PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 18. prosince 2013,
kterým se povoluje odchylka požadovaná Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska ve vztahu k Anglii, Skotsku a Walesu podle směrnice Rady 91/676/EHS o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů
(oznámeno pod číslem C(2013) 9167)
(Pouze anglické znění je závazné)
(2013/781/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Rady 91/676/EHS ze dne 12. prosince 1991 o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů (1), a zejména na přílohu III odstavec 2 třetí pododstavec uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Pokud se množství statkových hnojiv, které členský stát zamýšlí použít na hektar za rok, liší od množství stanoveného v první větě druhého pododstavce odstavce 2 přílohy III směrnice 91/676/EHS a v písm. a) uvedeného pododstavce, musí být určeno tak, aby neohrozilo dosažení cílů uvedených v článku 1 uvedené směrnice, a musí být zdůvodněno na základě objektivních kritérií, jakými jsou v tomto případě např. dlouhé vegetační období a plodiny s vysokou spotřebou dusíku.
(2)
Dne 29. května 2009 přijala Komise rozhodnutí 2009/431/ES, kterým se povoluje odchylka požadovaná Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska ve vztahu k Anglii, Skotsku a Walesu podle směrnice Rady 91/676/EHS o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů (2), umožňující za určitých podmínek používání statkových hnojiv do množství 250 kg dusíku na hektar za rok v rámci akčního programu v Anglii (Regulation 2008 č. 2349), ve Skotsku (Regulation 2008 č. 298 ve znění pozdějších předpisů) a ve Walesu (Regulation 2008 č. 3143); platnost uvedeného rozhodnutí skončí dne 31. prosince 2012.
(3)
Odchylka povolená rozhodnutím 2009/431/ES se v roce 2010 týkala 433 zemědělských podniků (425 v Anglii, 6 ve Skotsku a 2 ve Walesu), v roce 2011 počtu 404 zemědělských podniků (396 v Anglii, 7 ve Skotsku a 1 ve Walesu) a v roce 2012 počtu 390 zemědělských podniků (385 v Anglii, 4 ve Skotsku a 1 ve Walesu). Odchylka povolená rozhodnutím 2009/431/ES se ve Velké Británii v letech 2009-2012 týkala přibližně 110 000 velkých dobytčích jednotek (což odpovídá 0,9 % z celkového počtu), 45 000 hektarů travních porostů (což odpovídá 0,4 % z celkového počtu) a 5 000 hektarů orné půdy (což odpovídá 0,1 % z celkové rozlohy).
(4)
Dne 20. prosince 2012 předložilo Spojené království Komisi žádost o prodloužení platnosti odchylky podle třetího pododstavce odstavce 2 přílohy III směrnice 91/676/EHS za stejných podmínek, jako jsou podmínky stanovené v rozhodnutí 2009/431/ES.
(5)
Spojené království vypracovalo v souladu s článkem 5 směrnice 91/676/EHS akční programy na období 2013-2016, a to prostřednictvím těchto právních předpisů: Nitrate Pollution Prevention Regulations z roku 2008 (SI 2008/2349) a pozměňujících předpisů SI 2009/3160, SI 2012/1849, SI 2013/1001 a SI 2013/2619 v Anglii; Action Programme for Nitrate Vulnerable Zones Regulations z roku 2008 (Scottish SI 2008/298) a pozměňujících předpisů Scottish SI 2013/123 ve Skotsku; Nitrate Pollution Prevention (Wales) Regulations z roku 2013 (SI 2013/2506 (W. 245)) ve Walesu.
(6)
Vymezené zranitelné oblasti, na něž se vztahují akční programy podle Regulation SI 2013/2619 pro Anglii, Scottish SI 2002 č. 276 a SI 2002 č. 546 pro Skotsko a Regulation SI 2013/2506 (W. 245) pro Wales, zaujímají 58 % celkové rozlohy Anglie, 14 % celkové rozlohy Skotska a 2,3 % celkové rozlohy Walesu.
(7)
Z předaných údajů o jakosti vody vyplývá, že 85 % útvarů podzemních vod v Anglii má průměrnou koncentraci dusičnanů nižší než 50 mg/l, přičemž v 60 % případů je koncentrace nižší než 25 mg/l. Ve Walesu má 95 % útvarů podzemních vod průměrnou koncentraci dusičnanů nižší než 50 mg/l a 87 % má koncentraci nižší než 25 mg/l. Ve Skotsku má přes 87 % útvarů podzemních vod průměrnou koncentraci dusičnanů nižší než 50 mg/l a 62 % má koncentraci nižší než 25 mg/l. U povrchových vod v Anglii má 59 % monitorovacích míst průměrnou koncentraci dusičnanů nižší než 25 mg/l a 8 % má koncentraci vyšší než 50 mg/l. Ve Skotsku a Walesu má více než 95 % monitorovacích míst průměrnou koncentraci dusičnanů nižší než 25 mg/l. Ve Skotsku nemá žádné monitorovací místo průměrnou koncentraci dusičnanů vyšší než 50 mg/l a ve Walesu má 1 % monitorovacích míst koncentraci vyšší než 50 mg/l.
(8)
Komise je po přezkoumání žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska a na základě zkušeností získaných z uplatňování odchylky podle rozhodnutí 2009/431/ES toho názoru, že množství statkových hnojiv navrhované Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska - 250 kg dusíku na hektar za rok - neohrozí dosažení cílů směrnice 91/676/EHS, budou-li splněny určité přísné podmínky.
(9)
Z dokumentace předložené Spojeným královstvím vyplývá, že navrhované množství 250 kg dusíku na hektar za rok ze statkových hnojiv v zemědělských podnicích s pastvinami je zdůvodněno objektivními kritérii, jakými jsou vysoké srážky, dlouhé vegetační období a velké výnosy trávy s vysokou spotřebou dusíku.
(10)
Platnost rozhodnutí 2009/431/ES skončí dne 31. prosince 2012. Aby bylo zajištěno, že dotčení zemědělci mohou dále využívat odchylky, je vhodné, aby se doba platnosti rozhodnutí 2009/431/ES prodloužila.
(11)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro dusičnany zřízeného podle článku 9 směrnice 91/676/EHS,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Odchylka požadovaná Spojeným královstvím ve vztahu k Anglii, Skotsku a Walesu dopisem ze dne 20. prosince 2012 za účelem povolení vyššího množství statkových hnojiv, než stanoví první věta druhého pododstavce odst. 2 přílohy III směrnice 91/676/EHS a odst. 2 písm. a) přílohy III uvedené směrnice, se uděluje za podmínek stanovených v tomto rozhodnutí.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto rozhodnutí se použijí následující definice:
a)
„zemědělskými podniky s pastvinami“ se rozumějí podniky, v nichž tvoří travní porost nejméně 80 % zemědělské plochy vhodné pro použití statkových hnojiv;
b)
„pasoucími se hospodářskými zvířaty“ se rozumí skot (s výjimkou jatečných telat), ovce, jelenovití, kozy a koně;
c)
„trávou“ se rozumí trvalé nebo dočasné travní porosty (za dočasné se považují pozemky ležící ladem po dobu kratší čtyř let);
d)
„pozemkem“ jednotlivé pole nebo skupina polí homogenní z hlediska plodin, půdního typu a postupů hnojení.
Článek 3
Oblast působnosti
Toto rozhodnutí se použije na jednotlivé zemědělské podniky s pastvinami a za podmínek uvedených v článcích 4, 5 a 6.
Článek 4
Každoroční žádost a závazek
1. Zemědělci, kteří chtějí využívat odchylky podle tohoto rozhodnutí, každoročně předloží příslušným orgánům žádost o její povolení.
2. Spolu s každoroční žádostí uvedenou v odstavci 1 se písemně zaváží k plnění podmínek stanovených v článcích 5 a 6.
Článek 5
Používání statkových a jiných hnojiv
1. Množství statkových hnojiv pocházejících z pasoucích se hospodářských zvířat, které je každoročně vpraveno do půdy v zemědělských podnicích s pastvinami, včetně množství vpraveného samotnými zvířaty, nepřekročí množství statkových hnojiv obsahující 250 kg dusíku na hektar za podmínek stanovených v odstavcích 2 až 7.
2. Celkový přísun dusíku nepřekročí předpokládané nároky dotyčné plodiny na živiny, zohledňuje i zásobování z půdy a nesmí překročit maximální normu pro použití dusíku na zemědělský podnik, která je stanovena v akčním programu pro dusičnany.
3. Pro každý zemědělský podnik se vede plán hnojení, jenž u zemědělské půdy popisuje střídání plodin i plánované použití statkových a jiných hnojiv. Tento plán se v podniku zpřístupní v každém kalendářním roce před 1. březnem. Plán hnojení obsahuje přinejmenším tyto údaje:
a)
plán střídání plodin, který musí uvádět plošnou výměru pozemků s trávou a pozemků s jinými plodinami, včetně situačního náčrtu s umístěním jednotlivých pozemků;
b)
počet hospodářských zvířat, popis systému ustájení a uskladnění, včetně dostupných skladovacích kapacit pro statková hnojiva;
c)
výpočet množství vyprodukovaného dusíku i fosforu ve statkových hnojivech v zemědělském podniku;
d)
množství, druh a vlastnosti statkových hnojiv dodávaných ze zemědělského podniku nebo do zemědělského podniku;
e)
předpokládané nároky plodin na dusík a fosfor u jednotlivých pozemků;
f)
výsledky analýzy půdy, pokud jde o stav půdy z hlediska dusíku a fosforu;
g)
druh hnojiva, které má být použito;
h)
výpočet použití dusíku a fosforu ze statkových hnojiv na každém pozemku;
i)
výpočet použití dusíku a fosforu z umělých a jiných hnojiv na každém pozemku.
Tyto plány se aktualizují nejpozději sedm dní po provedení jakékoli změny v zemědělských postupech, aby se zajistil soulad plánů a skutečných zemědělských postupů.
4. Každý zemědělec vede evidenci hnojení včetně informací týkajících se hospodaření s dusíkem a přísunu fosforu. Tyto informace se každoročně předkládají příslušnému orgánu.
5. U každého zemědělského podniku s pastvinami, který využívá odchylky, souhlasí zemědělec s případnou kontrolou žádosti uvedené v čl. 4 odst. 1, jakož i plánu a evidence hnojení.
6. Každý zemědělec, který využívá odchylky, provádí za účelem správného hnojení periodické analýzy dusíku a fosforu v půdě.
Pro každou plochu zemědělského podniku, jež je homogenní z hlediska střídání plodin a vlastností půdy, se odběr vzorků a analýza provede nejméně jednou za čtyři roky.
Na každých pět hektarů zemědělské půdy se provede nejméně jedna analýza.
V každém zemědělském podniku využívajícím odchylku se zpřístupní výsledky analýzy koncentrace dusíku a fosforu v půdě.
7. Před osevem travou na podzim se nesmí statková hnojiva rozmetávat.
Článek 6
Hospodaření s půdou
1. Na 80 nebo více procentech plošné výměry vhodné pro použití statkových hnojiv se v zemědělských podnicích vyseje tráva.
2. Zemědělci, kteří využívají jednotlivé odchylky, provedou tato opatření:
a)
dočasné travní porosty na písčitých půdách se budou orat na jaře;
b)
bezprostředně po zaorání trávy na všech půdních typech následuje osev plodinami s vysokou potřebou dusíku;
c)
střídání plodin nezahrnuje luštěniny nebo jiné plodiny, které vážou atmosférický dusík.
3. Ustanovení odst. 2 písm. c) však neplatí pro jetel na pastvinách s méně než 50 % jetele ani pro jiné luštěniny, pod které se seje tráva.
Článek 7
Monitorování
1. Příslušný orgán zajistí, aby byly pro každou oblast, na kterou se vztahuje jednotlivá odchylka, vypracovány a každoročně aktualizovány mapy znázorňující procentní podíl zemědělských podniků s pastvinami, hospodářských zvířat a zemědělské půdy i mapy týkající se místního využívání půdy.
2. Monitorování se provádí u půdy, povrchových a podzemních vod za účelem poskytování údajů o koncentraci dusíku a fosforu v půdní vodě, minerálního dusíku v půdním profilu a koncentraci dusičnanů v podzemních a povrchových vodách, a to jak v případě podmínek uplatnění výjimky, tak bez nich. Monitorování se provádí v měřítku pro pozemky zemědělských podniků v zemědělských monitorovacích pásmech. Monitorovací místa zahrnují hlavní typy půdy, postupy hnojení a plodiny.
3. U zemědělských pásem nacházejících se v blízkosti nejohroženějších vodních útvarů se provádí zvýšené monitorování vody.
4. Šetření ohledně místního využívání půdy, střídání plodin a zemědělských postupů se provádějí v zemědělských podnicích, které využívají jednotlivé odchylky. Shromážděné informace a údaje vyplývající z rozboru živin uvedeného v čl. 5 odst. 6 a monitorování uvedeného v odstavci 2 tohoto článku se použijí pro modelové výpočty rozsahu vyplavování dusičnanů a úniku fosforu, k němuž dochází v zemědělských podnicích využívajících odchylky.
Článek 8
Kontroly
1. Příslušné orgány zajistí, aby byly všechny žádosti o povolení odchylky předloženy ke správní kontrole. Pokud kontrola prokáže nesplnění podmínek uvedených v článcích 5 a 6, je o tom žadatel vyrozuměn. V takovémto případě se žádost považuje za zamítnutou.
2. Na základě analýzy rizik, výsledků kontrol z předchozích let a výsledků všeobecných namátkových kontrol uplatňování právních předpisů provádějících směrnici 91/676/EHS se vypracuje program inspekcí v terénu. Inspekce v terénu týkající se podmínek uvedených v článcích 5 a 6 tohoto rozhodnutí se provádějí nejméně u 5 % zemědělských podniků využívajících jednotlivé odchylky. Jestliže ověření ukáže nesplnění podmínek, je o tom příslušný zemědělec vyrozuměn. V takovém případě se žádost o povolení odchylky v následujícím roce považuje za zamítnutou.
3. Příslušné orgány jsou vybaveny nezbytnými pravomocemi a prostředky pro ověřování, zda jsou dodržovány podmínky odchylky povolené podle tohoto rozhodnutí.
Článek 9
Podávání zpráv
Příslušné orgány předkládají každoročně do června zprávu obsahující tyto informace:
a)
mapy znázorňující pro každou oblast, na kterou se vztahuje jednotlivá odchylka, procentní podíl zemědělských podniků, procentní podíl hospodářských zvířat a procentní podíl zemědělské půdy, jakož i mapy týkající se místního využívání půdy, podle čl. 7 odst. 1;
b)
výsledky monitorování koncentrací dusičnanů v podzemních a povrchových vodách, včetně informací o trendech kvality vody, a to jak za podmínek s odchylkou, tak bez odchylky, a také údaje o vlivu odchylky na kvalitu vody, podle čl. 7 odst. 2;
c)
výsledky monitorování koncentrací dusíku a fosforu v půdní vodě a minerálního dusíku v půdním profilu, a to jak za podmínek s odchylkou, tak bez odchylky, podle čl. 7 odst. 2;
d)
shrnutí a vyhodnocení údajů získaných ze zvýšeného monitorování vody podle čl. 7 odst. 3;
e)
výsledky šetření ohledně místního využívání půdy, střídání plodin a zemědělských postupů podle čl. 7 odst. 4;
f)
výsledky modelových výpočtů rozsahu vyplavování dusíku a úniku fosforu, k němuž dochází v zemědělských podnicích využívajících jednotlivou odchylku podle čl. 7 odst. 4;
g)
vyhodnocení toho, jak jsou uplatňovány podmínky odchylky, vycházející z kontrol na úrovni zemědělských podniků, a informací o nevyhovujících zemědělských podnicích, vycházející z výsledků správních kontrol a inspekcí v terénu uvedených, podle čl. 8 odst. 1 a 2.
Článek 10
Použití
Toto rozhodnutí se použije ve spojení s předpisy, které vymezují zranitelné oblasti v Anglii (SI 2013/2619), ve Skotsku (Scottish SI 2002 č. 276 a Scottish SI 2002 č. 546) a ve Walesu (SI 2013/2506 (W. 245)), a ve spojení s předpisy, jimiž se provádí akční program v Anglii (SI 2008/2349 a pozměňující předpisy SI 2009/3160, SI 2012/1849, SI 2013/1001 a SI 2013/2619), ve Skotsku (Scottish SI 2008/298 a pozměňující předpisy Scottish SI 2013/123) a ve Walesu (SI 2013/2506 (W. 245)).
Toto rozhodnutí pozbývá platnosti dne 31. prosince 2016.
Článek 11
Toto rozhodnutí je určeno Spojenému království Velké Británie a Severního Irska.
V Bruselu dne 18. prosince 2013.
KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS
2013 m. gruodžio 18 d.
kuriuo Jungtinei Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystei suteikiamas jos prašomas leidimas Anglijai, Škotijai ir Velsui taikyti Tarybos direktyvoje 91/676/EEB dėl vandenų apsaugos nuo taršos nitratais iš žemės ūkio šaltinių numatytą leidžiančią nukrypti nuostatą
(pranešta dokumentu Nr. C(2013) 9167)
(Tekstas autentiškas tik anglų kalba)
(2013/781/ES)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 1991 m. gruodžio 12 d. Tarybos direktyvą 91/676/EEB dėl vandenų apsaugos nuo taršos nitratais iš žemės ūkio šaltinių (1), ypač jos III priedo 2 dalies trečią pastraipą,
kadangi:
(1)
jei valstybė narė vienam hektarui numato per metus panaudoti kitokį mėšlo kiekį nei nurodyta Direktyvos 91/676/EEB III priedo 2 dalies antros pastraipos pirmame sakinyje ir tos pastraipos a punkte, tas mėšlo kiekis turi būti toks, kad netrukdytų siekti minėtos direktyvos 1 straipsnyje nustatytų tikslų ir būtų pagrįstas objektyviais kriterijais, tokiais kaip ilgas pasėlių vegetacinis laikotarpis ir daug azoto įsisavinantys pasėliai;
(2)
2009 m. gegužės 29 d. Komisija priėmė Sprendimą 2009/431/EB, kuriuo Jungtinei Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystei suteikiamas leidimas taikyti Anglijai, Škotijai ir Velsui Tarybos direktyvoje 91/676/EEB dėl vandenų apsaugos nuo taršos nitratais iš žemės ūkio šaltinių numatytą leidžiančią nukrypti nuostatą (2); tuo sprendimu tam tikromis sąlygomis leidžiama naudoti tiek gyvulių mėšlo, kad jame esančio azoto per metus tektų ne daugiau kaip 250 kg/ha, vadovaujantis veiksmų programomis, skirtomis Anglijai (2008 m. Reglamentas Nr. 2349), Škotijai (2008 m. Reglamentas Nr. 298 su pakeitimais) ir Velsui (2008 m. Reglamentas Nr. 3143), kurios nustoja galioti 2012 m. gruodžio 31 d.;
(3)
Sprendimu 2009/431/EB suteikta leidžianti nukrypti nuostata 2010 m. buvo taikoma 433 ūkiams (425 - Anglijoje, 6 - Škotijoje ir 2 - Velse), 2011 m. - 404 ūkiams (396 - Anglijoje, 7 - Škotijoje ir 1 - Velse) ir 2012 m. - 390 ūkių (385 - Anglijoje, 4 - Škotijoje ir 1 - Velse). Sprendimu 2009/431/EB suteikta leidžianti nukrypti nuostata 2009-2012 m. Didžiojoje Britanijoje buvo taikoma maždaug 110 000 galvijų (0,9 % viso jų skaičiaus), 45 000 hektarų ganyklų (0,4 % viso jų ploto) ir 5 000 hektarų ariamosios žemės (0,1 % viso jos ploto);
(4)
2012 m. gruodžio 20 d. Jungtinė Karalystė Komisijai pateikė prašymą pagal Direktyvos 91/676/EEB III priedo 2 dalies trečią pastraipą pratęsti leidžiančios nukrypti nuostatos galiojimą laikantis tų pačių sąlygų, kaip nustatyta Sprendime 2009/431/EB;
(5)
vadovaudamasi Direktyvos 91/676/EEB 5 straipsniu Jungtinė Karalystė nustatė 2013-2016 m. veiksmų programas, kurias sudaro šie teisės aktai: Anglijai skirtas 2008 m. Taršos nitratais prevencijos reglamentas (angl. Nitrate Pollution Prevention Regulations) (SI 2008/2349) ir reglamentai SI 2009/3160, SI 2012/1849, SI 2013/1001 ir SI 2013/2619, kuriais jis keičiamas; Škotijai skirta 2008 m. Nitratais pažeidžiamų zonų reglamento įgyvendinimo veiksmų programa (angl. Action Programme for Nitrate Vulnerable Zones Regulations) (Škotijos SI 2008/298) ir reglamentas Škotijos SI 2013/123, kuriuo ji keičiama; Velsui skirtas 2013 m. Taršos nitratais (Velse) prevencijos reglamentas (angl. Nitrate Pollution Prevention (Wales) Regulations) (SI 2013/2506 (W. 245));
(6)
remiantis Anglijai skirtu Reglamentu SI 2013/2619, Škotijai skirtais 2002 m. teisės aktais Nr. 276 ir Nr. 546 ir Velsui skirtu Reglamentu SI 2013/2506 (W. 245), taršai jautrios zonos, kurioms taikomos veiksmų programos, apima 58 % viso Anglijos ploto, 14 % viso Škotijos ploto ir 2,3 % viso Velso ploto;
(7)
pateikti vandens kokybės duomenys rodo, kad Anglijoje 85 % gruntinio vandens telkinių vidutinė nitratų koncentracija mažesnė nei 50 mg/l, 60 % tokių telkinių nitratų koncentracija mažesnė nei 25 mg/l. Velse daugiau kaip 95 % gruntinio vandens telkinių vidutinė nitratų koncentracija mažesnė nei 50 mg/l, o 87 % tokių telkinių - mažesnė nei 25 mg/l. Škotijoje daugiau kaip 87 % gruntinio vandens telkinių vidutinė nitratų koncentracija mažesnė nei 50 mg/l, o 62 % tokių telkinių - mažesnė nei 25 mg/l. Kalbant apie paviršiaus vandenį, Anglijoje 59 % stebėjimo vietų vidutinė nitratų koncentracija mažesnė nei 25 mg/l, o 8 % tokių vietų - didesnė nei 50 mg/l. Škotijoje ir Velse daugiau kaip 95 % stebėjimo vietų vidutinė nitratų koncentracija mažesnė nei 25 mg/l. Škotijoje nė vienoje stebėjimo vietoje nenustatyta didesnė kaip 50 mg/l nitratų koncentracija, o Velse didesnė kaip 50 mg/l nitratų koncentracija užregistruota 1 % stebėjimo vietų;
(8)
Komisija, išnagrinėjusi Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prašymą ir atsižvelgdama į Sprendimu 2009/431/EB nustatytos leidžiančios nukrypti nuostatos taikymo patirtį, mano, kad Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės siūlomas mėšlo kiekis, iš kurio per metus tektų 250 kg/ha azoto, netrukdys siekti Direktyvos 91/676/EEB tikslų, jeigu bus laikomasi tam tikrų griežtų sąlygų;
(9)
remiantis Jungtinės Karalystės pateiktais patvirtinamaisiais dokumentais, siūlymas ganykliniuose ūkiuose naudoti ganomų gyvulių mėšlą, iš kurio per metus tektų 250 kg/ha azoto, yra pagrįstas objektyviais kriterijais, kaip antai didelis bendras kritulių kiekis, ilgas vegetacinis periodas ir didelis kiekis žolės, įsisavinančios daug azoto;
(10)
Sprendimo 2009/431/EB galiojimo pabaigos data yra 2012 m. gruodžio 31 d. Siekiant užtikrinti, kad suinteresuotiems galvijų augintojams ši leidžianti nukrypti nuostata būtų toliau taikoma, Sprendimo 2009/431/EB galiojimą reikėtų pratęsti;
(11)
šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Direktyvos 91/676/EEB 9 straipsniu įkurto Nitratų komiteto nuomonę,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Remiantis 2012 m. gruodžio 20 d. rašte pateiktu prašymu, Jungtinei Karalystei suteikiamas leidimas, laikantis šiame sprendime nustatytų sąlygų, Anglijai, Škotijai ir Velsui taikyti leidžiančią nukrypti nuostatą, pagal kurią leidžiama nustatyti didesnį gyvulių mėšlo kiekį nei nurodyta Direktyvos 91/676/EEB III priedo 2 dalies antros pastraipos pirmame sakinyje ir a punkte.
2 straipsnis
Apibrėžtys
Šiame sprendime vartojamų terminų apibrėžtys:
a) ganykliniai ūkiai- ūkiai, kurių 80 % arba didesnį žemės ūkio paskirties žemės, tinkamos tręšti mėšlu, plotą sudaro ganyklos;
b) ganomi gyvuliai- tai galvijai (išskyrus veršelius), avys, elniai, ožkos ir arkliai;
c) žolė- nuolatinės arba laikinos ganyklos (laikinose ganyklose žolė auga mažiau kaip ketverius metus);
d) sklypas- atskiras, pagal pasėlius, dirvožemio tipą ir tręšimo praktiką vienarūšis laukas (arba laukų grupė).
3 straipsnis
Taikymo sritis
Šis sprendimas taikomas pavieniams ganykliniams ūkiams, kurie turi laikytis 4, 5 ir 6 straipsniuose nustatytų sąlygų.
4 straipsnis
Kasmetinė paraiška ir įsipareigojimas
1. Ūkininkai, pageidaujantys pasinaudoti šiame sprendime numatyta išimtimi, kompetentingoms institucijoms kasmet pateikia paraišką.
2. Pateikdami 1 dalyje nurodytą kasmetinę paraišką jie raštu įsipareigoja vykdyti 5 ir 6 straipsniuose nustatytas sąlygas.
5 straipsnis
Mėšlo ir kitų trąšų naudojimas
1. Laikantis šio straipsnio 2-7 dalyse nustatytų sąlygų, ganomų gyvulių mėšlo kiekis, kiekvienais metais įterptas į ganyklinių ūkių dirvą, įskaitant pačių gyvulių paliekamą mėšlą, neviršija mėšlo kiekio, iš kurio į dirvą patenka 250 kg azoto vienam hektarui.
2. Bendras į dirvą patenkančio azoto kiekis, įskaitant iš dirvožemio įsisavinamą kiekį, turi neviršyti numatomo konkretiems pasėliams reikalingo maistinių medžiagų kiekio ir didžiausių ūkiui taikomų tręšimo normatyvų, nustatytų Nitratų veiksmų programoje.
3. Kiekvienas ūkis turi turėti tręšimo planą, kuriame apibūdinama žemės ūkio paskirties žemės sėjomaina ir planuojamas mėšlo bei kitų trąšų naudojimas. Toks planas turi būti ūkyje ne vėliau kaip nuo kiekvienų kalendorinių metų kovo 1 d. Tręšimo plane turi būti nurodyta bent:
a)
sėjomainos planas, kuriame turi būti nurodyti sklypų su žole ir sklypų su kitais pasėliais plotai, įskaitant scheminį žemėlapį, kuriame nurodomas atskirų laukų išdėstymas;
b)
gyvulių skaičius, laikymo ir saugojimo sistemos apibūdinimas, taip pat mėšlo saugyklos talpa;
c)
azoto ir fosforo kiekio ūkyje pagamintame mėšle apskaičiavimas;
d)
už ūkio ribų arba ūkiui tiekiamo mėšlo kiekis, tipas ir savybės;
e)
numatomas augalams reikalingas azoto ir fosforo kiekis kiekviename sklype;
f)
azoto ir fosforo kiekio dirvožemyje tyrimo rezultatai;
g)
naudojamų trąšų pobūdis;
h)
kiekviename sklype planuojamas naudoti mėšle esančio azoto ir fosforo apskaičiuotas kiekis;
i)
kiekviename sklype planuojamas naudoti cheminėse ir kitokiose trąšose esančio azoto ir fosforo apskaičiuotas kiekis.
Siekiant užtikrinti planų ir realios žemės ūkio praktikos nuoseklumą, planai peržiūrimi ne vėliau kaip per septynias dienas nuo bet kokių žemės ūkio praktikos pasikeitimų.
4. Kiekvienas ūkininkas saugo parengtas tręšimo ataskaitas, įskaitant informaciją apie azoto ir fosforo, patekusių į dirvožemį, kontrolę. Kiekvienais kalendoriniais metais šios ataskaitos pateikiamos kompetentingai institucijai.
5. Kalbant apie kiekvieną ganyklinį ūkį, kuriam taikoma išimtis, ūkininkas sutinka, kad 4 straipsnio 1 dalyje nurodyta paraiška, tręšimo planas ir tręšimo ataskaitos gali būti patikrinti.
6. Kiekvienas ūkininkas, kuriam leista taikyti išimtį, reguliariai atlieka azoto ir fosforo dirvožemyje tyrimą, kad tręšimas būtų tikslus.
Visuose ūkių vienarūšiuose plotuose mėginiai imami ir analizė atliekama mažiausiai kartą per ketverius metus, atsižvelgiant į sėjomainą ir dirvožemio ypatybes.
Kiekviename ūkio penkių hektarų dirbamosios žemės plote atliekama bent viena analizė.
Su azoto ir fosforo dirvožemyje tyrimo rezultatais turi būti įmanoma susipažinti ūkyje, kuriam taikoma leidžianti nukrypti nuostata.
7. Gyvulių mėšlu netręšiama rudenį prieš žolės sėją.
6 straipsnis
Žemės tvarkymas
1. 80 % ar didesniame mėšlu tręšiamame plote turi būti auginama žolė.
2. Ūkininkai, kuriems taikoma individuali leidžianti nukrypti nuostata, imasi šių priemonių:
a)
suarti pavasarį laikinas smėlingas dirvos ganyklas;
b)
suarus bet kokios rūšies dirvos ganyklas iš karto sodinti pasėlius, įsisavinančius didelį azoto kiekį;
c)
į pasėlių sėjomainą neįtraukiami ankštiniai arba kiti augalai, kaupiantys atmosferos azotą.
3. Tačiau 2 dalies c punktas netaikomas ganyklų dobilams, jei tose ganyklose dobilai sudaro mažiau kaip 50 % kitų kartu su žole pasėtų ankštinių augalų.
7 straipsnis
Stebėsena
1. Kompetentinga institucija užtikrina, kad būtų parengti ir kasmet atnaujinami kiekvienos savivaldybės žemėlapiai, kuriuose parodytos ganyklinių ūkių, gyvulių ir žemės ūkio paskirties žemės, kuriai taikoma individuali leidžianti nukrypti nuostata, procentinės dalys, ir vietos žemės naudojimo žemėlapiai.
2. Turi būti stebimas dirvožemis, paviršinis ir gruntinis vanduo, kad būtų surinkta duomenų apie azoto ir fosforo koncentraciją dirvožemio vandenyje, mineralinį azotą dirvožemio sluoksnyje bei azoto koncentraciją gruntiniame ir paviršiniame vandenyje, neatsižvelgiant į tai, taikoma leidžianti nukrypti nuostata ar ne. Turi būti stebimas ūkio laukas ir žemės ūkio drenažas. Stebėjimo vietoms turi būti būdingi pagrindinių tipų dirvožemiai, tręšimo praktika ir augalai.
3. Netoli itin pažeidžiamų vandens telkinių esančiose žemės ūkio zonose vykdoma sustiprinta vandens stebėsena.
4. Ūkiuose, kurioms taikomos individualios leidžiančios nukrypti nuostatos, atliekami žemės naudojimo, sėjomainos ir žemės ūkio praktikos tyrimai. Surinkta informacija ir maistinių medžiagų tyrimo duomenimis, kaip nurodyta 5 straipsnio 6 dalyje, taip pat šio straipsnio 2 dalyje nurodyta stebėsena naudojamasi atliekant modeliu grindžiamą skaičiavimą, kiek azoto ir fosforo, remiantis moksliniais principais, nuteka iš ūkių, kuriems taikoma leidžianti nukrypti nuostata.
8 straipsnis
Kontrolė
1. Kompetentingos institucijos užtikrina, kad būtų atliekama visų prašymų leisti taikyti leidžiančią nukrypti nuostatą administracinė patikra. Jei kontroliuojant paaiškėja, kad 5 ir 6 straipsniuose nustatytos sąlygos nevykdomos, apie tai informuojamas pareiškėjas. Tokiu atveju prašymas laikomas atmestu.
2. Remiantis rizikos analize, ankstesnių metų kontrolės rezultatais ir Direktyvos 91/676/EEB įgyvendinimo teisės aktų bendrosios atsitiktinės kontrolės rezultatais, sudaroma patikrinimų vietoje programa. Pagal šio sprendimo 5 ir 6 straipsniuose nustatytas sąlygas patikrinimai vietoje aprėpia bent 5 % ūkių, kuriems taikoma individuali leidžianti nukrypti nuostata. Kai atliekant kontrolę aptinkama, kad nesilaikoma reikalavimų, apie tai informuojamas ūkininkas. Šiuo atveju paraiška leisti taikyti leidžiančią nukrypti nuostatą kitais metais laikoma atmesta.
3. Kompetentingoms institucijoms suteikiami įgaliojimai ir priemonės, reikalingi patikrinti, ar laikomasi pagal šį sprendimą suteiktos leidžiančios nukrypti nuostatos.
9 straipsnis
Ataskaitos
Kiekvienais metais iki birželio mėn. kompetentingos institucijos pateikia ataskaitą, kurioje yra ši informacija:
a)
pagal 7 straipsnio 1 dalį - kiekvienos savivaldybės žemėlapis, kuriame parodytos ūkių, gyvulių ir žemės ūkio paskirties žemės, kuriai taikoma individuali leidžianti nukrypti nuostata, procentinės dalys; taip pat vietos žemės naudojimo žemėlapiai;
b)
pagal 7 straipsnio 2 dalį - nitratų koncentracijos gruntiniame ir paviršiniame vandenyje stebėsenos rezultatai, įskaitant informaciją apie vandens kokybės tendencijas, neatsižvelgiant į tai, taikoma leidžianti nukrypti nuostata ar ne, taip pat leidžiančios nukrypti nuostatos taikymo poveikis vandens kokybei;
c)
pagal 7 straipsnio 2 dalį - azoto ir fosforo koncentracija dirvožemio vandenyje, duomenys apie mineralinį azotą dirvožemio sluoksnyje, neatsižvelgiant į tai, taikoma leidžianti nukrypti nuostata ar ne;
d)
7 straipsnio 3 dalyje nurodytose sustiprinto stebėsenos vietose gautų duomenų santrauka ir vertinimas;
e)
7 straipsnio 4 dalyje nurodytų vietinio žemės naudojimo, sėjomainos ir žemės ūkio praktikos tyrimų rezultatai;
f)
pagal 7 straipsnio 4 dalį - modeliu grindžiamo skaičiavimo, kiek azoto ir fosforo, remiantis moksliniais principais, nuteka iš ūkių, kuriems taikoma leidžianti nukrypti nuostata, rezultatai;
g)
leidžiančios nukrypti nuostatos sąlygų laikymosi vertinimas, grindžiamas ūkio kontrole ir informacija apie sąlygų neatitinkančius ūkius, remiantis 8 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytos administracinės kontrolės ir patikrinimų vietoje rezultatais.
10 straipsnis
Taikymas
Šis sprendimas taikomas kartu su reglamentais, kuriais nustatomos pažeidžiamos zonos Anglijoje (SI 2013/2619), Škotijoje (Škotijos SI 2002 Nr. 276 ir Škotijos SI 2002 Nr. 546) ir Velse (SI 2013/2506 (W. 245)), taip pat su reglamentais, kuriais įgyvendinama veiksmų programa Anglijoje (SI 2008/2349 ir reglamentai SI 2009/3160, SI 2012/1849, SI 2013/1001 ir SI 2013/2619, kuriais jis keičiamas), Škotijoje (Škotijos SI 2008/298 ir reglamentas Škotijos SI 2013/123, kuriuo jis keičiamas) ir Velse (SI 2013/2506 (W. 245)).
Šis sprendimas galioja iki 2016 m. gruodžio 31 d.
11 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Jungtinei Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystei.
Priimta Briuselyje 2013 m. gruodžio 18 d.