu a objemů podle odstavce 2 členské státy vezmou v úvahu všechny příslušné faktory, zejména potřebu zajistit, aby vyrovnání bylo plně v souladu s pravidly společné rybářské politiky.
4. Vyrovnání nebude poskytnuto za produkty rybolovu a akvakultury:
a)
ulovené plavidly třetích zemí, s výjimkou rybářských plavidel plujících pod vlajkou Venezuely a operujících ve vodách Unie;
b)
ulovené rybářskými plavidly Unie, která nejsou registrovaná v přístavu jednoho z regionů uvedených v odstavci 1;
c)
dovezené ze třetích zemí.
5. Ustanovení odst. 4 písm. b) se nepoužije, pokud stávající kapacita zpracovatelského odvětví v dotčeném nejodlehlejším regionu překročí množství suroviny dodané podle plánu vyrovnání dotčeného regionu.
6. Pro vyrovnání nejsou způsobilí tito provozovatelé:
a)
fyzické nebo právnické osoby, které používají výrobní prostředky, aby získaly produkty rybolovu nebo akvakultury za účelem jejich uvedení na trh;
b)
vlastníci nebo provozovatelé plavidel registrovaných v přístavech regionů uvedených v odstavci 1, kteří v těchto regionech vykonávají svou rybolovnou činnost, nebo sdružení vlastníků nebo provozovatelů;
c)
provozovatelé v odvětví zpracování nebo uvádění na trh nebo sdružení takových provozovatelů.
Článek 71
Výpočet vyrovnání
Vyrovnání je vypláceno provozovatelům, uvedeným v čl. 70 odst. 6, vykonávajícím činnosti v regionech uvedených v čl. 70 odst. 1 a:
a)
u každého produktu rybolovu nebo akvakultury nebo kategorie produktů zohledňuje dodatečné náklady vyplývající ze zvláštních znevýhodnění dotčených regionů a
b)
zohledňuje rovněž jakýkoli jiný typ veřejné intervence ovlivňující úroveň dodatečných nákladů.
Článek 72
Plán vyrovnání
1. Dotčené členské státy předloží Komisi pro každý region uvedený v čl. 70 odst. 1 plán vyrovnání. Tento plán obsahuje seznam a objemy produktů rybolovu a akvakultury a typ provozovatelů podle článku 70, úroveň vyrovnání podle článku 71 a řídící orgán uvedený v článku 97. Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů rozhodnutí, zda tyto plány vyrovnání schválí.
2. Členské státy mohou pozměnit obsah plánu vyrovnání uvedený v odstavci 1. Tyto změny předloží Komisi. Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů rozhodnutí, zda tyto změny plánu vyrovnání schválí.
3. Komisi je svěřena přijme prováděcí akty, jimiž vymezí strukturu plánu vyrovnání. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 127 odst. 3.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 126, pokud jde o stanovení kritérií pro výpočet dodatečných nákladů vyplývajících ze zvláštních znevýhodnění dotčených regionů.
Článek 73
Státní podpora na provádění plánů vyrovnání
Členské státy mohou poskytnout dodatečné financování pro provádění plánů vyrovnání podle článku 72. V takových případech členské státy oznámí Komisi státní podporu, kterou Komise může schválit v souladu s tímto nařízením jako součást těchto plánů. Takto oznámená státní podpora se považuje za oznámenou ve smyslu čl. 108 odst. 3 první věty Smlouvy o fungování EU.
KAPITOLA VI
Doprovodná opatření pro společnou rybářskou politiku v rámci sdíleného řízení
Článek 74
Územní působnost
Odchylně od článku 2 může být tato kapitola použita také na operace prováděné mimo území Unie.
Článek 75
Specifické cíle
Podpora podle této kapitoly přispívá k plnění specifických cílů v rámci priority Unie stanovené v čl. 6 bodu 3.
Článek 76
Kontrola a vynucování
1. ENRF může podporovat provádění systému Unie pro kontrolu, inspekci a vynucování uvedeného v článku 36 nařízení (EU) č. 1380/2013 a upřesněného v nařízení (ES) č. 1224/2009.
2. Způsobilé jsou zejména tyto druhy operací:
a)
nákup, instalace a vývoj technologií, včetně počítačového hardwaru a softwaru, systémů detekce plavidel (VDS), kamerových systémů a IT sítí, které umožňují shromažďování, správu, validaci, analýzu, řízení rizik, prezentaci (prostřednictvím internetových stránek souvisejících s kontrolou) a výměnu údajů týkajících se rybolovu a vývoj metod odběru vzorků pro tyto údaje, jakož i propojení s meziodvětvovými systémy pro výměnu údajů;
b)
vývoj, nákup a instalace prvků, včetně počítačového hardwaru a softwaru, které jsou nezbytné pro zajištění přenosu dat dotčenému členskému státu a orgánům Unie od aktérů působících v oblasti rybolovu a uvádění produktů rybolovu na trh, a to včetně nezbytných prvků pro systémy pro elektronické zaznamenávání a hlášení (ERS), systémy sledování plavidel (VMS) a systémy automatické identifikace (AIS) používané pro účely kontroly;
c)
vývoj, nákup a instalace komponentů, včetně počítačového hardwaru a softwaru, které jsou nezbytné k zajištění sledovatelnosti produktů rybolovu a akvakultury, uvedených v článku 58 nařízení (ES) č. 1224/2009;
d)
provádění programů zaměřených na výměnu údajů mezi členskými státy a jejich analýzu;
e)
modernizace a nákup hlídkových lodí, letadel a vrtulníků, pokud jsou použity pro kontrolu rybolovu alespoň 60 % celkové doby svého provozu za rok;
f)
nákup jiných kontrolních prostředků, včetně zařízení umožňujících měření výkonu motoru a hmotnosti zařízení;
g)
vývoj inovativních kontrolních systémů a provádění pilotních projektů týkajících se kontroly rybolovu, včetně analýzy DNA ryb a vývoje internetových stránek souvisejících s kontrolou;
h)
školení a výměnné programy, včetně výměny mezi členskými státy, pro osoby odpovědné za monitorování, kontrolu a sledování rybolovných činností;
i)
analýza poměru nákladů a přínosů a posouzení auditů provedených a výdajů vynaložených příslušnými orgány při provádění monitorování, kontroly a sledování;
j)
iniciativy, včetně seminářů a mediálních nástrojů, se zaměřením na posílení povědomí rybářů a jiných zúčastněných osob, jako jsou inspektoři, státní zástupci a soudci, jakož i povědomí široké veřejnosti o nutnosti bojovat proti nezákonnému, neohlášenému a neregulovanému rybolovu a o provádění pravidel společné rybářské politiky;
k)
provozní náklady vynaložené při provádění přísnější kontroly populací, na které se vztahují kontrolní a inspekční programy stanovené v souladu s článkem 95 nařízení (ES) č. 1224/2009 a koordinace kontroly v souladu s článkem 15 nařízení Rady (ES) č. 768/2005 (37);
l)
programy související s prováděním akčního plánu vypracovaného v souladu s čl. 102 odst. 4 nařízení (ES) č. 1224/2009, včetně jakýchkoli vzniklých provozních nákladů.
3. Opatření uvedená v odst. 2 písm. h) až l) jsou způsobilá pro podporu pouze vztahují-li se ke kontrolním činnostem orgánu veřejné moci.
4. V případě opatření uvedených v odst. 2 písm. d) a h) určí dotčené členské státy řídící orgány odpovědné za daný projekt.
Článek 77
Shromažďování údajů
1. ENRF podporuje shromažďování, správu a využívání údajů, jak je stanoveno v čl. 25 odst. 1 a 2 nařízení (EU) č. 1380/2013 a dále upřesněno v nařízení (ES) č. 199/2008.
2. Způsobilé jsou zejména tyto druhy operací:
a)
shromažďování, správa a využívání údajů pro účely vědecké analýzy a provádění společné rybářské politiky;
b)
celostátní a nadnárodní víceleté programy odběru vzorků, včetně programů na nižší než celostátní úrovni, za předpokladu, že všechny tyto programy se týkají populací, na které se vztahuje společná rybářská politika;
c)
monitorování komerčního a rekreačního rybolovu na moři, včetně monitorování vedlejších úlovků mořských organismů, jako např. mořských savců a ptáků;
d)
výzkumná šetření na moři;
e)
účast zástupců členských států a regionálních orgánů na regionálních koordinačních schůzkách, setkání regionálních organizací pro řízení rybolovu, jejichž je Unie smluvní stranou nebo pozorovatelem, nebo na zasedáních mezinárodních orgánů zodpovědných za poskytování vědeckého poradenství.
f)
zlepšení systémů shromažďování a správy údajů a realizace pilotních studií s cílem zlepšit stávající systémy shromažďování a správy údajů.
KAPITOLA VII
Technická pomoc z podnětu členských států
Článek 78
Technická pomoc z podnětu členských států
1. ENRF může podporovat z podnětu členského státu a až do výše stropu 6 % z celkové částky operačního programu:
a)
opatření technické pomoci uvedená v čl. 59 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013;
b)
vytváření národních sítí zaměřených na šíření informací, budování kapacit, výměnu osvědčených postupů a podporu spolupráce mezi skupinami FLAG na území členského státu.
2. V řádně odůvodněných případech může být hranice uvedená v odstavci 1 výjimečně překročena.
KAPITOLA VIII
Opatření týkající se integrované námořní politiky financovaná v rámci sdíleného řízení
Článek 79
Specifické cíle
1. Podpora podle této kapitoly přispívá k plnění specifických cílů v rámci priority Unie stanovené v čl. 6 bodu 6, včetně:
a)
integrovaného námořního dohledu a zejména rozvoje společného prostředí pro sdílení informací pro dohled nad námořní oblastí Unie;
b)
podpory ochrany mořského prostředí, zejména jeho biologické rozmanitosti a chráněných mořských oblastí, jako například lokalit Natura 2000, aniž je dotčen článek 37 tohoto nařízení, jakož i udržitelného využívání mořských a pobřežních zdrojů, a bližšího vymezení hranic udržitelnosti lidských činností, které mají dopad na mořské prostředí, a to zejména v rámci směrnice 2008/56/ES.
2. Změny operačního programu v souvislosti s opatřeními uvedenými v odstavci 1 nesmí mít za následek zvýšení celkového finančního přídělu podle čl. 13 odst. 7.
Článek 80
Způsobilé operace
1. ENRF může podporovat operace v souladu s cíli stanovenými v článku 79, jako například operace, které:
a)
umožňují dosažení cílů integrovaného námořního dohledu, a zejména cílů společného prostředí pro sdílení informací;
b)
chrání mořské prostředí, zejména jeho biologické rozmanitosti a chráněných mořských oblastí, jako např. lokalit Natura 2000, v souladu s povinnostmi stanovenými ve směrnicích 92/43/EHS a 2009/14/ES;
c)
zlepšují znalosti o stavu mořského prostředí s cílem zavést monitorovací programy a programy opatření uvedené ve směrnici 2008/56/ES, v souladu s povinnostmi stanovenými v uvedené směrnici.
2. Náklady na mzdy zaměstnanců vnitrostátních správních orgánů se nepovažují za způsobilé provozní náklady.
HLAVA VI
OPATŘENÍ FINANCOVANÁ V RÁMCI PŘÍMÉHO ŘÍZENÍ
KAPITOLA I
Integrovaná námořní politika
Článek 81
Územní působnost
Odchylně od článku 2 se tato kapitola použije také na operace prováděné mimo území Unie.
Článek 82
Oblast působnosti a cíle
Podpora v rámci této hlavy přispívá k posílení rozvoje a provádění integrované námořní politiky Unie. Jejím cílem je:
a)
podporovat rozvoj a uplatňovat integrovanou správu námořních a pobřežních záležitostí, a to zejména:
i)
prosazováním opatření, která podpoří snahu členských států a jejich regionů o rozvoj, zavedení nebo provádění integrované námořní správy,
ii)
podporou dialogu a spolupráce s příslušnými orgány členských států a zúčastněnými subjekty i mezi nimi v oblasti mořských a námořních záležitostí, včetně rozvoje a provádění integrovaných strategií na úrovni jednotlivých moří, při zohlednění vyváženého přístupu ve všech mořských oblastech i s ohledem na zvláštní rysy mořských a podmořských oblastí, jakož i případných relevantních makroregionálních strategií;
iii)
prosazováním platforem a sítí meziodvětvové spolupráce, zahrnujících zástupce veřejných orgánů na celostátní, regionální a místní úrovni, jednotlivých odvětví včetně odvětví cestovního ruchu, zúčastněných stran v oblasti výzkumu, občanů, organizací občanské společnosti a sociálních partnerů;
iv)
zlepšováním spolupráce mezi členskými státy prostřednictvím výměny informací a osvědčených postupů mezi jejich příslušnými orgány;
v)
podporou výměny osvědčených postupů a dialogu na mezinárodní úrovni, včetně dvoustranného dialogu se třetími zeměmi, se zohledněním Úmluvy OSN o mořském právu (UNCLOS) a příslušných mezinárodních úmluv vycházejících z této úmluvy, aniž jsou dotčeny jiné dohody nebo ujednání, které mohou existovat mezi Unií a dotčenými třetími zeměmi. Takový dialog zahrnuje případně i efektivní jednání o ratifikaci a provádění UNCLOS;
vi)
posílením viditelnosti integrovaného přístupu k námořním záležitostem a zvyšováním povědomí veřejných orgánů, soukromého sektoru a široké veřejnosti o tomto přístupu;
b)
přispívat k rozvoji meziodvětvových iniciativ, které jsou vzájemně výhodné pro různá námořní odvětví nebo odvětvové politiky, přičemž bere v úvahu stávající nástroje a iniciativy a vychází z nich; těmito nástroji jsou například:
i)
integrovaný námořní dohled v zájmu posílení bezpečného, zajištěného a udržitelného využívání mořského prostoru, zejména zvýšením efektivity a účinnosti prostřednictvím meziodvětvové a přeshraniční výměny informací, s řádným zohledněním stávajících i budoucích mechanismů a systémů spolupráce;
ii)
postupy v rámci územního plánování námořních prostor a integrovaného řízení pobřežních zón;
iii)
postupný vývoj komplexní, veřejně přístupné a vysoce kvalitní základny námořních údajů a znalostí, která usnadňuje sdílení, opakované využívání a šíření těchto údajů a znalostí mezi různými skupinami uživatelů, a tím zabraňuje zdvojování úsilí; za tímto účelem je třeba co nejlépe využívat stávající programy Unie a členských států;
c)
podporovat udržitelný hospodářský růst, zaměstnanost, inovace a nové technologie v rámci rozvíjejících se a perspektivních námořních odvětví, jakož i v pobřežních, ostrovních a nejvzdálenějších regionech Unie, a to jako doplněk zavedených odvětvových a celostátních činností;
d)
prosazovat ochranu mořského prostředí, zejména jeho biologické rozmanitosti a chráněných mořských oblastí, například lokalit NATURA 2000, a udržitelné využívání mořských a pobřežních zdrojů a blíže vymezit hranice udržitelnosti lidských činností, které mají dopad na mořské prostředí, a to v souladu s cílem dosáhnout dobrého stavu životního prostředí a tento stav udržet, jak stanoví směrnice 2008/56/ES.
Článek 83
Způsobilé operace
1. ERNF může podporovat operace v souladu s cíli stanovenými v článku 82, jako například:
a)
studie;
b)
projekty, včetně zkušebních projektů a projektů spolupráce;
c)
informování veřejnosti a sdílení osvědčených postupů, osvětové kampaně a související činnosti na poli komunikace a šíření informací, včetně propagačních kampaní, akcí, tvorby a správy internetových stránek a platforem zúčastněných stran;
d)
konference, semináře, fóra a pracovní setkání;
e)
koordinační činnosti včetně sítí pro sdílení informací a podpora rozvoje strategií na úrovni jednotlivých moří;
f)
vývoj, provoz a údržbu IT systémů a sítí, které umožňují sběr, správu, ověřování, analýzu a výměnu údajů, vývoj metod odběru vzorků pro tyto údaje, jakož i vzájemné propojení systémů výměny dat napříč odvětvími;
g)
projekty odborné přípravy zaměřené na rozvoj znalostí a profesní kvalifikace a opatření na podporu profesního rozvoje v námořním odvětví.
2. Za účelem dosažení specifického cíle rozvoje přeshraničních a meziodvětvových operací podle čl. 82 písm. b) může ERNF podporovat:
a)
vývoj a provádění technických nástrojů pro integrovaný námořní dohled, a to zejména na podporu zavádění, provozu a údržby decentralizovaného systému pro výměnu informací v námořní oblasti (CISE), s cílem podporovat meziodvětvovou a přeshraniční výměnu informací týkající se dohledu a propojující všechny uživatelské komunity, se zohledněním relevantního vývoje v odvětvových politikách, pokud jde o dohled a případné přispívání k jejich nezbytnému vývoji;
b)
činnosti v oblasti koordinace a spolupráce mezi členskými státy nebo regiony za účelem rozvoje územního plánování námořních prostor a integrovaného řízení pobřežních zón, včetně výdajů souvisejících se systémy a postupy pro sdílení údajů a monitorování, hodnotícími činnostmi, zřízením a provozováním sítě odborníků a vytvořením programu zaměřeného na budování kapacit členských států umožňujících provádění územního plánování námořních prostor;
c)
iniciativy, jejichž předmětem je spolufinancování, nákup a údržba systémů pro pozorování moře a technických nástrojů pro přípravu, zřízení a provoz operačního systému Evropské námořní sítě pro pozorování a sběr dat, jejímž cílem je usnadnit shromažďování údajů a poznatků o mořích, jejich získávání, sestavování, zpracování, kontrolu kvality, opakované použití a distribuci prostřednictvím spolupráce mezi dotčenými členskými státy nebo mezinárodními institucemi.
KAPITOLA II
Doprovodná opatření pro společnou rybářskou politiku a integrovanou námořní politiku v rámci přímého řízení
Článek 84
Územní působnost
Odchylně od článku 2 se tato kapitola použije také na operace prováděné mimo území Unie.
Článek 85
Specifické cíle
Opatření podle této kapitoly usnadňují provádění společné rybářské politiky a integrované námořní politiky, zejména pokud jde o:
a)
shromažďování, správu a šíření vědeckého poradenství v rámci společné rybářské politiky;
b)
specifická opatření pro kontrolu a vynucování v rámci společné rybářské politiky;
c)
dobrovolné příspěvky mezinárodním organizacím;
d)
poradní sbory;
e)
informace o trhu;
f)
komunikační činnosti v rámci společné rybářské politiky a integrované námořní politiky.
Článek 86
Vědecké poradenství a znalosti
1. ERNF může podporovat zajišťování vědeckých výsledků, a to zejména u projektů aplikovaného výzkumu přímo spojených s poskytováním vědeckého poradenství, vědeckých a socioekonomických stanovisek a doporučení pro účely řádného a účinného rozhodování při řízení rybolovu v rámci společné rybářské politiky.
2. Způsobilé jsou zejména tyto druhy operací:
a)
studie a pilotní projekty potřebné pro provádění a rozvoj společné rybářské politiky, včetně studií a projektů zabývajících se alternativními způsoby řízení udržitelného rybolovu a akvakultury, a to i v rámci poradních sborů;
b)
příprava a poskytování vědeckých stanovisek a doporučení vědeckými institucemi, včetně mezinárodních poradních orgánů odpovědných za posuzování populací, odborníky a výzkumnými institucemi;
c)
účast odborníků na zasedáních pracovních skupin o vědeckých a technických problémech týkajících se rybolovu, například ve VTHVR, jakož i v mezinárodních poradních orgánech a na zasedáních, kde jsou vyžadovány příspěvky odborníků na oblast rybolovu a akvakultury;
d)
výzkumná šetření na moři podle č. 12 odst. 2 nařízení (ES) č. 199/2008 v oblastech, kde plavidla Unie působí na základě dohod o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu, v souladu s článkem 31 nařízení (EU) č. 1380/2013;
e)
výdaje vynaložené Komisí na služby spojené se shromažďováním, správou a využíváním údajů na uspořádání a řízení zasedání odborníků na oblast rybolovu a řízení ročních pracovních programů týkajících se vědeckých a technických odborných znalostí v oblasti rybolovu, na zpracování datových volání a datových souborů a na přípravné práce zaměřené na poskytování vědeckých stanovisek a doporučení;
f)
činnosti spolupráce mezi členskými státy v oblasti shromažďování údajů se zapojením různých regionálních aktérů a včetně zřízení a provozu jednotlivých regionalizovaných databází pro ukládání, správu a využívání údajů, které budou napomáhat regionální spolupráci a zlepšovat shromažďování údajů a řídicí činnosti i vědecké znalosti při podpoře řízení rybolovu.
Článek 87
Kontrola a vynucování
1. ERNF může podporovat provádění systému Unie pro kontrolu, inspekci a vynucování uvedeného v článku 36 nařízení (EU) č. 1380/2013 a dále upřesněného v nařízení (ES) č. 1224/2009.
2. Způsobilé jsou zejména tyto druhy operací:
a)
společný nákup nebo nájem hlídkových plavidel, letadel a vrtulníků několika členskými státy patřícími do stejné zeměpisné oblasti, pokud jsou tyto prostředky použity na kontrolu rybolovu alespoň 60 % celkové doby využití během roku;
b)
výdaje související s posuzováním a rozvojem nových kontrolních technologií a s procesy výměny údajů;
c)
veškeré provozní výdaje týkající se kontrol a hodnocení provádění společné rybářské politiky, a to zejména ověřovacích, inspekčních a auditních misí, vybavení a odborné přípravy úředníků Komise, uspořádání zasedání nebo účasti na nich, včetně výměn informací a osvědčených postupů, studií, služeb a dodavatelů IT mezi členskými státy, jakož i nájmu nebo nákupu inspekčních prostředků Komisí, a to podle hlav IX a X nařízení (ES) č. 1224/2009.
3. Za účelem posílení a sjednocení kontrol může ERNF podporovat provádění nadnárodních projektů, jejichž cílem je vytvářet a testovat systémy pro mezistátní kontrolu, inspekci a vynucování uvedené v článku 36 nařízení (EU) č. 1380/2013, které jsou blíže stanoveny v nařízení (ES) č. 1224/2009.
Způsobilé jsou zejména tyto druhy operací:
a)
mezinárodní programy odborné přípravy pro osoby odpovědné za monitorování a kontrolu rybolovných činností a dohled nad nimi;
b)
iniciativy, včetně seminářů a mediálních nástrojů, jejichž cílem je sjednotit výklad nařízení a souvisejících kontrol v Unii.
4. V případě operací uvedených v odst. 2 písm. a) se jako příjemce určí pouze jeden z dotčených členských států.
Článek 88
Dobrovolné finanční příspěvky mezinárodním organizacím
ERNF může podporovat tyto druhy operací v oblasti mezinárodních vztahů:
a)
finanční příspěvky poskytované organizacím Organizace spojených národů, jakož i dobrovolné financování jakékoli mezinárodní organizace, která je činná v oblasti mořského práva;
b)
finanční příspěvky na přípravu nových mezinárodních organizací nebo přípravu nových mezinárodních smluv, které jsou předmětem zájmu Unie;
c)
finanční příspěvky na práci nebo programy, které provádějí mezinárodní organizace a které jsou předmětem zvláštního zájmu Unie;
d)
finanční příspěvky na libovolnou činnost (včetně pracovních, neformálních nebo mimořádných setkání smluvních stran), která obhajuje zájmy Unie v mezinárodních organizacích a posiluje spolupráci s jejími partnery v těchto organizacích. V této souvislosti může ERNF nést náklady účasti zástupců třetích zemí na jednáních a zasedáních v rámci mezinárodních fór a organizací, je-li jejich přítomnost nezbytná pro zájmy Unie.
Článek 89
Poradní sbory
1. ERNF přispívá na provozní náklady poradních sborů zřízených podle článku 43 nařízení (EU) č. 1380/2013.
2. Poradní sbor mající právní subjektivitu může požádat o podporu Unie jakožto subjekt sledující cíl obecného evropského zájmu.
Článek 90
Informace o trhu
ERNF může podporovat vypracování a šíření informací o trhu, pokud jde o produkty rybolovu a akvakultury, které provádí Komise v souladu s článkem 42 nařízení (EU) č. 1379/2013.
Článek 91
Komunikační činnosti v rámci společné rybářské politiky a integrované námořní politiky
ERNF může podporovat:
a)
náklady na informační a komunikační činnosti související se společnou rybářskou politikou a integrovanou námořní politikou včetně:
i)
nákladů na vytvoření, překlad a šíření materiálů uzpůsobených specifickým potřebám jednotlivých cílových skupin v písemné, audiovizuální a elektronické podobě,
ii)
nákladů na přípravu a organizaci akcí a setkání, které mají informovat jednotlivé dotčené strany v rámci společné rybářské politiky a integrované námořní politiky a shromažďovat jejich názory;
b)
cestovní výdaje a výdaje na ubytování odborníků a zástupců zúčastněných stran pozvaných Komisí na zasedání;
c)
náklady na komunikační činnosti týkající se politických priorit Unie, souvisejí-li s obecnými cíli tohoto nařízení.
KAPITOLA III
Technická pomoc
Článek 92
Technická pomoc z podnětu Komise
ERNF může z podnětu Komise podpořit v mezích stropu ve výši 1,1 % ERNF:
a)
opatření technické pomoci uvedená v článku 58 nařízení (EU) č. 1303/2013;
b)
příprava, monitorování a hodnocení dohod o udržitelném rybolovu a účasti Unie v regionálních organizacích pro řízení rybolovu. Mezi tato opatření patří studie, zasedání, zapojení odborníků, náklady na dočasné zaměstnance, informační činnost a veškeré další administrativní náklady nebo náklady vzniklé v souvislosti s vědeckou nebo technickou pomocí ze strany Komise;
c)
vytvoření evropské sítě skupin FLAG zaměřené na budování kapacit, šíření informací, výměnu zkušeností a osvědčených postupů a podporu spolupráce mezi skupinami FLAG. Tato síť spolupracuje se subjekty zajišťujícími vytváření sítí a poskytujícími technickou pomoc pro místní rozvoj, jež byly zřízeny EFRR, ESF a EZFRV, pokud jde o jejich činnosti v oblasti místního rozvoje a nadnárodní spolupráci.
HLAVA VII
PROVÁDĚNÍ V RÁMCI SDÍLENÉHO ŘÍZENÍ
KAPITOLA I
Obecná ustanovení
Článek 93
Oblast působnosti
Tato hlava se vztahuje na opatření financovaná v rámci sdíleného řízení podle hlavy V.
KAPITOLA II
Prováděcí mechanismus
Oddíl 1
Podpora z ERNF
Článek 94
Určení míry spolufinancování
1. Při přijímání prováděcích aktů podle článku 19, kterými se schvaluje operační program, Komise stanoví maximální příspěvek ERNF tomuto programu.
2. Příspěvek ERNF se vypočte na základě výše způsobilých veřejných výdajů.
Operační program stanoví sazbu příspěvku ERNF použitelnou pro priority Unie stanovené v článku 6. Maximální sazba příspěvku ERNF činí 75 % způsobilých veřejných výdajů a minimální sazba příspěvku ERNF činí 20 % způsobilých veřejných výdajů.
3. Odchylně od odstavce 2 je příspěvek ERNF:
a)
100 % způsobilých veřejných výdajů u podpory v rámci podpory skladování podle článku 67;
b)
100 % způsobilých veřejných výdajů u režimu vyrovnání uvedeného v článku 70;
c)
50 % způsobilých veřejných výdajů u podpory uvedené v článcích 33 a 34 a čl. 41 odst. 2;
d)
70 % způsobilých veřejných výdajů u podpory uvedené v čl. 76 odst. 2 písm. e);
e)
90 % způsobilých veřejných výdajů u podpory uvedené v čl. 76 odst. 2 písm. a) až d) a f) až l);
f)
80 % způsobilých výdajů u podpory uvedené v článku 77.
4. Odchylně od odstavce 2 se maximální sazba příspěvku ERNF použitelná pro specifické cíle v rámci priority Unie zvyšuje o deset procentních bodů, jestliže se celá priorita Unie uvedená v čl. 6 bodu 4 provádí prostřednictvím komunitně vedeného místního rozvoje.
Článek 95
Míra veřejné podpory
1. Členské státy uplatňují maximální míru veřejné podpory ve výši 50 % celkových způsobilých výdajů na danou operaci.
2. Odchylně od odstavce 1 mohou členské státy uplatnit míru veřejné podpory ve výši 100 % způsobilých výdajů na danou operaci, pokud:
a)
příjemcem je veřejnoprávní subjekt nebo podnik pověřený poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu podle čl. 106 odst. 2 Smlouvy o fungování EU, je-li pomoc poskytnuta na poskytování takových služeb;
b)
operace souvisí s podporou skladování uvedenou v článku 67;
c)
operace souvisí s režimem vyrovnání uvedeným v článku 70;
d)
operace souvisí se shromažďováním údajů uvedeným v článku 77;
e)
operace souvisí s podporou podle článku 33 nebo 34 nebo s vyrovnáním podle článku 54, 55 nebo 56;
f)
operace souvisí s opatřeními integrované námořní politiky uvedenými v článku 80.
3. Odchylně od odstavce 1 mohou členské státy uplatnit míru veřejné podpory ve výši od 50 % do 100 % způsobilých výdajů na danou operaci, pokud:
a)
operace je prováděna podle hlavy V kapitol I, II nebo IV a splňuje všechna tato kritéria:
i)
jedná se o společný zájem;
ii)
jedná se o společného příjemce;
iii)
má případně inovativní funkce na místní úrovni;
b)
operace je prováděna podle hlavy V kapitoly III, splňuje jedno z kritérií uvedených v písm. a) bodech i), ii) nebo a iii) tohoto odstavce a poskytuje veřejnosti přístup k jejím výsledkům.
4. Odchylně od odstavce 1 se pro specifické typy operací uvedené v příloze I použijí dodatečné procentní body míry veřejné podpory podle přílohy I.
5. Komise přijme prováděcí akty, jimiž stanoví způsob, jakým se použijí různé procentní body míry veřejné podpory v případě, že je splněno několik podmínek z přílohy I. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 127 odst. 3.
Článek 96
Výpočet dodatečných nákladů nebo ušlých příjmů
Pokud je podpora udělena na základě dodatečných nákladů nebo ušlých příjmů, členské státy zajistí, aby byly příslušné výpočty postačující, přesné a stanovené předem na základě přiměřeného, spravedlivého a ověřitelného výpočtu.
KAPITOLA III
Řídicí a kontrolní systémy
Článek 97
Řídící orgán
1. Kromě obecných pravidel stanovených v článku 125 nařízení (EU) č. 1303/2013 řídící orgán:
a)
každoročně do 31. března předkládá Komisi příslušné souhrnné údaje o operacích vybraných k financování do konce předcházejícího kalendářního roku, včetně hlavních charakteristik příjemce a samotné operace;
b)
zajišťuje propagaci operačního programu, a to informováním potenciálních příjemců, profesních organizací, hospodářských a sociálních partnerů, subjektů podílejících se na prosazování rovnosti žen a mužů a dotčených nevládních organizací, včetně ekologických organizací, o možnostech, které program nabízí, a o pravidlech pro získání přístupu k financování na základě programu;
c)
zajišťuje propagaci operačního programu informováním příjemců příspěvku Unie a široké veřejnosti o úloze, kterou Unie v programu plní.
2. Komise přijme prováděcí akty, jimiž stanoví pravidla předkládání údajů uvedených v odst. 1 písm. a). Tyto prováděcí akty se přijímají s poradním postupem podle čl. 127 odst. 2.
Článek 98
Předávání finančních údajů
1. Do 31. ledna a 31. července předloží členské státy Komisi v elektronické podobě prognózu týkající se částky, v jejíž výši předpokládají, že předloží žádosti o platby na stávající a následující rozpočtový rok.
2. Komise přijme prováděcí akt, jímž stanoví vzor, který má být při předkládání finančních údajů Komisi použit. Tento prováděcí akt se přijme přezkumným postupem podle čl. 127 odst. 3.
KAPITOLA IV
Kontrola prováděná členskými státy
Článek 99
Finanční opravy prováděné členskými státy
1. Kromě finančních oprav podle článku 143 nařízení (EU) č. 1303/2013 provedou členské státy finanční opravy, pokud příjemce neplní povinnosti stanovené v čl. 10 odst. 2 tohoto nařízení.
2. Pro případy finančních oprav podle odstavce 1 určí členské státy částku opravy, která je přiměřená s ohledem na povahu, závažnost, délku trvání a opakování porušení povinností nebo trestného činu ze strany příjemce a na význam příspěvku ERNF pro hospodářskou činnost příjemce.
KAPITOLA V
Kontroly prováděné Komisí
Oddíl 1
Přerušení a pozastavení
Článek 100
Přerušení platební lhůty
1. Kromě kritérií umožňujících přerušení, jež jsou uvedena v čl. 83 odst. 1 písm. a), b) a c) nařízení (EU) č. 1303/2013, může pověřená schvalující osoba ve smyslu nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 přerušit platební lhůtu týkající se žádosti o průběžnou platbu v případě, že členský stát neplní své povinnosti v rámci společné rybářské politiky, může-li toto neplnění ovlivnit výdaje obsažené v certifikovaném výkazu výdajů, pro které je průběžná platba požadována.
2. Před přerušením lhůty pro průběžnou platbu podle odstavce 1 přijme Komise prováděcí akty, jimiž konstatuje, že existují důkazy poukazující na zjištěné závažné neplnění povinností v rámci společné rybářské politiky. Před přijetím takových prováděcích aktů Komise neprodleně informuje dotčený členský stát o daných důkazech nebo spolehlivých informacích a členskému státu je poskytnuta příležitost, aby se k záležitosti v přiměřené lhůtě vyjádřil.
3. Úplné či částečné přerušení průběžných plateb týkajících se výdajů podle odstavce 1, na něž se vztahuje žádost o platbu, musí být přiměřené s ohledem na povahu, závažnost, délku trvání a opakování neplnění povinností.
Článek 101
Pozastavení plateb
1. Kromě okolností uvedených v článku 142 nařízení (EU) č. 1303/2013 může Komise přijmout prováděcí akty, jimiž zcela nebo zčásti pozastaví vyplácení průběžných plateb týkajících se operačního programu v případě, že členský stát závažným způsobem neplní své povinnosti v rámci společné rybářské politiky, může-li toto neplnění ovlivnit výdaje obsažené v certifikovaném výkazu výdajů, pro které je průběžná platba požadována.
2. Před pozastavením průběžné platby podle odstavce 1 přijme Komise prováděcí akt, jímž konstatuje, že členský stát nesplnil své povinností v rámci společné rybářské politiky. Před přijetím takového prováděcího aktu Komise neprodleně informuje dotčený členský stát o daných zjištěních nebo spolehlivých informacích a členskému státu je poskytnuta příležitost, aby se k záležitosti v přiměřené lhůtě vyjádřil.
3. Úplné či částečné pozastavení průběžných plateb týkajících se výdajů podle odstavce 1, na něž se vztahuje žádost o platbu, musí být přiměřené s ohledem na povahu, závažnost, délku trvání a opakování neplnění povinností.
Článek 102
Pravomoci Komise
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 126, pokud jde o vymezení případů neplnění povinností podle článku 100 a případů závažného neplnění povinností podle čl. 101 odst. 1, a to na základě příslušných pravidel společné rybářské politiky, která jsou nezbytná pro zachování biologických mořských zdrojů.
Oddíl 2
Výměna informací a finanční opravy
Článek 103
Přístup k informacím
Členské státy sdělí Komisi na její žádost právní a správní předpisy, které přijaly k provádění aktů Unie týkajících se společné rybářské politiky, pokud tyto akty mají finanční důsledky pro ERNF.
Článek 104
Důvěrnost
1. Členské státy a Komise přijmou veškerá nezbytná opatření, aby zajistily důvěrnost informací sdělených nebo získaných v rámci kontrol na místě nebo při schvalování účetní závěrky prováděných podle tohoto nařízení.
2. Na informace uvedené v odstavci 1 tohoto článku se vztahují zásady uvedené v článku 8 nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (38).
Článek 105
Finanční opravy prováděné Komisí
1. Kromě případů uvedených v čl. 22 odst. 7, článku 85 a čl. 144 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013 Komise přijme prováděcí akty, jimiž provede finanční opravy zrušením celého příspěvku Unie na operační program nebo jeho části, pokud po provedení nezbytného přezkumu dojde k závěru, že:
a)
výdaje obsažené v certifikovaném výkazu výdajů jsou ovlivněny případy, ve kterých příjemce neplní povinnosti podle čl. 10 odst. 2 tohoto nařízení, a tyto výdaje nebyly členským státem opraveny před zahájením opravného řízení podle tohoto odstavce;
b)
výdaje obsažené v certifikovaném výkazu výdajů jsou ovlivněny případy, v nichž členský stát závažným způsobem nedodržel pravidla společné rybářské politiky, což mělo za následek pozastavení platby podle článku 101 tohoto nařízení, a v nichž dotčený členský stát dosud neprokázal, že přijal nezbytná nápravná opatření pro zajištění dodržování a vynucování použitelných pravidel v budoucnosti.
2. Komise rozhodne o výši opravy s přihlédnutím k povaze, závažnosti, délce trvání a opakování závažného nedodržení pravidel společné rybářské politiky ze strany členského státu nebo příjemce a k významu příspěvku ERNF pro hospodářskou činnost dotčeného příjemce.
3. Pokud není možné přesně kvantifikovat výši výdajů spojených s nedodržováním pravidel společné rybářské politiky členským státem, Komise použije finanční opravu na základě paušální sazby nebo extrapolace podle odstavce 4.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 126, pokud jde o stanovení kritérií pro určení úrovně finanční opravy, která má být použita, a kritérií pro uplatnění paušálních sazeb nebo finančních oprav na základě extrapolace.
Článek 106
Postup
Navrhuje-li Komise finanční opravu podle článku 105 tohoto nařízení, použije se obdobně článek 145 nařízení (EU) č. 1303/2013.
KAPITOLA VI
Monitorování, hodnocení, informace a komunikace
Oddíl 1
Zavedení společného systému monitorování a hodnocení a cíle tohoto systému
Článek 107
Systém monitorování a hodnocení
1. Zavádí se společný systém monitorování a hodnocení pro operace ERNF v rámci sdíleného řízení za účelem posuzování výkonnosti ERNF. K zajištění účinného posuzování výkonnosti je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 126, pokud jde o obsah a tvorbu uvedeného systému.
2. Celkový dopad ERNF se posuzuje ve vztahu k prioritám Unie stanoveným v článku 6.
Komise může přijmout prováděcí akty, jimiž stanoví soubor ukazatelů specifických pro tyto priority Unie. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 127 odst. 3.
3. Členské státy poskytnou Komisi veškeré nezbytné informace, které umožní monitorování a hodnocení dotčených opatření. Komise zohlední potřeby týkající se údajů a synergie mezi možnými zdroji údajů, a zejména jejich případné použití pro statistické účely. Komise přijme prováděcí akty, jimiž stanoví pravidla pro informace zasílané členskými státy, jakož i pro potřeby týkající se údajů a synergie mezi možnými zdroji údajů. Tyto prováděcí akty se přijímají v souladu s přezkumným postupem uvedeným v čl. 127 odst. 3.
4. Komise předloží každé čtyři roky Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění tohoto článku. První zpráva musí být předložena do 31. prosince 2017.
Článek 108
Cíle
Cíli společného systému monitorování a hodnocení je:
a)
prokázat pokrok a dosažené výsledky společné rybářské politiky a integrované námořní politiky, posoudit celkový dopad a zhodnotit účinnost, účelnost a relevantnost operací ERNF;
b)
přispět k cílenější podpoře společné rybářské politiky a integrované námořní politiky;
c)
podpořit proces společného učení v souvislosti s monitorováním a hodnocením;
d)
zajistit kvalitní, empiricky podložená hodnocení operací ERNF, která se promítnou do rozhodovacího procesu.
Oddíl 2
Technická ustanovení
Článek 109
Společné ukazatele
1. V systému monitorování a hodnocení podle článku 107 je za účelem shromažďování údajů na úrovni Unie uveden seznam společných ukazatelů týkajících se výchozí situace a rovněž finančního plnění, výstupů a výsledků operačního programu, které se použijí pro každý operační program.
2. Společné ukazatele jsou spojeny s milníky a cíli stanovenými v operačních programech v souladu s prioritami Unie stanovenými v článku 6. Tyto společné ukazatele se použijí pro přezkum výkonnosti uvedený v čl. 21 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013 a umožní posouzení pokroku, účelnosti a účinnosti provádění politiky na základě cílů na úrovni Unie a jednotlivých programů.
Článek 110
Elektronický informační systém
1. Hlavní informace o provádění operačního programu, o každé operaci vybrané pro financování a o dokončených operacích, které jsou zapotřebí pro monitorování a hodnocení, včetně hlavních charakteristik příjemce a projektu, se zaznamenávají a uchovávají elektronickými prostředky.
2. Komise zajistí, aby existoval vhodný a bezpečný elektronický systém pro záznam, uchovávání a správu hlavních informací a podávání zpráv o monitorování a hodnocení.
Článek 111
Poskytování informací
Příjemci podpory v rámci ERNF včetně skupin FLAG se zaváží, že řídícímu orgánu nebo určeným hodnotitelům či jiným subjektům pověřeným vykonáváním funkcí jeho jménem poskytnou veškeré údaje a informace, které jsou potřebné k monitorování a hodnocení operačního programu, zejména ve vztahu k plnění specifických cílů a priorit.
Oddíl 3
Monitorování
Článek 112
Postupy monitorování
1. Řídící orgán uvedený v článku 97 tohoto nařízení a monitorovací výbor uvedený v článku 47 nařízení (EU) č. 1303/2013 monitorují kvalitu provádění programu.
2. Řídící orgán a monitorovací výbor monitorují operační program prostřednictvím finančních ukazatelů a ukazatelů pro výstupy a výsledky.
Článek 113
Funkce monitorovacího výboru
Kromě funkcí uvedených v článku 49 nařízení (EU) č. 1303/2013 monitorovací výbor ověří plnění operačního programu a účinnost jeho provádění. Za tímto účelem monitorovací výbor:
a)
je konzultován a do šesti měsíců od rozhodnutí o schválení programu schvaluje kritéria pro výběr financovaných operací, přičemž výběrová kritéria se upravují podle potřeb programování;
b)
přezkoumává činnosti a výstupy spojené s plánem hodnocení programu;
c)
přezkoumává opatření v rámci programu spojená s plněním specifických předběžných podmínek;
d)
přezkoumává a schvaluje výroční zprávy o provádění před jejich odesláním Komisi;
e)
posuzuje opatření na podporu rovnosti žen a mužů, rovných příležitostí a nediskriminace, včetně přístupnosti pro osoby se zdravotním postižením.
Monitorovací výbor není konzultován ohledně pracovních plánů pro shromažďování údajů uvedených v článku 21.
Článek 114
Výroční zpráva o provádění
1. Do 31. května 2016 a do 31. května každého následujícího roku až do roku 2023 a včetně tohoto roku předloží členské státy Komisi výroční zprávu o provádění operačního programu v předcházejícím kalendářním roce. Zpráva předložená v roce 2016 zahrnuje kalendářní roky 2014 a 2015.
2. Kromě toho, co je uvedeno v článku 50 nařízení (EU) č. 1303/2013, výroční zprávy o provádění obsahují:
a)
informace o finančních závazcích a výdajích podle jednotlivých opatření;
b)
přehled činností vykonávaných v souvislosti s plánem hodnocení;
c)
informace o opatřeních přijatých v případech závažných porušeních pravidel uvedených v čl. 10 odst. 1 tohoto nařízení, o nedodržení podmínek stanovených v čl. 10 odst. 2 tohoto nařízení a o nápravných opatřeních;
d)
informace o opatřeních přijatých v zájmu dodržení ustanovení čl. 41 odst. 10 tohoto nařízení;
e)
informace o opatřeních přijatých s cílem zajistit zveřejnění příjemců v souladu s přílohou V tohoto nařízení, a to v případě fyzických osob v souladu s vnitrostátními právními předpisy včetně jakékoli použitelné prahové hodnoty.
3. Komise prostřednictvím prováděcích aktů přijme pravidla týkající se formy a předkládání výročních zpráv o provádění. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 127 odst. 3.
Oddíl 4
Hodnocení
Článek 115
Obecná ustanovení
1. Komise přijme prováděcí akty, jimiž stanoví prvky, které mají obsahovat zprávy o předběžném hodnocení podle článku 55 nařízení (EU) č. 1303/2013, a stanoví minimální požadavky na plán hodnocení uvedený v článku 56 uvedeného nařízení. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 127 odst. 3 tohoto nařízení.
2. Členské státy zajistí, aby hodnocení vyhovovala společnému systému monitorování a hodnocení dohodnutému v souladu s článkem 107, zajistí vypracování a shromažďování nezbytných údajů a předloží hodnotitelům jednotlivé informace poskytnuté systémem monitorování.
3. Členské státy zpřístupní hodnotící zprávy na internetu a Komise na internetových stránkách Unie.
Článek 116
Předběžné hodnocení (ex ante)
Členské státy zajistí, aby se hodnotitel zapojený do předběžného hodnocení podílel od počátku na procesu vypracování operačního programu ERNF, včetně vypracování analýzy uvedené v čl. 18 odst. 1 písm. a), návrhu intervenční logiky programu a stanovení cílů programu.
Článek 117
Následné hodnocení (ex-post)
V souladu s článkem 57 nařízení (EU) č. 1303/2013 Komise v úzké spolupráci se členskými státy vyhotoví zprávu o následném hodnocení.
Článek 118
Shrnutí hodnocení
Za vypracování shrnutí zpráv o předběžném hodnocení na úrovni Unie odpovídá Komise. Shrnutí hodnotících zpráv se provede nejpozději do 31. prosince roku následujícího po předložení příslušných hodnocení.
Oddíl 5
Informace a komunikace
Článek 119
Poskytování informací a propagace
1. V souladu s čl. 97 odst. 1 písm. b) řídící orgán zodpovídá za:
a)
zajištění toho, že budou vytvořeny jediné internetové stránky nebo jediný internetový portál poskytující informace o operačním programu v členském státu, jakož i přístup k nim;
b)
informování potenciálních příjemců o možnostech financování v rámci operačního programu;
c)
informování občanů Unie o úloze a dosažených výsledcích ERNF prostřednictvím informačních a komunikačních opatření seznamujících s výsledky a dopady dohod o partnerství, operačních programů a operací;
d)
zajištění toho, že je uveřejněn přehled opatření k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky, včetně případů neplnění povinností ze strany členských států nebo příjemců, a přijatých nápravných opatření, například finančních oprav.
2. Za účelem zajištění transparentnosti podpory z ERNF vedou členské státy seznam operací ve formátu CSV nebo XML, který je dostupný prostřednictvím jediné internetové stránky nebo jediného internetového portálu poskytujících seznam operací a přehled operačního programu.
Seznam operací se aktualizuje nejméně jednou za šest měsíců.
Minimální informace, které mají být uvedeny v seznamu operací, včetně konkrétních informací o operacích podle článků 26, 39, 47, 54 a 56, jsou stanoveny v příloze V.
3. Podrobná pravidla týkající se informačních a propagačních opatření pro veřejnost a informačních opatření pro žadatele a příjemce jsou stanovena v příloze V.
4. Komise přijme prováděcí akty, jimiž stanoví technické vlastnosti informačních a propagačních opatření k určité operaci, pokyny pro vytvoření znaku a vymezení standardních barev. Tyto prováděcí akty se přijímají poradním postupem podle čl. 127 odst. 2.
HLAVA VIII
PROVÁDĚNÍ V RÁMCI PŘÍMÉHO ŘÍZENÍ
KAPITOLA I
Obecná ustanovení
Článek 120
Oblast působnosti
Tato hlava se použije na opatření financovaná v rámci přímého řízení uvedeného v hlavě VI.
KAPITOLA II
Kontrola
Článek 121
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby finanční zájmy Unie byly při provádění operací financovaných podle tohoto nařízení chráněny prevencí podvodů, korupce a jiného protiprávního jednání, účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími sankcemi.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě kontroly dokumentů i kontroly na místě audit u všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů, kteří podle obdrželi finanční prostředky Unie.
Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět kontroly a inspekce na místě u hospodářských subjektů, jichž se toto financování Unií přímo nebo nepřímo týká, postupy stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (39) a v nařízení (Euratom, ES) č. 2185/96 s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou o financování Unií nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie
3. Aniž jsou dotčeny odstavce 1 a 2, dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, grantové dohody, rozhodnutí o grantu a smlouvy vyplývající z provádění tohoto nařízení musí výslovně zmocňovat Komisi, Účetní dvůr a OLAF k provádění auditů, kontrol a inspekcí na místě uvedených ve zmíněných odstavcích, v souladu s jejich příslušnými pravomocemi.
Článek 122
Audity
1. Úředníci Komise nebo Účetního dvora nebo jejich zástupci mohou provádět audity na místě u operací financovaných podle tohoto nařízení kdykoli za podmínky oznámení nejméně deset pracovních dnů předem, s výjimkou naléhavých případů, po dobu nejvýše tří let po konečné platbě provedené Komisí.
2. Úředníci Komise a Účetního dvora nebo jejich zástupci řádně zmocnění k provádění auditů na místě mají přístup k účetnictví a všem dalším dokladům, včetně dokumentů a metadat vytvořených nebo obdržených a uchovávaných v elektronické podobě a souvisejících s výdaji financovanými podle tohoto nařízení.
3. Auditními pravomocemi uvedenými v odstavci 2 není dotčeno uplatňování vnitrostátních předpisů, jež vyhrazují některé úkony činitelům zvlášť určeným vnitrostátními právními předpisy. Úředníci Komise a Účetního dvora nebo jejich zástupci se neúčastní mimo jiné domovních prohlídek ani úředních výslechů osob podle vnitrostátního práva dotčeného členského státu. Mají však přístup k takto získaným informacím.
4. Pokud je jakákoli finanční podpora Unie poskytnutá na základě tohoto nařízení následně přidělena třetí osobě coby konečnému příjemci pomoci, poskytne původní příjemce, jakožto příjemce finanční podpory Unie, Komisi veškeré významné informace ohledně totožnosti tohoto konečného příjemce.
Článek 123
Pozastavení plateb, omezení a zrušení finančního příspěvku
1. Pokud Komise dojde k závěru, že finanční prostředky Unie nebyly použity v souladu s podmínkami stanovenými v tomto nařízení nebo v jakémkoli jiném použitelném právním předpisu Unie, oznámí tuto skutečnost příjemcům, a ti ve lhůtě jednoho měsíce od tohoto oznámení předloží Komisi své připomínky.
2. Pokud příjemci neodpovědí ve lhůtě stanovené v odstavci 1 tohoto článku nebo pokud nejsou jejich připomínky považovány za uspokojivé, Komise sníží nebo zruší poskytnutou finanční podporu nebo pozastaví platby. Veškeré neoprávněně vyplacené částky se vracejí do souhrnného rozpočtu Unie. Z částek, které nejsou vráceny včas, se účtuje úrok z prodlení za podmínek stanovených v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
KAPITOLA III
Hodnocení a podávání zpráv
Článek 124
Hodnocení
1. Operace financované na základě tohoto nařízení jsou pravidelně monitorovány s cílem sledovat jejich provádění.
2. Komise zajistí pravidelné nezávislé a externí hodnocení financovaných operací.
Článek 125
Podávání zpráv
Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě:
a)
do 31. března 2017 zprávu o prozatímním hodnocení získaných výsledků a o kvalitativních a množstevních aspektech provádění operací financovaných podle tohoto nařízení;
b)
do 31. srpna 2018 sdělení o pokračování operací financovaných na základě tohoto nařízení.
HLAVA IX
PROCESNÍ USTANOVENÍ
Článek 126
Výkon přenesení pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článcích 10, 14, 32, 40, 41, 72, 102, 105, 107 a 129 je svěřena Komisi do dne 31. prosince 2020.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomocí uvedená v článcích 10, 14, 32, 40, 41, 72, 102, 105, 107 a 129 kdykoliv zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článků 10, 14, 32, 40, 41, 72, 102, 105, 107 a 129 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 127
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen Výbor pro Evropský námořní a rybářský fond. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011.
3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Pokud výbor nevydá žádné stanovisko k návrhu prováděcího aktu, který má být přijat podle čl. 95 odst. 5, Komise navrhovaný prováděcí akt nepřijme a použije se čl. 5 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 182/2011.
HLAVA X
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 128
Zrušení
1. Aniž je dotčen čl. 129 odst. 2, nařízení (ES) č. 2328/2003, (ES) č. 861/2006, (ES) č. 1198/2006, (ES) č. 791/2007, (EU) č. 1255/2011 a článek 103 nařízení (ES) č. 1224/2009 se zrušují s účinkem ode dne 1. ledna 2014.
2. Odkazy na zrušená nařízení se považují za odkazy na toto nařízení.
Článek 129
Přechodná ustanovení
1. Aby se usnadnil přechod z režimů podpory zavedených nařízeními (ES) č. 861/2006, (ES) č. 1198/2006, (ES) č. 791/2007 a (EU) č. 1255/2011 na systém zavedený tímto nařízením, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 126, jimiž stanoví podmínky, za kterých může být podpora schválená Komisí podle těchto nařízení začleněna do podpory poskytované podle tohoto nařízení, včetně technické pomoci a následných hodnocení.
2. Tímto nařízením není dotčeno pokračování ani změny dotčených projektů, včetně jejich úplného nebo částečného zrušení, až do jejich uzavření nebo pomoci schválené Komisí na základě nařízení (ES) č. 2328/2003, (ES) č. 861/2006, (ES) č. 1198/2006, (ES) č. 791/2007, (EU) č. 1255/2011 a článku 103 nařízení (ES) č. 1224/2009 nebo jakéhokoli jiného právního předpisu, který se na takovou pomoc ke dni 31. prosince 2013 vztahuje, a na tyto projekty nebo pomoc se nadále použijí uvedené předpisy.
3. Žádosti podané podle nařízení (ES) č. 1198/2006 zůstávají v platnosti.
Článek 130
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 15. května 2014.
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 508/2014
2014 m. gegužės 15 d.
dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo ir kuriuo panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2328/2003, (EB) Nr. 861/2006, (EB) Nr. 1198/2006 bei (EB) Nr. 791/2007 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas Nr. 1255/2011
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 42 straipsnį, 43 straipsnio 2 dalį, 91 straipsnio 1 dalį, 100 straipsnio 2 dalį, 173 straipsnio 3 dalį, 175 ir 188 straipsnius, 192 straipsnio 1 dalį, 194 straipsnio 2 dalį, 195 straipsnio 2 dalį ir 349 straipsnį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomones (1),
atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),
laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (3),
kadangi:
(1)
2011 m. liepos 13 d. Komisijos komunikate Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Bendros žuvininkystės politikos reforma“ nustatyti potencialūs bendros žuvininkystės politikos (BŽP) po 2013 m. uždaviniai, tikslai ir gairės. Atsižvelgiant į debatus, įvykusius po to komunikato paskelbimo, BŽP reformuota Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1380/2013 (4). BŽP reforma apima visus pagrindinius BŽP elementus, įskaitant jos finansinius aspektus. Siekiant įgyvendinti tos reformos tikslus, tikslinga panaikinti Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2328/2003 (5), Tarybos reglamentą (EB) Nr. 861/2006 (6), Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1198/2006 (7), Tarybos reglamentą (EB) Nr. 791/2007 (8), ir pakeisti juos šiuo reglamentu.
Pripažįstant, kad visi Europos vandenynų ir jūrų reikalai yra tarpusavyje susiję, šiuo reglamentu taip pat turėtų būti remiamas tolesnis integruotos jūrų politikos (IJP) vystymas, kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 1255/2011 (9);
(2)
Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo (EJRŽF) taikymo sritis turėtų apimti paramą BŽP, kuri teikiama jūrų biologinių išteklių išsaugojimui, tuos išteklius naudojančių žuvininkystės įmonių ir laivynų valdymui, gėlųjų vandenų biologiniams ištekliams bei akvakultūrai, taip pat žvejybos ir akvakultūros produktų perdirbimui ir prekybai jais, kai tokia veikla vykdoma valstybių narių teritorijose, ją vykdo Sąjungos žvejybos laivai ar valstybių narių piliečiai, nedarant poveikio pirminei vėliavos valstybės atsakomybei, laikantis 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos (10) (UNCLOS) 117 straipsnio nuostatų;
(3)
BŽP sėkmė priklauso nuo kontrolės, tikrinimo ir vykdymo užtikrinimo sistemos efektyvumo, taip pat patikimų ir išsamių duomenų, tiek susijusių su mokslinėmis konsultacijomis, tiek su įgyvendinimo ir kontrolės tikslais, prieinamumo. Todėl EJRŽF turėtų remti tų sričių politiką;
(4)
EJRŽF taikymo sritis turėtų apimti paramą IJP, įskaitant paramą koordinuojamų veiksmų ir sprendimų dėl vandenynų, jūrų, pakrančių regionų ir jūrininkystės sektorių priėmimo rengimui ir įgyvendinimui, papildant įvairias su šiais klausimais susijusias Sąjungos politikos sritis, visų pirma BŽP, transporto, pramonės, teritorinės sanglaudos, aplinkos, energetikos ir turizmo politiką. Valdant įvairių sektorių Baltijos jūros, Šiaurės jūros, Keltų jūros, Biskajos įlankos, Pirėnų pakrantės, Viduržemio ir Juodosios jūros baseinų politiką reikėtų užtikrinti suderinamumą ir integraciją;
(5)
EJRŽF paramos gavėjai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 (11) 2 straipsnio 10 punktą gali būti veiklos vykdytojai, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 4 straipsnio 30 punkte, žvejai arba žvejų organizacijos, jeigu šiame reglamente nenustatyta kitaip;
(6)
pagal 2010 m. birželio 17 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas, kuriomis priimta Sąjungos nauja darbo vietų kūrimo ir pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija, pagrįsta 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatu „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija (toliau - strategija „Europa 2020“), Sąjunga ir valstybės narės turėtų įgyvendinti pažangų, tvarų ir integracinį ekonomikos augimą, kartu skatindamos harmoningą vystymąsi Sąjungoje. Ištekliai turėtų būti sutelkti siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų ir uždavinių, visų pirma susijusių su užimtumu, klimato kaita ir energetiniu tvarumu, kova su skurdu ir socialine įtrauktimi, ir siekiant padidinti efektyvumą labiau orientuojantis į rezultatus. Tai, kad IJP įtraukta į EJRŽF, taip pat padeda siekti pagrindinių politikos tikslų, nustatytų strategijoje „Europa 2020“, ir atitinka Europos Sąjungos sutartyje (ES sutartis) ir Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) nustatytus bendruosius tikslus didinti ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą;
(7)
siekiant užtikrinti, kad EJRŽF prisidėtų prie BŽP, IJP ir strategijos „Europa 2020“ tikslų įgyvendinimo, būtina skirti dėmesį keletui pagrindinių prioritetų, susijusių su ekologiškai tvarios, efektyviai išteklius naudojančios, inovacinės, konkurencingos ir žiniomis pagrįstos žvejybos ir akvakultūros skatinimu, BŽP įgyvendinimo skatinimu, užimtumo bei teritorinės sanglaudos didinimu, prekybos ir perdirbimo skatinimu, taip pat IJP įgyvendinimo skatinimu;
(8)
Sąjunga visais EJRŽF įgyvendinimo etapais turėtų siekti panaikinti nelygybę ir skatinti vyrų ir moterų lygybę, taip pat kovoti su diskriminacija dėl lyties, rasės, etninės kilmės, religijos ar įsitikinimų, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos;
(9)
bendras BŽP tikslas - užtikrinti, kad žvejybos ir akvakultūros veikla prisidėtų prie ilgalaikių tvarių aplinkos sąlygų, kurios būtinos ekonominiam ir socialiniam vystymuisi, kūrimo. Be to, ja turėtų būti prisidedama prie produktyvumo didinimo, deramo gyvenimo lygio žuvininkystės sektoriuje ir stabilių rinkų ir ja turėtų būti užtikrinamas išteklių prieinamumas ir tiekimas vartotojams prieinamomis kainomis;
(10)
labai svarbu geriau integruoti aplinkos klausimus į BŽP - tai padėtų įgyvendinti Sąjungos aplinkos politikos ir strategijos „Europa 2020“ tikslus ir uždavinius. BŽP siekiama užtikrinti, kad gyvieji jūrų biologiniai ištekliai būtų naudojami taip, kad žuvų ištekliai būtų atkurti ir būtų išlaikytas toks jų lygis, kad, jei įmanoma, iki 2015 m. ir ne vėliau kaip iki 2020 m. būtų pasiektas didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio tikslas. Vykdant BŽP turėtų būti įgyvendinamas atsargus, ekosistema pagrįstas požiūris į žuvininkystės valdymą. Taigi, EJRŽF turėtų prisidėti prie jūrų aplinkos apsaugos, kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2008/56/EB (12);
(11)
BŽP ir IJP išlaidų finansavimas per vieną fondą (EJRŽF) turėtų atitikti supaprastinimo poreikį ir sustiprinti abiejų politikos sričių integraciją. Pasidalijamojo valdymo principo taikymas perdirbimui ir prekybai, įskaitant kompensavimą atokiausiems regionams, kontrolei, duomenų rinkimui ir valdymo veiklai, taip pat IJP, turėtų toliau prisidėti supaprastinant ir mažinant administracinę naštą, kurią patiria Komisija ir valstybės narės, taip pat užtikrinti didesnį suteiktos paramos nuoseklumą ir veiksmingumą;
(12)
BŽP ir IJP išlaidos turėtų būti finansuojamos iš Sąjungos biudžeto per vieną fondą - EJRŽF, tiesiogiai arba pagal pasidalijamojo valdymo su valstybėmis narėmis principą. Pasidalijamasis valdymas su valstybėmis narėmis turėtų būti taikomas ne tik žvejybos, akvakultūros ir bendruomenės inicijuotos vietos plėtros paramos priemonėms, bet taip pat perdirbimui ir prekybai ir kompensacijai atokiausiems regionams, kontrolės ir duomenų rinkimo veiklai, taip pat IJP. Tiesioginis valdymas turėtų būti taikomas mokslinėms rekomendacijoms, konkrečioms kontrolės ir vykdymo užtikrinimo priemonėms, savanoriškoms įmokoms regioninėms žuvininkystės valdymo organizacijoms, patariamosioms taryboms, rinkos tyrimams, veiksmams, kuriais siekiama įgyvendinti IJP, ir komunikacinei veiklai. Reikėtų nurodyti veiksmų, kurie atitinka finansavimo reikalavimus pagal EJRŽF, rūšis;
(13)
būtina atskirti kontrolės ir vykdymo užtikrinimo priemonių, bendrai finansuojamų pagal pasidalijamojo valdymo sistemą ir pagal tiesioginio valdymo sistemą, kategorijas. Labai svarbu nustatyti išteklių, kurie priskirtini kontrolei ir duomenų rinkimui pagal pasidalijamojo valdymo principą, tikslinį panaudojimą, tarp tų dviejų priemonių kategorijų, kartu numatant lankstumą;
(14)
pagal Reglamentą (ES) Nr. 1380/2013 Sąjungos finansinė parama pagal EJRŽF turi būti teikiama su sąlyga, kad valstybės narės ir veiklos vykdytojai laikosi BŽP taisyklių. Šiuo reikalavimu siekiama atspindėti Sąjungos atsakomybę užtikrinti, remiantis viešuoju interesu, jūrų biologinių išteklių išsaugojimą pagal BŽP, laikantis SESV 3 straipsnio;
(15)
jei Sąjungos finansinė parama pagal EJRŽF būtų skiriama veiklos vykdytojams, kurie ex ante nesilaikė reikalavimų, susijusių su viešuoju interesu išsaugoti jūrų biologinius išteklius, būtų kliudoma pasiekti BŽP tikslus. Todėl veiklos vykdytojų pateiktos paraiškos turėtų būti laikomos atitinkančiais reikalavimus finansavimui pagal EJRŽF tik su sąlyga, kad per tam tikrą laikotarpį iki paraiškos gauti paramą pateikimo atitinkami veiklos vykdytojai nebuvo padarę sunkaus pažeidimo, nusikalstamos veikos ar nebuvo įvykdę sukčiavimo ir nebuvo susiję su žvejybos laivų, įtrauktų į Sąjungos neteisėtą, nedeklaruojamą ir nereglamentuojamą (NNN) žvejybą vykdančių laivų sąrašą, ar laivų, plaukiojančių su nebendradarbiaujančiomis pripažintų trečiųjų šalių vėliavomis, eksploatavimu, valdymu arba nuosavybe, kaip išdėstyta šiame reglamente.
(16)
be to, paramos gavėjai, pateikę paraišką dėl paramos, turėtų toliau laikytis tų priimtinumo reikalavimų visu veiksmo vykdymo laikotarpiu ir per penkerių metų laikotarpį po galutinio mokėjimo atitinkamam paramos gavėjui;
(17)
jeigu paramos gavėjas neįvykdo su tinkamumu finansuoti ir trukme susijusių sąlygų, tai turėtų sukelti finansines pasekmes ir turėtų būti taikomos finansinės pataisos. Siekiant nustatyti tokios finansinės pataisos dydį, reikėtų atsižvelgti į paramos gavėjo padaryto pažeidimo, nusikalstamos veikos ar įvykdyto sukčiavimo pobūdį, sunkumą, trukmę ir pasikartojimą ir EJRŽF įnašo į paramos gavėjo ekonominę veiklą svarbą;
(18)
BŽP tikslų taip pat būtų kliudoma siekti, jei Sąjungos finansinė parama pagal EJRŽF būtų išmokama valstybėms narėms, kurios nesilaikė savo įsipareigojimų pagal BŽP taisykles, susijusias su viešuoju interesu išsaugoti jūrų biologinius išteklius, pavyzdžiui, įsipareigojimų rinkti duomenis ir įgyvendinti kontrolės įsipareigojimus. Be to, jei nesilaikoma tų įsipareigojimų, iškyla grėsmė, kad valstybės narės nenustatys reikalavimų neatitinkančių paraiškų ar netinkamų finansuoti veiksmų;
(19)
siekiant užkirsti kelią netinkamiems mokėjimams, taip pat paskatinti valstybes nares laikytis BŽP taisyklių, kaip apsauginė priemonė, kurios taikymas laikinas, o taikymo sritis ribota, reikėtų numatyti mokėjimo termino pertraukimą ir mokėjimų sustabdymą. Finansinės pataisos su lemiamomis ir neatšaukiamomis pasekmėmis turėtų būti taikomos tik toms išlaidoms, kurioms poveikį daro įsipareigojimų nevykdymo atvejai;
(20)
siekiant pagerinti fondų, iš kurių teikiama parama pagal sanglaudos politiką, visų pirma Europos regioninės plėtros fondo (ERPF), Europos socialinio fondo (ESF) ir Sanglaudos fondo (SF), koordinavimą ir suderintą įgyvendinimą su kaimo plėtos ir jūrų reikalų ir žuvininkystės sektoriaus fondais, visų pirma, atitinkamai, Europos žemės ūkio fondu kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir EJRŽF, visiems tiems fondams (toliau - BSP fondai) bendros nuostatos įtvirtintos Reglamente (ES) Nr. 1303/2013. Be Reglamento (ES) Nr. 1303/2013, šiame reglamente yra numatytos specialios, papildomos nuostatos atsižvelgiant į BŽP ir IJP sektorių ypatumus;
(21)
veiksmų programai ir viso programos ciklo metu turėtų būti taikomas proporcingumo principas, atsižvelgiant į valstybių narių atitinkamų administracijų dydį ir į bendrą viešųjų išlaidų, skirtų veiksmų programai, sumą;
(22)
Komisija turėtų nustatyti metinį turimų asignavimų įsipareigojimams paskirstymą pagal valstybes nares, naudodama objektyvius ir skaidrius kriterijus. Tie kriterijai turėtų apimti rodiklius, pagal kuriuos matuojamas žvejybos ir akvakultūros sektoriaus dydis, kontrolės ir duomenų rinkimo atsakomybės mastą, ankstesnius asignavimus pagal Reglamentą (EB) Nr. 1198/2006 ir ankstesnį panaudojimą pagal Reglamentą (EB) Nr. 861/2006;
(23)
BŽP kontekste itin svarbu yra įvykdyti tam tikras konkrečias ex ante sąlygas, ypač teikiant ataskaitą apie žvejybos pajėgumus ir akvakultūros daugiametį nacionalinį strateginį planą ir įrodant administracines galimybes laikytis žuvininkystės valdymo duomenų reikalavimų ir užtikrinti Sąjungos kontrolės, tikrinimo ir vykdymo užtikrinimo sistemos įgyvendinimą;
(24)
vadovaujantis supaprastinimo tikslu, visa veikla pagal EJRŽF, kuri vykdoma pagal pasidalijamojo valdymo principą, įskaitant kontrolę ir duomenų rinkimą, turėtų būti vykdoma kaip viena veiksmų programa vienai valstybei narei, atsižvelgiant į atitinkamos valstybės narės nacionalinę struktūrą. Programavimo veikla turėtų apimti laikotarpį nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d. Rengdamos vieną veiksmų programą, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad jų veiksmų programų turinys ir apimtis atspindėtų supaprastinimo siekį. Kiekvienoje programoje turėtų būti nustatyta strategija, kaip pasiekti tikslus, susijusius su Sąjungos prioritetais pagal EJRŽF, ir atrinktos priemonės. Programavimas turėtų atitikti tuos Sąjungos prioritetus, kartu jį pritaikant prie nacionalinių aplinkybių, ir papildyti kitas Sąjungos politikos sritis, visų pirma kaimo plėtros politiką ir sanglaudos politiką;
(25)
tam, kad būtų skatinama mažos apimties priekrantės žvejyba, valstybės narės, kurių mažos apimties priekrantės žvejybos segmentas yra svarbus, kartu su savo veiksmų programomis turėtų pateikti mažos apimties priekrantės žvejybos vystymo, konkurencingumo ir tausumo veiksmų planą;
(26)
siekdamos prisidėti prie siekio supaprastinti EJRŽF įgyvendinimą ir sumažinti kontrolės išlaidas bei klaidų lygį, valstybės narės turėtų kaip galima labiau naudotis galimybe naudoti supaprastintas subsidijų formas, kaip numatyta Reglamente (ES) Nr. 1303/2013;
(27)
siekdamos užtikrinti kontrolės įsipareigojimų pagal BŽP vykdymą, rengdamos veiksmų programos skirsnį dėl kontrolės valstybės narės turėtų vadovautis Sąjungos prioritetais, kuriuos Komisija nustatė toje politikos srityje. Siekiant pritaikyti veiksmų programą prie kintančių kontrolės ir vykdymo užtikrinimo poreikių, veiksmų programų skirsnis dėl kontrolės gali būti reguliariai peržiūrimas, remiantis Sąjungos prioritetų kontrolės ir vykdymo užtikrinimo politikos srityje pagal BŽP pokyčiais. Tuos pakeitimus turėtų patvirtinti Komisija. Siekiant užtikrinti tęstinį veiklos programavimo lankstumą kontrolės srityje, veiksmų programos kontrolės skirsnis turėtų būti tikslinamas taikant supaprastintą procedūrą;
(28)
valstybės narės, rengdamos veiksmų programos skirsnį dėl duomenų rinkimo, turėtų vadovautis Sąjungos daugiamete programa, kaip nurodyta Tarybos reglamente (EB) Nr. 199/2008 (13). Siekdamos prisitaikyti prie konkrečių duomenų rinkimo veiklos poreikių, vadovaujantis tuo reglamentu valstybės narės turėtų parengti darbo planą, kurį turėtų tvirtinti Komisija;
(29)
tiesioginio valdymo lėšos, išskyrus Komisijos teikiamą techninę paramą, turėtų būti iš anksto nustatytos pagal tikslus numatant 5 % lankstumo ribą ir valdomos naudojantis metinėmis darbo programomis;
(30)
siekiant padidinti žvejybos veiklos konkurencingumą ir ekonominius veiklos rezultatus, labai svarbu skatinti inovacijas ir teikti paramą investicijoms į jas. Siekiant paskatinti aktyvesnį dalyvavimą, paraiškų dėl paramos inovacijoms teikimo procedūra turėtų būti supaprastinta;
(31)
investicijos į žmogiškąjį kapitalą taip pat svarbios norint padidinti žvejybos bei jūrinės veiklos konkurencingumą ir pagerinti jos ekonominius rezultatus. Taigi, EJRŽF turėtų remti konsultavimo paslaugas, mokslininkų ir žvejų bendradarbiavimą, profesinį mokymą, mokymąsi visą gyvenimą, žinių platinimo skatinimą, pagalbą gerinant bendrus veiklos vykdytojų veiklos rezultatus ir konkurencingumą ir skatinti socialinį dialogą. Siekiant pripažinti savarankiškai dirbančių žvejų sutuoktinių ir gyvenimo partnerių vaidmenį žvejybos bendruomenėse, laikantis tam tikrų sąlygų jiems taip pat turėtų būti teikiama parama, skirta profesiniam mokymui, mokymuisi visą gyvenimą, žinių platinimui ir bendradarbiavimui tinkluose, kuriuo prisidedama prie jų profesinio tobulėjimo;
(32)
siekiant padėti jaunimui, užsitęsusios finansų krizės metu susiduriančiam su sunkumais patekti į darbo rinką žuvininkystės sektoriuje, EJRŽF lėšomis turėtų būti remiamos mokomosios praktikos programos ir kursai tausios žvejybos praktikos ir jūrų biologinių išteklių išsaugojimo temomis;
(33)
atsižvelgiant į galimybes, kurias įvairinimas teikia mažos apimties priekrantės žvejyba užsiimantiems žvejams, ir jų lemiamą vaidmenį pakrančių bendruomenėse, EJRŽF turėtų teikti paramą investicijoms, kuriomis prisidedama įvairinant žvejų pajamas, pasitelkiant papildomos veiklos plėtojimą, įskaitant investicijas į laivus, žūklės turizmą, restoranų veiklą, aplinkos apsaugos paslaugas, susijusias su žvejyba, ir švietimo apie žvejybą veiklą;
(34)
jauniesiems žvejams, siekiantiems imtis naujos ekonominės veiklos žuvininkystės sektoriuje ir ją plėtoti, nėra paprasta gauti finansinių išteklių - į tai reikėtų atsižvelgti paskirstant ir tikslingai teikiant EJRŽF lėšas. Tokie patobulinimai yra būtini Sąjungos žuvininkystės sektoriaus konkurencingumui užtikrinti. Todėl, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas jauniesiems žvejams naujai įsisteigti, reikėtų numatyti paramą jiems pradedant žvejybos veiklą. Siekiant užtikrinti pagal EJRŽF remiamos naujos ekonominės veiklos gyvybingumą, parama turėtų būti teikiama su sąlyga, kad būtų įgyti reikalingi gebėjimai ir kompetencija. Parama verslo pradžiai turėtų būti naudojama tik pirmo žvejybos laivo įsigijimui;
(35)
siekiant atsižvelgti į sveikatos ir saugos poreikius laivuose, EJRŽF turėtų remti investicijas, skirtas saugai, darbo sąlygoms, sveikatai ir higienai laive, su sąlyga, kad remiamomis investicijomis siekiama daugiau nei pagal Sąjungos ar nacionalinės teisės reikalavimus;
(36)
reikėtų nustatyti taisykles dėl pašalpų ir finansinės kompensacijos teikimo žvejams ir žvejybos laivų savininkams laikino žvejybos veiklos nutraukimo atvejais, jei toks nutraukimas yra tiesioginė tam tikrų išsaugojimo priemonių, išskyrus žvejybos galimybių nustatymą ir skyrimą, tiesioginė pasekmė, yra numatytas tam tikruose Sąjungos ar nacionaliniuose žvejybos valdymo planuose arba jo priežastis yra Tausios žuvininkystės partnerystės susitarimų ar jų protokolų neatnaujinimas. Tokios taisyklės turėtų taip pat būti nustatytos žvejybos veiklos nutraukimo visam laikui atvejais;
(37)
EJRF laikantis tam tikrų sąlygų turėtų galėti prisidėti prie savitarpio pagalbos fondų, kurie teikia finansines kompensacijas žvejams dėl ekonominių nuostolių, patirtų dėl pavojingų meteorologinių reiškinių, ekologinės avarijos ar gelbėjimo išlaidų;
(38)
siekiant, kad žvejybos veikla būtų pritaikyta prie žvejybos galimybių, EJRŽF turėtų galėti remti žvejybos galimybių paskirstymo sistemų kūrimą, plėtojimą, stebėseną, vertinimą ir valdymą;
(39)
labai svarbu į EJRŽF įtraukti susirūpinimą keliančius aplinkosauginius klausimus ir remti išsaugojimo priemonių pagal BŽP įgyvendinimą, kartu atsižvelgiant į tai, kad Sąjungos vandenyse egzistuoja skirtingos sąlygos. Dėl to yra itin svarbu plėtoti regionalizuotą požiūrį į išsaugojimo priemones;
(40)
panašiai EJRŽF turėtų galėti remti žvejybos poveikio jūrų aplinkai mažinimą, visų pirma skatinant ekologines inovacijas, selektyvesnius žvejybos įrankius ir įrangą, taip pat naudojant priemones, kuriomis siekiama apsaugoti ir atkurti jūrų biologinę įvairovę bei ekosistemas ir jų atliekamas funkcijas, atsižvelgiant į ES biologinės įvairovės strategiją iki 2020 m.;
(41)
laikantis strategijos „Europa 2020“ pagrindinio tikslo, susijusio su klimato kaitos švelninimu ir energijos vartojimo efektyvumu, EJRŽF turėtų galėti remti investicijas į laivus ir energijos vartojimo auditus;
(42)
siekiant švelninti klimato kaitos poveikį ir didinti žvejybos laivų energijos vartojimo efektyvumą, turėtų būti galima remti pagrindinių ir pagalbinių variklių modernizavimą ir keitimą su sąlyga, kad atrankos procedūroje pirmenybė būtų teikiama mažos apimties priekrantės žvejyba užsiimantiems veiklos vykdytojams, siekiant padidinti jų galimybes gauti finansavimą, ir su sąlyga, kad didesni laivai prisidėtų mažinant variklio galią;
(43)
tam, kad nebūtų pakenkta BŽP reformos tvarumo tikslui, reikėtų apriboti finansinės paramos, kuri gali būti skiriama tokioms laivyno priemonėms, kaip laikinas veiklos nutraukimas bei veiklos nutraukimas visam laikui, taip pat variklių keitimas, dydį ir laikotarpį, kuriuo gali būti teikiama tokia finansinė parama veiklos nutraukimui visam laikui;
(44)
vadovaujantis BŽP nustatytu išmetimų į jūrą draudimu, EJRŽF turėtų remti investicijas į laivus, kuriomis siekiama kuo geriau panaudoti nepageidaujamas sugautas žuvis ir mažai panaudojamas sugautų žuvų dalis. Atsižvelgiant į išteklių trūkumą ir siekiant kuo labiau padidinti sugaunamų žuvų vertę, EJRŽF taip pat turėtų paremti investicijas į laivus, kuriomis siekiama padidinti sugaunamų žuvų komercinę vertę;
(45)
atsižvelgiant į žvejybos uostų, švartavimosi vietų ir priedangų svarbą, EJRŽF turėtų remti atitinkamas investicijas, visų pirma tokias, kuriomis siekiama padidinti energijos vartojimo efektyvumą, pagerinti aplinkos apsaugą, iškrauto produkto kokybę, taip pat saugą ir darbo sąlygas;
(46)
Sąjungai labai svarbu, kad būtų pasiekta tvari pusiausvyra tarp gėlo vandens išteklių ir jų naudojimo. Todėl, deramai atsižvelgiant į poveikį aplinkai ir kartu išsaugant tų sektorių ekonominį gyvybingumą, turėtų būti numatytos atitinkamos priemonės žvejybai vidaus vandenyse remti;
(47)
pagal 2002 m. rugsėjo 19 d. Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui „Europos akvakultūros darnios plėtros strategija“ ir 2013 m. balandžio 29 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Strateginės gairės dėl tvaraus ES akvakultūros plėtojimo“, BŽP tikslus ir strategiją „Europa 2020“ EJRŽF turėtų remti aplinkos, ekonominiu ir socialiniu požiūriu tvarų akvakultūros pramonės plėtojimą;
(48)
atsižvelgiant į galimą iš akvakultūros teritorijų pabėgusių jose auginamų gyvūnų poveikį laukinei jūrų populiacijai, EJRŽF neturėtų skatinti genetiškai modifikuotų organizmų auginimo;
(49)
akvakultūra prisideda prie ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo pakrančių ir kaimo regionuose. Todėl yra itin svarbu, kad EJRŽF būtų prieinamas akvakultūros įmonėms, ypač mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), ir prisidėtų prie naujų akvakultūros augintojų įtraukimo į verslą. Siekiant padidinti akvakultūros veiklos konkurencingumą ir ekonominius veiklos rezultatus, labai svarbu skatinti inovacijas ir verslumą. Todėl EJRŽF turėtų galėti remti inovacinius veiksmus, apskritai akvakultūros įmonių, įskaitant ne maistui skirtą ir atviros jūros akvakultūrą, verslo plėtrą ir papildomą veiklą, pavyzdžiui, žūklės turizmą, su akvakultūra susijusias aplinkosaugines funkcijas arba švietimo veiklą;
(50)
investicijos į žmogiškąjį kapitalą taip pat labai svarbios norint padidinti akvakultūros veiklos konkurencingumą ir ekonominius veiklos rezultatus. Todėl EJRŽF turėtų galėti remti mokymąsi visą gyvenimą bei bendradarbiavimą tinkluose, kuriuo skatinamas žinių platinimas, ir konsultavimo paslaugas, kurios padėtų tobulinti bendrus veiklos vykdytojų veiklos rezultatus ir konkurencingumą;
(51)
siekiant prisidėti prie akvakultūros teritorijų ir infrastruktūros plėtojimo, EJRŽF turėtų galėti remti nacionalines ir regionines valdžios institucijas šioms priimant strateginius sprendimus, visų pirma dėl tinkamiausių teritorijų akvakultūrai plėtoti nustatymo bei kartografavimo;
(52)
siekiant skatinti aplinkos, socialiniu ir ekonominiu požiūriu tvarią akvakultūrą, EJRŽF turėtų galėti remti akvakultūros veiklą, kurią vykdant labai tausojama aplinka, akvakultūros įmonių perėjimą prie aplinkosaugos vadybos, audito sistemų naudojimą, taip pat perėjimą prie ekologinės akvakultūros. Panašiai EJRŽF taip pat turėtų galėti remti akvakultūrą, kurioje užtikrinamos specialios aplinkosauginės funkcijos;
(53)
atsižvelgiant į vartotojų apsaugos svarbą, EJRŽF turėtų galėti teikti deramą paramą augintojams, siekiant užkirsti kelią grėsmei visuomenės ir gyvūnų sveikatai, kurią gali sukelti akvakultūros kultivavimas, ir ją sušvelninti;
(54)
pripažįstant, kad investicijos į akvakultūros veiklą yra rizikingos, EJRŽF turėtų galėti skatinti verslo saugumą, prisidedant prie akvakultūros išteklių draudimo, taip apsaugant gamintojų pajamas, kai, visų pirma, dėl stichinių nelaimių, pavojingų meteorologinių reiškinių, staigių vandens kokybės pokyčių, ligų ar apsikrėtimų kenkėjais, taip pat dėl gamybos įrangos sunaikinimo, prarandama neįprastai daug produkcijos;
(55)
atsižvelgiant į tai, kad bendruomenės inicijuojamas vietos plėtros metodas laikui bėgant pasirodė naudingas skatinant žvejybos ir akvakultūros, o taip pat kaimo vietovių plėtojimą, nes juo visapusiškai atsižvelgiama į daugiasektorius endogeninės plėtros poreikius, paramą ateityje reikėtų toliau teikti ir sustiprinti;
(56)
žvejybos ir akvakultūros sektoriuose vykdant bendruomenės inicijuojamą vietos plėtrą turėtų būti skatinami inovaciniai ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo metodai, visų pirma suteikiant didesnę vertę žvejybos produktams ir įvairinant vietos ekonomiką, orientuojantis į naujas ekonominės veiklos rūšis, įskaitant veiklą, susijusią su mėlynuoju augimu ir platesniais jūrų reikalų sektoriais;
(57)
žvejybos ir akvakultūros sektorių tvarus plėtojimas turėtų prisidėti siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų skatinti socialinę įtrauktį ir mažinti skurdą, kurti darbo vietas ir skatinti inovacijas vietos lygiu. Jis taip pat turėtų prisidėti siekiant teritorinės sanglaudos tikslo, kuris yra vienas iš pagrindinių SESV prioritetų;
(58)
bendruomenės inicijuotą vietos plėtrą reikėtų įgyvendinti laikantis požiūrio „iš apačios į viršų“, sudarant vietos partnerystes, kurias sudarytų viešojo, privačiojo ir pilietinės visuomenės sektorių atstovai ir kurios tinkamai atspindėtų vietos visuomenę. Tie vietos subjektai gali geriausiai parengti ir įgyvendinti daugiasektorinės bendruomenės inicijuotas vietos plėtros strategijas, kurios atitiktų jų vietos žuvininkystės regiono poreikius. Tai svarbu siekiant užtikrinti, kad nei viena interesų grupė neturėtų daugiau nei 49 % balsavimo teisių Žuvininkystės regiono vietos veiklos grupių (ŽRVVG) sprendimų priėmimo organuose;
(59)
vietos partnerysčių bendradarbiavimas tinkluose yra itin svarbus to metodo aspektas. Todėl bendradarbiavimas tarp vietos partnerysčių yra svarbi plėtros priemonė, kurią turėtų remti EJRŽF;
(60)
parama žuvininkystės regionams, skiriama per EJRŽF, turėtų būti koordinuojama kartu su kitų Sąjungos fondų teikiama parama vietos plėtrai ir turėtų apimti visus aspektus, susijusius su ŽRVVG bendruomenės inicijuotų vietos plėtros strategijų ir veiksmų rengimu ir įgyvendinimu, taip pat išlaidas, susijusias su vietos teritorijos aktyviu pritaikymu ir vadovavimu vietos partnerystei;
(61)
siekiant užtikrinti žvejybos ir akvakultūros gyvybingumą labai konkurencingoje rinkoje, būtina nustatyti nuostatas dėl paramos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1379/2013 (14) įgyvendinimui, taip pat prekybai ir perdirbimo veiklai, kurią vykdo veiklos vykdytojai, siekdami kaip galima labiau padidinti žvejybos ir akvakultūros produktų vertę, teikimo. Ypač reikėtų atkreipti dėmesį į veiksmų, kuriais integruojama gamybos, perdirbimo ir prekybos veikla tiekimo grandinėje arba kuriuos sudaro inovaciniai procesai ar metodai, skatinimą. Reikėtų teikti pirmenybę gamintojų organizacijoms ir gamintojų organizacijų asociacijoms, teikiant paramą. Gamybos ir prekybos planų atveju tik tokios organizacijos ir asociacijos turėtų būti tinkamomis paramai gauti. Siekiant laikytis naujosios išmetimų į jūrą draudimo politikos, EJRŽF taip pat turėtų remti nepageidaujamo laimikio perdirbimą;
(62)
Reglamente (ES) Nr. 1379/2013 yra nustatyta žmonių maistui skirtų žvejybos produktų sandėliavimo sistema, siekiant skatinti rinkų stabilumą. Siekiant užtikrinti perėjimą nuo intervencijos rinkoje priemonių prie naujo požiūrio į gamybos ir prekybos veiklos planavimą ir valdymą, pagal EJRŽF teikiama parama turėtų baigtis ne vėliau kaip 2018 m. gruodžio 31 d.;
(63)
pripažįstant, kad konkurencija, su kuria susiduria mažos apimties priekrantės žvejyba užsiimantys žvejai, didėja, EJRŽF turėtų galėti remti mažos apimties priekrantės žvejyba užsiimančių žvejų verslumo iniciatyvas, kuriomis suteikiama didesnė vertė jų pagaunamoms žuvims, visų pirma tokias žuvis perdirbant ar tiesiogiai parduodant;
(64)
atsižvelgiant į tai, kad verčiantis žvejybos veikla Sąjungos atokiausiuose regionuose susiduriama su sunkumais, visų pirma dėl jų atokumo ir ypatingų klimato sąlygų, EJRŽF turėtų galėti atsižvelgti į ypatingas tokių regionų ribotas galimybes, pripažintas SESV 349 straipsnyje;
(65)
siekiant išlaikyti tam tikrų žvejybos ir akvakultūros produktų iš Sąjungos atokiausių regionų konkurencingumą, palyginti su panašiais produktais iš kitų Sąjungos regionų, Sąjunga 1992 m. nustatė priemones, skirtas susijusioms papildomoms išlaidoms žuvininkystės sektoriuje kompensuoti. Šios priemonės, taikytinos 2007-2013 m. laikotarpiu, nustatytos Reglamente (EB) Nr. 791/2007. Nuo 2014 m. sausio 1 d. būtina tęsti paramos teikimą, siekiant kompensuoti papildomas išlaidas, susijusias su tam tikrų žvejybos ir akvakultūros produktų iš Sąjungos atokiausių regionų žvejyba, auginimu, perdirbimu ir prekyba, kad šia kompensacija būtų prisidedama išlaikant veiklos vykdytojų iš tų regionų ekonominį gyvybingumą;
(66)
atsižvelgiant į skirtingas prekybos sąlygas atokiausiuose regionuose, į pagautų žuvų kiekių ir atsargų pokyčius bei rinkos paklausą, reikėtų leisti atitinkamoms valstybėms narėms pačioms apibrėžti žvejybos produktus, už kuriuos galima gauti kompensaciją, jų atitinkamus didžiausius kiekius ir kompensavimo sumas bendroje kiekvienai valstybei narei skiriamoje sumoje;
(67)
valstybėms narėms turėtų būti leidžiama diferencijuoti atitinkamų žvejybos produktų sąrašą ir jų kiekius bei kompensavimo sumą bendroje valstybei narei skiriamoje sumoje. Joms taip pat turėtų būti leidžiama koreguoti kompensavimo planus, jeigu tai pateisinama kintančiomis sąlygomis;
(68)
valstybės narės turėtų nustatyti tokį kompensavimo sumos lygį, kad juo būtų galima tinkamai kompensuoti papildomas išlaidas, patiriamas dėl atokiausių regionų specifinių trūkumų. Kad būtų išvengta pernelyg didelių kompensacijų, ta suma turėtų būti proporcinga papildomoms išlaidoms, kurioms kompensuoti skiriama parama. Tuo tikslu reikėtų atsižvelgti į kitas viešosios intervencijos rūšis, darančias poveikį papildomų išlaidų lygiui;
(69)
labai svarbu, kad valstybės narės ir veiklos vykdytojai turėtų priemones, būtinas siekiant vykdyti kontrolę laikantis aukštų standartų, taip užtikrinant BŽP taisyklių laikymąsi, kartu sudarant sąlygas tausiam gyvųjų vandens išteklių naudojimui. EJRŽF turėtų galėti remti valstybes nares ir veiklos vykdytojus pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1224/2009 (15). Diegiant taisyklių laikymosi kultūrą, ta parama turėtų būti prisidedama prie tvaraus augimo;
(70)
valstybėms narėms pagal Reglamentą (EB) Nr. 861/2006 teikiama parama išlaidoms, patirtoms dėl Sąjungos kontrolės sistemos įgyvendinimo, turėtų būti didinama per EJRŽF, laikantis vieno fondo logikos;
(71)
atsižvelgiant į Sąjungos kontrolės ir vykdymo užtikrinimo politikos tikslus, tikslinga užtikrinti, kad patruliuojantys laivai, orlaiviai ir sraigtasparniai minimalią laiko dalį skirtų žuvininkystės kontrolei; tai turėtų būti aiškiai išdėstyta, siekiant suteikti pagrindą gauti EJRŽF paramą;
(72)
atsižvelgiant į valstybių narių bendradarbiavimo svarbą kontrolės srityje, EJRŽF turėtų galėti tuo tikslu teikti paramą;
(73)
reikėtų priimti priemones dėl paramos žuvininkystės duomenų rinkimui, tvarkymui ir naudojimui, kaip nurodyta daugiametėje Sąjungos programoje, visų pirma siekiant paremti nacionalines programas ir duomenų, skirtų mokslinei analizei ir BŽP įgyvendinimui, tvarkymą ir naudojimą. Valstybėms narėms pagal Reglamentą (EB) Nr. 861/2006 teikiama parama, kompensuojant išlaidas, patirtas renkant, tvarkant ir naudojant žuvininkystės duomenis, turėtų būti toliau teikiama pagal EJRŽF, laikantis vieno fondo logikos;
(74)
BŽP kontekste priimami patikimi ir veiksmingi žuvininkystės valdymo sprendimai turėtų būti remiami vykdant mokslinių tyrimų ir bendradarbiavimo veiklą, teikiant mokslines ir socialines bei ekonomines nuomones ir rekomendacijas, reikalingas BŽP įgyvendinimui ir plėtojimui, be kita ko, biologiniu ir geografiniu požiūriu pažeidžiamose teritorijose;
(75)
taip pat būtina remti valstybių narių bendradarbiavimą ir, atitinkamais atvejais, bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis, renkant duomenis apie tą patį jūros baseiną, taip pat bendradarbiavimą su susijusiomis tarptautinėmis mokslo įstaigomis;
(76)
IJP tikslas yra remti tausų jūrų ir vandenynų naudojimą ir plėtoti koordinuotą, nuoseklų ir skaidrų sprendimų priėmimą, kiek tai susiję su politika, kuri daro poveikį vandenynams, jūroms, saloms, pakrančių ir atokiausiems regionams ir jūros sektoriams, kaip nurodyta 2007 m. spalio 10 d. Komisijos komunikate Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Integruota jūrų politika Europos Sąjungai“;
(77)
siekiant įgyvendinti ir toliau plėtoti Sąjungos IJP, būtinas nuolatinis finansavimas, kaip nurodyta Reglamente (ES) Nr. 1255/2011, Tarybos išvadose, Europos Parlamento rezoliucijose ir Regionų komiteto nuomonėse. Tikimasi, kad jūrų klausimų plėtojimas pasitelkiant finansinę paramą IJP priemonėms turės didelės įtakos ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai;
(78)
EJRŽF turėtų remti integruoto jūrų valdymo skatinimą visais lygiais, visų pirma keičiantis geriausios praktikos pavyzdžiais ir toliau plėtojant bei įgyvendinant jūrų baseinų strategijas. Tomis strategijomis siekiama sukurti integruotą sistemą bendriems Europos jūrų baseinų uždaviniams spręsti ir sustiprinti suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimą, siekiant kuo geriau panaudoti Sąjungos finansines priemones ir lėšas ir prisidėti prie Sąjungos ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos. Atsižvelgiant į tą kontekstą, veiksmai ir priemonės, kuriais siekiama gerinti valstybių narių bendradarbiavimą, gali apimti tarpvalstybinį ir tarpsektorinį jūrų sektorių bendradarbiavimą, pavyzdžiui, Pakrantės apsaugos tarnybų forumo vykdomą veiklą, kad būtų skatinama keistis patirtimi ir geriausios praktikos pavyzdžiais, siekiant užtikrinti veiksmingumą ir nuoseklumą atitinkamos galiojančios Sąjungos teisės kontekste;
(79)
EJRŽF turėtų remti tolesnį priemonių plėtojimą, siekiant užtikrinti iniciatyvų, vykdomų įvairiuose sektoriuose ir darančių poveikį jūroms, vandenynams ir pakrantėms, sinergiją. Pavyzdys - integruotas jūrų stebėjimas, kuriuo siekiama padidinti informuotumą apie jūrų padėtį, pasitelkiant intensyvesnį ir saugų sektorių keitimąsi informacija. Tačiau su jūrų stebėjimu susiję veiksmai, patenkantys į SESV V antraštinės dalies taikymo sritį, neturėtų būti finansuojami pagal EJRŽF;
(80)
siekiant sukurti jungtis tarp tuose sektoriuose eksploatuojamų informacinių sistemų, gali tekti mobilizuoti tų sistemų finansavimo mechanizmus, tai darant nuosekliai ir laikantis SESV. Jūrų teritorijų planavimas ir integruotas pakrantės zonų tvarkymas yra labai svarbūs tvariam jūrų teritorijų, pakrančių regionų plėtojimui, taip pat siekiant ekosistema grįsto valdymo tikslų ir plėtojant jungtis tarp sausumos ir jūros. Tos priemonės taip pat svarbios valdant įvairius mūsų pakrančių, jūrų ir vandenynų naudojimo būdus, siekiant sudaryti sąlygas jų tvariai ekonominei plėtrai ir paskatinti tarpvalstybinį investavimą, o įgyvendinant Direktyvą 2008/56/EB bus toliau apibrėžiamos žmonių veiklos, darančios poveikį jūrų aplinkai, tvarumo ribos. Be to, svarbu gilinti žinias apie jūrų pasaulį ir skatinti inovacijas, sudarant palankesnes sąlygas duomenų, susijusių su vandenynų ir jūrų statusu, rinkimui, laisvam panaudojimui, pakartotiniam panaudojimui ir platinimui;
(81)
EJRŽF turėtų toliau remti tvarų ekonomikos augimą, užimtumą, inovacijas ir konkurencingumą jūrų sektoriuose ir pakrantės regionuose. Ypač svarbu nustatyti reguliuojamojo pobūdžio kliūtis ir trūkstamus gebėjimus, kurie kliudo ekonomikos augimui besiformuojančiuose ir būsimuose jūrų sektoriuose, taip pat veiksmus, kuriais siekiama paskatinti investicijas į technologines inovacijas, būtinas norint padidinti verslo potencialą, susijusį su jūrų ir jūrininkystės programomis;
(82)
EJRŽF turėtų papildyti ir derėti su esamomis ir būsimomis Sąjungos ir valstybių narių nacionaliniu ir subnacionaliniu lygiu teikiamomis finansinėmis priemonėmis, kuriomis skatinamas tvarus ekonominis, socialinis ir teritorinis vystymasis, vandenynų, jūrų ir pakrančių apsauga ir tausus naudojimas, padedama skatinti veiksmingesnį bendradarbiavimą tarp valstybių narių ir jų pakrančių, salų ir atokiausių regionų ir atsižvelgiama į nacionalinių ir vietos projektų prioritetų nustatymą ir pažangą. EJRŽF turėtų būti susijęs su kitomis Sąjungos politikos kryptimis, kurios gali apimti jūrų reikalų aspektą, visų pirma su ERPF, SF ir ESF, taip pat su mokslinių tyrimų ir energetikos politikos programa „Horizontas 2020“, sukurta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1291/2013 (16);
(83)
siekiant BŽP tikslų pasauliniu lygiu, Sąjunga atlieka svarbų vaidmenį tarptautinių organizacijų veikloje. Todėl labai svarbu, kad Sąjunga prisidėtų prie tokių organizacijų veiklos, kuria padedama užtikrinti žuvininkystės išteklių atviroje jūroje ir trečiųjų šalių vandenyse išsaugojimą ir tausų naudojimą. Parama, teikiama tarptautinėms organizacijoms pagal Reglamentą (EB) Nr. 861/2006, turėtų būti toliau teikiama pagal EJRŽF, laikantis vieno fondo logikos;
(84)
siekiant patobulinti valdymą BŽP srityje ir užtikrinti patariamųjų tarybų veiksmingą funkcionavimą, būtina patariamosioms taryboms suteikti pakankamą ir nuolatinį finansavimą, kad jos veiksmingai atliktų savo patariamąjį vaidmenį BŽP srityje. Laikantis vieno fondo logikos, patariamosioms taryboms pagal EJRŽF teikiama parama turėtų pakeisti paramą, teikiamą regioninėms patariamosioms taryboms pagal Reglamentą (EB) Nr. 861/2006;
(85)
teikdamas techninę paramą EJRŽF turėtų sudaryti palankesnes sąlygas veiksmų programų įgyvendinimui, inter alia, skatinant inovacinius metodus ir praktiką, kad įgyvendinimas vyktų paprastai ir skaidriai. Techninė parama turėtų taip pat apimti Europos ŽRVVG tinklo įkūrimą, kuriuo siekiama ugdyti gebėjimus, skleisti informaciją, keistis patirtimi ir remti vietos partnerysčių bendradarbiavimą;
(86)
siekiant gerai veikiančios partnerystės ir tinkamo Sąjungos paramos skatinimo, reikėtų numatyti kuo platesnį informavimą apie Sąjungos paramą ir Sąjungos paramos viešinimą. Už paramos valdymą atsakingos institucijos turėtų būti atsakingos už tokį informavimą ir viešinimą bei už nuolatinį Komisijos informavimą apie priemones, kurių imtasi toje srityje;
(87)
dėl visų pagal šį reglamentą finansuojamų veiksmų tiek pagal pasidalijamojo, tiek pagal tiesioginio valdymo principą būtina užtikrinti Sąjungos finansinių interesų apsaugą, tinkamai taikant atitinkamus teisės aktus, susijusius su tų interesų apsauga, ir užtikrinti, kad valstybės narės ir Komisija vykdytų tinkamą kontrolę;
(88)
siekiant atitikti konkrečias BŽP sąlygas, nurodytas Reglamente (ES) Nr. 1380/2013, ir prisidėti prie BŽP taisyklių laikymosi, reikėtų priimti nuostatas, papildančias taisykles dėl mokėjimo termino pertraukimo, kaip išdėstyta Reglamente (ES) Nr. 1303/2013. Kai valstybė narė ar veiklos vykdytojas nesilaiko įsipareigojimų pagal BŽP arba Komisija turi įrodymų, dėl kurių galima daryti prielaidą apie tokį nesilaikymą, Komisijai turėtų būti leidžiama kaip atsargumo priemonę taikyti mokėjimų terminų pertraukimą;
(89)
greta mokėjimo termino pertraukimo galimybės ir siekiant išvengti akivaizdžios grėsmės padengti netinkamas finansuoti išlaidas, Komisijai turėtų būti leidžiama sustabdyti mokėjimus valstybės narės rimto BŽP taisyklių nesilaikymo atveju;
(90)
veiksmų programos turėtų būti stebimos ir vertinamos, kad būtų pagerinta jų kokybė ir įrodyti jų pasiekti rezultatai. Komisija turėtų nustatyti bendrą stebėsenos ir vertinimo sistemą, kuria, inter alia, būtų užtikrinta, kad atitinkami duomenys būtų prieinami laiku. Tuo tikslu turėtų būti sudarytas rodiklių sąrašas, o Komisija turėtų įvertinti EJRŽF politikos poveikį, atsižvelgdama į konkrečius tikslus;
(91)
atsakomybė už veiksmų programos įgyvendinimo stebėseną turėtų būti bendra vadovaujančiosios institucijos ir stebėsenos komiteto, įsteigtų tuo tikslu, atsakomybė. Tuo tikslu turėtų būti tiksliai nurodyti atitinkami vadovaujančiosios institucijos ir stebėsenos komiteto įsipareigojimai. Veiksmų programos stebėsena turėtų apimti metinės įgyvendinimo ataskaitos, kuri turėtų būti siunčiama Komisijai, rengimą;
(92)
siekiant pagerinti informacijos apie finansavimo galimybes ir projekto paramos gavėjus prieinamumą ir skaidrumą, kiekvienoje valstybėje narėje reikėtų sukurti vieną interneto svetainę arba svetainių portalą, kuriame būtų teikiama informacija apie veiksmų programą, įskaitant pagal veiksmų programą remiamų veiksmų sąrašus. Specialios visų valstybių narių interneto svetainės taip pat turėtų būti prieinamos iš vienos oficialios Sąjungos svetainės, kad piliečiams iš skirtingų valstybių narių būtų lengviau gauti prieigą prie visų valstybių narių skelbiamos informacijos. Ta informacija turėtų būti pagrįsta, aiški ir konkreti, kad plačiajai visuomenei, o visų pirma Sąjungos mokesčių mokėtojams, leistų suvokti, kaip EJRŽF kontekste yra panaudojamas Sąjungos finansavimas. Be to tikslo, skelbiant atitinkamus duomenis turėtų būti įgyvendinamas tikslas toliau viešinti galimybes teikti paraiškas gauti Sąjungos finansavimą. Nedarant poveikio Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 95/46/EB (17) taikymui, tarp tokių skelbiamų duomenų gali būti fizinių asmenų vardai ir pavardės, laikantis valstybių narių nacionalinės teisės;
(93)
siekiant papildyti ir iš dalies pakeisti tam tikras neesmines šio reglamento nuostatas, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl paraiškų priimtinumo kriterijų laikotarpio nustatymo ir atitinkamos to laikotarpio pradžios ir pabaigos datos, procentinių dydžių, susijusių su orientaciniu lėšų paskirstymu tikslams pagal tiesioginio valdymo principą pritaikymo, dėl tinkamų finansuoti higienos veiksmų ir išlaidų, su sveikata ir sauga susijusių investicijų ir investicijų, susijusių su darbo sąlygomis laive arba atskiroje įrangoje, apibrėžties, dėl tinkamų finansuoti veiksmų, skirtų jūrų biologinei įvairovei ir ekosistemoms apsaugoti ir atkurti vykdant tausią žvejybos veiklą, išlaidų apibrėžties, dėl tinkamų finansuoti išlaidų siekiant remti investicijas į įrangą arba laivą, skirtas mažinti teršalų arba šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą ir didinti žvejybos laivų energijos vartojimo efektyvumą, apibrėžties, dėl papildomų išlaidų, patirtų dėl atitinkamiems regionams būdingų sunkumų, apskaičiavimo kriterijų apibrėžties, dėl atvejų, kai valstybėms narėms nesilaikant reikalavimų taikomas mokėjimo termino pertraukimas ar sustabdymas, apibrėžties, dėl taikytino finansinių pataisų lygio nustatymo kriterijų apibrėžties ir fiksuoto dydžio sumų arba ekstrapoliuotų finansinių pataisų taikymo kriterijų nustatymo ir dėl bendros stebėsenos ir vertinimo sistemos turinio ir struktūros apibrėžties;
(94)
siekiant, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos perėjimui nuo Reglamentu (EB) Nr. 1198/2006 nustatytos sistemos prie šiuo reglamentu nustatytos sistemos, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų nustatymo;
(95)
priimant deleguotuosius aktus pagal šį reglamentą, ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai;
(96)
siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai dėl metinio visų išteklių, skiriamų valstybių narių įsipareigojimams įgyvendinti pasidalijamojo valdymo sistemoje, suskirstymo pagal valstybes nares, dėl veiksmų programų patvirtinimo ir jų pakeitimo, dėl duomenų rinkimo darbo planų patvirtinimo, dėl metinių darbo programų, susijusių su technine parama, priėmimo Komisijos iniciatyva, dėl pripažinimo, jog esama įrodymų, leidžiančių daryti prielaidą, kad yra duomenų apie įsipareigojimų pagal BŽP nesilaikymo atvejus, dėl pripažinimo, kad valstybė narė nesilaikė savo įsipareigojimų pagal BŽP, dėl visų ar dalies tarpinių mokėjimų pagal veiksmų programą sustabdymo, ir dėl finansinių pataisų nustatymo, atšaukiant visą Sąjungos paramą veiksmų programai arba jos dalį. Komisija turėtų priimti tuos įgyvendinimo aktus netaikydama Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (18);
(97)
siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai taip pat turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai dėl veiksmų programos elementų pristatymo, veiksmų programų patvirtinimui, pakeitimų pateikimui ir pakeitimų patvirtinimui skirtų taisyklių dėl procedūrų, formato ir tvarkaraščių, metinės darbo programos pagal VI antraštinės dalies I ir II skyrius, atokiausiems regionams skirto kompensavimo plano struktūros, skirtingų viešosios pagalbos intensyvumo procentinių punktų taikymo, valstybėms narėms teikiant finansinius duomenis Komisijai naudotinu modeliu, specialiai Sąjungos prioritetams skirtų rodiklių nustatymo, informacijos, kurią turi atsiųsti valstybės narės, duomenų poreikio ir galimų duomenų šaltinių sinergijos taisyklių, metinių įgyvendinimo ataskaitų formato ir pateikimo ir į ex ante vertinimus įtrauktinų elementų. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Reglamento (ES) Nr. 182/2011 ir turėtų būti taikoma nagrinėjimo procedūra;
(98)
siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai taip pat turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai dėl dabartinių Sąjungos prioritetų vykdymo užtikrinimo ir kontrolės srityje bet kokių pakeitimų priėmimo ir detalizavimo, vadovaujančiųjų institucijų pateiktų duomenų pateikimo taisyklių nustatymo, techninių informavimo ir veiksmų viešinimo priemonių savybių ir nurodymų dėl emblemos sukūrimo ir standartinių spalvų apibrėžimo. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Reglamento (ES) Nr. 182/2011. Siekiant užtikrinti paprastesnę ir greitesnę procedūrą, turėtų būti taikoma patariamoji procedūra;
(99)
kadangi šio reglamento tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti, atsižvelgiant į struktūrines problemas, su kuriomis susiduriama plėtojant žvejybos, akvakultūros ir jūrų sektorius, taip pat į valstybių narių ribotus finansinius išteklius, o dėl veiksmų, finansuotinų pagal veiksmų programas, masto ir poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, teikiant daugiametę finansinę paramą, skirtą atitinkamiems prioritetams, laikydamasi ES sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina tiems tikslams pasiekti;
(100)
šiuo reglamentu numatyta paramos sistema pakeičia paramos sistemas, nustatytas Reglamentu (EB) Nr. 2328/2003, Reglamentu (EB) Nr. 861/2006, Reglamentu (EB) Nr. 1198/2006, Reglamentu (EB) Nr. 791/2007, Reglamentu (ES) Nr. 1255/2011 ir Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 103 straipsniu. Todėl tie reglamentai ir ta nuostata turėtų būti panaikinti nuo 2014 m. sausio 1 d. Vis dėlto, šis reglamentas neturėtų daryti poveikio paramos, kurią Komisija patvirtino remdamasi Reglamentu (EB) Nr. 1198/2006 arba bet kokiais kitais teisės aktais, kurie taikomi tai paramai 2013 m. gruodžio 31 d., tolesniam teikimui arba keitimui.
(101)
tikslinga šio reglamento taikymo laikotarpį suderinti su Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 taikymo laikotarpiu. Todėl šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d.,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
I ANTRAŠTINĖ
DALIS DALYKAS, TAIKYMO SRITIS IR TERMINŲ APIBRĖŽTYS
1 straipsnis
Dalykas
Šiuo reglamentu nustatomos Sąjungos finansinės priemonės, skirtos įgyvendinti:
a)
bendrą žuvininkystės politiką (BŽP);
b)
atitinkamas su jūrų teise susijusias priemones;
c)
tvarų žvejybos ir akvakultūros regionų ir žvejybos vidaus vandenyse plėtojimą; ir
d)
integruotą jūrų politiką (IJP).
2 straipsnis
Geografinė taikymo sritis
Šis reglamentas taikomas Sąjungos teritorijoje vykdomiems veiksmams, jeigu šiame reglamente nenurodyta kitaip.
3 straipsnis
Terminų apibrėžtys
1. Šiame reglamente, nedarant poveikio šio straipsnio 2 daliai, vartojamų terminų apibrėžtys nustatytos Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 4 straipsnyje, Reglamento (ES) Nr. 1379/2013 5 straipsnyje, Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 4 straipsnyje ir Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 2 straipsnyje.
2. Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:
1. bendra keitimosi informacija aplinka (BKIA)- decentralizuotos struktūros sistemų tinklas, sukurtas naudotojams keistis informacija siekiant pagerinti informuotumą apie veiklos jūroje padėtį;
2. tarpsektoriniai veiksmai- tos iniciatyvos, kurios abipusiai naudingos įvairiems sektoriams ir (arba) sektorių politikai, kaip nurodyta SESV, ir kurių negalima iki galo įgyvendinti atitinkamose politikos srityse vykdomomis priemonėmis;
3. elektroninio duomenų registravimo ir perdavimo sistema (ERS)- sistema, skirta duomenims registruoti ir perduoti elektroninėmis priemonėmis, kaip nurodyta Reglamente (EB) Nr. 1224/2009;
4. Europos jūrų stebėjimo ir duomenų tinklas- tinklas, sujungiantis atitinkamas nacionalines jūrų stebėjimo ir duomenų programas į bendrą ir prieinamą europinį informacijos šaltinį;
5. žvejybos ir akvakultūros regionas- regionas su jūros, upės ar ežero pakrante, įskaitant tvenkinius ar upės baseiną, kuriame daug darbuotojų dirba žvejybos arba akvakultūros sektoriuje, kuris yra funkciniu požiūriu geografiškai, ekonomiškai ir socialiai susijęs ir kuris valstybės narės yra skirtas šiam tikslui;
6. žvejys- asmuo, kuris užsiima verslinės žvejybos veikla, kurią pripažįsta valstybė narė;
7. žvejyba vidaus vandenyse- žvejybos veikla versliniais tikslais vidaus vandenyse, vykdoma laivais arba kitais įrenginiais, įskaitant žvejybai ant ledo naudojamus įrenginius;
8. integruotas pakrantės zonos tvarkymas- strategijos ir priemonės, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacijoje 2002/413/EB (19);
9. integruotas jūrų valdymas- visų Sąjungos lygio sektorių politikos priemonių, darančių poveikį vandenynams, jūroms ir pakrančių regionams, koordinuotas valdymas;
10. integruota jūrų politika (IJP)- Sąjungos politika, kurios tikslas yra skatinti koordinuotą ir nuoseklų sprendimų priėmimą siekiant maksimaliai užtikrinti valstybių narių, visų pirma Sąjungos pakrančių, salų bei atokiausių regionų, taip pat jūrų sektorių tvarų plėtojimą, ekonomikos augimą ir socialinę sanglaudą vykdant nuoseklią su jūromis susijusią politiką ir pasitelkiant atitinkamą tarptautinį bendradarbiavimą;
11. integruotas jūrų stebėjimas (IJS)- Sąjungos iniciatyva, kuria siekiama padidinti Europos jūrų stebėjimo veiklos veiksmingumą ir rezultatyvumą keičiantis informacija ir bendradarbiaujant tarp sektorių ir valstybių;
12. jūrų teritorijų planavimas- procesas, kurį vykdydamos atitinkamos valstybės narės valdžios institucijos analizuoja ir organizuoja žmogaus veiklą jūrų regionuose, kad būtų pasiekti ekologiniai, ekonominiai ir socialiniai tikslai;
13. priemonė- veiksmų grupė;
14. mažos apimties priekrantės žvejyba- žvejyba, vykdoma žvejybos laivais, kurių bendras ilgis mažesnis nei 12 metrų ir kurie nenaudoja velkamųjų žvejybos įrankių, išvardytų Komisijos reglamento (EB) Nr. 26/2004 (20) I priedo 3 lentelėje;
15. tik vidaus vandenyse plaukiojantys laivai- verslinei žvejybai vidaus vandenyse naudojami laivai, neįtraukti į Sąjungos žvejybos laivyno registrą.
II ANTRAŠTINĖ
DALIS BENDROJI SISTEMA
I SKYRIUS
Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo įsteigimas ir jo tikslai
4 straipsnis
Įsteigimas
Šiuo reglamentu įsteigiamas Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondas (EJRŽF).
5 straipsnis
Tikslai
EJRŽF padeda siekti šių tikslų:
a)
skatinti konkurencingą, aplinkosaugos požiūriu tvarią, ekonomiškai gyvybingą ir socialiai atsakingą žvejybą ir akvakultūrą;
b)
skatinti BŽP įgyvendinimą;
c)
skatinti subalansuotą ir integracinį žvejybos ir akvakultūros regionų teritorinį plėtojimą;
d)
skatinti Sąjungos IJP plėtojimą ir įgyvendinimą, papildant sanglaudos politiką ir BŽP.
Siekiant tų tikslų nedidinami žvejybos pajėgumai.
6 straipsnis
Sąjungos prioritetai
EJRŽF prisidedama prie strategijos „Europa 2020“ ir BŽP įgyvendinimo. Juo laikomasi šių tvaraus žvejybos ir akvakultūros ir susijusios veiklos plėtojimo Sąjungos prioritetų, kuriais atspindimi atitinkami Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 teminiai tikslai:
1.
Aplinkosaugos požiūriu tvarios, efektyviai išteklius naudojančios, inovacinės, konkurencingos ir žiniomis grindžiamos žvejybos skatinimas, siekiant šių konkrečių tikslų:
a)
žvejybos poveikio jūrų aplinkai mažinimo, be kita ko, kiek įmanoma vengiant nepageidaujamo laimikio ir mažinant jo kiekį;
b)
vandens biologinės įvairovės ir ekosistemų apsaugos ir atkūrimo;
c)
pusiausvyros tarp žvejybos pajėgumų ir turimų žvejybos galimybių užtikrinimo;
d)
žvejybos įmonių, įskaitant mažos apimties priekrantės žvejybos laivyną, konkurencingumo bei gyvybingumo didinimo ir saugos bei darbo sąlygų gerinimo;
e)
paramos teikimo technologinės plėtros, inovacijų, įskaitant energijos vartojimo efektyvumo didinimą, ir žinių perdavimo gerinimui;
f)
profesinio mokymo, naujų profesinių gebėjimų ir mokymosi visą gyvenimą plėtojimo.
2.
Aplinkosaugos požiūriu tvarios, efektyviai išteklius naudojančios, inovacinės, konkurencingos ir žiniomis grindžiamos akvakultūros skatinimas, siekiant šių konkrečių tikslų:
a)
paramos technologinės plėtros, inovacijų ir žinių perdavimo gerinimui teikimo;
b)
akvakultūros įmonių, visų pirma MVĮ, konkurencingumo bei gyvybingumo didinimo, įskaitant saugos ir darbo sąlygų gerinimą;
c)
vandens biologinės įvairovės apsaugos ir atkūrimo ir su akvakultūra susijusių ekosistemų stiprinimo, taip pat efektyviai išteklius naudojančios akvakultūros skatinimo;
d)
akvakultūros, kuria užtikrinama aukšto lygio aplinkosauga ir gyvūnų sveikata bei jų gerovė ir visuomenės sveikata bei sauga, skatinimo;
e)
profesinio mokymo, naujų profesinių gebėjimų ir mokymosi visą gyvenimą plėtojimo.
3.
BŽP įgyvendinimo skatinimas, siekiant šių konkrečių tikslų:
a)
mokslinių žinių gilinimo bei teikimo ir duomenų rinkimo bei tvarkymo gerinimo;
b)
paramos teikimo stebėsenos, kontrolės ir vykdymo užtikrinimo priemonėms, stiprinant institucinius gebėjimus ir viešojo administravimo veiksmingumą, nedidinant administracinės naštos.
4.
Užimtumo ir teritorinės sanglaudos didinimas, įgyvendinant šį konkretų tikslą: ekonomikos augimo, socialinės įtraukties ir darbo vietų kūrimo skatinimo ir įsidarbinimo galimybių bei darbo jėgos judumo rėmimo pakrančių ir sausumos bendruomenėse, priklausomose nuo žvejybos ir akvakultūros, įskaitant veiklos įvairinimą žuvininkystės sektoriuje ir kituose jūrų ekonomikos sektoriuose.
5.
Prekybos ir perdirbimo skatinimas siekiant šių konkrečių tikslų:
a)
žvejybos ir akvakultūros produktų rinkos organizavimo gerinimo;
b)
investicijų į perdirbimo ir prekybos sektorius skatinimo.
6.
IJP įgyvendinimo skatinimas.
II SKYRIUS
Pasidalijamasis ir tiesioginis valdymas
7 straipsnis
Pasidalijamasis ir tiesioginis valdymas
1. V antraštinėje dalyje nurodytas priemones finansuoja EJRŽF, laikantis Sąjungos ir valstybių narių pasidalijamojo valdymo principo ir Reglamente (ES) Nr. 1303/2013 nustatytų bendrų taisyklių.
2. VI antraštinėje dalyje nurodytas priemones finansuoja EJRŽF, laikantis tiesioginio valdymo principo.
III SKYRIUS
Bendrieji pagal pasidalijamojo valdymo principą teikiamos pagalbos principai
8 straipsnis
Valstybės pagalba
1. Nedarant poveikio šio straipsnio 2 daliai, pagalbai, kurią valstybės narės teikia žvejybos ir akvakultūros sektoriaus įmonėms, taikomi SESV 107, 108 ir 109 straipsniai.
2. Tačiau SESV 107, 108 ir 109 straipsniai netaikomi valstybių narių pagal šį reglamentą ir laikantis jo nuostatų atliekamiems mokėjimams, kuriems taikomas SESV 42 straipsnis.
3. Visos nacionalinės nuostatos, kuriomis nustatomas viešasis finansavimas, kuriuo siekiama daugiau nei šio reglamento nuostatos dėl 2 dalyje nurodytų mokėjimų, traktuojamos kaip viena visuma, remiantis 1 dalimi.
4. Komisija, remdamasi SESV 108 straipsniu, gali leisti teikti veiklos pagalbą atokiausiuose regionuose, nurodytuose SESV 349 straipsnyje, žvejybos ir akvakultūros produktų gamybos, perdirbimo ir prekybos sektoriuose tik SESV I priede išvardytiems žvejybos ir akvakultūros produktams, kuriems taikomi Sutarties 107, 108 ir 109 straipsniai, siekiant sumažinti tokiems regionams būdingas kliūtis, atsirandančias dėl jų izoliuotumo, padėties salose ir labai didelio atokumo.
9 straipsnis
Konkrečios ex ante sąlygos
Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondui taikomos konkrečios ex ante sąlygos, nurodytos IV priede.
IV SKYRIUS
Paraiškų priimtinumas ir netinkami finansuoti veiksmai
10 straipsnis
Paraiškų priimtinumas
1. Veiklos vykdytojo pateikta paraiška dėl EJRŽF paramos laikoma nepriimtina nurodytu laikotarpiu, kuris nustatytas pagal šio straipsnio 4 dalį, jei kompetentinga valdžios institucija nustatė, kad atitinkamas veiklos vykdytojas:
a)
padarė sunkų pažeidimą, kaip nurodyta Tarybos reglamento (EB) Nr. 1005/2008 (21) 42 straipsnyje arba Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 90 straipsnio 1 dalyje;
b)
yra susijęs su Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 40 straipsnio 3 dalyje nustatytame Sąjungos NNN žvejybą vykdančių laivų sąraše nurodytų žvejybos laivų arba laivų, plaukiojančių su nebendradarbiaujančiomis trečiosiomis šalimis pripažintų šalių, kaip išdėstyta to reglamento 33 straipsnyje, vėliavomis, eksploatavimu, valdymu arba nuosavybe;
c)
padarė sunkų BŽP taisyklių pažeidimą, kuris nurodytas kituose Europos Parlamento ir Tarybos priimtuose teisės aktuose; ar
d)
padarė bet kurią iš Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/99/EB (22) 3 ir 4 straipsniuose nurodytų nusikalstamų veikų, kai teikiama paraiška paramai pagal šio reglamento V antraštinės dalies II skyrių.
2. Paramos gavėjas po paraiškos pateikimo turi toliau atitikti 1 dalies a-d punktuose nurodytas sąlygas per visą veiksmo įgyvendinimo laikotarpį bei per penkerių metų laikotarpį po galutinio mokėjimo.
3. Nustatytą laikotarpį, nustatytą pagal šio straipsnio 4 dalį, nepriimama veiklos vykdytojo teikiama paraiška, jei valstybės narės kompetentinga valdžios institucija nustatė, kad tas veiklos vykdytojas įvykdė su Europos žuvininkystės fondu (EŽF) arba EJRŽF susijusį sukčiavimą, kaip apibrėžta Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos konvencijos (23) 1 straipsnyje,.
4. Komisijai suteikiami įgaliojimai laikantis 126 straipsnio priimti deleguotuosius aktus, kuriais:
a)
nustatomas šio straipsnio 1 ir 3 dalyse nurodytas laikotarpis, kuris turi būti proporcingas rimto pažeidimo, nusikalstamos veikos ar sukčiavimo pobūdžiui, sunkumui, trukmei ir pasikartojimui, ir trunka mažiausiai vienus metus;
b)
nustatomos atitinkamos šio straipsnio 1 ir 3 dalyse nurodyto laikotarpio pradžios ir pabaigos datos.
5. Valstybės narės reikalauja, kad veiklos vykdytojai, teikiantys su EJRŽF susijusią paraišką, pateiktų vadovaujančiajai institucijai pasirašytą pažymą, kuria patvirtina, kad jie laikosi šio straipsnio 1 dalyje nurodytų kriterijų ir jie nėra įvykdę su EŽF arba EJRŽF susijusio sukčiavimo, kaip nurodyta šio straipsnio 3 dalyje. Prieš patvirtindamos veiksmą, valstybės narės patikrina tos pažymos teisingumą, remdamosi turimais nacionalinio pažeidimų registro duomenimis, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 93 straipsnyje, arba kitais turimais duomenimis.
Pirmos pastraipos taikymo tikslais valstybė narė kitos valstybės narės prašymu teikia savo nacionaliniame pažeidimų registre turimą informaciją, nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 93 straipsnyje.
11 straipsnis
Netinkami finansuoti veiksmai
Netinkami finansuoti EJRŽF lėšomis veiksmai yra:
a)
veiksmai, kuriais didinamas laivo žvejybos pajėgumas, arba įranga, kuria didinamas laivo gebėjimas rasti žuvis;
b)
naujų žvejybos laivų statymas arba žvejybos laivų įvežimas;
c)
laikinas ar visam laikui žvejybos veiklos nutraukimas, nebent šiame reglamente numatyta kitaip;
d)
žvalgomoji žvejyba;
e)
įmonės nuosavybės teisių perleidimas;
f)
tiesioginis išteklių atkūrimas, išskyrus atvejus, kai tai Sąjungos teisės akte aiškiai numatyta kaip išsaugojimo priemonė arba kai tai daroma eksperimentinio išteklių atkūrimo tikslais.
III ANTRAŠTINĖ
DALIS FINANSINĖ PROGRAMA
12 straipsnis
Biudžeto vykdymas
1. Sąjungos biudžetas, skirtas EJRŽF pagal šio reglamento V antraštinę dalį, vykdomas pagal pasidalijamojo valdymo sistemą, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 4 straipsnyje.
2. Sąjungos biudžetą, skirtą EJRŽF pagal šio reglamento VI antraštinę dalį, tiesiogiai vykdo Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (24) 58 straipsnio 1 dalies a punktą.
3. Komisija panaikina visus arba dalį su tiesioginiu valdymu susijusių biudžetinių įsipareigojimų laikydamasi Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 ir, kai tinkama, šio reglamento 123 straipsnio.
4. Pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 30 ir 53 straipsnius taikomas patikimo finansų valdymo principas.
13 straipsnis
Pasidalijamojo valdymo biudžeto ištekliai
1. 2014-2020 m. EJRŽF įsipareigojimams, susijusiems su pasidalijamuoju valdymu, skiriami ištekliai - 5 749 331 600 EUR dabartinėmis kainomis, atsižvelgiant į II priede nustatytą metinį paskirstymą.
2. Iš 1 dalyje nurodytų biudžeto išteklių 4 340 800 000 EUR skiriama tvariam žvejybos, akvakultūros ir žuvininkystės regionų plėtojimui, su prekyba ir perdirbimu susijusioms priemonėms ir techninei paramai valstybių narių iniciatyva pagal V antraštinės dalies I, II, III, IV ir VII skyrius, išskyrus 67 straipsnį.
3. Iš 1 dalyje nurodytų biudžeto išteklių 580 000 000 EUR skiriama 76 straipsnyje nurodytoms kontrolės ir vykdymo užtikrinimo priemonėms.
4. Iš 1 dalyje nurodytų biudžeto išteklių 520 000 000 EUR skiriama 77 straipsnyje nurodytoms duomenų rinkimo priemonėms.
5. Iš 1 dalyje nurodytų biudžeto išteklių 192 500 000 EUR skiriama kompensacijai atokiausiems regionams pagal V antraštinės dalies V skyrių. Ta kompensacija per metus neturi viršyti:
a)
Azorų saloms ir Madeirai - 6 450 000 EUR;
b)
Kanarų saloms - 8 700 000 EUR;
c)
Prancūzijos atokiausiems regionams, nurodytiems SESV 349 straipsnyje - 12 350 000 EUR.
6. Iš 1 dalyje nurodytų biudžeto išteklių 44 976 000 EUR skiriama 67 straipsnyje nurodytai paramai sandėliavimui.
7. Iš 1 dalyje nurodytų biudžeto išteklių 71 055 600 EUR skiriama V antraštinės dalies VIII skyriuje nurodytoms IJP priemonėms.
8. Valstybės narės turi galimybę tarpusavyje perskirstant naudoti pagal 3 ir 4 dalis turimus išteklius.
14 straipsnis
Tiesioginio valdymo biudžeto ištekliai
1. 2014-2020 m. EJRŽF įsipareigojimams, susijusiems su tiesioginio valdymo priemonėmis, kaip nurodyta VI antraštinės dalies I-III skyriuose, skiriami ištekliai - 647 275 400 EUR esamomis kainomis.
2. VI antraštinės dalies II ir II skyrių tikslais orientacinis lėšų paskirstymas tikslams, nustatytiems 82 ir 85 straipsniuose, yra nustatytas III priede.
3. Nuo 2 dalyje nurodytų orientacinių procentinių dalių Komisija kiekvienu atveju gali nukrypti ne daugiau nei 5 % finansinio paketo vertės suma.
4. Komisijai pagal 126 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais pritaikomos III priede nustatytos procentinės dalys.
15 straipsnis
Laikotarpio vidurio peržiūra
Komisija atlieka VI antraštinės dalies I ir II skyrių įgyvendinimo, įskaitant poreikį pritaikyti III priede nustatytą orientacinį lėšų paskirstymą, peržiūrą ir ne vėliau kaip 2017 m. birželio 30 d. pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai gautų rezultatų ir kokybinių bei kiekybinių EJRŽF aspektų tarpinio vertinimo ataskaitą.
16 straipsnis
Finansinis paskirstymas pasidalijamajam valdymui
1. 13 straipsnio 2-7 dalyse nurodyti ir II priedo lentelėje išdėstyti 2014-2020 m. laikotarpio valstybių narių įsipareigojimams įgyvendinti skiriami ištekliai nustatomi remiantis šiais objektyviais kriterijais:
a)
jeigu taikoma V antraštinė dalis, išskyrus 76 ir 77 straipsnius:
i)
užimtumo lygis žvejybos ir jūrų bei gėlų vandenų akvakultūros sektoriuose, įskaitant užimtumą susijusiuose perdirbimo sektoriuose;
ii)
gamybos lygis žvejybos ir jūrų bei gėlų vandenų akvakultūros sektoriuose, įskaitant susijusį perdirbimą, ir
iii)
mažos apimties priekrantės žvejybai naudojamų laivų dalis visame žvejybos laivyne;
b)
jeigu taikomi 76 ir 77 straipsniai:
i)
atitinkamos valstybės narės kontrolės užduočių apimtis, atsižvelgiant į nacionalinio žvejybos laivyno dydį ir kontroliuotino jūros ploto dydį, iškraunamą žvejybos produktų kiekį ir importo iš trečiųjų šalių vertę;
ii)
turimi kontrolės ištekliai, palyginti su valstybės narės kontrolės užduočių apimtimi, turimas priemones nustatant atsižvelgiant į jūroje atliekamų kontrolės veiksmų skaičių ir iškraunamų žvejybos produktų patikrų skaičių;
iii)
atitinkamos valstybės narės duomenų rinkimo užduočių apimtis, atsižvelgiant į nacionalinio žvejybos laivyno dydį, iškraunamą žvejybos produktų kiekį ir akvakultūros produkcijos kiekį, mokslinės stebėsenos veiklos jūroje mastą ir tyrimų, kuriuose dalyvauja ta valstybė narė, skaičių; ir
iv)
turimi duomenų rinkimo ištekliai, palyginti su valstybės narės duomenų rinkimo užduočių apimtimi, turimas priemones nustatant atsižvelgiant į žmogiškuosius išteklius bei technines priemones, kurių reikia norint įvykdyti nacionalinę duomenų rinkimo atrankos programą.
c)
visų priemonių atveju remiamasi ankstesniais lėšų asignavimais pagal Reglamentą (EB) Nr. 1198/2006 ir ankstesniu panaudojimu pagal Reglamentą (EB) Nr. 861/2006.
2. Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustato bendrų išteklių metinį paskirstymą valstybėms narėms.
IV ANTRAŠTINĖ
DALIS PROGRAMAVIMAS
I SKYRIUS
Pagal pasidalijamojo valdymo principą finansuojamų priemonių programavimas
17 straipsnis
Veiksmų programų rengimas
1. Kiekviena valstybė narė parengia EJRŽF bendrai finansuojamų Sąjungos prioritetų, nustatytų 6 straipsnyje, įgyvendinimo bendrą veiksmų programą.
2. Valstybė narė parengia veiksmų programą glaudžiai bendradarbiaudama su Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 5 straipsnyje nurodytais partneriais.
3. Kiek tai susiję su 18 straipsnio 1 dalies n punkte nurodyta veiksmų programos dalimi, Komisija ne vėliau kaip 2014 m. gegužės 31 d. priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustato faktinius Sąjungos prioritetus, susijusius su vykdymo užtikrinimo ir kontrolės politika. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 127 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros.
18 straipsnis
Veiksmų programos turinys
1. Be Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 27 straipsnyje nurodytų elementų, į veiksmų programą įtraukiama:
a)
padėties analizė stiprybių, silpnybių, galimybių ir grėsmių požiūriu ir nustatyti poreikiai, kurie turi būti patenkinti geografinėje teritorijoje, kurioje taikoma programa, įskaitant, atitinkamais atvejais, jūrų baseinus.
Analizės struktūra nustatoma atsižvelgiant į šio reglamento 6 straipsnyje nustatytus atitinkamus Sąjungos prioritetus ir, atitinkamais atvejais, ji turi būti suderinta su Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 34 straipsnyje nurodytu akvakultūros daugiamečiu nacionaliniu strateginiu planu ir padaryta pažanga siekiant užtikrinti gerą aplinkos būklę plėtojant ir įgyvendinant Direktyvos 2008/56/EB 5 straipsnyje nurodytą jūrų strategiją. Konkretūs su darbo vietomis, aplinkosauga, klimato kaitos švelninimu bei prisitaikymu prie jos ir inovacijų skatinimu susiję poreikiai įvertinami atsižvelgiant į Sąjungos prioritetus, siekiant nustatyti tinkamiausias priemones kiekvieno su atitinkamomis sritimis susijusio prioriteto lygiu;
b)
strategijos, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 27 straipsnyje, aprašas, kuriame įrodoma, kad:
i)
kiekvienam į programą įtrauktam Sąjungos prioritetui yra nustatyti tinkami tikslai, remiantis šio reglamento109 straipsnyje nurodytais bendraisiais rodikliais;
ii)
atitinkamos priemonės atrenkamos logiškai pagal kiekvieną programoje pasirinktą Sąjungos prioritetą, atsižvelgiant į ex ante vertinimo ir šios dalies a punkte nurodytos analizės išvadas. Žvejybos veiklos nutraukimo visam laikui priemonių pagal šio reglamento 34 straipsnį atveju strategijos apraše turi būti nurodyti su žvejybos pajėgumų mažinimu susiję tikslai ir priemonės, kurių turi būti imtasi pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 22 straipsnį. Taip pat nurodomas kompensacijos, kuri turi būti skiriama pagal šio reglamento 33 ir 34 straipsnius, apskaičiavimo metodas;
iii)
finansinių išteklių paskirstymas į programą įtrauktiems Sąjungos prioritetams yra pagrįstas ir pakankamas nustatytiems tikslams pasiekti;
c)
atitinkamais atvejais, konkretūs „Natura 2000“ teritorijų, kaip nustatyta Tarybos direktyva 92/43/EEB (25), poreikiai ir programos indėlis kuriant darnų žuvų išteklių atkūrimo teritorijų tinklą, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 8 straipsnyje;
d)
šio reglamento 9 straipsnyje ir IV priede nurodytų konkrečių ex ante sąlygų ir, jeigu reikia, Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 19 straipsnio 2 dalyje nurodytų veiksmų įvertinimas;
e)
veiklos rezultatų plano, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 22 straipsnyje ir II priede, aprašas;
f)
pagal Sąjungos prioritetus sugrupuotų atrinktų priemonių sąrašas;
g)
nustatant žuvininkystės ir akvakultūros regionus pagal V antraštinės dalies III skyrių taikomų kriterijų sąrašas;
h)
V antraštinės dalies III skyriuje numatytų bendruomenių inicijuotos vietos plėtros strategijų atrankos kriterijų sąrašas;
i)
valstybėse narėse, kuriose daugiau kaip 1 000 laivų gali būti laikomi mažos apimties priekrantės žvejybos laivais - mažos apimties priekrantės žvejybos plėtojimo, konkurencingumo ir tvarumo veiksmų planas;
j)
vertinimo reikalavimai ir vertinimo planas, nurodytas Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 56 straipsnyje, ir veiksmai, kurių reikia imtis, kad būtų galima patenkinti nustatytus poreikius;
k)
finansavimo planas, kuris turi būti parengtas atsižvelgiant į Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 20 straipsnį ir laikantis šio reglamento 16 straipsnio 2 dalyje nurodyto Komisijos įgyvendinimo akto, kuriame pateikiama:
i)
lentelė, kurioje nustatomas bendras planuojamas EJRŽF įnašas kiekvienais metais;
ii)
lentelė, kurioje nustatomi naudotini EJRŽF ištekliai ir bendro finansavimo procentinis dydis pagal šio reglamento 6 straipsnyje nustatytus Sąjungos prioritetus ir techninei paramai; nukrypstant nuo šio reglamento 94 straipsnio 2 dalyje nustatytos bendrosios taisyklės, toje lentelėje, jei taikytina, atskirai nurodomi EJRŽF ištekliai ir bendro finansavimo procentiniai dydžiai, kurie, taikomi paramai, nurodytai šio reglamento 33, 34 straipsniuose, 41 straipsnio 2 dalyje, 67 ir 70 straipsniuose, 76 straipsnio 2 dalies a-d ir f-l punktuose, 76 straipsnio 2 dalies e punkte ir 77 straipsnyje;
l)
informacija apie papildomumą ir koordinavimą su BSP fondais ir kitomis atitinkamomis Sąjungos ir nacionalinėmis finansavimo priemonėmis;
m)
pasirengimo įgyvendinti veiksmų programą priemonės, įskaitant:
i)
Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 123 straipsnyje nurodytų institucijų identifikuojamąją informaciją ir informavimo tikslais pateikiamą glaustą valdymo ir kontrolės sistemos aprašą;
ii)
žuvininkystės vietos veiklos grupių (ŽRVVG), vadovaujančiosios institucijos arba paskirtosios įstaigos atitinkamų funkcijų vykdant visas su bendruomenės inicijuotos plėtros strategija susijusias įgyvendinimo užduotis aprašą;
iii)
stebėsenos ir vertinimo procedūrų aprašą ir Stebėsenos komiteto, nurodyto Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 48 straipsnyje, bendrą sudėtį;
iv)
nuostatas, kuriomis užtikrinama, kad apie programą būtų informuojama pagal šio reglamento 119 straipsnį;
n)
partnerių, nurodytų Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 5 straipsnyje, sąrašas ir konsultacijų su tais partneriais rezultatai;
o)
siekiant geresnio atitikties užtikrinimo taikant 6 straipsnio 3 punkto b punkte nurodytą kontrolę ir laikantis faktinių Komisijos patvirtintų prioritetų pagal 17 straipsnio 3 dalį:
i)
įstaigų, kurios įgyvendina kontrolės, tikrinimo ir vykdymo užtikrinimo sistemą, sąrašas ir glaustas jų žmogiškųjų bei finansinių išteklių, skirtų žuvininkystės kontrolei, tikrinimui ir vykdymo užtikrinimui, sąrašas, pagrindinė jų turima žuvininkystės kontrolei, tikrinimui ir vykdymo užtikrinimui skirta įranga, visų pirma laivų, orlaivių ir sraigtasparnių skaičius;
ii)
kontrolės priemonių, įgyvendintinų naudojant bendruosius rodiklius, kurie turi būti nustatyti pagal 109 straipsnį, bendrieji tikslai;
iii)
konkretūs tikslai, kurie turi būti pasiekti atsižvelgiant į 6 straipsnyje nustatytus Sąjungos prioritetus ir išsamus suskirstymas pagal kategorijas per visą programavimo laikotarpį;
p)
duomenų, skirtų tvariam žuvininkystės valdymui, kaip nurodyta 6 straipsnio 3 punkto a punkte, rinkimo tikslu ir laikantis daugiametės Sąjungos programos, nurodytos Reglamento (EB) Nr. 199/2008 3 straipsnyje:
i)
duomenų rinkimo veiklos aprašas, atsižvelgiant į Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 25 straipsnio 1 dalį;
ii)
duomenų saugojimo metodų, duomenų tvarkymo ir duomenų naudojimo aprašas;
iii)
gebėjimo užtikrinti patikimą finansinį ir administracinį surinktų duomenų valdymą aprašas.
p punkte nurodyta veiksmų programos dalis papildoma vadovaujantis šio reglamento 21 straipsniu.
2. Į veiksmų programą įtraukiami supaprastintų išlaidų, nurodytų Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 67 straipsnio 1 dalies b, c ir d punktuose, papildomų išlaidų arba negautų pajamų apskaičiavimo pagal šio reglamento 96 straipsnį metodai ir kompensacijos apskaičiavimo pagal atitinkamus kiekvienai šio reglamento 40 straipsnio 1 dalyje, 53, 54, ir 55 straipsniuose, 56 straipsnio 1 dalies f punkte ir 67 straipsnyje išdėstytai veiklos rūšiai nustatytus kriterijus metodas. Atitinkamais atvejais taip pat įtraukiama informacija apie išankstinius mokėjimus ŽRVVG pagal šio reglamento 62 straipsnį.
3. Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustato šio straipsnio 1 ir 2 dalyse aprašytų elementų pateikimo taisykles. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 127 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.
19 straipsnis
Veiksmų programos patvirtinimas
1. Laikydamasi Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 29 straipsnio, Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais patvirtina veiksmų programą.
2. Šio straipsnio 1 dalyje nurodytų įgyvendinimo aktų priėmimo tikslu Komisija išnagrinėja, ar tikėtina, kad 18 straipsnio 1 dalies b punkto ii papunktyje nurodytomis priemonėmis būtų veiksmingai sumažintas nustatytas perteklinis pajėgumas.
20 straipsnis
Veiksmų programos keitimas
1. Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais patvirtina bet kuriuos veiksmų programos dalinius pakeitimus.
2. Siekiant prisitaikyti prie kintančių kontrolės poreikių, Komisija gali kas dvejus metus priimti įgyvendinimo aktus, kuriuose išsamiai nurodomi visi su 17 straipsnio 3 dalyje nurodyta vykdymo užtikrinimo ir kontrolės politika susijusių Sąjungos prioritetų pokyčiai ir atitinkami tinkami finansuoti veiksmai, kuriems turėtų būti teikiama pirmenybė. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 127 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros.
3. Atsižvelgdamos į naujus prioritetus, nustatytus šio straipsnio 2 dalyje nurodytuose įgyvendinimo aktuose, valstybės narės gali pateikti savo veiksmų programos dalinius pakeitimus. Laikantis proporcingumo principo, tokiems veiksmų programų daliniams pakeitimams taikoma pagal 22 straipsnio 2 dalį priimtina supaprastinta procedūra.
21 straipsnis
Duomenų rinkimo darbo planai
1. Taikant šio reglamento 18 straipsnio 1 dalies p punktą valstybės narės ne vėliau kaip metų, einančių prieš metus, nuo kurių turi būti pradėtas taikyti darbo planas, spalio 31 d. pagal Reglamento (EB) Nr. 199/2008 4 straipsnio 4 dalį elektroniniu būdu pateikia Komisijai duomenų rinkimo darbo planus, išskyrus atvejus, kai tebetaikomas galiojantis planas - tokiu atveju jos apie tai praneša Komisijai. Tų planų turinys turi būti suderinamas su to reglamento 4 straipsnio 2 dalimi.
2. Komisija ne vėliau kaip metų, einančių prieš metus, nuo kurių turi būti pradėtas taikyti darbo planas, gruodžio 31 d. priima įgyvendinimo aktus, kuriais patvirtina darbo planus, nurodytus 1 dalyje.
22 straipsnis
Taisyklės dėl procedūrų ir tvarkaraščių
1. Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustato taisykles dėl procedūrų, formato ir tvarkaraščių, skirtas:
a)
veiksmų programoms patvirtinti;
b)
pasiūlymams dėl veiksmų programų pakeitimų, įskaitant jų įsigaliojimą ir teikimo dažnumą programavimo laikotarpiu, teikti ir patvirtinti;
c)
pasiūlymams dėl 20 straipsnio 3 dalyje nurodytų pakeitimų teikti ir patvirtinti;
d)
duomenų rinkimo darbų planams teikti.
Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 127 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.
2. Procedūros ir tvarkaraščiai supaprastinami, jeigu:
a)
veiksmų programų pakeitimai yra susiję su lėšų perkėlimu tarp Sąjungos prioritetų, jeigu perkeltos lėšos neviršija 10 % Sąjungos prioritetui skirtos sumos;
b)
veiksmų programų pakeitimai yra susiję su priemonių arba atitinkamų veiksmų rūšių ir susijusios informacijos bei rodiklių nustatymu arba panaikinimu;
c)
veiksmų programų pakeitimai yra susiję su priemonių aprašų pakeitimais, įskaitant tinkamumo finansuoti sąlygų pakeitimus;
d)
tai susiję su 20 straipsnio 3 dalyje nurodytais pakeitimais, taip pat tolesniais 18 straipsnio 1 dalies n punkte nurodytos veiksmų programos dalies pakeitimais.
3. 2 dalis netaikoma 33 ir 34 straipsniuose bei 41 straipsnio 2 dalyje nurodytoms priemonėms.
II SKYRIUS
Pagal tiesioginio valdymo principą finansuojamų priemonių programavimas
23 straipsnis
Metinė darbo programa
1. Siekiant įgyvendinti VI antraštinę dalį, Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustato metines darbo programas atsižvelgdama į atitinkamuose skyriuose nustatytus tikslus. VI antraštinės dalies I ir II skyrių atveju tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 127 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.
2. Metinėje darbo programoje pateikiama:
a)
finansuotinos veiklos aprašas ir tikslai, kurių siekiama kiekvienos veiklos atveju, kurie turi atitikti 82 ir 85 straipsniuose nustatytus tikslus. Joje taip pat nurodoma kiekvienai veiklai skirta suma, pateikiamas orientacinis įgyvendinimo tvarkaraštis bei informacija apie jos vykdymą;
b)
dotacijų ir susijusių priemonių atveju - pagrindiniai vertinimo kriterijai, kurie nustatomi užtikrinant kuo geresnį tikslų, kurių siekiama veiksmų programa, įgyvendinimą, ir didžiausias galimas bendro finansavimo procentinis dydis;
V ANTRAŠTINĖ
DALIS PAGAL PASIDALIJAMOJO VALDYMO PRINCIPĄ FINANSUOJAMOS PRIEMONĖS
I SKYRIUS
Tvarus žuvininkystės plėtojimas
24 straipsnis
Konkretūs tikslai
Teikiant paramą pagal šį skyrių prisidedama prie konkrečių tikslų įgyvendinimo pagal 6 straipsnio 1 punkte nustatytą Sąjungos prioritetą.
25 straipsnis
Bendrosios sąlygos
1. Pagal šį skyrių paramą gavęs žvejybos laivo savininkas neperleidžia to laivo už Sąjungos ribų bent penkerius metus nuo tos paramos faktinio išmokėjimo paramos gavėjui dienos. Jei tuo laikotarpiu laivas yra perleidžiamas, veiksmo atžvilgiu nepagrįstai išmokėtą sumą valstybė narė susigrąžina proporcingai laikotarpiui, kuriuo nebuvo laikomasi šios dalies pirmame sakinyje nurodytos sąlygos.
2. Veiklos išlaidos nelaikomos tinkamomis finansuoti, jei šiame skyriuje aiškiai nenustatyta kitaip.
3. Bendras EJRŽF finansinis įnašas 33 ir 34 straipsniuose nurodytoms priemonėms ir 41 straipsnyje nurodytam pagrindinių arba pagalbinių variklių keitimui arba modernizavimui negali viršyti didesnės iš šių dviejų ribinių verčių:
a)
6 000 000 EUR; arba
b)
15 % Sąjungos finansinės paramos, kurią valstybė narė skiria Sąjungos prioritetams, išdėstytiems 6 straipsnio 1, 2 ir 5 punktuose.
4. Bendras EJRŽF finansinis įnašas 29 straipsnio 4 dalyje nurodytoms priemonėms negali viršyti 5 % valstybei narei skirtos Sąjungos finansinės paramos.
5. Parama, kuri laivų savininkams buvo skirta pagal 33 straipsnį, išskaitoma iš paramos, pagal 34 straipsnį skiriamos laivų savininkams už tą patį laivą.
26 straipsnis
Inovacijos
1. Siekdamas paskatinti inovacijas žuvininkystės sektoriuje, EJRŽF gali remti projektus, kuriais siekiama vystyti arba diegti naujus arba iš esmės patobulintus produktus ir įrangą, naujus arba patobulintus procesus ir metodus ir naujas arba patobulintas valdymo ir organizavimo sistemas, be kita ko, perdirbimo ir rinkodaros lygiu.
2. Pagal šį straipsnį finansuojamus veiksmus vykdo valstybės narės arba Sąjungos pripažinta mokslo arba technikos įstaiga arba tokie veiksmai vykdomi su ja bendradarbiaujant. Ta mokslo arba technikos įstaiga patvirtina tokių veiksmų rezultatus.
3. Pagal šį straipsnį finansuojamų veiksmų rezultatus valstybė narė tinkamai paviešina pagal 119 straipsnį.
27 straipsnis
Konsultavimo paslaugos
1. Siekdamas gerinti bendrus veiklos vykdytojų veiklos rezultatus bei konkurencingumą ir skatinti tausią žuvininkystę, EJRŽF gali remti:
a)
galimybių studijas ir konsultavimo paslaugas, kuriomis vertinamas projektų, kuriems gali būti teikiama šiame skyriuje nustatyta parama, ekonominis perspektyvumas;
b)
specialistų konsultacijų aplinkos tvarumo klausimais teikimą, daugiausia dėmesio skiriant galimybėms apriboti ir, jei įmanoma, panaikinti žvejybos veiklos neigiamą poveikį jūrų, sausumos ir gėlo vandens ekosistemoms;
c)
specialistų konsultacijų verslo ir rinkodaros strategijų klausimais teikimą.
2. 1 dalyje nurodytas galimybių studijas, konsultavimo paslaugas ir konsultacijas rengia mokslo, akademinės, profesinės ar technikos įstaigos arba konsultacijas ekonomikos klausimais teikiantys subjektai, turintys reikiamą kompetenciją.
3. 1 dalyje nuodyta parama teikiama veiklos vykdytojams, žvejų organizacijoms, įskaitant gamintojų organizacijas ar viešosios teisės subjektus.
4. Tais atvejais, kai 1 dalyje nurodyta parama neviršija 4 000 EUR sumos, paramos gavėjas gali būti atrinktas pagreitinta tvarka.
28 straipsnis
Mokslininkų ir žvejų partnerystės
1. Siekdamas paskatinti mokslininkų ir žvejų keitimąsi žiniomis, EJRŽF gali remti:
a)
vienos ar daugiau nepriklausomų mokslo įstaigų ir žvejų arba vienos ar daugiau žvejų organizacijų tinklų kūrimą, partnerystės susitarimus ar asociacijas, kuriose gali dalyvauti technikos įstaigos;
b)
veiklą, vykdomą a punkte nurodytuose tinkluose, pagal partnerystės susitarimus ar asociacijose.
2. 1 dalies b punkte nurodyta veikla gali apimti duomenų rinkimo ir tvarkymo veiklą, tyrimus, bandomuosius projektus, žinių ir mokslinių tyrimų rezultatų platinimą, seminarus ir geriausią praktiką.
3. 1 dalyje nurodyta parama gali būti teikiama viešosios teisės subjektams, žvejams, žvejų organizacijoms, ŽRVVG ir nevyriausybinėms organizacijoms.
29 straipsnis
Žmogiškojo kapitalo, darbo vietų kūrimo ir socialinio dialogo rėmimas
1. Siekdamas remti žmogiškąjį kapitalą, darbo vietų kūrimą ir socialinį dialogą, EJRŽF gali remti:
a)
profesinį mokymą, mokymąsi visą gyvenimą, bendrus projektus, ekonominio, techninio, reguliuojamojo ar mokslinio pobūdžio žinių ir inovacinės praktikos pavyzdžių platinimą, naujų profesinių gebėjimų įgijimą, visų pirma, kai tai susiję su tvariu jūrų ekosistemų valdymu, higiena, sveikata, sauga, jūrų sektoriaus veiklos rūšimis, inovacijomis ir verslumu;
b)
suinteresuotųjų subjektų, be kita ko, organizacijų, propaguojančių lygias vyrų ir moterų galimybes, propaguojančių moterų vaidmenį žvejų bendruomenėse ir skatinančių mažos apimties priekrantės žvejyboje ar žvejyboje nuo kranto dalyvaujančias grupes, kurioms nepakankamai atstovaujama, bendradarbiavimą tinkluose ir keitimąsi patirtimi bei geriausios praktikos pavyzdžiais;
c)
socialinį dialogą Sąjungos, nacionaliniu, regioniniu arba vietos lygiu, įtraukiant žvejus, socialinius partnerius ir kitus atitinkamus suinteresuotuosius subjektus.
2. 1 dalyje nurodyta parama taip pat gali būti teikiama savarankiškai dirbančių žvejų sutuoktiniams arba, jeigu jie pripažįstami pagal nacionalinę teisę, ir ta apimtimi, kuria jie pripažįstami, savarankiškai dirbančių žvejų sugyventiniams, laikantis sąlygų, nustatytų Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2010/41/ES (26) 2 straipsnio b punkte.
3. 1 dalies a punkte nurodyta parama ne ilgesnį nei dvejų metų laikotarpį gali būti teikiama jaunesnių nei 30 metų amžiaus asmenų, kurie atitinkamos valstybės narės yra pripažįstami bedarbiais, (toliau - mokiniai) mokymui. Tokia parama skiriama mokymui tik mažos apimties priekrantės žvejybos laive, kuris priklauso ne jaunesniam nei 50 metų profesionaliam žvejui, įformintam atitinkamos valstybės narės pripažįstama mokinio ir laivo savininko sutartimi, kuris apima tausios žvejybos praktikos bei jūrų biologinių išteklių išsaugojimo, kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 1380/2013, kursus. Su mokiniu laive turi būti ne jaunesnis kaip 50 metų profesionalus žvejys.
4. Pagal 3 dalį profesionaliems žvejams parama teikiama mokinių atlyginimui bei susijusioms išlaidoms padengti ir apskaičiuojama pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 67 straipsnio 5 dalį, atsižvelgiant į ekonominę padėtį ir pragyvenimo lygį atitinkamoje valstybėje narėje. Ta parama negali viršyti didžiausios 40 000 EUR sumos kiekvienam paramos gavėjui programavimo laikotarpiu.
30 straipsnis
Pajamų įvairinimas ir naujų rūšių pajamos
1. EJRŽF gali remti investicijas, kuriomis prisidedama prie žvejų pajamų įvairinimo plėtojant papildomą veiklą, įskaitant investicijas į laivą, žūklės turizmą, restoranus, žvejybos aplinkosaugos funkcijas ir šviečiamąją su žvejyba susijusią veiklą.
2. 1 dalyje numatyta parama teikiama žvejams, kurie:
a)
pateikia verslo planą, skirtą naujai jų veiklai plėtoti;
b)
turi reikiamų profesinių gebėjimų, kurie gali būti įgyjami vykdant pagal 29 straipsnio 1 dalies a punktą finansuojamus veiksmus.
3. 1 dalyje numatyta parama teikiama tik jei papildoma veikla yra susijusi su žvejo pagrindine žvejybos veikla.
4. Pagal 1 dalį teikiamos paramos suma negali viršyti 50 % verslo plane kiekvienam veiksmui numatyto biudžeto ir kiekvienam paramos gavėjui taikomos didžiausios 75 000 EUR sumos.
31 straipsnis
Parama veiklą pradedantiems jauniesiems žvejams
1. EJRŽF gali teikti paramą jauniesiems žvejams, skirtą verslo veiklai pradėti.
2. Parama pagal šį straipsnį gali būti skiriama tik įsigyti pirmam žvejybos laivui:
a)
kurio bendras ilgis mažesnis nei 24 metrai;
b)
kuris pritaikytas jūrinei žvejybai;
c)
kurio amžius - nuo 5 iki 30 metų; ir
d)
kuris priklauso laivyno segmentui, kurio atveju Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 22 straipsnio 2 dalyje nurodytoje ataskaitoje apie žvejybos pajėgumus nurodyta, kad to segmento pajėgumai subalansuoti su jo turimomis žvejybos galimybėmis.
3. Šiame straipsnyje „jaunasis žvejas“ reiškia fizinį asmenį, kuris pageidauja pirmą kartą įsigyti žvejybos laivą, kuriam paraiškos pateikimo metu yra mažiau nei 40 metų ir kuris bent penkerius metus dirbo žveju arba yra įgijęs lygiavertį profesinį išsilavinimą. Valstybės narės gali nustatyti papildomus objektyvius kriterijus, pagal kuriuos nustatoma, ar jaunasis žvejas atitinka paramos skyrimo pagal šį straipsnį reikalavimus.
4. Parama pagal šį straipsnį negali viršyti 25 % žvejybos laivo įsigijimo išlaidų ir bet kuriuo atveju negali viršyti 75 000 EUR vienam jaunajam žvejui.
32 straipsnis
Sveikata ir sauga
1. Siekdamas pagerinti žvejų higieną, sveikatą, saugą ir darbo sąlygas, EJRŽF gali remti investicijas į laivą arba į atskirą įrangą, jeigu tomis investicijomis užtikrinama daugiau, nei reikalaujama pagal Sąjungos ar nacionalinės teisės aktus.
2. Parama pagal šį straipsnį teikiama žvejams arba žvejybos laivų savininkams.
3. Jeigu veiksmą sudaro investicijos į laivą, parama tam pačiam žvejybos laivui teikiama ne daugiau kaip kartą per programavimo laikotarpį tos pačios rūšies investicijoms. Jeigu veiksmą sudaro investicijos į atskirą įrangą, parama tam pačiam paramos gavėjui teikiama ne daugiau kaip kartą per programavimo laikotarpį tos pačios rūšies įrangai.
4. Komisijai pagal 126 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatomos šio straipsnio 1 dalyje nurodytos tinkamos finansuoti veiksmų rūšys.
33 straipsnis
Laikinas žvejybos veiklos nutraukimas
1. EJRŽF gali remti laikino žvejybos veiklos nutraukimo priemones šiais atvejais:
a)
kai įgyvendinamos Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 12 ir 13 straipsniuose nurodytos atitinkamai Komisijos priemonės arba valstybių narių neatidėliotinos priemonės arba to reglamento 7 straipsnyje nurodytos išsaugojimo priemonės, įskaitant išteklių atsinaujinimo laikotarpius;
b)
kai neatnaujinami tausios žuvininkystės partnerystės susitarimai arba jų protokolai;
c)
kai laikinas nutraukimas yra numatytas valdymo plane, priimtame pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1967/2006 (27), arba daugiamečiame plane, priimtame pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 9 ir 10 straipsnius, kai, remiantis mokslinėmis rekomendacijomis, reikia mažinti žvejybos pastangas siekiant tikslų, nurodytų to Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 2 straipsnio 2 dalyje ir 2 straipsnio 5 dalies a punkte.
2. 1 dalyje nurodyta parama gali būti skirta ne ilgesnį kaip šešių mėnesių laikotarpį vienam laivui 2014-2020 m. laikotarpiu.
3. 1 dalyje nurodyta parama skiriama tik:
a)
Sąjungos žvejybos laivų savininkams, kurių laivai įregistruoti kaip naudojami ir kuriais per paskutinius dvejus kalendorinius metus iki paraiškos paramai gauti pateikimo dienos ne mažiau kaip 120 dienų vykdyta žvejybos veikla jūroje; arba
b)
žvejams, kurie per paskutinius dvejus kalendorinius metus iki paraiškos paramai gauti pateikimo dienos ne mažiau kaip 120 dienų dirbo jūroje Sąjungos žvejybos laive, kurio veikla laikinai nutraukiama.
4. Žvejybos laivas ar atitinkami žvejai faktiškai sustabdo visą žvejybos veiklą. Kompetentinga valdžios institucija įsitikina, kad atitinkamas žvejybos laivas laikotarpiu, kuriuo laikinai nutraukta veikla, nevykdo jokios žvejybos veiklos.
34 straipsnis
Žvejybos veiklos nutraukimas visam laikui
1. EJRŽF gali remti žvejybos veiklos nutraukimo visam laikui priemones, tik jei tai vyksta išmontuojant žvejybos laivus, ir su sąlyga, kad:
a)
tai įtraukta į veiksmų programą, kaip nustatyta 18 straipsnyje; ir
b)
veiklos nutraukimas visam laikui kaip priemonė yra numatytas Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 22 straipsnio 4 dalyje nurodytame veiksmų plane, kuriame konstatuota, kad laivyno segmento pajėgumai nėra veiksmingai subalansuoti su to segmento turimomis žvejybos galimybėmis.
2. Parama pagal 1 dalį teikiama:
a)
Sąjungos žvejybos laivų savininkams, kurių laivai įregistruoti kaip naudojami ir kuriais per paskutinius dvejus kalendorinius metus iki paraiškos paramai gauti pateikimo dienos ne mažiau kaip 90 dienų per metus vykdyta žvejybos veikla jūroje; arba
b)
žvejams, kurie per paskutinius dvejus kalendorinius metus iki paraiškos paramai gauti pateikimo dienos ne mažiau kaip 90 dienų per metus dirbo jūroje Sąjungos žvejybos laive, kurio veikla nutraukiama visam laikui.
3. Atitinkami žvejai faktiškai nutraukia visą žvejybos veiklą. Paramos gavėjas kompetentingai valdžios institucijai pateikia įrodymus, kad jis faktiškai nutraukė žvejybos veiklą. Tuo atveju, jei praėjus mažiau kaip dvejų metų laikotarpiui nuo paraiškos paramai gauti pateikimo dienos žvejys atnaujina žvejybos veiklą, kompensacija grąžinama pro rata temporis pagrindu.
4. Parama pagal šį straipsnį gali būti skiriama iki 2017 m. gruodžio 31 d.
5. Parama pagal šį straipsnį išmokama tik po to, kai iš Sąjungos žvejybos laivyno registro visam laikui pašalinti lygiaverčiai pajėgumai, o žvejybos licencijos ir leidimai taip pat visam laikui panaikinti. Paramos gavėjui draudžiama registruoti naują žvejybos laivą penkerius metus po tokios paramos gavimo. Sumažėjus pajėgumams dėl žvejybos veiklos nutraukimo visam laikui, kuriam teikiama viešoji pagalba, atitinkamai visam laikui sumažinama Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 II priede nustatyta viršutinė žvejybos pajėgumų riba.
6. Nukrypstant nuo 1 dalies, parama gali būti teikiama žvejybos veiklos nutraukimui visam laikui laivų neišmontuojant, su sąlyga, kad jie pritaikomi kitai veiklai nei verslinė žvejyba.
Be to, siekiant išsaugoti jūrinės kultūros paveldą, parama gali būti teikiama žvejybos veiklos nutraukimui visam laikui neišmontuojant tradicinių medinių laivų atveju, jei tokie laivai išlaiko paveldo funkciją sausumoje.
35 straipsnis
Pavojingų meteorologinių reiškinių ir ekologinių avarijų atvejams skirti savitarpio pagalbos fondai
1. EJRŽF gali prisidėti prie savitarpio pagalbos fondų, iš kurių mokamos kompensacijos žvejams, patyrusiems ekonominių nuostolių dėl pavojingų meteorologinių reiškinių, ekologinės avarijos ir žvejų ar žvejybos laivų avarijų jūroje jiems vykdant žvejybos veiklą atveju gelbėjimo išlaidų.
2. 1 dalies tikslais terminas „savitarpio pagalbos fondas“ - tai valstybės narės pagal jos nacionalinę teisę akredituota įnašus mokančių žvejų draudimo sistema, iš kurios mokamos kompensacinės išmokos įnašus mokantiems žvejams, patyrusiems ekonominių nuostolių dėl 1 dalyje išvardytų reiškinių.
3. Valstybės narės užtikrina, kad dėl paramos pagal šį straipsnį ir kitų Sąjungos ar nacionalinių priemonių arba privačių draudimo sistemų derinimo žalos atlyginimas neviršytų pačios žalos.
4. Kad atitiktų paramos teikimo pagal šį straipsnį reikalavimus, atitinkamas savitarpio pagalbos fondas turi:
a)
būti pagal nacionalinę teisę akredituotas valstybės narės kompetentingos valdžios institucijos;
b)
laikytis skaidrios įmokų į fondą ir išmokų iš jo politikos; ir
c)
turėti aiškias taisykles dėl atsakomybės už susidariusias skolas.
5. Valstybės narės nustato savitarpio pagalbos fondų sukūrimo ir valdymo taisykles, visų pirma dėl kompensacinių išmokų žvejams krizės atveju skyrimo ir reikalavimų tokioms kompensacijoms gauti atitikties įvykus 1 dalyje nurodytiems pavojingiems meteorologiniams reiškiniams, ekologinėms avarijoms ar avarijoms jūroje, taip pat dėl tų taisyklių laikymosi administravimo bei stebėsenos. Valstybės narės užtikrina, kad fondo taisyklėse būtų numatytos sankcijos, taikytinos žvejo aplaidumo atvejais.
6. 1 dalyje nurodytų pavojingų meteorologinių reiškinių, ekologinių avarijų ar avarijų jūroje atvejai turi būti oficialiai tokiais pripažinti atitinkamos valstybės narės kompetentingos valdžios institucijos.
7. 1 dalyje nurodyti finansiniai įnašai turi būti susiję tik su sumomis, kurios iš tarpusavio pagalbos fondų išmokėtos kaip finansinės kompensacijos žvejams. Tarpusavio pagalbos fondų įsteigimo administracinės išlaidos nelaikomos tinkamomis finansuoti. Valstybės narės gali riboti tinkamas finansuoti išlaidas taikydamos viršutines ribas kiekvienam savitarpio pagalbos fondui.
8. 1 dalyje nurodyti finansiniai įnašai teikiami tik tiems dėl pavojingų meteorologinių reiškinių, ekologinių avarijų ar avarijų jūroje patirtiems nuostoliams padengti, kurie sudaro daugiau kaip 30 % atitinkamos įmonės metinės apyvartos, apskaičiuotos remiantis vidutine įmonės apyvarta per trejus ankstesnius kalendorinius metus.
9. Pradiniam akciniam kapitalui EJRŽF lėšos neteikiamos.
10. Kai valstybės narės nusprendžia riboti tinkamas finansuoti išlaidas taikydamos viršutines ribas, jos pateikia informaciją apie tas ribas ir jų pagrindimą savo veiksmų programose.
36 straipsnis
Parama žvejybos galimybių paskirstymo sistemoms
1. Siekiant, kad žvejybos veikla būtų pritaikyta prie žvejybos galimybių, EJRŽF gali remti žvejybos galimybių paskirstymo sistemų kūrimą, plėtojimą, stebėseną, vertinimą ir valdymą.
2. Parama pagal šį straipsnį teikiama viešosioms valdžios institucijoms, juridiniams arba fiziniams asmenims arba valstybės narės pripažintoms žvejų organizacijoms, įskaitant pripažintas gamintojų organizacijas, dalyvaujančias bendrai valdant 1 dalyje nurodytas sistemas.
37 straipsnis
Parama išsaugojimo priemonių rengimui ir įgyvendinimui ir regioniniam bendradarbiavimui
1. Siekdamas užtikrinti veiksmingą pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 7, 8 ir 11 straipsnius taikomų išsaugojimo priemonių rengimą ir įgyvendinimą ir regioninį bendradarbiavimą pagal to reglamento 18 straipsnį, EJRŽF gali remti:
a)
techninių ir administravimo priemonių, būtinų išsaugojimo priemonių ir regionavimo rengimui bei įgyvendinimui, rengimą, plėtojimą ir stebėseną;
b)
suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą ir valstybių narių bendradarbiavimą rengiant ir įgyvendinant išsaugojimo priemones ir regionavimą.
2. EJRŽF gali pagal 1 dalį remti tiesioginį išteklių atkūrimą tik tais atvejais, kai jis Sąjungos teisės akte numatytas kaip išsaugojimo priemonė.
38 straipsnis
Žvejybos poveikio jūrų aplinkai mažinimas ir žvejybos pritaikymas siekiant apsaugoti rūšis
1. Siekdamas mažinti žvejybos poveikį jūrų aplinkai, remti išmetimo į jūrą laipsnišką panaikinimą ir sudaryti palankesnes sąlygas perėjimui prie tausaus gyvųjų jūrų biologinių išteklių naudojimo pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 2 straipsnio 2 dalį, EJRŽF gali remti investicijas į:
a)
įrangą, kuria gerinamas žvejybos įrankių selektyvumas dydžio arba rūšių atžvilgiu;
b)
laivą arba įrangą, kuriais siekiama panaikinti išmetimą į jūrą išvengiant nepageidaujamos verslinių išteklių priegaudos ir ją mažinant arba tvarkant nepageidaujamą priegaudą, kuri turi būti iškraunama pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnį;
c)
įrangą, kuria ribojamas ir, jei įmanoma, panaikinamas fizinis ir biologinis žvejybos poveikis ekosistemai arba jūros dugnui;
d)
įrangą, kuria apsaugoma, kad į žvejybos įrankius ir sužvejojamą laimikį nepatektų žinduoliai ir paukščiai, kurie yra saugomi pagal Tarybos direktyvą 92/43/EEB arba Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/147/EB (28), jei nuo to nenukenčia žvejybos įrankių selektyvumas ir jei imtasi visų tinkamų priemonių, kad būtų išvengta fizinės žalos plėšrūnams.
2. Nukrypstant nuo 11 straipsnio a punkto, 1 dalyje nurodyta parama atokiausiuose regionuose gali būti teikiama inkarinėms plūdriosioms priemonėms pelaginėms žuvims žvejoti tik tuomet, jei tokiomis priemonėmis prisidedama prie tausios ir selektyvios žvejybos.
3. Parama tos pačios rūšies įrangai tame pačiame Sąjungos žvejybos laive teikiama ne dažniau kaip kartą per programavimo laikotarpį.
4. Parama teikiama tik tuo atveju, jei 1 dalyje minėtais žvejybos įrankiais arba kita įranga akivaizdžiai geriau vykdoma dydžio atranka arba daromas akivaizdžiai mažesnis poveikis ekosistemai ir netikslinėms rūšims, palyginti su standartiniais žvejybos įrankiais arba kita įranga, kurie yra leidžiami pagal Sąjungos teisę arba atitinkamą nacionalinę teisę regionavimo srityje, kaip numatyta Reglamente (ES) Nr. 1380/2013.
5. Parama teikiama:
a)
Sąjungos žvejybos laivų savininkams, kurių laivai įregistruoti kaip naudojami ir kurie per dvejus kalendorinius metus iki paraiškos paramai gauti pateikimo dienos ne mažiau kaip 60 dienų vykdė žvejybos veiklą jūroje;
b)
žvejams, kurie turi keistiną žvejybos įrankį ir kurie per dvejus kalendorinius metus iki paraiškos paramai gauti pateikimo dienos Sąjungos žvejybos laive dirbo ne mažiau kaip 60 dienų;
c)
valstybės narės pripažintoms žvejų organizacijoms.
39 straipsnis
Su jūrų biologinių išteklių išsaugojimu susijusios inovacijos
1. Siekdamas prisidėti prie laipsniško išmetimo į jūrą bei priegaudos panaikinimo, sudaryti palankesnes sąlygas perėjimui prie gyvųjų jūrų biologinių išteklių naudojimo pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 2 straipsnio 2 dalį ir sumažinti žvejybos poveikį jūrų aplinkai ir poveikį saugomiems plėšrūnams, EJRŽF gali remti veiksmus, kuriais siekiama plėtoti arba diegti žvejybos veiklos poveikio aplinkai mažinimui skirtas naujas technikos arba organizacines žinias, įskaitant tobulesnius žvejybos būdus ir žvejybos įrankių selektyvumą, arba užtikrinti tausesnį jūrų biologinių išteklių valdymą ir sambūvį su saugomais plėšrūnais.
2. Pagal šį straipsnį finansuojamus veiksmus vykdo valstybės narės pripažinta mokslo arba technikos įstaiga, kuri patvirtina tokių veiksmų rezultatus, arba tokie veiksmai vykdomi su ja bendradarbiaujant.
3. Pagal šį straipsnį finansuojamų veiksmų rezultatus valstybė narė tinkamai paviešina pagal 119 straipsnį.
4. Pagal šį straipsnį finansuojamuose projektuose dalyvaujančių žvejybos laivų skaičius neturi viršyti 5 % nacionalinį laivyną sudarančių laivų skaičiaus arba jų bendroji talpa neturi viršyti 5 % nacionalinio laivyno bendrosios talpos, apskaičiuotų paraiškos pateikimo metu. Gavusi valstybės narės prašymą, tinkamai pagrįstomis aplinkybėmis ir remdamasi Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (ŽMTEK), įsteigto Komisijos sprendimu 2005/629/EB (29), rekomendacija Komisija gali patvirtinti projektus, kurie viršija šioje dalyje nustatytą ribą.
5. Veiksmai, kurie nelaikomi žvejyba mokslo tikslais pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 33 straipsnį ir kuriuos sudaro naujų žvejybos įrankių arba metodų bandymas, vykdomi laikantis atitinkamai valstybei narei nustatytų žvejybos galimybių apribojimų.
6. Grynosios pajamos, gautos žvejybos laivui dalyvaujant veiksme, atimamos iš tinkamų finansuoti to veiksmo išlaidų laikantis Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 65 straipsnio 8 dalies.
7. 6 dalies tikslais terminas „grynosios pajamos“ reiškia žvejų pajamos iš pirmo žuvų ar vėžiagyvių, kurie sužvejoti naujų techninių ar organizacinių žinių taikymo pradžios ir bandymo metu, pardavimo, atėmus pardavimo išlaidas, pavyzdžiui, aukciono mokesčius.
40 straipsnis
Jūrų biologinės įvairovės ir ekosistemų apsauga bei atkūrimas ir kompensavimo tvarka vykdant tausios žvejybos veiklą
1. Siekdamas apsaugoti ir atkurti jūrų biologinę įvairovę ir ekosistemas vykdant tausią žvejybos veiklą, atitinkamais atvejais, dalyvaujant žvejams, EJRŽF gali remti tokius veiksmus:
a)
žvejų atliekamą atliekų rinkimą iš jūros, pavyzdžiui, pamestų žvejybos įrankių ir į jūrą išmestų šiukšlių pašalinimą;
b)
stacionarių arba kilnojamų įrenginių jūrų gyvūnijai ir augalijai apsaugoti ir praturtinti statymą, įrengimą arba modernizavimą, įskaitant jų mokslinį parengimą ir įvertinimą;
c)
pastangas, kuriomis siekiama padėti geriau valdyti arba išsaugoti jūrų biologinius išteklius;
d)
apsaugos ir valdymo planų, skirtų su žuvininkyste susijusiai veiklai „Natura 2000“ teritorijose ir Direktyvoje 2008/56/EB nurodytose specialiose saugomose teritorijose ir kitose ypatingose buveinėse, parengiamąjį darbą, įskaitant studijas, parengimą, stebėseną ir atnaujinimą;
e)
„Natura 2000“ teritorijų valdymą, atkūrimą ir stebėseną pagal Direktyvas 92/43/EEB ir 2009/147/EB, atsižvelgiant į prioritetinių veiksmų programas, nustatytas pagal Direktyvą 92/43/EEB;
f)
saugomų jūrų teritorijų valdymą, atkūrimą ir stebėseną siekiant įgyvendinti erdvės apsaugos priemones, nurodytas Direktyvos 2008/56/EB 13 straipsnio 4 dalyje;
g)
priemones sąmoningumui aplinkosaugos srityje ugdyti, kuriomis žvejai įtraukiami į jūrų biologinės įvairovės apsaugą ir atkūrimą;
h)
laimikiui padarytos žalos, patirtos dėl žinduolių ir paukščių, kurie saugomi pagal direktyvas 92/43/EEB ir 2009/147/EB, kompensavimo sistemas;
i)
dalyvavimą kituose veiksmuose, kuriais siekiama išlaikyti ir praturtinti biologinę įvairovę bei ekosistemų funkcijas, pavyzdžiui, tam tikrų jūrų ir pakrančių buveinių atkūrimą remiant tvarius žuvų išteklius, įskaitant jų mokslinį parengimą ir įvertinimą;
2. Parama pagal 1 dalies h punktą teikiama, jei tokias sistemas oficialiai pripažįsta valstybių narių kompetentingos valdžios institucijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad dėl Sąjungos, nacionalinių ir privačių kompensavimo sistemų derinimo žalos kompensacija neviršytų pačios žalos.
3. Šiame straipsnyje nurodytus veiksmus gali vykdyti mokslo ar technikos viešosios teisės subjektai, patariamosios tarybos, žvejai, valstybės narės pripažintos žvejų organizacijos arba nevyriausybinės organizacijos, bendradarbiaujančios su žvejų organizacijomis arba ŽRVVG.
4. Komisijai pagal 126 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatomos pagal šio straipsnio 1 dalį tinkamos finansuoti išlaidos.
41 straipsnis
Energijos vartojimo efektyvumas ir klimato kaitos švelninimas
1. Siekdamas švelninti klimato kaitos poveikį ir didinti žvejybos laivų energijos vartojimo efektyvumą, ERŽJF gali remti:
a)
investicijas į įrangą arba laivą, kurių tikslas - mažinti teršalų arba šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą ir didinti žvejybos laivų energijos vartojimo efektyvumą. Investicijos į žvejybos įrankius taip pat laikomos tinkamomis finansuoti, jei nuo to nenukenčia tų žvejybos įrankių selektyvumas;
b)
energijos vartojimo efektyvumo patikrinimus ir sistemas;
c)
tyrimus, kuriais vertinamas alternatyvių varomųjų sistemų ir alternatyvaus korpuso dizaino poveikis žvejybos laivų energijos vartojimo efektyvumui.
2. Parama pagrindinių arba pagalbinių variklių keitimui arba modernizavimui gali būti skiriama tik:
a)
laivams, kurių bendras ilgis neviršija 12 metrų, jeigu naujas ar modernizuotas variklis nėra didesnės galios kW kaip esamas variklis;
b)
laivams, kurių bendras ilgis yra nuo 12 iki 18 metrų, jeigu naujo ar modernizuoto variklio galia kW yra bent 20 % mažesnė už esamo variklio galią;
c)
laivams, kurių bendras ilgis yra nuo 18 iki 24 metrų, jeigu naujo ar modernizuoto variklio galia kW yra bent 30 % mažesnė už esamo variklio galią.
3. Parama pagal 2 dalį pagrindinių arba pagalbinių variklių keitimui arba modernizavimui gali būti skiriama tik laivams, kurie priklauso laivyno segmentui, kurio atveju Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 22 straipsnio 2 dalyje nurodytoje ataskaitoje apie pajėgumus nurodyta, kad to segmento pajėgumai subalansuoti su jo turimomis žvejybos galimybėmis.
4. Parama pagal šio straipsnio 2 dalį skiriama tik pagrindinių arba pagalbinių variklių, kurie oficialiai sertifikuoti pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 40 straipsnio 2 dalį, keitimui arba modernizavimui. Ji išmokama tik po to, kai reikiamas pajėgumų sumažinimas kW yra visam laikui pašalintas iš Sąjungos žvejybos laivynų registro.
5. Žvejybos laivų, kuriems netaikomas varikio galios sertifikavimo reikalavimas, atveju, parama pagal šio straipsnio 1 ir 2 dalis teikiama tik pagrindinių arba pagalbinių variklių, kurių atžvilgiu variklio galios atitiktis patikrinta pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 41 straipsnį ir kurie fiziškai patikrinti siekiant užtikrinti, kad varikio galia neviršytų žvejybos licencijose nurodytos galios, keitimui arba modernizavimui.
6. 2 dalies b ir c punktuose nurodytą variklio galios sumažinimą gali pasiekti tuose punktuose nurodytų kiekvienos kategorijos laivų grupė.
7. Nedarant poveikio 25 straipsnio 3 daliai, EJRŽF parama pagal šio straipsnio 2 dalį neviršija didesnės iš šių dviejų ribinių verčių:
a)
1 500 000 EUR; arba
b)
3 % Sąjungos finansinės paramos, kurią valstybė narė skiria Sąjungos prioritetams, išvardytiems 6 straipsnio 1, 2 ir 5 punktuose.
8. Mažos apimties priekrantės žvejybos sektoriaus veiklos vykdytojų pateiktoms paraiškoms teikiama pirmenybė iki 60 % visos paramos, kuri 2 dalyje nurodytam pagrindinių ar pagalbinių variklių keitimui arba modernizavimui skiriama per visą programavimo laikotarpį.
9. Parama pagal 1 ir 2 dalis teikiama tik žvejybos laivų savininkams, ir tam pačiam žvejybos laivui tos pačios rūšies investicijoms teikiama ne dažniau kaip kartą per programavimo laikotarpį.
10. Komisijai pagal 126 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatomos tinkamos finansuoti išlaidos pagal šio straipsnio 1 dalies a punktą.
42 straipsnis
Pridėtinė vertė, produktų kokybė ir nepageidaujamos priegaudos panaudojimas
1. Siekdamas pagerinti sugautų žuvų pridėtinę vertę ar kokybę, EJRŽF gali remti:
a)
investicijas į žvejybos produktų vertės didinimą, visų pirma suteikiant galimybę žvejams vykdyti savo sužvejoto laimikio perdirbimą, rinkodarą ir tiesioginę prekybą;
b)
inovacines investicijas į laivus, kuriomis gerinama žvejybos produktų kokybė.
2. 1 dalies b punkte nurodyta parama teikiama su sąlyga, kad naudojami selektyvūs žvejybos įrankiai nepageidaujamai priegaudai mažinti, ir tik Sąjungos žvejybos laivų savininkams, kurių laivais per dvejus kalendorinius metus iki paraiškos paramai gauti pateikimo dienos ne mažiau kaip 60 dienų buvo vykdoma žvejybos veikla jūroje.
43 straipsnis
Žvejybos uostai, iškrovimo vietos, aukcionams skirtos patalpos ir priedangos
1. Siekdamas gerinti iškraunamų produktų kokybę, kontrolę ir atsekamumą, didinti energijos vartojimo efektyvumą, prisidėti prie aplinkos apsaugos ir gerinti saugą ir darbo sąlygas, EJRŽF gali remti investicijas, kuriomis gerinama žvejybos uostų, aukcionams skirtų patalpų, iškrovimo vietų ir priedangų infrastruktūra, įskaitant investicijas į atliekų ir jūrų šiukšlių surinkimo įrenginius.
2. Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas vykdyti įpareigojimą iškrauti visą sužvejotą laimikį pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnį ir Reglamento (ES) Nr. 1379/2013 8 straipsnio 2 dalies b punktą bei suteikti pridėtinės vertės nepakankamai naudojamoms sužvejoto laimikio dalims, EJRŽF gali remti investicijas į žvejybos uostus, aukcionams skirtas patalpas, iškrovimo vietas ir priedangas;
3. Siekdamas gerinti žvejų saugą, EJRŽF gali remti investicijas į priedangų įrengimą arba modernizavimą.
4. Parama neteikiama naujų uostų, naujų iškrovimo vietų arba naujų aukcionams skirtų patalpų statybai.
44 straipsnis
Vidaus vandenų žvejyba ir vidaus vandenų gyvūnija ir augalija
1. Siekdamas mažinti vidaus vandenų žvejybos poveikį aplinkai, didinti energijos vartojimo efektyvumą, gerinti iškraunamų žuvų vertę arba kokybę arba gerinti sveikatą, saugą, darbo sąlygas, žmogiškąjį kapitalą ir mokymą, EJRŽF gali remti tokias investicijas:
a)
į žmogiškojo kapitalo, darbo vietų kūrimo ir socialinio dialogo rėmimą, kaip nurodyta 29 straipsnyje, laikantis tame straipsnyje nustatytų sąlygų;
b)
į laivą arba atskirą įrangą, kaip nurodyta 32 straipsnyje, laikantis tame straipsnyje nustatytų sąlygų;
c)
į įrangą ir tam tikrų rūšių veiksmus, kaip nurodyta 38 ir 39 straipsniuose, laikantis tuose straipsniuose nustatytų sąlygų;
d)
į energijos vartojimo efektyvumo didinimą ir klimato kaitos poveikio švelninimą, kaip nurodyta 41 straipsnyje, laikantis tame straipsnyje nustatytų sąlygų;
e)
skirtas sugautų žuvų pridėtinei vertei ar kokybei gerinti, kaip nurodyta 42 straipsnyje, laikantis tame straipsnyje nustatytų sąlygų;
f)
į žvejybos uostus, priedangas ir iškrovimo vietas, kaip nurodyta 43 straipsnyje, laikantis tame straipsnyje nustatytų sąlygų.
2. EJRŽF gali teikti paramą investicijoms, susijusioms su jaunųjų žvejų veiklos pradžia, kaip nurodyta 31 straipsnyje, laikantis tų pačių sąlygų, kurios išdėstytos tame straipsnyje, išskyrus to straipsnio 2 dalies b punkte nurodytus reikalavimus.
3. EJRŽF gali remti inovacijų kūrimą ir palankesnių sąlygų joms sudarymą pagal 26 straipsnį, konsultavimo paslaugas pagal 27 straipsnį, taip pat mokslininkų ir žvejų partnerystes pagal 28 straipsnį.
4. Siekdamas skatinti vidaus vandenų žvejų veiklos įvairinimą, EJRŽF gali remti vidaus vandenų žvejybos veiklos įvairinimą vykdant papildomą veiklą, laikantis 30 straipsnio sąlygų.
5. Taikant 1 dalį:
a)
30, 32, 38, 39, 41 ir 42 straipsniuose minimi žvejybos laivai suprantami kaip laivai, eksploatuojami tik vidaus vandenyse;
b)
38 straipsnyje minima jūrų aplinka suprantama kaip aplinka, kurioje eksploatuojamas vidaus vandenų žvejybos laivas.
6. Siekdamas apsaugoti ir praturtinti vandens gyvūniją ir augaliją, EJRŽF gali remti:
a)
„Natura 2000“ teritorijų, kurioms daro įtaką žvejybos veikla, valdymą, atkūrimą ir stebėseną, ir vidaus vandenų, įskaitant nerštavietes ir migruojančių rūšių migracijos kelius, atkūrimą laikantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2000/60/EB (30), nedarant poveikio šio reglamento 40 straipsnio 1 dalies e punktui ir, atitinkamais atvejais, dalyvaujant žvejybą vidaus vandenyse vykdantiems žvejams;
b)
stacionarių arba kilnojamų įrenginių, skirtų vandens gyvūnijai ir augalijai apsaugoti ir praturtinti, statymą, modernizavimą arba įrengimą, įskaitant jų mokslinį parengimą, stebėseną ir įvertinimą.
7. Valstybės narės užtikrina, kad pagal šį straipsnį paramą gaunantys laivai ir toliau būtų eksploatuojami tik vidaus vandenyse.
II SKYRIUS
Tvarus akvakultūros plėtojimas
45 straipsnis
Konkretūs tikslai
Teikiant paramą pagal šį skyrių prisidedama prie konkrečių tikslų įgyvendinimo pagal 6 straipsnio 2 punkte nustatytą Sąjungos prioritetą.
46 straipsnis
Bendrosios sąlygos
1. Pagal šį skyrių teikiama parama skirta tik akvakultūros įmonėms, jei šiame reglamente aiškiai nenustatyta kitaip.
2. Taikant šį straipsnį, sektoriuje veiklą pradedantys verslininkai pateikia verslo planą ir, jeigu investicijų suma viršija 50 000 EUR, galimybių studiją, įskaitant veiksmų vertinimą aplinkosaugos atžvilgiu. Parama pagal šį straipsnį teikiama tik tuo atveju, jeigu iš nepriklausomos rinkodaros ataskaitos aiškiai matyti, kad produktas turi geras ilgalaikes rinkos perspektyvas.
3. Jei veiksmus sudaro investavimas į įrangą ar infrastruktūrą, užtikrinančias Sąjungos teisės aktuose nustatytų būsimų aplinkosaugos, žmonių ar gyvūnų sveikatos, higienos ar gyvūnų gerovės reikalavimų laikymąsi, parama gali būti teikiama iki dienos, kurią tokie reikalavimai tampa privalomi įmonėms.
4. Parama neteikiama genetiškai modifikuotų organizmų auginimo veiklai.
5. Parama neteikiama akvakultūros veiklai saugomose jūrų teritorijose, jeigu valstybės narės kompetentinga valdžios institucija, remdamasi poveikio aplinkai įvertinimu, yra nustačiusi, kad veikla darytų didelį neigiamą poveikį aplinkai, kuris negali būti tinkamai sušvelnintas.
47 straipsnis
Inovacijos
1. Siekdamas skatinti inovacijas akvakultūros srityje, EJRŽF gali remti veiksmus, kuriais siekiama:
a)
plėtoti technines, mokslines ar organizacines žinias akvakultūros ūkiuose, kuriomis visų pirma mažinamas poveikis aplinkai, priklausomybė nuo žuvų miltų ir taukų, skatinama akvakultūroje tausiai naudoti išteklius, gerinama gyvūnų gerovė arba sudaromos palankesnės sąlygos naujiems tvarios gamybos metodams;
b)
kurti ar teikti rinkai naujas akvakultūros rūšis, turinčias gerų rinkos perspektyvų, naujus arba iš esmės patobulintus produktus, naujus ar patobulintus procesus, naujas ar patobulintas valdymo ir organizavimo sistemas;
c)
ištirti inovacinių produktų ar procesų technines ar ekonomines galimybes.
2. Veiksmus pagal šį straipsnį vykdo kiekvienos valstybės narės pripažintos viešosios ar privačiosios mokslo ar technikos įstaigos arba šie veiksmai vykdomi su jomis bendradarbiaujant, ir jos patvirtina tokių veiksmų rezultatus.
3. Veiksmų, kuriems vykdyti skiriama parama, rezultatus valstybė narė tinkamai paviešina pagal 119 straipsnį.
48 straipsnis
Produktyvios investicijos į akvakultūrą
1. EJRŽF lėšomis gali būti remiama:
a)
produktyvios investicijos į akvakultūrą;
b)
akvakultūros produkcijos ir auginamų rūšių įvairinimas;
c)
akvakultūros ūkių modernizavimas, įskaitant akvakultūros srities darbuotojų darbo ir saugos sąlygų gerinimą;
d)
tobulinimas ir modernizavimas, susijęs su gyvūnų sveikata bei gerove, įskaitant įrangos, skirtos ūkiams apsaugoti nuo laukinių plėšrūnų, pirkimą;
e)
investicijos į neigiamo poveikio aplinkai mažinimą arba teigiamo poveikio aplinkai didinimą ir išteklių naudojimo efektyvumo didinimą;
f)
investicijos į akvakultūros produktų kokybės gerinimą ar pridėtinės vertės kūrimą;
g)
esamų akvakultūros tvenkinių ar lagūnų atkūrimas pašalinant dumblą arba investicijos, skirtos dumblo nusėdimo prevencijai;
h)
akvakultūros įmonių pajamų įvairinimas plėtojant papildomą veiklą;
i)
investicijos siekiant sudaryti galimybes gerokai sumažinti akvakultūros įmonių poveikį vandens naudojimui ir kokybei, visų pirma mažinant naudojamo vandens ar cheminių medžiagų, antibiotikų ir kitų vaistų kiekį arba gerinant išleidžiamo vandens kokybę, be kita ko, naudojant daugiatrofines akvakultūros sistemas;
j)
uždarų akvakultūros sistemų, kai akvakultūros produktai auginami uždarose recirkuliacinėse sistemose, taip užtikrinant kuo mažesnį vandens naudojimą, skatinimas;
k)
investicijos į energijos vartojimo efektyvumo didinimą ir į akvakultūros įmonių pertvarkymo, kad būtų naudojami atsinaujinantieji energijos ištekliai, skatinimą.
2. Parama pagal 1 dalies h punktą teikiama tik akvakultūros įmonėms, jei papildoma veikla yra susijusi su pagrindiniu įmonės akvakultūros verslu, įskaitant žūklės turizmą, akvakultūros aplinkosaugos funkcijas arba šviečiamąją su akvakultūra susijusią veiklą.
3. Parama pagal 1 dalį gali būti teikiama gamybos didinimui ir (arba) esamų akvakultūros įmonių modernizavimui arba naujų įmonių kūrimui, jei plėtojimas atitinka akvakultūros plėtojimo daugiametį nacionalinį strateginį planą, nurodytą Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 34 straipsnyje.
49 straipsnis
Valdymo, pagalbos ir konsultavimo paslaugos akvakultūros ūkiams
1. Siekiant pagerinti bendrus akvakultūros ūkių veiklos rezultatus ir konkurencingumą ir sumažinti neigiamą jų vykdomos veiklos poveikį aplinkai, EJRŽF gali remti:
a)
valdymo, pagalbos ir konsultavimo paslaugų akvakultūros ūkiams sukūrimą;
b)
techninio, mokslinio, teisinio, aplinkosauginio ar ekonominio pobūdžio ūkių konsultavimo paslaugų pirkimą.
2. 1 dalies b punkte nurodytos konsultavimo paslaugos apima:
a)
valdymo poreikius, siekiant įgalinti akvakultūros ūkius laikytis Sąjungos ir nacionalinių aplinkosaugos teisės aktų bei jūrų teritorijų planavimo reikalavimų;
b)
poveikio aplinkai vertinimą, kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2001/42/EB (31) ir Direktyvoje 92/43/EEB;
c)
valdymo poreikius, siekiant įgalinti akvakultūros ūkius laikytis Sąjungos ir nacionalinės vandens gyvūnų sveikatos ir gerovės arba visuomenės sveikatos teisės aktų;
d)
sveikatos ir saugos standartus, pagrįstus Sąjungos ir nacionalinės teisės aktais;
e)
rinkodaros ir verslo strategijas.
3. 1 dalies b punkte nurodytas konsultavimo paslaugas teikia mokslo ar technikos įstaigos, taip pat konsultacijas teisės ar ekonomikos klausimais teikiantys subjektai, turintys valstybės narės pripažįstamą reikiamą kompetenciją.
4. Parama pagal 1 dalies a punktą teikiama tik viešosios teisės subjektams ar kitiems subjektams, kuriuos valstybė narė atrenka ūkių konsultavimo paslaugoms teikti. Parama pagal 1 dalies b punktą teikiama tik akvakultūros MVĮ arba akvakultūros organizacijoms, įskaitant akvakultūros gamintojų organizacijas ir akvakultūros gamintojų organizacijų asociacijas.
5. Tais atvejais, kai parama neviršija 4 000 EUR, paramos gavėjas gali būti atrinktas pagreitinta tvarka.
6. Paramos gavėjai neturi gauti paramos daugiau kaip vieną kartą per metus kiekvienai konsultavimo paslaugų kategorijai, nurodytai 2 dalyje.
50 straipsnis
Žmogiškojo kapitalo ir bendradarbiavimo tinkluose skatinimas
1. Siekdamas skatinti žmogiškąjį kapitalą ir bendradarbiavimą tinkluose akvakultūros sektoriuje, EJRŽF gali remti:
a)
profesinį mokymą, mokymąsi visą gyvenimą, mokslo bei technikos žinių ir inovacinės praktikos pavyzdžių platinimą, naujų profesinių gebėjimų akvakultūros srityje įgijimą ir akvakultūros veiklos poveikio aplinkai mažinimą;
b)
darbo sąlygų gerinimą ir darbo saugos skatinimą;
c)
akvakultūros įmonių ar profesinių organizacijų ir kitų suinteresuotųjų subjektų, įskaitant mokslo ir technikos įstaigas arba lygias vyrų ir moterų galimybes propaguojančias įstaigas, bendradarbiavimą tinkluose ir keitimąsi patirtimi bei geriausios praktikos pavyzdžiais.
2. 1 dalies a punkte nurodyta parama neteikiama stambioms akvakultūros įmonėms, išskyrus atvejus, kai jos dalyvauja keičiantis žiniomis su MVĮ.
3. Nukrypstant nuo 46 straipsnio, parama pagal šį straipsnį taip pat teikiama viešosioms arba pusiau viešosioms organizacijoms ir kitoms organizacijoms, kurias pripažįsta valstybė narė.
4. Parama pagal šį straipsnį taip pat teikiama savarankiškai dirbančių akvakultūros augintojų sutuoktiniams arba akvakultūros augintojų gyvenimo partneriams, jeigu jie pripažįstami pagal nacionalinę teisę, ir ta apimtimi, kuria jie pripažįstami, laikantis Direktyvos 2010/41/ES 2 straipsnio b punkte nustatytų sąlygų.
51 straipsnis
Akvakultūros teritorijų galimybių didinimas
1. Siekiant prisidėti prie akvakultūros teritorijų ir infrastruktūros plėtros ir sumažinti neigiamą jose vykdomos veiklos poveikį aplinkai, EJRŽF gali remti:
a)
tinkamiausių teritorijų akvakultūrai plėtoti nustatymą bei kartografavimą ir, atitinkamais atvejais, atsižvelgiant į teritorijų planavimo procesus, ir teritorijų, kuriose neturėtų būti užsiimama akvakultūros veikla, nustatymą ir kartografavimą siekiant išsaugoti tokių teritorijų vaidmenį ekosistemų veikimui;
b)
paramos priemonių ir infrastruktūros, reikalingų didinti akvakultūros teritorijų galimybes ir mažinti neigiamą akvakultūros poveikį aplinkai, tobulinimą ir plėtojimą, įskaitant investicijas į žemės konsolidaciją, energijos tiekimą ar vandentvarką;
c)
veiksmus, kurių kompetentingos valdžios institucijos imasi ir kuriuos įgyvendina pagal Direktyvos 2009/147/EB 9 straipsnio 1 dalį arba Direktyvos 92/43/EEB 16 straipsnio 1 dalį, kad būtų išvengta didelės žalos akvakultūrai.
d)
veiksmus, kurių kompetentingos valdžios institucijos imasi ir kuriuos įgyvendina nustačius padidėjusį gaištamumą ar ligas, kaip numatyta Tarybos direktyvos 2006/88/EB (32) 10 straipsnyje. Tie veiksmai gali apimti veiksmų planų dėl vėžiagyvių, skirtų natūralių vėžiagyvių telkinių ir vandens baseinų apsaugai, atkūrimui ir tvarkymui, įskaitant paramą vėžiagyvių augintojams jiems išlaikant tokius telkinius ir vandens baseinus, priėmimą.
2. Paramos pagal šį straipsnį gavėjai gali būti tik viešosios teisės subjektai arba privačios įstaigos, kurioms valstybė narė yra pavedusi 1 dalyje nurodytas užduotis.
52 straipsnis
Naujų akvakultūros augintojų skatinimas užsiimti tausia akvakultūra
1. Siekiant skatinti verslumą akvakultūros sektoriuje, EJRŽF gali remti naujų veiklą pradedančių akvakultūros augintojų tausios akvakultūros įmonių steigimą.
2. Parama pagal 1 dalį akvakultūros augintojams, kurie pradeda veiklą šiame sektoriuje, teikiama, jeigu jie:
a)
turi pakankamų profesinių gebėjimų ir kompetencijos;
b)
pirmą kartą steigia akvakultūros mikroįmonę arba mažą įmonę kaip jos vadovai; ir
c)
pateikia verslo planą, skirtą jų akvakultūros veiklai plėtoti;
3. Kad įgytų reikiamų profesinių gebėjimų, akvakultūros augintojai, kurie pradeda veiklą šiame sektoriuje, gali gauti 50 straipsnio 1 dalies a punkte numatytą paramą.
53 straipsnis
Perėjimas prie aplinkosaugos vadybos ir audito sistemų bei ekologinės akvakultūros
1. Siekiant skatinti ekologinės ir efektyviai energiją naudojančios akvakultūros plėtojimą, EJRŽF gali remti:
a)
perėjimą nuo įprastų akvakultūros gamybos metodų prie ekologinės akvakultūros, kaip numatyta Tarybos reglamente (EB) Nr. 834/2007 (33) ir remiantis Komisijos reglamentu (EB) Nr. 710/2009 (34);
b)
dalyvavimą Sąjungos aplinkosaugos vadybos ir audito sistemose (EMAS), įsteigtose pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 761/2001 (35).
2. Parama teikiama tik gavėjams, kurie įsipareigoja dalyvauti EMAS ne trumpiau kaip trejus metus arba laikytis ekologinės gamybos reikalavimų ne trumpiau kaip penkerius metus.
3. Parama teikiama kompensacijos forma ne ilgiau kaip trejus metus įmonės perėjimo prie ekologinės gamybos laikotarpiu arba rengiantis dalyvauti EMAS. Valstybės narės apskaičiuoja tą kompensaciją remdamosi:
a)
negautų pajamų arba papildomų išlaidų, patirtų perėjimo nuo įprastos prie ekologinės gamybos laikotarpiu vykdant veiksmus, tinkamus finansuoti pagal 1 dalies a punktą, suma; arba
b)
papildomų išlaidų, susidarančių dėl EMAS taikymo ir pasirengimo dalyvauti joje, vykdant veiksmus, tinkamus finansuoti pagal 1 dalies b punktą, suma.
54 straipsnis
Aplinkosaugos funkcijas atliekanti akvakultūra
1. Siekiant skatinti aplinkosaugos funkcijas atliekančios akvakultūros plėtojimą, EJRŽF gali remti:
a)
akvakultūros metodus, kurie suderinti su specialiais aplinkosaugos poreikiais ir kuriems taikomi specialūs tvarkymo reikalavimai dėl „Natura 2000“ teritorijų nustatymo pagal direktyvas 92/43/EEB ir 2009/147/EB;
b)
su dalyvavimu užtikrinant vandens gyvūnų išsaugojimą ex situ ir reprodukciją pagal išsaugojimo ir biologinės įvairovės atkūrimo programas, kurias parengė arba prižiūri viešosios valdžios institucijos, tiesiogiai susijusių išlaidų kompensavimą;
c)
akvakultūros veiklą, įskaitant aplinkos, biologinės įvairovės išsaugojimą ir gerinimą, taip pat kraštovaizdžio ir tradicinių akvakultūros zonų elementų tvarkymą.
2. Parama pagal 1 dalies a punktą teikiama mokant metinę kompensaciją už patirtas papildomas išlaidas ir (arba) negautas pajamas dėl tvarkymo reikalavimų atitinkamose teritorijose, susijusiose su direktyvų 92/43/EEB ar 2009/147/EB įgyvendinimu.
3. Parama pagal 1 dalies c punktą teikiama tik paramos gavėjams, kurie įsipareigoja ne trumpiau kaip penkerius metus laikytis vandens aplinkosaugos reikalavimų, kurie yra griežtesni nei taikant tik Sąjungos ir nacionalinės teisės aktus. Veiksmo nauda aplinkai įrodoma išankstiniu vertinimu, kurį atlieka valstybės narės paskirtos kompetentingos įstaigos, nebent to veiksmo nauda aplinkai jau pripažinta.
4. Parama pagal 1 dalies c punktą teikiama mokant metinę kompensaciją už patirtas papildomas išlaidas ir (arba) negautas pajamas.
5. Veiksmų, kuriems teikiama parama pagal šį straipsnį, rezultatus valstybė narė tinkamai paviešina pagal 119 straipsnį.
55 straipsnis
Visuomenės sveikatai skirtos priemonės
1. EJRŽF gali remti kompensacijas moliuskų augintojams už išaugintų moliuskų surinkimo sustabdymą, kai toks sustabdymas taikomas išskirtinai visuomenės sveikatos sumetimais.
2. Parama gali būti teikiama tik tuo atveju, jeigu surinkimas dėl moliuskų užteršimo yra sustabdytas dėl toksinus išskiriančio planktono paplitimo arba biotoksinų turinčio planktono buvimo, su sąlyga, kad:
a)
užteršimas trunka ilgiau kaip keturis iš eilės einančius mėnesius; arba
b)
nuostoliai dėl surinkimo sustabdymo viršija 25 % atitinkamos įmonės metinės apyvartos, apskaičiuotos remiantis vidutine tos įmonės apyvarta per trejus kalendorinius metus, einančius prieš metus, kai buvo sustabdytas moliuskų surinkimas.
Pirmos pastraipos b punkto tikslais, valstybės narės gali nustatyti specialias apskaičiavimo taisykles, taikomas trumpiau nei trejus metus veikiančioms įmonėms.
3. Kompensacija gali būti mokama ne ilgiau kaip 12 mėnesių per visą programos laikotarpį. Deramai pagrįstais atvejais tas laikotarpis gali būti pratęstas vieną kartą daugiausia 12 papildomų mėnesių ne daugiau kaip bendrai iki 24 mėnesių.
56 straipsnis
Gyvūnų sveikatos ir gerovės priemonės
1. Siekiant puoselėti gyvūnų sveikatą ir gerovę akvakultūros įmonėse, inter alia, prevencijos ir biologinio saugumo aspektais, EJRŽF gali remti:
a)
ligų kontrolės ir likvidavimo išlaidas akvakultūros sektoriuje, pagal Tarybos sprendimą 2009/470/EB (36), įskaitant veiklos išlaidas, būtinas likvidavimo plane nustatytiems įsipareigojimams įvykdyti;
b)
bendros ir konkrečioms gyvūnų rūšims skirtos geriausios praktikos ar elgesio kodeksų dėl biologinio saugumo ar gyvūnų sveikatos ir gyvūnų gerovės poreikių akvakultūros sektoriuje parengimą;
c)
iniciatyvas, kuriomis siekiama sumažinti akvakultūros priklausomybę nuo veterinarinių vaistų;
d)
veterinarinius arba farmacinius tyrimus ir informacijos platinimą ir keitimąsi ja bei geriausios praktikos pavyzdžiais, susijusiais su veterinarinėmis ligomis akvakultūros sektoriuje. siekiant skatinti tinkamą veterinarinių vaistų naudojimą;
e)
valstybių narių pripažintų akvakultūros sektoriaus sanitarinės apsaugos grupių steigimą ir veiksmus;
f)
kompensacijas moliuskų augintojams už laikiną jų veiklos sustabdymą dėl išskirtinio masinio gaištamumo, kai gaištamumo lygis viršija 20 % arba kai nuostoliai dėl veiklos sustabdymo viršija 35 % atitinkamos įmonės metinės apyvartos, apskaičiuotos remiantis vidutine tos įmonės apyvarta per trejus kalendorinius metus, einančius prieš metus, kuriais buvo sustabdyta veikla.
2. Parama pagal 1 dalies d punktą neapima veterinarinių vaistų įsigijimo.
3. Apie tyrimų, kurie finansuojami pagal 1 dalies d punktą, rezultatus valstybė narė tinkamai praneša ir juos paviešina pagal 119 straipsnį.
4. Parama gali būti teikiama ir viešosios teisės subjektams.
57 straipsnis
Akvakultūros išteklių draudimas
1. Siekiant apsaugoti akvakultūros gamintojų pajamas, EJRŽF gali prisidėti prie akvakultūros išteklių draudimo, padengdama ekonominius nuostolius dėl bent vieno iš šių įvykių:
a)
stichinių nelaimių;
b)
pavojingų meteorologinių reiškinių;
c)
staigių vandens kokybės ir kiekio pokyčių, už kuriuos veiklos vykdytojas neatsako;
d)
ligų, gamybos infrastruktūros gedimo ar sunaikinimo akvakultūros sektoriuje, už kuriuos veiklos vykdytojas neatsako.
2. 1 dalyje nurodytas susiklosčiusias aplinkybes akvakultūros sektoriuje turi oficialiai pripažinti atitinkama valstybė narė.
3. Tam tikrais atvejais valstybės narės gali iš anksto apibrėžti kriterijus, kuriais remiantis laikoma, kad 2 dalyje nurodytas oficialus pripažinimas yra suteiktas.
4. Parama teikiama tik akvakultūros išteklių draudimo sutartims, kurios apima 1 dalyje nurodytus ekonominius nuostolius, viršijančius 30 % akvakultūros augintojo vidutinės metinės apyvartos, apskaičiuotos remiantis akvakultūros augintojo vidutine metine apyvarta per trejus kalendorinius metus, einančius prieš metus, kuriais buvo patirti ekonominiai nuostoliai.
III SKYRIUS
Tvarus žuvininkystės ir akvakultūros regionų plėtojimas
1 skirsnis
Taikymo sritis ir tikslai
58 straipsnis
Taikymo sritis
EJRŽF remia tvarų žuvininkystės ir akvakultūros regionų plėtojimą pagal bendruomenės inicijuotos vietos plėtros metodą, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 32 straipsnyje.
59 straipsnis
Konkretūs tikslai
Teikiant paramą pagal šį skyrių prisidedama prie konkrečių tikslų įgyvendinimo pagal 6 straipsnio 4 punkte nustatytą Sąjungos prioritetą.
2 skirsnis
Bendruomenės inicijuotos vietos plėtros strategijos ir Žuvininkystės vietos veiklos grupės
60 straipsnis
Bendruomenės inicijuotos vietos plėtros strategijos
1. Kad prisidėtų prie 59 straipsnyje nurodytų tikslų įgyvendinimo, bendruomenės inicijuotos vietos plėtros strategijos turi:
a)
kuo labiau didinti žvejybos ir akvakultūros sektorių dalyvavimą tvariai plėtojant priekrantės žvejybos bei žvejybos vidaus vandenyse ir akvakultūros regionus;
b)
užtikrinti, kad vietos bendruomenės visiškai pasinaudotų jūrų, pakrančių ir vidaus vandenų plėtros siūlomomis galimybėmis ir gautų jų teikiamą naudą, ir visų pirma padėti mažiems ir nykstantiems žvejybos uostams kuo labiau padidinti savo jūrinį potencialą plėtojant įvairią infrastruktūrą.
2. Strategijos turi atitikti atitinkamame regione nustatytas galimybes bei poreikius ir Sąjungos prioritetus, nustatytus 6 straipsnyje. Strategijos gali būti nuo tik žuvininkystei skirtų iki platesnių strategijų, skirtų žuvininkystės regionų įvairinimui. Strategijos turi būti platesnės nei vien veiksmų rinkinys ar sektoriaus priemonių sugretinimas.
61 straipsnis
Žuvininkystės vietos veiklos grupės
1. EJRŽF tikslais Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 32 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytos vietos veiklos grupės vadinamos Žuvininkystės regiono vietos veiklos grupėmis (ŽRVVG).
2. ŽRVVG siūlo bendruomenės inicijuotą vietos plėtros strategiją, grindžiamą bent šio reglamento 60 straipsnyje nustatytais elementais, ir yra atsakingos už jos įgyvendinimą.
3. ŽRVVG:
a)
subalansuotai atstovaudamos pagrindiniams suinteresuotiesiems subjektams, įskaitant privatųjį sektorių, viešąjį sektorių ir pilietinę visuomenę, iš esmės atspindi pagrindinį savo strategijos tikslą ir socialinę bei ekonominę savo regiono sudėtį;
b)
užtikrina reikšmingą žvejybos ir (arba) akvakultūros sektorių atstovavimą.
4. Jei bendruomenės inicijuotą vietos plėtros strategiją, be EJRŽF, remia kiti fondai, žuvininkystės vietos veiklos grupių įstaiga, atrenkanti EJRŽF remiamus projektus, taip pat vykdo 3 dalyje nustatytus reikalavimus.
5. ŽRVVG taip pat gali atlikti papildomas užduotis, kuriomis viršijamos Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 34 straipsnio 3 dalyje nustatytos minimalios užduotys, jei tokias užduotis joms paveda vadovaujančioji institucija.
3 skirsnis
Tinkami finansuoti veiksmai
62 straipsnis
EJRŽF parama bendruomenės inicijuotai vietos plėtrai
1. Šie veiksmai yra tinkami finansuoti pagal šį skirsnį remiantis Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 35 straipsniu:
a)
parengiamoji parama;
b)
bendruomenės inicijuotų vietos plėtros strategijų įgyvendinimas;
c)
bendradarbiavimo veikla;
d)
einamosios išlaidos ir aktyvus pritaikymas.
2. Vietos veiklos grupės gali paprašyti vadovaujančiosios institucijos sumokėti išankstinį mokėjimą, jei tokia galimybė numatyta veiksmų programoje. Išankstinių mokėjimų suma neviršija 50 % viešosios paramos, susijusios su einamosiomis išlaidomis ir aktyviu pritaikymu, sumos.
63 straipsnis
Bendruomenės inicijuotų vietos plėtros strategijų įgyvendinimas
1. Parama bendruomenės inicijuotoms vietos plėtros strategijoms įgyvendinti gali būti teikiama šiais tikslais:
a)
vertei didinti, darbo vietoms kurti, jaunimui pritraukti ir inovacijoms skatinti visuose žvejybos ir akvakultūros produktų tiekimo grandinės etapuose;
b)
veiklos įvairinimui verslinės žvejybos ar kituose sektoriuose, mokymuisi visą gyvenimą ir darbo vietų kūrimui žvejybos ir akvakultūros regionuose remti;
c)
žvejybos ir akvakultūros regionų aplinkos ištekliams didinti ir juos panaudoti, įskaitant klimato kaitos švelninimo veiksmus;
d)
socialinei gerovei ir kultūros paveldui žvejybos ir akvakultūros regionuose, įskaitant žvejybos, akvakultūros ir jūrinės kultūros paveldą, skatinti;
e)
žvejybos bendruomenių vaidmeniui vykdant vietos plėtrą stiprinti ir vietos žvejybos ištekliams bei jūrų veiklai valdyti.
2. Parama, nurodyta 1 dalyje, gali apimti šios antraštinės dalies I, II ir IV skyriuose, išskyrus 66 ir 67 straipsnius, numatytas priemones, jei yra aiškus jų valdymo vietos lygiu pagrindimas. Kai parama teikiama tas priemones atitinkantiems veiksmams, taikomos atitinkamos sąlygos ir įnašo veiksmui normos, nustatytos šios antraštinės dalies I, II ir IV skyriuose.
64 straipsnis
Bendradarbiavimo veikla
1. Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 35 straipsnio 1 dalies c punkte nurodyta parama gali būti suteikta:
a)
tarpteritorinio arba tarptautinio bendradarbiavimo projektams;
b)
parengiamajai techninei paramai tarpteritorinio arba tarptautinio bendradarbiavimo projektams, jei vietos veiklos grupės gali įrodyti, kad rengiasi įgyvendinti projektą.
Šio straipsnio tikslais „tarpteritorinis bendradarbiavimas“ - bendradarbiavimas valstybėje narėje, o „tarptautinis bendradarbiavimas“ - bendradarbiavimas tarp kelių valstybių narių teritorijų arba bendradarbiavimas tarp bent vienos valstybės narės teritorijos ir vienos ar daugiau trečiųjų šalių teritorijų.
2. Šiame straipsnyje, be kitų ŽRVVG, ŽRVVG partneriai EJRŽF gali būti vietos viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė, kuri įgyvendina bendruomenės inicijuotą vietos plėtros strategiją Sąjungoje ar už jos ribų.
3. Tais atvejais, kai bendradarbiavimo projektus atrenka ne ŽRVVG, valstybės narės sukuria tinkamą sistemą, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas vykdyti bendradarbiavimo projektus. Jos paskelbia nacionalinę ar regioninę administracinę tarptautinių bendradarbiavimo projektų atrankos tvarką ir tinkamų finansuoti išlaidų sąrašą ne vėliau kaip per dvejus metus nuo jų veiksmų programos patvirtinimo dienos.
4. Administraciniai sprendimai dėl bendradarbiavimo projektų priimami ne vėliau kaip per keturis mėnesius nuo projekto pateikimo dienos.
5. Valstybės narės praneša Komisijai apie patvirtintus tarptautinius bendradarbiavimo projektus pagal 110 straipsnį.
IV SKYRIUS
Su prekyba ir perdirbimu susijusios priemonės
65 straipsnis
Konkretūs tikslai
Teikiant paramą pagal šį skyrių prisidedama prie konkrečių tikslų įgyvendinimo pagal 6 straipsnio 5 punkte nustatytą Sąjungos prioritetą.
66 straipsnis
Gamybos ir prekybos planai
1. EJRŽF remia Reglamento (ES) Nr. 1379/2013 28 straipsnyje nurodytų gamybos ir prekybos planų rengimą ir įgyvendinimą.
2. Su gamybos ir prekybos planais susijusios išlaidos yra tinkamos paramai gauti EJRŽF lėšomis tik kompetentingoms valdžios institucijoms valstybėje narėje patvirtinus Reglamento (ES) Nr. 1379/2013 28 straipsnio 5 dalyje nurodytą metinę ataskaitą.
3. Per metus vienai gamintojų organizacijai suteikta parama pagal šį straipsnį neviršija 3 % tos gamintojų organizacijos per ankstesnius trejus kalendorinius metus rinkai pateiktos produkcijos vidutinės metinės vertės. Naujai pripažintai gamintojų organizacijai ta per metus suteikta parama neviršija 3 % šios organizacijos narių per ankstesnius trejus kalendorinius metus rinkai pateiktos produkcijos vidutinės metinės vertės.
4. Atitinkama valstybė narė gali skirti 50 % finansinės paramos išankstinį mokėjimą patvirtinus gamybos ir prekybos planą pagal Reglamento (ES) Nr. 1379/2013 28 straipsnio 3 dalį.
5. 1 dalyje nurodyta parama teikiama tik gamintojų organizacijoms ir gamintojų organizacijų asociacijoms.
67 straipsnis
Parama sandėliavimui
1. EJRŽF gali remti kompensacijas pripažintoms gamintojų organizacijoms ir gamintojų organizacijų asociacijoms, kurios sandėliuoja Reglamento (ES) Nr. 1379/2013 II priede išvardytus žvejybos produktus, jei tie produktai sandėliuojami pagal to reglamento 30 ir 31 straipsnius, šiomis sąlygomis:
a)
parama sandėliavimui neviršija veiksmų, reikalingų atitinkamų produktų stabilizavimui ir sandėliavimui, techninių ir finansinių išlaidų sumos;
b)
paramos sandėliavimui lėšomis tinkami finansuoti kiekiai neviršija 15 % atitinkamų produktų metinio kiekio, kurį gamintojų organizacija pateikia prekybai;
c)
finansinė parama per metus neviršija gamintojų organizacijos narių 2009-2011 m. laikotarpiu rinkai pateiktos produkcijos 2 % vidutinės metinės vertės.
Pirmos pastraipos c punkto tikslais, kai gamintojų organizacijos narys 2009-2011 m. laikotarpiu rinkai produkcijos nepateikė, atsižvelgiama į to nario pirmųjų trejų gamybos metų rinkai pateiktos produkcijos vidutinę metinę vertę.
2. Ne vėliau kaip 2018 m. gruodžio 31 d. 1 dalyje nurodyta parama baigiasi.
3. 1 dalyje nurodyta parama teikiama tik tuo atveju, jeigu produktai pateikti žmonėms vartoti.
4. Valstybės narės savo teritorijose taikomų techninių ir finansinių išlaidų sumą nustato tokiu būdu:
a)
techninės išlaidos kasmet skaičiuojamos remiantis tiesioginėmis išlaidomis, susijusiomis su stabilizavimui ir atitinkamų produktų sandėliavimui reikalingais veiksmais;
b)
finansinės išlaidos kasmet skaičiuojamos taikant kiekvienoje valstybėje narėje kasmet nustatomą palūkanų normą;
Šios techninės ir finansinės išlaidos skelbiamos viešai.
5. Valstybės narės atlieka patikras, skirtas užtikrinti, kad gaminiai, kurių sandėliavimui teikiama parama, atitiktų šiame straipsnyje nustatytas sąlygas. Tokių tikrinimų tikslais paramos sandėliavimui gavėjai veda kiekvienos kategorijos produktų, padėtų į sandėlį, o vėliau vėl pateiktų rinkai žmonėms vartoti, atsargų apskaitą.
68 straipsnis
Rinkodaros priemonės
1. EJRŽF gali remti žvejybos ir akvakultūros produktų rinkodaros priemones, kuriomis siekiama:
a)
steigti gamintojų organizacijas, gamintojų organizacijų asociacijas ar tarpšakines organizacijas, kurios turi būti pripažįstamos pagal Reglamento (ES) Nr. 1379/2013 II skyriaus II skirsnį;
b)
ieškoti naujų rinkų ir gerinti žvejybos ir akvakultūros produktų pateikimo rinkai sąlygas, be kita ko:
i)
rinkodaros potencialą turinčių rūšių;
ii)
nepageidaujamos priegaudos, iškrautos iš verslinių išteklių pagal technines priemones, Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnį ir Reglamento (ES) Nr. 1379/2013 8 straipsnio 2 dalies b punktą;
iii)
žvejybos ir akvakultūros produktų, gautų taikant mažo poveikio aplinkai metodus, arba ekologinės akvakultūros produktų, apibrėžtų Reglamente (EB) Nr. 834/2007;
c)
skatinti kokybę ir pridėtinę vertę sudarant palankesnes sąlygas:
i)
paraiškų užregistruoti tam tikrą produktą teikimui ir atitinkamų veiklos vykdytojų prisitaikymui prie susijusių atitikties ir sertifikavimo reikalavimų pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1151/2012 (37);
ii)
tausios žvejybos ir akvakultūros produktų, įskaitant mažos apimties priekrantės žvejybos būdu sužvejotus produktus, ir aplinkai nežalingų perdirbimo metodų sertifikavimui ir propagavimui;
iii)
mažos apimties priekrantės žvejų tiesioginei prekybai ar nuo kranto žvejojančių žvejų tiesioginei prekybai;
iv)
produktų pateikimui ir pakavimui;
d)
prisidėti prie gamybos ir rinkų skaidrumo ir atlikti rinkos tyrimus bei Sąjungos priklausomybės nuo importo tyrimus;
e)
prisidėti prie žvejybos ar akvakultūros produktų atsekamumo ir prireikus sukurti Sąjungos mastu naudojamą ekologinį ženklą, skirtą žvejybos ir akvakultūros produktams, kaip nurodyta Reglamente (ES) Nr. 1379/2013;
f)
rengti MVĮ standartines sutartis, atitinkančias Sąjungos teisę;
g)
vykdyti regionines, nacionalines ar tarptautines komunikacijos ir reklamines kampanijas siekiant didinti visuomenės informuotumą apie tausius žvejybos ir akvakultūros produktus.
2. 1 dalyje nurodyti veiksmai gali apimti tiekimo grandinės gamybos, perdirbimo ir prekybos veiklą.
1 dalies g punkte nurodyti veiksmai nėra skirti prekių ženklams.
69 straipsnis
Žvejybos ir akvakultūros produktų perdirbimas
1. EJRŽF gali remti investicijas į žvejybos ir akvakultūros produktų perdirbimą:
a)
kuriomis prisidedama prie energijos taupymo arba poveikio aplinkai mažinimo, įskaitant atliekų apdorojimą;
b)
kuriomis gerinamos saugos, higienos, sveikatos ir darbo sąlygos;
c)
kuriomis remiamas sužvejoto verslinių žuvų, kurios negali būti skirtos žmonėms vartoti, laimikio perdirbimas;
d)
susijusias su šalutinių produktų, susidarančių dėl pagrindinės perdirbimo veiklos, perdirbimu;
e)
susijusias su ekologinės akvakultūros produktų perdirbimu, laikantis Reglamento (EB) Nr. 834/2007 6 ir 7 straipsnių;
f)
kurios padeda sukurti naujus ar patobulintus produktus, naujus ar patobulintus procesus arba naujas ar patobulintas valdymo ir organizavimo sistemas.
2. Kalbant apie kitas nei MVĮ įmones, 1 dalyje nurodyta parama teikiama tik finansinėmis priemonėmis, numatytomis Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 antros dalies IV antraštinėje dalyje.
V SKYRIUS
Su žvejybos ir akvakultūros produktais susijusių papildomų išlaidų atokiausiuose regionuose kompensavimas
70 straipsnis
Kompensavimo tvarka
1. EJRŽF gali remti papildomų išlaidų, kurias patiria tam tikrų žvejybos ir akvakultūros produktų žvejyba, auginimu, perdirbimu ir prekyba užsiimantys atokiausių regionų, nurodytų SESV 349 straipsnyje, veiklos vykdytojai.
2. Kiekviena atitinkama valstybė narė 1 dalyje nurodytiems regionams nustato žvejybos ir akvakultūros produktų sąrašą ir tų produktų kiekį, kurie tinkami kompensuoti.
3. Nustatydamos 2 dalyje nurodytą sąrašą ir kiekius valstybės narės atsižvelgia į visus svarbius veiksnius, visų pirma į poreikį užtikrinti, kad kompensacija būtų visapusiškai suderinama su BŽP taisyklėmis.
4. Kompensacija neskiriama šiems žvejybos ir akvakultūros produktams:
a)
sužvejotiems trečiųjų šalių laivais, išskyrus žvejybos laivus, plaukiojančius su Venesuelos vėliava ir vykdančius veiklą Sąjungos vandenyse;
b)
sužvejotiems Sąjungos žvejybos laivais, kurie nėra registruoti vieno iš 1 dalyje nurodytų regionų uoste;
c)
importuotiems iš trečiųjų šalių.
5. 4 dalies b punktas netaikomas, jei atitinkamo atokiausio regiono perdirbimo pramonės esami pajėgumai viršija pagal atitinkamo regiono kompensavimo planą pateiktos žaliavos kiekį.
6. Kompensacija gali būti mokama šiems veiklos vykdytojams:
a)
fiziniams ar juridiniams asmenims, kurie naudojasi gamybos priemonėmis žvejybos ar akvakultūros produktams gauti, kad juos pateiktų rinkai;
b)
1 dalyje nurodytų regionų uostuose registruotų ir tuose regionuose veiklą vykdančių laivų savininkams ar veiklos vykdytojams arba tokių savininkų ar veiklos vykdytojų asociacijoms;
c)
perdirbimo ir prekybos sektoriaus veiklos vykdytojams arba tokių veiklos vykdytojų asociacijoms.
71 straipsnis
Kompensacijos apskaičiavimas
Kompensacija mokama 70 straipsnio 6 dalyje nurodytiems veiklos vykdytojams, užsiimantiems veikla 70 straipsnio 1 dalyje nurodytuose regionuose, atsižvelgiant į:
a)
papildomas su kiekvienu žvejybos ar akvakultūros produktu arba produktų kategorija susijusias išlaidas, patirtas dėl atitinkamiems regionams būdingų sunkumų; ir
b)
bet kokios rūšies viešąją intervenciją, turinčią poveikį papildomų išlaidų dydžiui.
72 straipsnis
Kompensavimo planas
1. Atitinkamos valstybės narės pateikia Komisijai kiekvienam 70 straipsnio 1 dalyje nurodytam regionui skirtą kompensavimo planą. Tame plane pateikiamas sąrašas ir žvejybos bei akvakultūros produktų kiekiai bei veiklos vykdytojų rūšys, nurodytos 70 straipsnyje, 71 straipsnyje nurodytas kompensacijos dydis ir 97 straipsnyje nurodyta vadovaujanti institucija. Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriuose nustato savo sprendimą dėl tokių kompensavimo planų patvirtinimo.
2. Valstybės narės gali iš dalies keisti 1 dalyje nurodyto kompensavimo plano turinį. Valstybės narės pateikia tokius dalinius pakeitimus Komisijai. Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriuose nustato savo sprendimą dėl tų dalinių pakeitimų patvirtinimo.
3. Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti įgyvendinimo aktus, kuriuose apibrėžiama kompensavimo plano struktūra. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 127 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.
4. Komisijai pagal 126 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, nustatančius papildomų išlaidų, patirtų dėl atitinkamiems regionams būdingų sunkumų, apskaičiavimo kriterijus.
73 straipsnis
Valstybės pagalba kompensavimo planams įgyvendinti
Valstybės narės gali suteikti papildomą finansavimą 72 straipsnyje nurodytų kompensavimo planų įgyvendinimui. Tokiais atvejais valstybės narės praneša Komisijai apie valstybės pagalbą, kurią Komisija gali patvirtinti pagal šį reglamentą kaip tų planų dalį. Laikoma, kad apie valstybės pagalbą, apie kurią taip pranešta, yra pranešta ir pagal SESV 108 straipsnio 3 dalies pirmą sakinį.
VI SKYRIUS
BŽP papildančios priemonės pagal pasidalijamojo valdymo principą
74 straipsnis
Geografinė taikymo sritis
Nukrypstant nuo 2 straipsnio, šis skyrius taip pat taikomas ne Sąjungos teritorijoje vykdomiems veiksmams.
75 straipsnis
Konkretūs tikslai
Teikiant paramą pagal šį skyrių prisidedama prie konkrečių tikslų įgyvendinimo pagal 6 straipsnio 3 punkte nustatytą Sąjungos prioritetą.
76 straipsnis
Kontrolė ir vykdymo užtikrinimas
1. EJRŽF gali remti Sąjungos kontrolės, tikrinimo ir vykdymo užtikrinimo sistemos, numatytos Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 36 straipsnyje ir konkrečiau nustatytos Reglamente (EB) Nr. 1224/2009, įgyvendinimą.
2. Tinkamų finansuoti veiksmų rūšys visų pirma yra šios:
a)
technologijų, įskaitant kompiuterinę aparatinę ir programinę įrangą, laivų aptikimo sistemas (LAS), apsaugines vaizdo stebėjimo sistemas (AVSS) ir IT tinklus, kuriuos naudojant galima rinkti, administruoti, tvirtinti, analizuoti duomenis, atlikti rizikos valdymą, pateikti duomenis (naudojant su kontrole susijusias interneto svetaines), keistis su žuvininkyste susijusiems duomenims skirtais duomenų atrankos metodais ir juos rengti, taip pat prisijungti prie tarpsektorinių keitimosi duomenimis sistemų, įsigijimas, įrengimas ir kūrimas;
b)
komponentų, įskaitant kompiuterinę aparatinę ir programinę įrangą, kurios yra reikalingos siekiant užtikrinti subjektų, užsiimančių žvejyba ir žvejybos produktų prekyba, duomenų perdavimą atitinkamoms valstybių narių ir Sąjungos valdžios institucijoms, įskaitant reikalingus elektroninio duomenų registravimo ir perdavimo sistemų (EDRPS), laivų stebėjimo sistemų (LSS) ir automatinio identifikavimo sistemų (AIS) komponentus, kūrimas, įsigijimas ir įrengimas;
c)
komponentų, įskaitant kompiuterinę aparatinę ir programinę įrangą, kurios yra reikalingos užtikrinti žvejybos ir akvakultūros produktų atsekamumą, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 58 straipsnyje, kūrimas, įsigijimas ir įrengimas;
d)
valstybių narių keitimosi duomenimis ir duomenų analizės programų įgyvendinimas;
e)
patruliuojančių laivų, orlaivių ir sraigtasparnių modernizavimas ir įsigijimas su sąlyga, jeigu jie ne trumpiau kaip 60 % viso jų naudojimo laiko per metus naudojami žuvininkystės kontrolei;
f)
kitų kontrolės priemonių, įskaitant prietaisus, kuriais galima matuoti variklio galią, ir svėrimo įrangą, įsigijimas;
g)
inovacinių kontrolės ir stebėsenos sistemų kūrimas ir bandomųjų projektų, susijusių su žuvininkystės kontrole, įskaitant žuvų DNR analizę, įgyvendinimas arba su kontrole susijusių interneto svetainių kūrimas;
h)
mokymo ir mainų programos, be kita ko, tarp valstybių narių, skirtos už žuvininkystės veiklos stebėseną, kontrolę ir priežiūrą atsakingiems darbuotojams;
i)
ekonominės naudos analizė ir atliktų auditų įvertinimas, taip pat atliekant stebėseną, kontrolę ir priežiūrą kompetentingų valdžios institucijų patirtų išlaidų įvertinimas;
j)
iniciatyvos, įskaitant seminarus ir žiniasklaidai skirtas priemones, kuriomis siekiama didinti tiek žvejų bei kitų subjektų, pvz., inspektorių, valstybės prokurorų ir teisėjų, tiek plačiosios visuomenės informuotumą apie būtinybę kovoti su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba ir apie BŽP taisyklių įgyvendinimą;
k)
veiklos išlaidos, patirtos vykdant sustiprintą išteklių, kuriems taikomos specialiosios kontrolės ir tikrinimo programos, parengtos pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 95 straipsnį ir kuriems taikomas kontrolės koordinavimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 768/2005 (38) 15 straipsnį, kontrolę;
l)
programos, susijusios su veiksmų plano, nustatyto pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 102 straipsnio 4 dalį, įgyvendinimu, įskaitant visas patirtas veiklos išlaidas.
3. 2 dalies h-l punktuose išvardytoms priemonėms parama gali būti teikiama tik tada, jeigu jos susijusios su viešosios valdžios institucijos vykdoma kontrolės veikla.
4. Jei tai yra 2 dalies d ir h punktuose išvardytos priemonės, atitinkamos valstybės narės paskiria už projektą atsakingas vadovaujančiąsias institucijas.
77 straipsnis
Duomenų rinkimas
1. EJRŽF remia duomenų rinkimą, tvarkymą ir naudojimą, kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 25 straipsnio 1 ir 2 dalyse ir konkrečiau išdėstyta Reglamente (EB) Nr. 199/2008.
2. Tinkamų finansuoti veiksmų rūšys visų pirma yra šios:
a)
duomenų rinkimas, tvarkymas ir naudojimas mokslinės analizės ir BŽP įgyvendinimo tikslais;
b)
nacionalinės, tarptautinės ir subnacionalinės daugiametės duomenų atrankos programos su sąlyga, kad jos skirtos ištekliams, kuriems taikoma BŽP;
c)
verslinės ir mėgėjų žvejybos stebėsena jūroje, įskaitant jūrų gyvūnų, pavyzdžiui, jūrų žinduolių ir paukščių, priegaudos stebėseną;
d)
moksliniai tyrimai jūroje;
e)
valstybių narių atstovų ir regioninės valdžios institucijų atstovų dalyvavimas regioniniuose koordinavimo posėdžiuose, regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų, kurių susitariančioji šalis ar stebėtoja yra Sąjunga, posėdžiuose arba tarptautinių įstaigų, atsakingų už mokslinių konsultacijų teikimą, posėdžiuose;
f)
duomenų rinkimo ir duomenų tvarkymo sistemų tobulinimas ir bandomųjų tyrimų įgyvendinimas siekiant gerinti esamas duomenų rinkimo ir duomenų tvarkymo sistemas.
VII SKYRIUS
Valstybių narių iniciatyva teikiama techninė parama
78 straipsnis
Valstybių narių iniciatyva teikiama techninė parama
1. Valstybės narės iniciatyva ir neviršijant 6 % bendros veiksmų programos sumos viršutinės ribos, EJRŽF lėšomis gali būti remiama:
a)
Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 59 straipsnio 1 dalyje nurodytos techninės paramos priemonės;
b)
nacionalinių tinklų, kurių tikslas yra informacijos platinimas, gebėjimų stiprinimas, keitimasis geriausios praktikos pavyzdžiais ir valstybių narių teritorijoje esančių ŽRVVG bendradarbiavimo rėmimas, kūrimas.
2. Deramai pagrįstomis aplinkybėmis 1 dalyje nurodytas ribinis dydis išimties tvarka gali būti viršijamas.
VIII SKYRIUS
Su IJP susijusios priemonės, finansuojamos pagal pasidalijamojo valdymo principą
79 straipsnis
Konkretūs tikslai
1. Paramos priemonėmis prisidedama prie konkrečių tikslų įgyvendinimo pagal 6 straipsnio 6 punkte nustatytą Sąjungos prioritetą, įskaitant:
a)
integruotą jūrų stebėjimą ir visų pirma bendrą keitimosi informacija aplinką (BKIA), skirtą Sąjungos jūrų srities stebėjimui;
b)
jūrų aplinkos, visų pirma jos biologinės įvairovės ir saugomų jūrų teritorijų, pavyzdžiui, „Natura 2000“ teritorijų, apsaugos skatinimą, nedarant poveikio šio reglamento 37 straipsniui, tausų jūrų ir pakrančių išteklių naudojimą ir konkretesnį žmogaus veiklos, darančios poveikį jūrų aplinkai, tvarumo ribų nustatymą, visų pirma pagal Direktyvą 2008/56/EB.
2. Iš dalies pakeitus veiksmų programą dėl 1 dalyje nurodytų priemonių, neturi padidėti 13 straipsnio 7 dalyje nurodyta bendra skirta finansavimo suma.
80 straipsnis
Tinkami finansuoti veiksmai
1. Vadovaujantis 79 straipsnyje nustatytais tikslais EJRŽF lėšomis gali būti remiami šie veiksmai:
a)
suteikiantys galimybę prisidėti prie integruoto jūrų stebėjimo tikslų įgyvendinimo, visų pirma - BKIA;
b)
jūrų aplinkos, visų pirma jos biologinės įvairovės ir saugomų jūrų teritorijų, pavyzdžiui, „Natura 2000“ teritorijų, apsauga laikantis direktyvomis 92/43/EEB ir 2009/147/EB nustatytų įpareigojimų;
c)
žinių apie jūrų aplinkos būklę gerinimas, siekiant nustatyti stebėsenos programas ir priemonių programas, numatytas Direktyvoje 2008/56/EB, laikantis toje direktyvoje nustatytų įpareigojimų.
2. Nacionalinių administracijų personalo darbo užmokesčio išlaidos nelaikomos tinkamomis finansuoti veiklos išlaidomis.
VI ANTRAŠTINĖ
DALIS PAGAL TIESIOGINĮ VALDYMĄ FINANSUOJAMOS PRIEMONĖS
I SKYRIUS
Integruota jūrų politika
81 straipsnis
Geografinė taikymo sritis
Nukrypstant nuo 2 straipsnio, šis skyrius taip pat taikomas ne Sąjungos teritorijoje vykdomiems veiksmams.
82 straipsnis
Taikymo sritis ir tikslai
Teikiant paramą pagal šį skyrių prisidedama prie aktyvesnio Sąjungos IJP tolesnio vystymo ir įgyvendinimo. Ja:
a)
skatinamas integruoto jūrų ir pakrančių reikalų valdymo plėtojimas ir įgyvendinimas, visų pirma šiomis priemonėmis:
i)
skatinant veiksmus, kuriais valstybės narės ir jų regionai skatinami įdiegti arba taikyti integruotą jūrų valdymą;
ii)
skatinant valstybių narių kompetentingų institucijų ir suinteresuotųjų subjektų dialogą ir bendradarbiavimą jūrų ir jūrininkystės klausimais, įskaitant integruotų jūrų baseinų strategijų kūrimą ir įgyvendinimą laikantis subalansuoto požiūrio visų jūrų baseinų atžvilgiu, taip pat atsižvelgiant į jūrų baseinų ir pabaseinių ypatumus, ir prireikus atitinkamų makroregioninių strategijų kūrimą ir įgyvendinimą;
iii)
skatinant tarpsektorinio bendradarbiavimo, įskaitant viešųjų valdžios institucijų nacionaliniu, regionų ir vietos lygiais, pramonės, įskaitant turizmą, mokslinių tyrimų srities suinteresuotųjų subjektų, piliečių, pilietinės visuomenės organizacijų ir socialinių partnerių atstovus, platformų ir tinklų kūrimą;
iv)
gerinant valstybių narių bendradarbiavimą keičiantis informacija ir geriausios praktikos pavyzdžiais tarp jų kompetentingų valdžios institucijų;
v)
skatinant keitimąsi geriausiais praktikos pavyzdžiais ir dialogą tarptautiniu lygiu, įskaitant dvišalį dialogą su trečiosiomis šalimis, atsižvelgiant į UNCLOS ir atitinkamas galiojančias tarptautines konvencijas, pagrįstas UNCLOS, nepažeidžiant kitų susitarimų ar sutarčių, kurie gali būti sudaryti tarp Sąjungos ir atitinkamų trečiųjų šalių. Kai tinkama, toks dialogas apima rezultatyvias diskusijas dėl UNCLOS ratifikavimo ir įgyvendinimo;
vi)
didinant integruoto požiūrio į jūrų reikalus matomumą ir viešųjų valdžios institucijų, privačiojo sektoriaus ir plačiosios visuomenės informuotumą apie integruotą požiūrį į jūrininkystės reikalus;
b)
prisidedama prie įvairiems jūrininkystės sektoriams ir (arba) sektorių politikos sritims abipusiai naudingų tarpsektorinių iniciatyvų vystymo, atsižvelgiant į šias esamas priemones ir iniciatyvas ir jomis naudojantis:
i)
integruotą jūrų stebėjimą, siekiant sustiprinti nepavojingą, saugų ir tausų naudojimąsi jūrų erdve, visų pirma didinant veiksmingumą ir rezultatyvumą keičiantis informacija tarp sektorių ir valstybių, kartu tinkamai atsižvelgiant į esamus ir būsimus bendradarbiavimo mechanizmus ir sistemas;
ii)
jūrų teritorijų planavimą ir integruoto pakrančių zonos valdymo procesus;
iii)
laipsnišką išsamios ir viešai prieinamos aukštos kokybės jūrų duomenų ir žinių bazės sukūrimą - tai turi palengvinti keitimąsi tais duomenimis ir žiniomis, pakartotiną jų panaudojimą bei platinimą įvairiose naudotojų grupėse, tokiu būdu išvengiant pastangų dubliavimo; tuo tikslu reikia kuo geriau pasinaudoti esamomis Sąjungos ir valstybių narių programomis;
c)
remiamas tvarus ekonomikos augimas, užimtumas, inovacijos ir naujos technologijos besiformuojančiuose ir būsimuose jūrininkystės sektoriuose, taip pat Sąjungos pakrančių, salų bei atokiausiuose regionuose, papildant vykdomą sektorių ir nacionalinio lygio veiklą;
d)
skatinama saugoti jūrų aplinką, visų pirma jos biologinę įvairovę, ir saugomas jūrų teritorijas, pvz., „Natura 2000“ teritorijas, ir tausiai naudoti jūrų ir pakrančių išteklius bei konkrečiau nustatyti žmogaus veiklos, darančios poveikį jūrų aplinkai, tvarumo ribas, įgyvendinant tikslus pasiekti ir išlaikyti gerą aplinkos būklę, kaip reikalaujama Direktyvoje 2008/56/EB.
83 straipsnis
Tinkami finansuoti veiksmai
1. Vadovaujantis 82 straipsnyje nustatytais tikslais EJRŽF lėšomis gali būti remiami šie veiksmai:
a)
tyrimai;
b)
projektai, įskaitant bandomuosius projektus ir bendradarbiavimo projektus;
c)
visuomenės informavimas ir keitimasis geriausios praktikos pavyzdžiais, informuotumo didinimo kampanijos ir susijusi komunikacinė ir informacijos platinimo veikla, pavyzdžiui, viešinimo kampanijos, renginiai, interneto svetainių, suinteresuotųjų subjektų platformų kūrimas ir techninė priežiūra;
d)
konferencijos, seminarai, forumai ir praktiniai seminarai;
e)
veiklos koordinavimas, įskaitant keitimosi informacija tinklus, ir parama jūrų baseinų strategijų kūrimui;
f)
informacinių technologijų sistemų ir tinklų, kuriuose galima rinkti, administruoti, tvirtinti, analizuoti ir keistis duomenimis bei kurti duomenims skirtus atrankos metodus, kūrimas, veikimas ir techninė priežiūra, taip pat sujungimas su tarpsektorinėmis duomenų keitimosi sistemomis;
g)
mokymo projektai, skirti žinių bei profesinės kvalifikacijos tobulinimui, ir priemonės jūrininkystės sektoriaus profesiniam tobulinimuisi skatinti;
2. Siekiant įgyvendinti 82 straipsnio b punkte nustatytą konkretų tikslą vystyti tarpvalstybinius ir tarpsektorinius veiksmus, EJRŽF lėšomis gali būti remiama:
a)
integruoto jūrų stebėjimo techninių priemonių kūrimas ir įgyvendinimas, visų pirma siekiant remti BKIA jūrų srityje diegimą, veikimą ir techninę priežiūrą, siekiant skatinti tarpsektorinį ir tarpvalstybinį keitimąsi stebėsenos informacija sujungiant visas naudotojų bendruomenes, atsižvelgiant į svarbius sektorių politikos pokyčius stebėjimo srityje ir prireikus prisidedant prie reikiamo jos vystymo;
b)
valstybių narių arba regionų veiksmų tarpusavio koordinavimo ir bendradarbiavimo veikla siekiant vystyti jūrų teritorijų planavimą ir integruotą pakrančių zonos valdymą, įskaitant išlaidas, susijusias su keitimosi duomenimis ir jų stebėsenos sistemomis ir praktika, vertinimo veikla, ekspertų tinklo sukūrimu ir naudojimu, ir programos, kuria siekiama gerinti valstybių narių gebėjimus vykdyti jūrų teritorijų planavimą, sukūrimu;
c)
iniciatyvos, kuriomis siekiama bendrai finansuoti, įsigyti ir eksploatuoti jūrų stebėjimo sistemas bei technines priemones, skirtas Europos jūrų stebėjimo ir duomenų tinklo sistemos, kuria siekiama sudaryti palankesnes sąlygas jūrų duomenų ir žinių rinkimui, įgijimui, kaupimui, tvarkymui, kokybės kontrolei, pakartotinam panaudojimui ir platinimui, bendradarbiaujant atitinkamoms valstybėms narėms ir (arba) tarptautinėms institucijoms, sukūrimui, įsteigimui ir eksploatavimui.
II SKYRIUS
BŽP ir IJP papildomos priemonės pagal tiesioginio valdymo principą
84 straipsnis
Geografinė taikymo sritis
Nukrypstant nuo 2 straipsnio, šis skyrius taip pat taikomas ne Sąjungos teritorijoje vykdomiems veiksmams.
85 straipsnis
Konkretūs tikslai
Šiame skyriuje nustatytomis priemonėmis sudaromos palankesnės sąlygos įgyvendinti BŽP ir IJP, visų pirma susijusiomis su:
a)
mokslinių rekomendacijų pagal BŽP rinkimu, tvarkymu ir sklaida;
b)
konkrečia kontrole ir vykdymo užtikrinimo priemonėmis pagal BŽP;
c)
savanoriškais tarptautinėms organizacijoms skirtais įnašais;
d)
patariamosiomis tarybomis;
e)
rinkos tyrimais;
f)
komunikacine veikla BŽP ir IJP srityje.
86 straipsnis
Mokslinės rekomendacijos ir žinios
1. EJRŽF parama gali būti teikiama mokslinėms išvadoms teikti, visų pirma taikomųjų mokslinių tyrimų projektams, tiesiogiai susijusiems su mokslinių ir socialinių ekonominių nuomonių ir rekomendacijų teikimu, kad vykdant BŽP būtų priimami tinkami ir veiksmingi žuvininkystės valdymo sprendimai.
2. Tinkamų finansuoti veiksmų rūšys visų pirma yra šios:
a)
tyrimai ir bandomieji projektai, būtini BŽP įgyvendinti ir vystyti, įskaitant dėl alternatyvių tvaraus žuvininkystės ir akvakultūros valdymo metodų, įskaitant patariamosiose tarybose;
b)
mokslo įstaigų, įskaitant tarptautines patariamąsias įstaigas, atsakingas už žuvų išteklių vertinimą, nepriklausomų ekspertų ir mokslinių tyrimų institucijų mokslinių nuomonių ir rekomendacijų rengimas ir teikimas;
c)
ekspertų dalyvavimas darbo grupių žuvininkystės srities moksliniais ir techniniais klausimais pavyzdžiui, ŽMTEK, posėdžiuose, taip pat tarptautinių patariamųjų įstaigų posėdžiuose ir posėdžiuose, kuriuose reikalingas žuvininkystės ir akvakultūros ekspertų dalyvavimas;
d)
jūroje atliekami moksliniai tyrimai, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 199/2008 12 straipsnio 2 dalyje, regionuose, kuriuose Sąjungos laivai žvejoja pagal tausios žuvininkystės partnerystės susitarimus, kaip nurodyta Reglamento (ES) 1380/2013 31 straipsnyje;
e)
Komisijos patiriamos išlaidos už paslaugas, susijusias su duomenų rinkimu, tvarkymu ir naudojimu, žuvininkystės ekspertų posėdžių rengimu bei administravimu ir metinių darbo programų, susijusių su žuvininkystės srities moksline ir technine kompetencija, valdymu, kvietimų teikti duomenis ir duomenų rinkinių rengimu, parengiamaisiais darbais, kuriais siekiama pateikti mokslines nuomones ir rekomendacijas;
f)
valstybių narių bendradarbiavimas duomenų rinkimo srityje, įskaitant įvairius regioninius suinteresuotuosius subjektus ir regioninių duomenų bazių, skirtų duomenims saugoti, tvarkyti ir naudoti, kūrimą ir eksploatavimą; tai bus naudinga regioniniam bendradarbiavimui ir pagerins duomenų surinkimą ir tvarkymą, taip pat suteiks daugiau mokslinės patirties, naudingos žuvininkystės valdymui;
87 straipsnis
Kontrolė ir vykdymo užtikrinimas
1. EJRŽF parama gali būti teikiama Sąjungos kontrolės, tikrinimo ir vykdymo užtikrinimo sistemai, kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 36 straipsnyje ir konkrečiau nurodyta Reglamente (EB) Nr. 1224/2009.
2. Tinkamų finansuoti veiksmų rūšys visų pirma yra šios:
a)
patruliavimo laivų, orlaivių, sraigtasparnių įsigijimas ir (arba) frachtavimas, kai juos bendrai įsigyja ir (arba) frachtuoja kelios valstybės narės, esančios toje pačioje geografinėje teritorijoje, jeigu ne mažiau kaip 60 % viso naudojimo laiko per metus jie naudojami žuvininkystės kontrolei;
b)
išlaidos, susijusios su naujų kontrolės technologijų vertinimu ir kūrimu, taip pat keitimosi duomenimis procesais;
c)
visos veiklos išlaidos, susijusios su Komisijos atliekama BŽP įgyvendinimo kontrole ir vertinimu, visų pirma su patikros, tikrinimo ir audito misijomis, Komisijos pareigūnų įranga ir mokymu, susitikimų rengimu ar dalyvavimu juose, įskaitant valstybių narių keitimąsi informacija ir geriausios praktikos pavyzdžiais, tyrimus, informacinių technologijų paslaugas ir tiekėjus, ir su Komisijos vykdomu tikrinimo priemonių užsakymu ar įsigijimu, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 IX ir X antraštinėse dalyse.
3. Siekiant sustiprinti ir standartizuoti kontrolę EJRŽF lėšomis gali būti remiamas tarptautinių projektų, skirtų tarpvalstybinės kontrolės, tikrinimo ir vykdymo užtikrinimo sistemų, numatytų Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 36 straipsnyje ir konkrečiau nustatytų Reglamente (EB) Nr. 1224/2009, kūrimui ir bandymui, įgyvendinimas.
Tinkamų finansuoti veiksmų rūšys visų pirma yra šios:
a)
tarptautinės darbuotojų, atsakingų už žuvininkystės veiklos stebėseną, kontrolę ir priežiūrą, mokymo programos;
b)
iniciatyvos, įskaitant seminarus ir žiniasklaidos priemones, skirtos Sąjungos taisyklių ir susijusios kontrolės aiškinimui standartizuoti.
4. 2 dalies a punkte nurodytų veiksmų atveju tik viena iš atitinkamų valstybių narių nurodoma kaip paramos gavėja.
88 straipsnis
Savanoriški tarptautinėms organizacijoms skirti finansiniai įnašai
Tarptautinių ryšių srityje EJRŽF gali remti šių rūšių veiksmus:
a)
teikti finansinį įnašą, skirtą Jungtinių Tautų organizacijoms, taip pat teikti savanorišką finansavimą visoms tarptautinėms organizacijoms, veikiančioms jūrų teisės srityje;
b)
teikti finansinį įnašą, skirtą su naujomis tarptautinėmis organizacijomis susijusiam parengiamajam darbui, ar tarptautinių sutarčių, kurios svarbios Sąjungai, rengimui;
c)
teikti finansinį įnašą, skirtą Sąjungai ypač svarbiam tarptautinių organizacijų atliekamam darbui ar vykdomoms programoms;
d)
teikti finansinį įnašą, skirtą veiklai (įskaitant darbinius, neoficialius ar neeilinius susitariančiųjų šalių susitikimus), kuria palaikomi Sąjungos interesai tarptautinėse organizacijose, ir stiprinamas bendradarbiavimas su jos partneriais šiose organizacijose. Todėl, kai trečiųjų šalių atstovų dalyvavimas derybose ir susitikimuose, kurie vyksta tarptautiniuose forumuose bei organizacijose, yra būtinas Sąjungos interesams, jų dalyvavimo išlaidos gali būti padengiamos EJRŽF lėšomis.
89 straipsnis
Patariamosios tarybos
1. EJRŽF lėšomis dengiamos patariamųjų tarybų, įsteigtų pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 43 straipsnį, veiklos išlaidos.
2. Juridinio asmens statusą turinti patariamoji taryba gali prašyti Sąjungos paramos kaip įstaiga, siekianti bendrą Europos interesą atitinkančio tikslo.
90 straipsnis
Rinkos tyrimas
EJRŽF parama gali būti teikiama Komisijos vykdomai apie žvejybos ir akvakultūros produktų rinką surinktos informacijos sklaidai pagal Reglamento (ES) Nr. 1379/2013 42 straipsnį.
91 straipsnis
Komunikacinė veikla BŽP ir IJP srityje
EJRŽF lėšomis gali būti finansuojama:
a)
informavimo ir komunikacinės veiklos, susijusios su BŽP ir IJP, išlaidos, įskaitant:
i)
konkretiems įvairių tikslinių grupių poreikiams pritaikytos medžiagos (rašytine, audiovizualine ir elektronine forma) rengimo, vertimo ir platinimo išlaidas;
ii)
renginių ir posėdžių, skirtų informacijai pateikti arba įvairių su BŽP ir IJP susijusių subjektų nuomonėms išklausyti, rengimo ir organizavimo išlaidas;
b)
Komisijos į posėdžius pakviestų ekspertų ir suinteresuotųjų subjektų atstovų kelionės ir apgyvendinimo išlaidas;
c)
institucinio pranešimo apie Sąjungos politinius prioritetus, kiek jie yra susiję su bendraisiais šio reglamento tikslais, išlaidas.
III SKYRIUS
Techninė parama
92 straipsnis
Komisijos iniciatyva teikiama techninė parama
Komisijos iniciatyva EJRŽF lėšomis ir neviršijant 1,1 % EJRŽ viršutinės ribos, gali būti remiama:
a)
Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 58 straipsnyje nurodytos techninės paramos priemonės;
b)
tausios žuvininkystės susitarimų rengimas, stebėsena bei vertinimas ir Sąjungos dalyvavimas regioninėse žuvininkystės valdymo organizacijose. Atitinkamos priemonės - tai tyrimai, susitikimai, ekspertų dalyvavimas, laikinojo personalo sąnaudos, informavimo veikla ir kitos administracinės išlaidos arba išlaidos, patirtos dėl Komisijos suteiktos mokslinės arba techninės paramos;
c)
ŽRVVG Europos tinklo, kurio tikslas yra gebėjimų stiprinimas, informacijos platinimas, keitimasis patirtimi bei geriausios praktikos pavyzdžiais ir ŽRVVG bendradarbiavimo rėmimas, sukūrimas. Tas tinklas bendradarbiauja su bendradarbiavimo tinklais ir techninės paramos vietos plėtros įstaigomis, įsteigtomis ERPF, ESF ir EŽŪFKP vietos plėtros veiklos ir tarptautinio bendradarbiavimo srityse.
VII ANTRAŠTINĖ
DALIS ĮGYVENDINIMAS PAGAL PASIDALIJAMOJO VALDYMO PRINCIPĄ
I SKYRIUS
Bendrosios nuostatos
93 straipsnis
Taikymo sritis
Ši antraštinė dalis taikoma priemonėms, finansuojamoms pagal pasidalijamojo valdymo principą, kaip nustatyta V antraštinėje dalyje.
II SKYRIUS
Įgyvendinimo mechanizmas
1 skirsnis
EJRŽF parama
94 straipsnis
Bendro finansavimo normų nustatymas
1. Pagal 19 straipsnį priimdama įgyvendinimo aktą, kuriuo patvirtinama veiksmų programa, Komisija nustato didžiausią EJRŽF įnašą į tą programą.
2. EJRŽF įnašas skaičiuojamas remiantis tinkamų finansuoti viešųjų išlaidų suma.
Veiksmų programoje nustatoma EJRŽF įnašo norma, taikoma 6 straipsnyje nustatytiems Sąjungos prioritetams. Didžiausia EJRŽF įnašo norma yra 75 % tinkamų finansuoti viešųjų išlaidų, o mažiausia EJRŽF įnašo norma yra 20 % tinkamų finansuoti viešųjų išlaidų.
3. Nukrypstant nuo 2 dalies, EJRŽF įnašas yra:
a)
100 % tinkamų finansuoti viešųjų išlaidų, skirtų 67 straipsnyje nurodytai paramai sandėliavimui;
b)
100 % tinkamų finansuoti viešųjų išlaidų, skirtų 70 straipsnyje nurodytai kompensavimo tvarkai;
c)
50 % tinkamų finansuoti viešųjų išlaidų, skirtų 33 ir 34 straipsniuose ir 41 straipsnio 2 dalyje nurodytai paramai;
d)
70 % tinkamų finansuoti viešųjų išlaidų, skirtų 76 straipsnio 2 dalies e punkte nurodytai paramai;
e)
90 % tinkamų finansuoti viešųjų išlaidų, skirtų 76 straipsnio 2 dalies a-d ir f-l punktuose nurodytai paramai;
f)
80 % tinkamų finansuoti išlaidų, skirtų 77 straipsnyje nurodytai paramai.
4. Nukrypstant nuo 2 dalies, didžiausia EJRŽF įnašo norma, taikoma siekiant konkrečių tikslų pagal Sąjungos prioritetą, padidinama dešimt procentinių punktų, kai visas 6 straipsnio 4 punkte nustatytas Sąjungos prioritetas įgyvendinamas vykdant bendruomenės inicijuotą vietos plėtrą.
95 straipsnis
Viešosios pagalbos intensyvumas
1. Valstybės narės taiko didžiausią viešosios pagalbos intensyvumą, sudarantį 50 % visų tinkamų finansuoti veiksmo išlaidų.
2. Nukrypstant nuo 1 dalies, valstybės narės gali taikyti viešosios pagalbos intensyvumą, sudarantį 100 % visų tinkamų finansuoti veiksmo išlaidų, kai:
a)
paramos gavėjas yra viešosios teisės subjektas arba įmonė, kuriai yra patikėta teikti bendros ekonominės svarbos paslaugas, kaip nurodyta SESV 106 straipsnio 2 dalyje, kai pagalba teikiama tokių paslaugų teikimui;
b)
veiksmas susijęs su 67 straipsnyje nurodyta parama sandėliavimui;
c)
veiksmas susijęs su 70 straipsnyje nurodyta kompensavimo tvarka;
d)
veiksmas susijęs su 77 straipsnyje nurodytu duomenų rinkimu;
e)
veiksmas susijęs su parama pagal 33 arba 34 straipsnį arba su kompensacija pagal 54, 55 arba 56 straipsnį;
f)
veiksmas susijęs su IJP priemonėmis, nurodytomis 80 straipsnyje.
3. Nukrypstant nuo 1 dalies, valstybės narės gali taikyti viešosios pagalbos intensyvumą, kuris būtų ne mažesnis kaip 50 % ir ne didesnis kaip 100 % visų tinkamų finansuoti išlaidų, kai:
a)
veiksmas vykdomas pagal V antraštinės dalies I, II, III arba IV skyrius ir atitinka visus šiuos kriterijus:
i)
jis yra kolektyvinio intereso;
ii)
jis turi kolektyvinį paramos gavėją;
iii)
jis turi inovacinių aspektų, kai taikoma, vietos lygiu.
b)
veiksmas vykdomas pagal V antraštinės dalies III skyrių, atitinka vieną iš šios dalies a punkto i, ii arba iii papunkčiuose nurodytų kriterijų ir visuomenei suteikiama galimybė susipažinti su jo rezultatais.
4. Nukrypstant nuo 1 dalies, specialioms veiksmų rūšims taikomi papildomi viešosios pagalbos intensyvumo procentiniai punktai, kaip nustatyta I priede.
5. Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustato, kaip taikomi skirtingi viešosios pagalbos intensyvumo procentiniai punktai, kai laikomasi kelių I priedo sąlygų. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 127 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.
96 straipsnis
Papildomų išlaidų arba negautų pajamų apskaičiavimas
Kai parama suteikiama remiantis papildomomis išlaidomis arba negautomis pajamomis, valstybės narės užtikrina, kad atitinkami apskaičiavimai būtų tinkami, tikslūs ir iš anksto nustatyti taikant sąžiningą, teisingą ir patikrinamą apskaičiavimą.
III SKYRIUS
Valdymo ir kontrolės sistemos
97 straipsnis
Vadovaujančioji institucija
1. Be Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 125 straipsnyje nustatytų bendrųjų taisyklių, vadovaujančioji institucija:
a)
kasmet ne vėliau kaip kovo 31 d. pateikia Komisijai atitinkamus veiksmų, atrinktų finansavimui, laikotarpio iki ankstesnių kalendorinių metų pabaigos suvestinius duomenis, įskaitant pagrindines paramos gavėjo ir paties veiksmo ypatybes;
b)
užtikrina veiksmų programos viešinimą teikdama informaciją galimiems paramos gavėjams, profesinėms organizacijoms, ekonominiams ir socialiniams partneriams, vyrų ir moterų lygybę propaguojančioms įstaigoms ir atitinkamoms nevyriausybinėms organizacijoms, įskaitant aplinkosaugos organizacijas, apie tos programos siūlomas galimybes ir taisykles, reglamentuojančias naudojimąsi programos finansavimu;
c)
užtikrina veiksmų programos viešinimą teikdama paramos gavėjams informaciją apie Sąjungos įnašą, o plačiajai visuomenei - apie Sąjungos vaidmenį vykdant programą.
2. Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustato 1 dalies a punkte nurodytų duomenų pateikimo taisykles. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 127 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros.
98 straipsnis
Finansinių duomenų perdavimas
1. Ne vėliau kaip sausio 31 d. ir liepos 31 d. valstybės narės elektroniniu būdu perduoda Komisijai prognozę, kokią sumą jos numato nurodyti einamųjų finansinių metų ir ateinančių finansinių metų mokėjimo paraiškose.
2. Komisija priima įgyvendinimo aktą, kuriuo nustato modelį, kuris turi būti naudojamas Komisijai teikiant finansinius duomenis. Tas įgyvendinimo aktas priimamas laikantis 127 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.
IV SKYRIUS
Valstybių narių vykdoma kontrolė
99 straipsnis
Valstybių narių atliekamos finansinės pataisos
1. Be Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 143 straipsnyje nurodytų finansinių pataisų, valstybės narės atlieka finansines pataisas, jeigu paramos gavėjas nesilaiko šio reglamento 10 straipsnio 2 dalyje nurodytų įsipareigojimų.
2. 1 dalyje nurodytais finansinių pataisų atvejais valstybės narės nustato pataisos sumos dydį, kuris turi būti proporcingas to paramos gavėjo padaryto pažeidimo arba veikos pobūdžiui, sunkumui, trukmei bei pasikartojimui ir EJRŽF įnašo į paramos gavėjo ekonominę veiklą svarbai.
V SKYRIUS
Komisijos vykdoma kontrolė
1 skirsnis
Pertraukimas ir sustabdymas
100 straipsnis
Mokėjimo termino pertraukimas
1. Papildant Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 83 straipsnio 1 dalies a, b ir c punktuose išvardytus kriterijus, dėl kurių galimas pertraukimas, įgaliotasis leidimus suteikiantis pareigūnas, kaip apibrėžta Reglamente (ES, Euratomas) Nr. 966/2012, gali pertraukti tarpinio mokėjimo prašymo įvykdymo terminą, jeigu valstybė narė nesilaiko savo įsipareigojimų pagal BŽP ir tai gali padaryti poveikį išlaidoms, nurodytoms patvirtintoje išlaidų, kurioms prašoma tarpinio mokėjimo, ataskaitoje.
2. Prieš pertraukiant tarpinio mokėjimo terminą, kaip nurodyta 1 dalyje, Komisija priima įgyvendinimo aktą, kuriuo pripažįstama, jog yra įrodymų, leidžiančių manyti, kad nustatytas sunkus pagal BŽP nustatytų įsipareigojimų nevykdymo atvejis. Prieš priimdama tokius įgyvendinimo aktus, Komisija nedelsdama informuoja atitinkamą valstybę narę apie tokius įrodymus ar patikimą informaciją ir valstybei narei suteikiama galimybė per pagrįstą laikotarpį pateikti savo pastabas.
3. Šis mokėjimo prašyme nurodytoms visoms su tarpiniais mokėjimais susijusioms išlaidoms ar jų daliai taikomas pertraukimas, kaip nurodyta 1 dalyje, turi būti proporcingas nevykdymo atvejo pobūdžiui, sunkumui, trukmei ir pasikartojimui.
101 straipsnis
Mokėjimų sustabdymas
1. Be Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 142 straipsnio, Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais sustabdomi visi veiksmų programos tarpiniai mokėjimai arba jų dalis, jeigu yra sunkus valstybės narės įsipareigojimų pagal BŽP nevykdymo atvejis, dėl kurio gali būti padarytas poveikis išlaidoms, nurodytoms patvirtintoje išlaidų, kurioms prašoma tarpinio mokėjimo, ataskaitoje.
2. Prieš sustabdant tarpinį mokėjimą, kaip nurodyta 1 dalyje, Komisija priima įgyvendinimo aktą, kuriuo pripažįstama, kad valstybė narė neįvykdė savo įsipareigojimų pagal BŽP. Prieš priimdama tokį įgyvendinimo aktą, Komisija nedelsdama informuoja atitinkamą valstybę narę apie tokius nustatytus faktus ar patikimą informaciją ir valstybei narei suteikiama galimybė per pagrįstą laikotarpį pateikti savo pastabas šiuo klausimu.
3. Šis mokėjimo prašyme nurodytoms visoms su tarpiniais mokėjimais susijusioms išlaidoms ar jų daliai taikomas sustabdymas, kaip nurodyta 1 dalyje, turi būti proporcingas sunkaus nevykdymo atvejo pobūdžiui, sunkumui, trukmei ir pasikartojimui.
102 straipsnis
Komisijos įgaliojimai
Komisijai pagal 126 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais apibrėžiami tie nevykdymo atvejai, nurodyti 100 straipsnyje, ir sunkūs nevykdymo atvejai, nurodyti 101 straipsnio 1 dalyje, susiję su atitinkamomis BŽP taisyklėmis, kurios yra ypač svarbios jūrų biologinių išteklių išsaugojimui.
2 skirsnis
Keitimasis informacija ir finansinės pataisos
103 straipsnis
Galimybė susipažinti su informacija
Komisijos prašymu valstybės narės jai perduoda įstatymus ir kitus teisės aktus, kuriuos jos priėmė įgyvendindamos su BŽP susijusius Sąjungos aktus, jeigu tie aktai daro finansinį poveikį EJRŽF.
104 straipsnis
Konfidencialumas
1. Valstybės narės ir Komisija imasi visų būtinų veiksmų siekdamos užtikrinti informacijos, perduotos arba gautos taikant patikras vietoje arba patvirtinant pagal šį reglamentą įgyvendinamų priemonių sąskaitas, konfidencialumą.
2. Šio straipsnio 1 dalyje nurodytai informacijai taikomi 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamento (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 (39) 8 straipsnyje nurodyti principai.
105 straipsnis
Komisijos atliekamos finansinės pataisos
1. Be Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 22 straipsnio 7 dalyje, 85 straipsnyje ir 144 straipsnio 1 dalyje nurodytų atvejų, Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustato finansines pataisas atšaukdama visą Sąjungos įnašą į veiksmų programą arba jo dalį, jei, atlikusi būtiną nagrinėjimą, padaro išvadą, kad:
a)
patvirtintoje išlaidų ataskaitoje nurodytoms išlaidoms padarė poveikį atvejai, kai paramos gavėjas nevykdo šio reglamento 10 straipsnio 2 dalyje nurodytų įsipareigojimų, o valstybė narė iki šioje dalyje numatytos taisomosios procedūros pradžios neištaisė padėties;
b)
patvirtintoje išlaidų ataskaitoje nurodytoms išlaidoms padarė poveikį sunkūs atvejai, kai valstybės narės nesilaiko BŽP taisyklių ir dėl to pagal šio reglamento 101 straipsnį sustabdyti mokėjimai, o atitinkama valstybė narė vis dar negali įrodyti, jog ji ėmėsi būtinų taisomųjų veiksmų, kad užtikrintų taikomų taisyklių laikymąsi ir jų vykdymą ateityje.
2. Komisija nustato pataisos sumą atsižvelgdama į sunkaus atvejo, kai valstybė narė arba paramos gavėjas nesilaiko BŽP taisyklių, pobūdį, sunkumą, trukmę bei pasikartojimą ir EJRŽF įnašo į atitinkamo paramos gavėjo ekonominę veiklą svarbą.
3. Kai neįmanoma tiksliai skaičiais įvertinti išlaidų sumos, susijusios su atveju, kai valstybė narė nesilaiko BŽP taisyklių, Komisija taiko fiksuoto dydžio sumą arba ekstrapoliuotą finansinę pataisą pagal 4 dalį.
4. Komisijai pagal 126 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatomi taikytinos finansinės pataisos dydžio nustatymo kriterijai ir fiksuoto dydžio sumų ar ekstrapoliuotų finansinių pataisų taikymo kriterijai.
106 straipsnis
Procedūra
Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 145 straipsnis mutatis mutandis taikomas tais atvejais, kai Komisija pasiūlo šio reglamento 105 straipsnyje nurodytą finansinę pataisą.
VI SKYRIUS
Stebėsena, vertinimas, informavimas ir komunikacija
1 skirsnis
Bendros stebėsenos ir vertinimo sistemos įsteigimas ir tikslai
107 straipsnis
Stebėsenos ir vertinimo sistema
1. Siekiant įvertinti EJRŽF veiklos rezultatus nustatoma bendra pasidalijamojo valdymo principu pagrįstų EJRŽF veiksmų stebėsenos ir vertinimo sistema. Siekiant užtikrinti veiksmingą veiklos rezultatų įvertinimą, Komisijai pagal 126 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais apibrėžiami tos sistemos turinys ir struktūra.
2. Bendras EJRŽF poveikis nagrinėjamas atsižvelgiant į 6 straipsnyje nurodytus Sąjungos prioritetus.
Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, nustatančius specialiai tiems Sąjungos prioritetams skirtus rodiklius. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 127 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.
3. Valstybės narės pateikia Komisijai visą informaciją, būtiną atitinkamoms priemonėms stebėti ir vertinti. Komisija atsižvelgia į duomenų poreikius ir galimų duomenų šaltinių sinergiją, visų pirma jų panaudojimą statistikos tikslais atitinkamais atvejais. Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustato taisykles dėl informacijos, kurią turi atsiųsti valstybės narės, duomenų poreikių ir galimų duomenų šaltinių sinergijos. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 127 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.
4. Komisija kas ketveri metai teikia Europos Parlamentui ir Tarybai šio straipsnio įgyvendinimo ataskaitą. Pirmoji ataskaita pateikiama ne vėliau kaip 2017 m. gruodžio 31 d.
108 straipsnis
Tikslai
Bendros stebėsenos ir vertinimo sistemos tikslai yra šie:
a)
parodyti BŽP ir IJP pažangą ir laimėjimus, nagrinėti bendrą poveikį ir vertinti EJRŽF veiksmų veiksmingumą, rezultatyvumą ir aktualumą;
b)
padėti tikslingiau teikti paramą BŽP ir IJP politikai;
c)
remti bendrą mokymosi procesą, susijusį su stebėsena ir vertinimu;
d)
teikti patikimus, įrodymais pagrįstus EJRŽF veiksmų įvertinimus, skirtus sprendimų priėmimo procesui.
2 skirsnis
Techninės nuostatos
109 straipsnis
Bendrieji rodikliai
1. Siekiant sudaryti sąlygas apibendrinti duomenis Sąjungos lygiu, 107 straipsnyje numatytoje stebėsenos ir vertinimo sistemoje pateikiamas visoms veiksmų programoms taikomų bendrųjų rodiklių, susijusių su pradine padėtimi ir veiksmų programos finansiniu vykdymu, pasiekimais ir rezultatais, sąrašas.
2. Bendrieji rodikliai siejami su veiksmų programose nustatytais orientyrais ir tikslais, laikantis 6 straipsnyje nustatytų Sąjungos prioritetų. Tie bendrieji rodikliai taikomi veiklos rezultatų peržiūrai, nurodytai Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 21 straipsnio 1 dalyje, ir sudaro galimybę įvertinti politikos įgyvendinimo pažangą, rezultatyvumą ir veiksmingumą siekiant uždavinių ir tikslų Sąjungos ir programos lygiu.
110 straipsnis
Elektroninė informacinė sistema
1. Pagrindinė informacija apie veiksmų programos įgyvendinimą, visus finansavimui atrinktus veiksmus ir įvykdytus veiksmus, reikalinga stebėsenai ir vertinimui, įskaitant pagrindinę informaciją apie paramos gavėją ir projektą, registruojama ir tvarkoma elektroniniu būdu.
2. Komisija užtikrina, kad veiktų tinkama saugi elektroninė sistema, skirta svarbios informacijos registravimui, saugojimui ir tvarkymui ir ataskaitų apie stebėsenos ir vertinimo rezultatus teikimui.
111 straipsnis
Informacijos teikimas
Paramos pagal EJRŽF gavėjai, įskaitant vietos veiklos grupes, įsipareigoja teikti vadovaujančiajai institucijai ir (arba) paskirtiems vertintojams arba kitoms įstaigoms, kurioms perduotos vadovaujančiosios institucijos funkcijos, visus duomenis ir informaciją, būtinus veiksmų programos stebėsenai ir vertinimui, visų pirma siekiant nustatyti, ar vykdomi konkretūs tikslai ir prioritetai.
3 skirsnis
Stebėsena
112 straipsnis
Stebėsenos procedūros
1. Šio reglamento 97 straipsnyje nurodyta vadovaujančioji institucija ir Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 47 straipsnyje nurodytas stebėsenos komitetas stebi programos įgyvendinimo kokybę.
2. Vadovaujančioji institucija ir stebėsenos komitetas veiksmų programos įgyvendinimą stebi vadovaudamiesi finansiniais, pasiekimų ir rezultato rodikliais.
113 straipsnis
Stebėsenos komiteto funkcijos
Stebėsenos komitetas ne tik vykdo Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 49 straipsnyje numatytas funkcijas, bet ir tikrina veiksmų programos veiklos rezultatus ir jos įgyvendinimo veiksmingumą. Tuo tikslu stebėsenos komitetas:
a)
per šešis mėnesius nuo sprendimo, kuriuo patvirtinama programa, priėmimo pateikia nuomonę dėl finansuojamų veiksmų atrankos kriterijų ir juos patvirtina; atrankos kriterijai patikslinami atsižvelgiant į programavimo poreikius;
b)
nagrinėja su programos vertinimo planu susijusias veiklos kryptis ir našumą;
c)
nagrinėja programos veiklą, susijusią su konkrečių ex ante sąlygų įvykdymu;
d)
nagrinėja ir patvirtina metines įgyvendinimo ataskaitas prieš išsiųsdamas jas Komisijai;
e)
nagrinėja veiksmus, skirtus vyrų ir moterų lygybei, vienodoms galimybėms ir nediskriminavimui, įskaitant prieinamumą neįgaliesiems, skatinti.
Su stebėsenos komitetu nesikonsultuojama dėl 21 straipsnyje nurodytų duomenų rinkimo darbų planų.
114 straipsnis
Metinė įgyvendinimo ataskaita
1. Nuo 2016 iki 2023 m. imtinai valstybės narės iki kiekvienų metų gegužės 31 d. pateikia Komisijai veiksmų programos metinę įgyvendinimo ataskaitą už praėjusius kalendorinius metus. 2016 m. pateikiama ataskaita apima 2014 ir 2015 kalendorinius metus.
2. Be Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 50 straipsnio nuostatų, metinėse įgyvendinimo ataskaitose pateikiami šie duomenys:
a)
informacija apie pagal kiekvieną priemonę prisiimtus finansinius įsipareigojimus ir patirtas išlaidas;
b)
su vertinimo planu susijusios veiklos santrauka;
c)
informacija apie veiksmus, kurių imtasi šio reglamento10 straipsnio 1 dalyje nurodytų sunkių pažeidimų atvejais ir trukmės sąlygų, nustatytų šio reglamento 10 straipsnio 2 dalyje, nesilaikymo atvejais, bei apie taisomuosius veiksmus;
d)
informacija apie veiksmus, kurių imtasi, kad būtų laikomasi šio reglamento 41 straipsnio 10 dalies;
e)
informacija apie veiksmus, kurių imtasi siekiant užtikrinti, kad pagal šio reglamento V priedą būtų paskelbti paramos gavėjai, fizinių asmenų atveju - laikantis nacionalinės teisės, įskaitant taikytinas ribas.
3. Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustato taisykles dėl metinių įgyvendinimo ataskaitų formos ir pateikimo. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 127 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.
4 skirsnis
Vertinimas
115 straipsnis
Bendrosios nuostatos
1. Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustato elementus, kurie turi būti įtraukti į Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 55 straipsnyje nurodytas ex ante vertinimo ataskaitas, ir kuriais nustato būtiniausius reikalavimus, taikomus to reglamento 56 straipsnyje nurodytam vertinimo planui. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis šio reglamento 127 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.
2. Valstybės narės užtikrina vertinimų atitiktį bendrai stebėsenos ir vertinimo sistemai, dėl kurios susitarta pagal 107 straipsnį, organizuoja reikiamų duomenų parengimą bei rinkimą ir vertintojams teikia įvairius duomenis, gautus iš stebėsenos sistemos.
3. Valstybės narės skelbia vertinimo ataskaitas internete, o Komisija - Sąjungos interneto svetainėje.
116 straipsnis
Ex ante vertinimas
Valstybės narės užtikrina, kad rengiant veiksmų programą ex ante vertintojas joje dalyvautų nuo pat pradžių, be kita ko, rengiant 18 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytą analizę, formuojant programos intervencijos logiką ir nustatant programos tikslus.
117 straipsnis
Ex post vertinimas
Vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 57 straipsniu, Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, parengia ex post vertinimo ataskaitą.
118 straipsnis
Vertinimų apibendrinimas
Komisija yra atsakinga už ex ante vertinimo ataskaitų apibendrinimus Sąjungos lygiu. Vertinimo ataskaitų apibendrinimai parengiami ne vėliau kaip kitų metų, einančių po atitinkamų vertinimų pateikimo, gruodžio 31 d.
5 skirsnis
Informavimas ir komunikacija
119 straipsnis
Informavimas ir viešinimas
1. Vadovaujančioji institucija pagal 97 straipsnio 1 dalies b punktą yra atsakinga už:
a)
užtikrinimą, kad būtų sukurta viena bendra interneto svetainė arba vienas bendras interneto portalas, kurioje (-iame) būtų skelbiama informacija apie valstybės narės veiksmų programas ir galimybę jomis naudotis;
b)
tai, kad galimi paramos gavėjai būtų informuojami apie finansavimo pagal veiksmų programas galimybes;
c)
tai, kad įgyvendinant informavimo ir komunikacijos veiksmus, susijusius su partnerystės susitarimų, veiksmų programų ir veiksmų rezultatais bei poveikiu, Sąjungos piliečiai būtų informuojami apie EJRŽF vaidmenį bei pasiekimus;
d)
užtikrinimą, kad būtų viešai skelbiama priemonių, skirtų užtikrinti BŽP taisyklių laikymąsi, santrauka, įskaitant atvejus, kai valstybės narės arba paramos gavėjai jų nesilaiko, ir taisomuosius veiksmus, pavyzdžiui, atliktas finansines pataisas.
2. Kad būtų užtikrintas EJRŽF lėšomis teikiamos paramos skaidrumas, valstybės narės sudaro ir pildo veiksmų sąrašą CSV arba XML formatu; jis skelbiamas vienoje bendroje interneto svetainėje arba viename bendrame interneto portale, kurioje (-iame) pateikiamas veiksmų sąrašas ir veiksmų programos santrauka.
Veiksmų sąrašas atnaujinamas ne rečiau kaip kas šešis mėnesius.
Būtiniausia informacija, įskaitant specialią informaciją dėl veiksmų pagal 26, 39, 47, 54 ir 56 straipsnius, kurią reikia pateikti veiksmų sąraše, nurodyta V priede.
3. Išsamios informavimo ir viešinimo priemonių, skirtų visuomenei, ir informavimo priemonių, skirtų pareiškėjams bei paramos gavėjams, taisyklės išdėstytos V priede.
4. Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustato veiksmui skirtų informavimo, viešinimo priemonių technines charakteristikas, nurodymus dėl skiriamojo ženklo sukūrimo ir standartinių spalvų apibrėžtį. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 127 straipsnio 2 dalyje nustatytos patariamosios procedūros.
VIII ANTRAŠTINĖ
DALIS ĮGYVENDINIMAS PAGAL TIESIOGINIO VALDYMO PRINCIPĄ
I SKYRIUS
Bendrosios nuostatos
120 straipsnis
Taikymo sritis
Ši antraštinė dalis taikoma priemonėms, finansuojamoms pagal tiesioginio valdymo principą, kaip nustatyta VI antraštinėje dalyje.
II SKYRIUS
Kontrolė
121 straipsnis
Sąjungos finansinių interesų apsauga
1. Komisija imasi tinkamų priemonių, kuriomis būtų užtikrinta, kad įgyvendinant pagal šį reglamentą finansuojamus veiksmus Sąjungos finansiniai interesai būtų apsaugoti taikant klastojimo, korupcijos ir bet kurios kitos neteisėtos veiklos prevencijos priemones, taikant veiksmingas patikras, o aptikus pažeidimų - susigrąžinant neteisingai išmokėtas lėšas ir, atitinkamais atvejais, taikant veiksmingas, proporcingas ir atgrasomas sankcijas.
2. Komisija arba jos atstovai ir Audito Rūmai turi įgaliojimus atlikti visų paramos gavėjų, rangovų ir subrangovų, kurie gavo Sąjungos lėšų, dokumentų auditą ir patikras vietoje.
Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) gali atlikti su Sąjungos finansavimu tiesiogiai ar netiesiogiai susijusių ekonominės veiklos vykdytojų patikras ir inspektavimus vietoje Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 (40) ir Reglamente (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 nustatyta tvarka, siekiant nustatyti, ar būta sukčiavimo, korupcijos ar bet kurios kitos neteisėtos veiklos, kuri kenkia Sąjungos finansiniams interesams ir kuri susijusi su susitarimu dėl dotacijos, sprendimu dėl dotacijos ar sutartimi dėl Sąjungos finansavimo.
3. Nedarant poveikio 1 ir 2 dalims, bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis susitarimuose, susitarimuose dėl dotacijų, sprendimuose dėl dotacijų ir sutartyse, sudarytuose įgyvendinant šį reglamentą, nustatomos nuostatos, kuriomis Komisijai, Audito Rūmams ir OLAF aiškiai suteikiami įgaliojimai atlikti auditus, patikras ir inspektavimus vietoje atsižvelgiant į jų atitinkamą kompetenciją.
122 straipsnis
Auditai
1. Komisijos ir Audito Rūmų pareigūnai arba jų atstovai gali atlikti pagal šį reglamentą finansuojamų veiksmų auditą vietoje bet kuriuo metu, pranešę apie bent prieš dešimt darbo dienų, išskyrus skubius atvejus, trejų metų laikotarpiu po Komisijos atlikto galutinio mokėjimo.
2. Komisijos ir Audito Rūmų pareigūnai arba jų atstovai, tinkamai įgalioti atlikti auditus vietoje, turi teisę susipažinti su buhalterinėmis knygomis ir visais kitais dokumentais, susijusiais su pagal šį reglamentą finansuojamomis išlaidomis, įskaitant dokumentus ir metaduomenis, parengtus arba gautus ir saugomus elektronine forma.
3. 2 dalyje nurodyti audito įgaliojimai nedaro poveikio nacionalinių nuostatų, kuriose numatoma, kad tam tikrus veiksmus atlieka nacionalinės teisės aktais specialiai paskirti atstovai, taikymui. Komisijos ir Audito Rūmų pareigūnai arba jų atstovai nedalyvauja, inter alia, patikrinimuose namuose arba oficialiose asmenų apklausose, vykdomose pagal atitinkamos valstybės narės nacionalinės teisės aktus. Tačiau jie turi teisę susipažinti su tokiu būdu gauta informacija.
4. Jeigu pagal šį reglamentą suteikta Sąjungos finansinė parama vėliau skiriama trečiajai šaliai kaip galutiniam paramos gavėjui, pradinis paramos gavėjas, kuris gauna Sąjungos finansinę paramą, pateikia Komisijai visą susijusią informaciją apie to galutinio paramos gavėjo tapatybę.
123 straipsnis
Mokėjimų sustabdymas, finansinio įnašo sumažinimas ir panaikinimas
1. Jeigu Komisija mano, kad Sąjungos lėšos buvo naudojamas ne pagal šiame Reglamente ar kuriame nors kitame taikytiname Sąjungos teisės akte nustatytas sąlygas, ji informuoja paramos gavėjus, o jie per vieną mėnesį nuo tokio pranešimo gali pateikti savo pastabas Komisijai.
2. Jeigu paramos gavėjai neatsako per šio straipsnio 1 dalyje nurodytą laikotarpį arba jeigu jų pastabos nelaikomos tinkamomis, Komisija sumažina arba panaikina suteiktą finansinį įnašą arba sustabdo mokėjimus. Bet kokia netinkamai išmokėta suma sugrąžinama į Sąjungos bendrąjį biudžetą. Už laiku nesugrąžintas sumas Reglamente (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 nustatytomis sąlygomis skaičiuojami delspinigiai.
III SKYRIUS
Vertinimas ir ataskaitų teikimas
124 straipsnis
Vertinimas
1. Pagal šį reglamentą finansuojami veiksmai reguliariai stebimi, kad būtų prižiūrimas jų įgyvendinimas.
2. Komisija užtikrina reguliarų nepriklausomą finansuojamų veiksmų išorės vertinimą.
125 straipsnis
Ataskaitų teikimas
Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia:
a)
ne vėliau kaip 2017 m. kovo 31 d. tarpinę vertinimo ataskaitą dėl gautų rezultatų ir kokybinių bei kiekybinių pagal šį reglamentą finansuojamų veiksmų įgyvendinimo aspektų;
b)
ne vėliau kaip 2018 m. rugpjūčio 31 d. komunikatą dėl pagal šį reglamentą finansuojamų veiksmų tęsimo.
IX ANTRAŠTINĖ
DALIS PROCEDŪRINĖS NUOSTATOS
126 straipsnis
Įgaliojimų delegavimas
1. Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.
2. 10, 14, 32, 40, 41, 72, 102, 105, 107 ir 129 straipsniuose nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus suteikiami iki 2020 m. gruodžio 31 d.
3. Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 10, 14, 32, 40, 41, 72, 102, 105, 107 ir 129 straipsniuose nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.
4. Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.
5. Pagal 10, 14, 32, 40, 41, 72, 102, 105, 107 ir 129 straipsnius priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.
127 straipsnis
Komiteto procedūra
1. Komisijai padeda Jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo komitetas. Tas komitetas - tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.
2. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 4 straipsnis.
3. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.
Jei komitetas nuomonės dėl įgyvendinimo akto projekto, kuris turi būti priimtas pagal šio reglamento 95 straipsnio 5 dalį, nepateikia, Komisija įgyvendinimo akto projekto nepriima ir taikoma Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnio 4 dalies trečia pastraipa.
X ANTRAŠTINĖ
DALIS BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
128 straipsnis
Panaikinimas
1. Nedarant poveikio 129 straipsnio 2 dalies nuostatoms, reglamentai (EB) Nr. 2328/2003, (EB) Nr. 861/2006, (EB) Nr. 1198/2006, (EB) Nr. 791/2007, (ES) Nr. 1255/2011 ir Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 103 straipsnis panaikinami nuo 2014 m. sausio 1 d.
2. Nuorodos į panaikintus reglamentus laikomos nuorodomis į šį reglamentą.
129 straipsnis
Pereinamojo laikotarpio nuostatos
1. Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas perėjimui nuo reglamentais (EB) Nr. 861/2006, (EB) Nr. 1198/2006, (EB) Nr. 791/2007 ir (ES) Nr. 1255/2011 nustatytų paramos sistemų prie šiuo reglamentu nustatomos sistemos, Komisijai pagal 126 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus siekiant nustatyti sąlygas, kuriomis pagal tuos reglamentus Komisijos patvirtinta parama gali būti integruota į pagal šį reglamentą teikiamą paramą, įskaitant paramą techninei paramai ir ex post vertinimams.
2. Šis reglamentas nedaro poveikio atitinkamų projektų ar paramos, kurią Komisija patvirtino remdamasi reglamentais (EB) Nr. 2328/2003, (EB) Nr. 861/2006, (EB) Nr. 1198/2006, (EB) Nr. 791/2007 ir (ES) Nr. 1255/2011 ir Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 103 straipsniu ar bet kokiais kitais teisės aktais, taikomais tai paramai 2013 m. gruodžio 31 d., kurie toliau taikomi tokiems projektams ar paramai, tęsimui ar keitimui, įskaitant visišką ar dalinį panaikinimą, iki jų užbaigimo.
3. Pagal Reglamentą (EB) Nr. 1198/2006 pateiktos paraiškos lieka galioti.
130 straipsnis
Įsigaliojimas ir taikymas
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2014 m. gegužės 15 d.