PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 135/2014
ze dne 11. února 2014,
kterým se zrušuje antidumpingové clo na dovoz dikyandiamidu pocházejícího z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 2 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 1331/2007 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz 1-kyanoguanidinu (dikyandiamidu) pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále též „Čína“ nebo „dotčená země“) (dále jen „konečná antidumpingová opatření“). Opatření měla podobu valorického cla s výší sazby 49,1 %.
1.2 Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(2)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti platných konečných antidumpingových opatření (3) obdržela Komise dne 14. srpna 2012 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost byla podána společností AlzChem AG (dále jen „žadatel“), která představuje 100 % celkové produkce dikyandiamidu v Unii.
(3)
Podaná žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti konečných antidumpingových opatření pravděpodobně vedlo k pokračování dumpingu a obnovení újmy pro výrobní odvětví Unie.
1.3 Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(4)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 15. listopadu 2012 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
1.4 Šetření
1.4.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(5)
Šetření ohledně pokračování dumpingu se týkalo období od 1. října 2011 do 30. září 2012 (dále jen „období přezkumného šetření“). Posouzení trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2009 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
(6)
Po zveřejnění závěrečných informací žadatel uvedl, že posuzované období mělo začít již v roce 2008, neboť posouzení až od roku 2009 by vedlo k nereprezentativním zjištěním. Zde je třeba v prvé řadě poznamenat, že při stanovení uvažovaného období za účelem ověření újmy jedná Komise do značné míry podle vlastního uvážení. Za druhé, žadatel tuto námitku přednesl příliš pozdě na to, aby délka období mohla být změněna. Posuzované období bylo navíc oznámeno již v rané fázi řízení, kdy však proti jeho délce žadatel námitku nevznesl. V nynější pokročilé fázi řízení již délku období nelze změnit, a to jak z praktických důvodů, tak proto, že změna na základě shromážděných důkazů by nebyla slučitelná s nestranností šetření. Tato námitka byla tedy zamítnuta.
1.4.2 Strany dotčené šetřením
(7)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážející výrobce v dotčené zemi, dovozce, kteří nejsou ve spojení, uživatele v Unii, o nichž je známo, že se jich řízení týká, a zástupce země vývozu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.
(8)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v dotčené zemi a dovozců, kteří nejsou ve spojení, bylo považováno za vhodné přezkoumat v souladu s článkem 17 základního nařízení, zda by měla být použita metoda výběru vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů po zahájení přezkumu přihlásily a předložily Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(9)
V Číně bylo kontaktováno dvanáct známých vyvážejících výrobců. Jelikož požadované informace předložil pouze jeden vyvážející výrobce z Číny, nebylo nutné vybírat vzorek vyvážejících výrobců.
(10)
Pokud jde o dovozce, bylo identifikováno deset dovozců dikyandiamidu do Unie, kteří nejsou ve spojení, a tito dovozci byli vyzváni, aby poskytli informace pro výběr vzorku. S ochotou spolupracovat na současném přezkumu se přihlásili pouze dva z nich. Výběr vzorku u dovozců, kteří nejsou ve spojení, tudíž nebyl nutný.
(11)
Všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily, zaslala Komise ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení přezkumu dotazníky. Odpovědi zaslali výrobce v Unii, spolupracující vyvážející výrobce v Číně, dva dovozci, kteří nejsou ve spojení, a jeden uživatel v Unii.
(12)
Dodatečná stanoviska zaslali dva dovozci/obchodníci, kteří nejsou ve spojení, a tři uživatelé v Unii.
(13)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné ke stanovení pravděpodobnosti pokračování dumpingu a pravděpodobnosti obnovení újmy a ke stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:
a)
výrobce v Unii:
-
AlzChem AG, Trostberg, Německo;
b)
vyvážející výrobce v Číně:
-
Ningxia Jiafeng Chemicals Co., Ltd., Š’-cuej-šan, Čína;
c)
dovozce v Unii, který není ve spojení:
-
Helm AG, Hamburk, Německo;
d)
uživatelé v Unii:
-
Merck Santé S.A.S., Lyon, Francie.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(14)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je tentýž jako při původním šetření, tj. 1-kyanoguanidin (dikyandiamid) (dále jen „DCD“) pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN 2926 20 00. Vyrábí se z páleného vápna a sazí v několika výrobních krocích. Je to tuhá látka ve formě jemného bílého krystalického prášku, obvykle bez zápachu.
(15)
DCD se obvykle používá jako meziprodukt k výrobě širokého spektra dalších chemických meziproduktů, například farmaceutických přípravků, v různých průmyslových použitích - ve vodárenství, při výrobě papíru a celulózy, textilu a v kožedělném průmyslu - a v různých oblastech použití epoxidů. Je klíčovým článkem řetězce dusík-uhlík-dusík (NCN) v konečných výrobcích pro úzký segment trhu, k nimž patří například guanidin nitrát a jiné NCN deriváty.
(16)
Většina DCD prodávaného na trhu Unie je standardního typu. DCD v menších částicích (tzv. mikronizovaný DCD) se prodává v menším množství. Spolupracující čínští vyvážející výrobci poskytli údaje pouze k standardnímu typu.
2.2 Obdobný výrobek
(17)
Jeden uživatel vznesl dotaz, zda lze DCD z Unie a čínský DCD považovat za obdobné výrobky, neboť standardní typ DCD vyráběný výrobním odvětvím Unie je údajně vyšší kvality než DCD vyráběný čínskými vyvážejícími výrobci. Tento uživatel zejména uvedl, že obsah vody v čínském DCD má být oproti obsahu vody v DCD vyráběném v Unii výrazně vyšší a mnohem nestálejší. Čínský DCD má kromě toho obsahovat také vyšší obsah nečistot.
(18)
Stejně jako původní šetření i toto šetření prokázalo, že přestože jisté kvalitativní rozdíly mohou existovat, není možné je kvantifikovat a navíc nemají vliv na základní chemické, fyzikální a technické vlastnosti DCD vyráběného a prodávaného výrobním odvětvím Unie a dotčeného výrobku, a bylo shledáno, že oba výrobky jsou stejné a mají stejné konečné využití.
(19)
Podle jiného uživatele by se antidumpingová opatření neměla vztahovat na mikronizovaný DCD, neboť ten se od standardního DCD údajně liší fyzikálními vlastnostmi, konečným využitím a cenou.
(20)
Šetřením bylo nicméně prokázáno, že oba typy mají stejné základní chemické, fyzikální a technické vlastnosti. Následné zpracování standardního DCD, jímž vzniká mikronizovaný DCD, totiž spočívá v prostém fyzickém postupu (mletí), nikoli chemickém zpracování. Navíc přestože ceny mikronizovaného DCD jsou vyšší než ceny standardního DCD, mají oba typy stejné konečné využití a jsou zaměnitelné.
(21)
Stejně jako původní šetření i toto šetření potvrdilo, že dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané na domácím trhu v Číně, jakož i výrobky vyráběné a prodávané výrobcem v Unii na trhu v Unii, mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné použití, a považují se tudíž za obdobný výrobek ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ DUMPINGU
3.1 Předběžné poznámky
(22)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zjišťováno, zda by pozbytí platnosti stávajících opatření vedlo k pokračování dumpingu.
(23)
Jak je uvedeno v 9. bodě odůvodnění, vzhledem k tomu, že spolupracovala pouze jedna společnost, nebylo nutné vybírat vzorek vyvážejících výrobců v Číně. Tato společnost dovezla během období průzkumného šetření více než 35 % objemu dovozu dotčeného výrobku z Číny do Unie. Během období původního šetření tato společnost nevyvážela, a tudíž na původním šetření nespolupracovala.
3.2 Dumping dovozu během období přezkumného šetření
3.2.1 Srovnatelná země
(24)
V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení bylo nutné určit běžnou hodnotu na základě cen nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“) nebo ceny, za niž se prodává výrobek ze srovnatelné země do jiných zemí včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo ceny, kterou je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí.
(25)
Jelikož se dotčený výrobek mimo Unii a Čínu nevyráběl, uvedla Komise v oznámení o zahájení, že běžnou cenu stanoví na základě cen skutečně zaplacených nebo cen, které je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, stejně jako tomu bylo v případě původního šetření.
(26)
Obdobný výrobek byl výrobním odvětvím Unie prodáván v reprezentativním množství. Domácí prodej výrobního odvětví Unie byl ovšem mírně ztrátový. Proto byla běžná hodnota založena na výrobních nákladech výrobního odvětví Unie zvýšených o přiměřené prodejní, správní a režijní náklady a o zisk. Prodejní, správní a režijní náklady a zisk byly stanoveny stejnou metodou jako v původním šetření. V souladu s čl. 11 odst. 9 základního nařízení byla provedeny úpravy výrobních nákladů výrobního odvětví Unie tak, aby došlo k vyrovnání dodatečných nákladů na dopravu v důsledku fyzického oddělení výrobních jednotek, neexistujícího přímého přístupu k surovinám, které musí být přepravovány ze vzdálených míst jejich výroby, a v důsledku likvidace vedlejšího produktu (černé vápno). Stejné úpravy byly provedeny také v původním šetření.
3.2.2 Vývozní cena
(27)
Všechen prodej na vývoz do Unie ze strany spolupracujícího vyvážejícího výrobce proběhl přímo nezávislým zákazníkům usazeným v Unii. V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byla vývozní cena určena na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit.
3.2.3 Srovnání
(28)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(29)
Pro účely zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny spolupracujícího vyvážejícího výrobce a v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení se formou úprav přihlédlo k některým rozdílům v dopravném, pojistném, daních a úvěrových nákladech, které se promítly do cen a jejich srovnatelnosti.
3.2.4 Dumpingové rozpětí
(30)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrnem vývozní ceny.
(31)
U spolupracujícího vyvážejícího výrobce toto srovnání prokázalo existenci dumpingu, ačkoli výrazně nižšího, než jaká byla úroveň dumpingu zjištěná v původním šetření.
3.3 Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.3.1 Předběžná poznámka
(32)
V návaznosti na zjištění existence dumpingu během období přezkumného šetření byla šetřena pravděpodobnost pokračování dumpingu, pokud by opatření byla zrušena, přičemž byla analyzována následující hlediska: výrobní kapacita a volná kapacita v Číně; objem a ceny dumpingového dovozu z Číny; atraktivita trhu Unie ve vztahu k dovozu z Číny.
(33)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že spolupracující vyvážející výrobce představoval více než 30 % celkové výrobní kapacity v Číně během období přezkumného šetření.
3.3.2 Výrobní kapacita a volná kapacita čínských výrobců
(34)
Jelikož o čínském výrobním odvětví zabývajícím se výrobou DCD není veřejně k dispozici mnoho informací, vycházelo se při formulování závěrů ohledně volné kapacity především z informací uvedených v žádosti o přezkum a z informací získaných od jediného spolupracujících výrobce, jež byly pokud možno ověřeny porovnáním s veřejně dostupnými informacemi.
(35)
Na základě výše uvedeného se předpokládá, že se celková instalovaná kapacita v Číně mezi roky 2007 a 2012 zvýšila. Skutečná výroba během období přezkumného šetření však činila jen 80 000 tun, což nasvědčuje tomu, že volná kapacita zřejmě existuje. Instalovaná kapacita v Číně během období přezkumného šetření představovala více než celosvětovou poptávku po DCD a volná kapacita zřejmě představuje více než celkovou spotřebu Unie během období přezkumného šetření, zatímco domácí čínská spotřeba během období přezkumného šetření představovala pouhých 40 000 tun, tj. polovinu skutečné čínské výroby.
(36)
Pokud jde o volnou kapacitu, z informací shromážděných na místě během období přezkumného šetření plyne, že jediný spolupracující výrobce, jenž v roce 2012 představoval 20 % celkové instalované kapacity v Číně, získal povolení k rozšíření kapacity o 50 % do roku 2014. Očekává se, že tato nová kapacita bude mimo jiné využita pro vlastní výrobní postupy výrobce (využití DCD pro vlastní potřebu) a pro čínský domácí trh, který během období přezkumného šetření absorboval přibližně polovinu výroby DCD jediného spolupracujícího výrobce. Z informací získaných od jediného spolupracujícího výrobce plyne, že budoucí investice do kapacity budou využity mimo jiné k zásobování čínského domácího trhu, který je rozsáhlý a rychle roste.
(37)
Čína je tak schopna vyrábět značná množství na vývoz, a to především proto, že nic nenasvědčuje tomu, že by domácí trh dokázal absorbovat všechnu volnou kapacitu.
3.3.3 Objem a ceny dumpingového dovozu z Číny
(38)
Podle Eurostatu a ověřených údajů o dovozu objem dovozu z Číny po zavedení opatření v roce 2007 prudce klesl a zvyšovat se pomalu začal mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření, avšak na úroveň roku 2007 se už nedostal. Tento průběh se taktéž odráží v podílu čínského dovozu na trhu, který se z 40-45 % v roce 2007 propadl na 10-15 % v roce 2009, přičemž na konci období přezkumného šetření se vrátil na úroveň 15-20 %, a to navzdory nárůstu čínských cen o 73 %.
3.3.4 Atraktivita trhu Unie
(39)
Trh Unie je relativně velký trh, který spotřebovává zhruba 18 % světové produkce DCD, ale není to nutně nejatraktivnější ani jediný atraktivní trh z hlediska prodejních segmentů a cen (viz 74. bod odůvodnění). Z dostupných informací totiž plyne, že čínští výrobci očekávají nárůst poptávky ze strany farmaceutického průmyslu, například v Indii, který DCD používá mimo jiné jako vstupní produkt při výrobě léku k léčbě diabetu (metformin). Tato nová poptávka by tak případně mohla absorbovat velkou část volné čínské kapacity. Na základě výše uvedeného se má za to, že trh Unie není pro čínské vývozce jediný atraktivní trh.
3.3.5 Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(40)
Šetřením bylo prokázáno, že čínský dovoz na trh Unie během období přezkumného šetření nadále probíhal za dumpingové ceny. S ohledem na pokračující dumping, na skutečnost, že trh Unie je velký trh, který byl v minulosti pro čínské vývozce poměrně přitažlivý, a na volné kapacity v Číně, jež jsou vyšší než celková spotřeba Unie, lze vyvodit závěr, že pokud by byla opatření zrušena, dumping by pravděpodobně pokračoval. Je však třeba poznamenat, že současná úroveň dumpingu je výrazně nižší, než jaká byla zjištěna v původním šetření.
4. SITUACE NA TRHU UNIE
4.1 Předběžná poznámka
(41)
Protože se analýza týká pouze jedné společnosti, je s ohledem na důvěrnost většina ukazatelů uváděna v podobě indexů nebo rozpětí.
4.2 Výrobní odvětví Unie
(42)
Výroba výrobce v Unii, společnosti AlzChem AG, představuje 100 % výroby DCD v Unii. Má se proto za to, že společnost AlzChem AG představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
4.3 Spotřeba na trhu Unie
(43)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu jiného než závislého prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů Eurostatu o dovozu, jež byly ověřeny porovnáním s jinými statistickými zdroji. Během posuzovaného období se spotřeba vyvíjela následovně:
Tabulka 1
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Spotřeba Unie (v tunách)
11 042
13 712
14 338
14 146
Index (2009 = 100)
100
124
130
128
(44)
Vedle volné tržní spotřeby uvedené výše bylo zjištěno, že v průběhu posuzovaného období se využití DCD pro vlastní potřebu výrobním odvětvím Unie pohybovalo mezi 10 a 20 % výroby v Unii a vyvíjelo se následovně:
Tabulka 2
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Využití pro vlastní spotřebu - Index (2009 = 100)
100
123
124
127
4.4 Dovoz z Číny do Unie
(45)
Vzhledem k tomu, že na šetření spolupracoval pouze jeden vývozce, bylo shledáno, že údaje Eurostatu jsou nejlepším zdrojem informací ohledně objemů dovozu a cen. Údaje Eurostatu se týkají 27 členských států Unie a byly ověřeny porovnáním s jinými zdroji, například čínskými vývozními statistikami, databází podle čl. 14 odst. 6 a s údaji od spolupracujícího dovozce/uživatele.
(46)
Zásilky DCD z Číny byly dováženy ve dvou celních režimech. V běžném režimu bylo povinné jak běžné clo, tak antidumpingové clo. V režimu aktivního zušlechťovacího styku nebylo povinné žádné z cel, neboť materiál byl použit k výrobě následných výrobků, jež byly vyvezeny mimo Unii. Jak plyne z níže uvedené tabulky, režim aktivního zušlechťovacího styku představoval během období přezkumného šetření přibližně dvě třetiny dovozu.
4.4.1 Objem a podíl na trhu
(47)
Po uložení antidumpingových opatření v roce 2007 objem čínského dovozu výrazně poklesl. Celkový podíl na trhu činil během období přezkumného šetření zhruba 15-20 %. Přesto objem dovozu pocházejícího z Číny v běžném celním režimu během posuzovaného období fluktuoval, zatímco čínský dovoz v režimu aktivního zušlechťovacího styku se více než zdvojnásobil. Vezmeme-li v úvahu oba režimy, objem dovozu se během sledovaného období zvýšil, zůstal nicméně pod úrovní z doby před uložením opatření (více než 6 000 tun).
Tabulka 3
Dovoz z Číny
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Objem dovozu - běžný režim (v tunách)
881
1 251
1 781
730
Index (2009 = 100)
100
142
202
83
Podíl na trhu
5-10 %
5-10 %
10-15 %
5-10 %
Průměrná dovozní cena - běžný režim (EUR/t)
1 218
1 267
1 826
2 101
Průměrná dovozní cena - režim zušlechťovacího styku (EUR/t)
1 677
1 463
1 674
2 069
Objem dovozu - režim zušlechťovacího styku (v tunách)
676
984
654
1 467
Index (2009 = 100)
100
146
97
217
Podíl na trhu - všechny režimy
10-15 %
15-20 %
15-20 %
15-20 %
4.4.2 Cena
(48)
Jak vyplývá z tabulky výše, ceny čínského dovozu se během posuzovaného období výrazně zvýšily.
(49)
Výrobní odvětví Unie přišlo s tvrzením, že tento vývoj cen nelze vysvětlit vývojem cen hlavních nákladových položek, tj. surovin a energií. Na podporu svého tvrzení však nepředložilo žádné jiné vysvětlení ani přesvědčivé důkazy.
4.4.3 Cenové podbízení
(50)
Pro účely analýzy cenového podbízení byly porovnány vážené průměry prodejních cen výrobního odvětví Unie pro zákazníky na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, s odpovídacími váženými průměry cen CIF dovozu z Číny (pouze u standardního DCD). Prodejní ceny výrobního odvětví Unie byly upraveny zejména o přepravní náklady a provize na úroveň ceny ze závodu. Údaje o cenách CIF vývozu z Číny byly získány od Eurostatu a byly porovnány s cenami v databázi podle čl. 14 odst. 6, přičemž údaje o dovozu v režimu aktivního zušlechťovacího styku byly vyřazeny. Tyto ceny CIF byly zvýšeny o náklady související s celním odbavením, totiž o clo a náklady po dovozu. Cenové podbízení, pokud jde o dovoz v režimu aktivního zušlechťovacího styku, je analyzováno v 83. bodě odůvodnění.
(51)
Ze srovnání vyplynulo, že v období přezkumného šetření nedocházelo u dovozu dotčeného výrobku k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie.
4.5 Dovoz z jiných třetích zemí do Unie
(52)
Z jiných třetích zemí se dováželo pouze v zanedbatelném množství.
(53)
Objem dovozu z USA během posuzovaného období nikdy nepřekročil 2 % podílu na trhu. Šetřením bylo zjištěno, že šlo ve skutečnosti o dovoz standardního DCD původně vyrobeného v Číně a následně mikronizovaného v USA.
Tabulka 4
Dovoz z USA
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Objem dovozu (v tunách)
192
237
282
255
Index (2009 = 100)
100
123
147
133
Podíl na trhu
0-2 %
0-2 %
0-2 %
0-2 %
4.6 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(54)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských faktorů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
4.6.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(55)
Výrobní odvětví Unie provozovalo integrovaný výrobní řetězec, kam spadala výroba nejen DCD, ale také výrobních surovin a následných výrobků. Kapacita Unie, pokud jde o výrobu DCD, se od roku 2009 nezměnila. Během posuzovaného období zvyšoval výrobce v Unii výrobu zejména z důvodu zvýšené poptávky na trhu Unie, jak uvádí tabulka 1. Od roku 2010 výrobce v Unii vyrábí spíše na plnou kapacitu. V roce 2009 vyráběl méně, neboť výroba i prodej byly ovlivněny finanční krizí.
Tabulka 5
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Výroba - Index (2009 = 100)
100
115
113
109
Výrobní kapacita - Index (2009 = 100)
100
100
100
100
Využití kapacity
86,9 %
100,2 %
98,2 %
95,2 %
4.6.2 Zásoby
(56)
Výrobce v Unii v průběhu posuzovaného období udržoval nízké zásoby, což nebylo jako faktor pro posouzení situace výrobního odvětví Unie považováno za významné.
Tabulka 6
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Zásoby - Index (2009 = 100)
100
73
88
49
4.6.3 Objem prodeje, podíl na trhu a průměrné jednotkové ceny v Unii
(57)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie zákazníkům, kteří nejsou ve spojení, vzrostl během posuzovaného období o 26 %, přičemž prodejní ceny stouply o 7 %.
(58)
Výrobnímu odvětví Unie se podařilo zvýšit prodej v Unii díky zvýšené spotřebě, jak uvádí tabulka 1. Výrobní odvětví Unie drželo na trhu Unie velmi velký podíl.
Tabulka 7
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Objem prodeje - Index (2009 = 100)
100
121
125
126
Podíl na trhu
80-85 %
80-85 %
80-85 %
80-85 %
Prodejní cena - Index (2009 = 100)
100
95
98
107
4.6.4 Ziskovost a peněžní tok
(59)
Během posuzovaného období se ziskovost výrobního odvětví Unie významně zlepšila, neboť bylo schopno zvýšit objem prodeje i prodejní cenu na trhu Unie zákazníkům, kteří nejsou ve spojení. Míra zlepšení ziskovosti vynikne ještě více ve srovnání s obdobím původního šetření, kdy výrobní odvětví bojovalo s těžkými ztrátami (- 20 až - 30 %).
Tabulka 8
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Ziskovost
- 10 % až 0 %
- 10 % až 0 %
- 10 % až 0 %
- 5 % až 0 %
(60)
Ziskovost transakcí pro vlastní potřebu byla poměrně dobrá.
(61)
Během posuzovaného období byl tok peněz vždy záporný, ovšem s výjimkou období přezkumného šetření, což je v souladu s vývojem celkové ziskovosti.
Tabulka 9
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Peněžní tok - Index (2009 = 100)
- 100
-84
- 229
- 174
4.6.5 Investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál
(62)
Výrobní odvětví Unie během posuzovaného období investovalo do údržby a optimalizace stávajícího výrobního strojního vybavení. V roce 2009 uskutečnilo významnou novou investici související s mikronizovaným DCD.
Tabulka 10
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Investice - Index (2009 = 100)
100
50
65
37
(63)
Návratnost investic během posuzovaného období zůstala záporná, což je v souladu s výše zmíněnou ziskovostí.
Tabulka 11
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Návratnost investic - Index (2009 = 100)
- 100
-63
-62
-10
(64)
Výrobní odvětví Unie neuvedlo, že by během posuzovaného období narazilo na potíže při opatřování kapitálu.
4.6.6 Zaměstnanost, produktivita, růst a mzdy
(65)
Investice uskutečněné během posuzovaného období přispěly ke zvýšení počtu kvalifikovaných zaměstnanců. Průměrná úroveň mezd se během posuzovaného období zvýšila o 15 %.
(66)
Zvýšení zaměstnanosti a produktivity se odrazilo ve zvýšení výroby v roce 2010.
Tabulka 12
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Počet zaměstnanců - Index (2009 = 100)
100
107
104
105
Produktivita (v tunách na zaměstnance) - Index (2009 = 100)
100
108
108
105
Náklady práce na zaměstnance - Index (2009 = 100)
100
112
113
115
4.6.7 Rozsah dumpingu a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(67)
Jak je vysvětleno v bodě 3.2 výše, dumping během období přezkumného šetření pokračoval.
(68)
Dopad velikosti skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Unie vzhledem k objemu dumpingového dovozu z Číny nelze považovat za příliš významný. V porovnání s původním šetřením se situace výrobního odvětví Unie výrazně zlepšila - vytrvale se zotavovalo z dřívějšího dumpingu, zejména pokud jde o ziskovost, prodej a podíl na trhu.
4.6.8 Závěr
(69)
Přestože některé výše zmíněné aspekty pozitivního vývoje jsou relativně nedávné, má se za to, že situace výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období výrazně zlepšila. Ke konci období přezkumného šetření byly všechny finanční ukazatele pozitivní nebo téměř pozitivní.
(70)
Uložení antidumpingových opatření v roce 2007 umožnilo výrobnímu odvětví Unie postupně se zotavit ze škodlivých účinků dumpingu a dále využívat vlastní potenciál směrem na trh Unie a země mimo Unii. To, že opatření byla ku prospěchu výrobního odvětví Unie, nejlépe ilustrují vysoká úroveň výroby, využití kapacity a zvýšení jak prodejních cen v Unii, tak ziskovosti. Během období přezkumného šetření již nedocházelo k podstatné újmě v důsledku čínského dovozu.
(71)
Po zveřejnění informací žadatel vznesl námitku, že skutečnost, že v rámci původního šetření vykazovaly některé ukazatele újmy pozitivní trend, tehdy Komisi nezabránila ve stvrzení existence podstatné újmy. Tato námitka musí být zamítnuta. Nařízení (ES) č. 1331/2007 reagovalo na odlišné okolnosti, zejména pak na malou ziskovost výrobního odvětví Unie. Přezkum před pozbytím platnosti je navíc zcela jiným postupem než šetření podle článku 5 základního nařízení. Zatímco v šetření podle článku 5 základního nařízení se zjišťuje, zda dumping způsobuje újmu domácímu výrobnímu odvětví, přezkum před pozbytím platnosti je výhledovou studií, jejímž cílem je analyzovat vývoj událostí v případě, že opatření pozbudou platnosti.
5. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
(72)
Jak je doloženo výše, výrobní odvětví Unie během období přezkumného šetření neutrpělo podstatnou újmu. V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo proto zkoumáno, zda existuje pravděpodobnost obnovení újmy, pokud stávající opatření pozbudou platnosti.
5.1 Dopad volné kapacity v Číně
(73)
Šetřením bylo zjištěno, že Čína disponuje rozsáhlými výrobními kapacitami (viz 34. až 37. bod odůvodnění). Neexistují však žádné rozumné důvody ke tvrzení, že tyto volné kapacity by mohly mít za následek zvýšený dovoz do Unie.
(74)
Unie je jen jedním z mnoha trhů, kde čínští vyvážející výrobci prodávají své výrobky. Údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie, spolupracujícím čínským vyvážejícím výrobcem a získané z čínských vývozních statistik potvrzují, že pokud jde o ceny, nejméně stejně atraktivní jako trh Unie je několik dalších trhů mimo Unii.
(75)
Pokud jde o vývozní ceny výrobního odvětví Unie, ty byly často vyšší než ceny v Unii. Po zveřejnění informací žadatel přednesl námitku, že jeho vyšší vývozní ceny nijak nesouvisejí s relativní atraktivností těchto trhů, nýbrž že je lze vysvětlit skutečností, že tento prodej se týkal pouze malých objemů. Tato námitka by měla být zamítnuta, poněvadž celkové prodejní objemy výrobního odvětví Unie vyvážené na vývozní trhy byly během období přezkumného šetření stále významné (mezi 20 a 30 % výroby výrobního odvětví Unie). Nebylo rovněž nijak doloženo, že se prodejní transakce zákazníkům uskutečňovaly ve výrazně nižších objemech.
(76)
Na zvláštní atraktivitu trhu Unie oproti ostatním vývozním trhům nepoukazují ani statistické údaje o čínských vývozních cenách DCD na různé trhy. Značná volná kapacita existovala již během období přezkumného šetření, do cenotvorby čínských vývozců se však nijak škodlivě nepromítla. To, že volná kapacita se bude dále zvyšovat, v tomto případě nenaznačuje pravděpodobnost obnovení újmy. Zdaleka největším trhem na světě pro DCD je totiž Indie. Z čínských vývozních statistik plyne, že objem čínského prodeje do Unie představoval jen asi 10 % objemu prodeje do Indie a že průměrné čínské prodejní ceny do Unie za tunu výrobku byly víceméně shodné s čínskými prodejními cenami do Indie. Jinými slovy, stejně přitažlivé pro výrobce DCD jsou převažující tržní ceny na důležitém indickém trhu (které se během posuzovaného období zvýšily v průměru o 65 %). Nic nenasvědčuje tomu, že se volné kapacity v Číně promítnou do nárůstu dovozu do Unie. Pro tuto chvíli lze očekávat, že alespoň část těchto volných kapacit nebude v nejbližší budoucnosti využita. Tento závěr je vysloven na základě dřívějšího vývoje, neboť údaje poskytnuté žadatelem naznačují, že zatímco od roku 2008 do konce období přezkumného šetření Čína zvýšila kapacitu o zhruba 50 %, celkovou výrobu zvýšila jen o zhruba 20 %. Výhled do roku 2016, který vypracoval žadatel, naznačuje, že čínské kapacity budou výrazně přesahovat celosvětovou poptávku, a zůstanou tudíž prozatím nevyužity. Přebytečná kapacita na celostátní úrovni by byla nižší, kdyby předpoklady vycházely z údajů o prodeji od spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Číně. To, že čínská výroba DCD na rozdíl od výroby v Unii (viz 55. bod odůvodnění výše) netvoří součást plně integrovaného výrobního řetězce, znamená, že nevyužití kapacit představuje nižší finanční zátěž.
(77)
Jistá rostoucí poptávka, zejména ze strany farmaceutického odvětví v zemích jako Indie (viz 39. bod odůvodnění), bude kromě toho zřejmě schopna absorbovat další část přebytku čínské výrobní kapacity. Na základě šetření byl navíc vyvozen závěr, že výrobky DCD společnosti AlzChem AG jsou pro uživatele v Unii atraktivnější, a to mimo jiné díky zeměpisné poloze a spolehlivosti dodávek. Z pohledu klíčových uživatelů v Unii, kteří nakupují významná množství DCD, má společnost AlzChem AG díky tomu před čínskými výrobci jistou výhodu. S ohledem na tyto souvislosti proto nejsou rozsáhlé výrobní kapacity v Číně jako takové důvodem k závěru, že existuje pravděpodobnost obnovení újmy. Pouze skutečnost, že výrobní odvětví Unie ztratilo podíl na celosvětové výrobní kapacitě, nemůže tento závěr zvrátit.
5.2 Dopad předpokládaného růstu trhu
(78)
Několik stran zmínilo očekávaný výrazný růst trhu s DCD na celosvětové úrovni, který poženou vpřed především zavedená využití ve farmaceutickém průmyslu a zemědělství. Je tomu tak v důsledku nárůstu výroby léku k léčbě diabetu zejména v Indii. Tento růst lze sledovat již nyní v nárůstu spotřeby Unie, jak je patrné z tabulky 1.
(79)
Také na trhu Unie se očekává další růst, třebaže omezenější. To proto, že v Unii se nachází jeden velký výrobce farmaceutických výrobků, které prodává do celého světa.
(80)
Po zveřejnění informací žadatel zpochybnil rozsah tohoto růstu. Je však třeba poznamenat, že jeho interpretace jsou v tomto ohledu protichůdné a že na solidní poptávku v Unii a na významný celosvětový růst poukazuje několik zdrojů. Údaje o prodeji od spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce svědčí o rychle rostoucí spotřebě na čínském domácím trhu. Nic v dokumentaci tedy nemohlo podpořit tvrzení žadatele, že poptávka stagnuje nebo bude stagnovat.
(81)
Po zveřejnění informací žadatel také zdůraznil, že přišel o prodejní objemy a podíl na trzích mimo Unii. V tomto ohledu je nutno poznamenat, že výrobní odvětví Unie vyrábělo na téměř plnou kapacitu se zanedbatelnými zásobami, zatímco spotřeba DCD v Unii rostla. To, že výrobní odvětví Unie nemohlo plně využít výhod růstu na jiných trzích, lze přičíst spíše tomu, že se rozhodlo zaměřit se více na trh Unie, aniž by podstatně zvýšilo svou výrobní kapacitu. To by se však mohlo změnit, pokud se uskuteční jeho plány na rozšíření výroby. Očekává se proto, že i když se objemy dovozu čínského DCD do Unie v nejbližší době zvýší, nebude to automaticky znamenat obnovení újmy. Výrobní odvětví Unie bude stejně jako čínští výrobci těžit ze zvýšení celosvětové poptávky.
(82)
Jak bylo uvedeno výše, výrobce v Unii se v tomto směru těší na trhu dobrému jménu a je podle všeho pro několik klíčových zákazníků preferovaným dodavatelem, přinejmenším u některých využití DCD. Kvalita a spolehlivost jeho výrobků DCD v Unii znamená, že je schopen zajistit si u klíčových zákazníků významné zakázky, a očekává se, že tato situace bude pokračovat bez ohledu na to, zda budou opatření zrušena či nikoliv. Po zveřejnění závěrečných informací jeden významný uživatel v Unii uvedl, že bude i nadále nakupovat výrobek dotčený řízením od výrobního odvětví Unie, i kdyby antidumpingová opatření byla zrušena.
5.3 Další okolnosti
(83)
Jak je vysvětleno v 50. a 51. bodě odůvodnění, během období přezkumného šetření nedocházelo u cen čínského dovozu k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie. V normálním režimu k cenovému podbízení nedocházelo (zhruba jedna třetina objemu dovozu). Jisté cenové podbízení bylo zaznamenáno v režimu aktivního zušlechťovacího cyklu (zhruba dvě třetiny dovozu během období přezkumného šetření). Tato situace je však zcela odlišná od cenového podbízení zjištěného v původním šetření a je výsledkem celkového postupného nárůstu dovozních cen od zavedení opatření, přestože tento nárůst neprobíhal plynule. Ceny CIF čínského dovozu na hranici Unie se ve skutečnosti od roku 2009 do konce období přezkumného šetření zvýšily o 73 %.
(84)
Výrobní odvětví Unie prokázalo, že dokáže být konkurenceschopné i bez opatření, neboť vyvezlo významné objemy (20 až 30 % výroby během období přezkumného šetření) do zemí mimo Unii, kde žádná opatření neplatí a kde čelilo čínské konkurenci bez podpory antidumpingových opatření. Níže uvedený klesající objem vývozu je nutné vnímat ve spojitosti s rostoucím objemem prodeje do Unie a nezměněnou výrobní kapacitou výrobního odvětví Unie, jež byla v zásadě plně využita.
Tabulka 13
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Objem vývozu - Index (2009 = 100)
100
105
80
77
Vývozní cena (zákazníci bez spojení) - Index (2009 = 100)
100
100
109
125
(85)
Protože výrobní odvětví Unie učinilo podání, byly analyzovány také ceny čínského vývozu během osmi měsíců po období přezkumného šetření. Výrobní odvětví Unie v podání konstatovalo, že krátce po období přezkumného šetření opět začal tvrdý cenový nátlak ze strany čínských dovozců. Podle čl. 6 odst. 1 ve spojení s čl. 11 odst. 5 základního nařízení se zpravidla nepřihlíží k informacím, které se týkají období po období přezkumného šetření. I kdyby však k těmto informacím přihlédnuto bylo, nebylo by v této fázi možné vyvodit žádný závěr, poněvadž není jasné, zda je tato změna cen, pokud by byla potvrzena, trvalé povahy. Například ačkoli ceny od konce období přezkumného šetření do května 2013 klesaly, v červnu 2013 opět o 10 % vzrostly. Vzhledem k tomu, že tyto ceny po období přezkumného šetření byly stále výrazně vyšší než ceny sledované v původním šetření, předpoklad, že by v blízké budoucnosti mohly významně zhoršit současnou situaci výrobního odvětví Unie, které netrpí podstatnou újmou, nedosahuje hranice pravděpodobnosti.
(86)
Závěrem lze říci, že nic nenasvědčuje tomu, že zrušení opatření by mělo v krátkodobém až střednědobém výhledu dopad na tržní ceny. Je nutné poznamenat, že velký podíl DCD prodávaného v Unii podléhá smlouvám uzavřeným na několik let a že pro výrobní odvětví uživatelů mají spolehlivé a stále dodávky zásadní význam. Dvě třetiny dovozu během období přezkumného šetření se navíc uskutečnily v režimu aktivního zušlechťovacího styku, a dovozní ani antidumpingová cla tudíž nebyla povinná. Souhrnně vzato, přestože nelze vyloučit, že u některých smluv dojde ke změně vyjednaných podmínek a u dovozních cen franko přístav určení k jejich snížení, není pravděpodobné, že pokud budou opatření zrušena, bude se tak dít v rozsahu, který by působil újmu.
5.4 Závěr ohledně pravděpodobnosti obnovení újmy
(87)
Vzhledem k výše uvedenému není pravděpodobné, že pokud budou opatření zrušena, muselo by výrobní odvětví Unie snížit prodejní a výrobní objemy nebo ceny DCD v rozsahu, který by měl podstatný dopad na jeho ziskovost a celkové postavení.
(88)
S ohledem na rostoucí celosvětovou poptávku, na objemy a ceny čínského dovozu během období přezkumného šetření a na ceny na jiných trzích se naopak očekává, že i přes neexistenci opatření prodej DCD ze strany výrobního odvětví Unie neoslabí a že bude mít pozitivní vliv na jeho řetězec DCD a řetězec činností NCN.
(89)
Očekává se, že výrobní odvětví Unie zůstane ve stavu plné kapacity, ať už budou opatření zrušena či nikoliv. Výrobní odvětví Unie krom toho tento rok dokončilo předběžnou přípravu programu rozšíření výroby. Na podzim roku 2013 v zásadě souhlasilo se zvýšením své kapacity výroby DCD. Trh, včetně významných zákazníků sídlících v Unii, tento program rozšíření výroby přivítal. Tento plán rozšíření výroby naznačuje, že výrobní odvětví Unie věří v silnou celosvětovou poptávku a že tento růst bude pro společnost AlzChem přínosný.
(90)
Přestože výrobní odvětví Unie bude v blízké budoucnosti vystaveno jistému cenovému tlaku čínského dovozu, neočekává se, že jeho účinky z hlediska cen a ziskovosti budou významné, neboť výrobní odvětví Unie má velký podíl na trhu, výhodu z hlediska kvality a spolehlivosti dodávek a schopnost zajistit si významné zakázky. Tyto účinky by tudíž nesplňovaly kritérium „pravděpodobnosti újmy“ ve smyslu čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(91)
Komise došla k závěru, že není pravděpodobné obnovení újmy výrobnímu odvětví Unie, pokud by stávající opatření byla zrušena.
6. ZÁJEM UNIE
(92)
Vzhledem k závěru, že není pravděpodobné obnovení újmy, nejsou nutná zjištění týkající se zájmu Unie.
7. ZRUŠENÍ ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
(93)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto doporučit, aby byla současná opatření zrušena. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek v návaznosti na poskytnutí závěrečných informací. Tato podání a připomínky byly v podložených případech vzaty řádně v úvahu, avšak žádné z nich nemohlo změnit výše uvedený závěr.
(94)
Z uvedeného vyplývá, že podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření uplatňovaná na dovoz DCD pocházejícího z Číny měla být zrušena a řízení zastaveno.
(95)
Vzhledem k některým výše popsaným okolnostem, zejména existenci volné kapacity v Číně a možného výskytu cenového podbízení po období přezkumného šetření, bude Komise dovoz dotčeného výrobku sledovat, aby mohla urychleně a příslušným způsobem zakročit, pokud by si to situace vyžádala. Monitorování se omezí na dobu dvou let po vyhlášení tohoto nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Antidumpingové clo na dovoz 1-kyanoguanidinu (dikyandiamidu), v současnosti kódu KN 2926 20 00, pocházejícího z Čínské lidové republiky se zrušuje a řízení týkající se tohoto dovozu se zastavuje.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 11. února 2014.
TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 135/2014
2014 m. vasario 11 d.
kuriuo, atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį, panaikinamas importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės diciandiamidui nustatytas antidempingo muitas
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 11 straipsnio 2 ir 6 dalis bei 9 straipsnį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
1. PROCEDŪRA
1.1. Galiojančios priemonės
(1)
Atlikus antidempingo tyrimą (toliau - pradinis tyrimas) Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1331/2007 (2) importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos (toliau - Kinija arba nagrinėjamoji šalis) kilmės 1-cianguanidinui (diciandiamidui) nustatė galutinį antidempingo muitą (toliau - galutinės antidempingo priemonės). Nustatytosios priemonės - 49,1 % ad valorem muitas.
1.2. Prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą
(2)
Paskelbus pranešimą apie artėjantį taikomų galutinių antidempingo priemonių galiojimo terminą (3), 2012 m. rugpjūčio 14 d. Komisija gavo prašymą inicijuoti šių priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį. Prašymą pateikė bendrovė AlzChem AG (toliau - pareiškėjas), pagaminanti 100 % viso Sąjungoje pagaminamo diciandiamido.
(3)
Pateiktas prašymas grįstas tuo, kad pasibaigus galutinių antidempingo priemonių galiojimui dempingas greičiausiai tęstųsi ir jo daroma žala Sąjungos pramonei pasikartotų.
1.3. Priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimas
(4)
Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad esama pakankamai įrodymų, pagrindžiančių priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą, Komisija 2012 m. lapkričio 15 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (4) paskelbė inicijuojanti priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį (toliau - pranešimas apie inicijavimą).
1.4. Tyrimas
1.4.1. Peržiūros tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis
(5)
Atliekant dempingo tęsimosi tyrimą buvo nagrinėjamas 2011 m. spalio 1 d.-2012 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis (toliau - peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Atliekant žalos pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbių tendencijų tyrimą, nagrinėtas laikotarpis nuo 2009 m. sausio 1 d. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
(6)
Po galutinio faktų atskleidimo pareiškėjas teigė, kad nagrinėjamasis laikotarpis turėjo prasidėti nuo 2008 m., nes vertinant nuo 2009 m. išvados būtų netipiškos. Pirma, reikėtų pažymėti, kad Komisija naudojasi didele veiksmų laisve nustatydama laikotarpį, kuris nagrinėjamas tikrinant žalą. Antra, pareiškėjas teiginį pateikė per vėlai, kad būtų galima pakeisti laikotarpį. Nagrinėjamasis laikotarpis buvo paskelbtas tyrimo pradžioje, tačiau tuo metu pareiškėjas jo neužginčijo. Tokiame vėlyvame etape šio laikotarpio negalima pakeisti dėl praktinių priežasčių ir dėl to, kad pakeitimas remiantis surinktais įrodymais prieštarautų nešališkam tyrimui. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.
1.4.2. Su tyrimu susijusios šalys
(7)
Komisija apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą oficialiai pranešė pareiškėjui, nagrinėjamosios šalies eksportuojantiems gamintojams, nesusijusiems importuotojams, žinomiems susijusiems Sąjungos naudotojams bei eksportuojančios šalies atstovams. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti.
(8)
Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį nagrinėjamosios šalies eksportuojančių gamintojų ir nesusijusių importuotojų skaičių, laikyta tikslinga, remiantis pagrindinio reglamento 17 straipsniu, išnagrinėti, ar nereikėtų atlikti atrankos. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves) pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį tų šalių prašyta per 15 dienų nuo peržiūros inicijavimo pranešti apie save ir Komisijai pateikti pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją.
(9)
Buvo susisiekta su dvylika žinomų eksportuojančių Kinijos gamintojų. Kadangi prašomą informaciją pateikė tik vienas eksportuojantis Kinijos gamintojas, eksportuojančių gamintojų nebuvo būtina atrinkti.
(10)
Kalbant apie importuotojus, Sąjungoje buvo nustatyta maždaug 10 nesusijusių diciandiamido importuotojų ir jų paprašyta pateikti atrankai būtiną informaciją. Tik du iš jų pranešė apie save ir sutiko bendradarbiauti atliekant šią peržiūrą. Todėl nesusijusių importuotojų atrankos atlikti nereikėjo.
(11)
Komisija nusiuntė klausimynus visoms žinomoms susijusioms šalims ir toms šalims, kurios apie save pranešė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį. Atsakymus pateikė Sąjungos gamintojas, bendradarbiaujantis eksportuojantis Kinijos gamintojas, du nesusiję importuotojai ir vienas Sąjungos naudotojas.
(12)
Papildomų pastabų pateikė du nesusiję importuotojai ir (arba) prekiautojai ir trys Sąjungos naudotojai.
(13)
Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kurią manė esant reikalingą nustatant dempingo tęsimosi ir jo daromos žalos pasikartojimo tikimybę ir Sąjungos interesus. Tikrinamieji vizitai surengti toliau išvardytų suinteresuotųjų šalių patalpose.
a)
Sąjungos gamintojas:
-
AlzChem AG, Trostbergas, Vokietija
b)
eksportuojantis Kinijos gamintojas:
-
Ningxia Jiafeng Chemicals Co., Ltd. Shizuishan, Kinija;
c)
nesusijęs Sąjungos importuotojas:
-
Helm AG, Hamburgas, Vokietija;
d)
Sąjungos naudotojas:
-
Merck Santé S.A.S., Lionas, Prancūzija.
2. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
2.1. Nagrinėjamasis produktas
(14)
Šioje peržiūroje nagrinėjamas tas pats produktas, kaip apibrėžta pradiniame tyrime, t. y. Kinijos Liaudies Respublikos kilmės 1-cianguanidinas (diciandiamidas) (toliau - DCD), kurio KN kodas šiuo metu yra 2926 20 00. Šis produktas gaminamas iš negesintų kalkių ir suodžių, susidaro po kelių gamybos etapų. Tai kieta medžiaga iš smulkių baltų kristalinių miltelių, paprastai bekvapė.
(15)
DCD paprastai naudojamas kaip tarpinė medžiaga gaminant įvairias kitas chemines tarpines medžiagas (pvz., vaistus) ir yra skirtas naudoti įvairioms pramoninėms paskirtims, susijusioms su vandeniu, plaušiena, popieriumi, tekstile ir oda bei skirtingose su epoksidinės dervos naudojimu susijusiose srityse. Tai pagrindinis azoto-anglies-azoto grandinės elementas, kurį naudojant gaunami specializuoti galutiniai produktai, kaip antai guanidino nitratas ir kiti iš minėtos grandinės gauti junginiai.
(16)
Didžioji dalis Sąjungos rinkoje parduodamo DCD yra standartinės rūšies DCD. Smulkesnių dalelių (vadinamojo mikro DCD) produkto parduodama nedaug. Bendradarbiaujantis eksportuojantis Kinijos gamintojas pateikė duomenų tik apie standartinės rūšies DCD.
2.2. Panašus produktas
(17)
Vienas naudotojas, remdamasis tuo, kad tariamai Sąjungos pramonės gaminamo standartinės rūšies DCD kokybė yra aukštesnė nei eksportuojančių Kinijos gamintojų produkto, teigė, kad Sąjungos DCD ir Kinijos DCD yra nepanašūs produktai. Visų pirma, šis naudotojas tvirtino, kad vandens kiekis Kinijos DCD yra žymiai didesnis ir nepastovus, palyginti su vandens kiekiu Sąjungoje pagamintame DCD. Be to, Kinijos DCD priemaišų kiekis taip pat didesnis.
(18)
Kaip ir pradiniame tyrime, atlikus tyrimą nustatyta, kad esama tam tikrų kokybės skirtumų, bet jų neįmanoma apskaičiuoti, be to, jie nedaro poveikio Sąjungos pramonės pagaminto ir Sąjungoje parduoto DCD ir nagrinėjamojo produkto, kurie, kaip nustatyta, buvo tokie patys ir kurių galutinė naudojimo paskirtis ta pati, pagrindinėms cheminėms, fizinėms ir techninėms savybėms.
(19)
Kitas naudotojas teigė, kad dėl tariamų mikro DCD ir standartinio DCD fizinių savybių, galutinės paskirties ir kainų skirtumų, mikro DCD neturėtų būti įtrauktas į produkto, kuriam taikomos antidempingo priemonės, apibrėžtąją sritį.
(20)
Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad abiejų rūšių produktai pasižymi tokiomis pačiomis pagrindinėmis cheminėmis, fizinėmis ir techninėmis savybėmis. Tolesnis standartinio DCD perdirbimas mikro DCD gaminti yra paprastas fizinis procesas (malimas), o ne cheminis apdorojimas. Be to, nors mikro DCD kainos yra didesnės nei standartinio DCD, abiejų rūšių produkto pagrindinė galutinė paskirtis yra vienoda ir abiejų rūšių produktai paprastai gali pakeisti vienas kitą.
(21)
Atlikus tyrimą patvirtinta, kad kaip ir per pradinį tyrimą nagrinėjamojo produkto, Kinijos vidaus rinkoje pagamintų ir parduotų produktų ir Sąjungos gamintojo Sąjungoje pagamintų ir parduotų produktų pagrindinės fizinės ir techninės savybės bei naudojimo paskirtis yra tokios pačios, todėl šie produktai laikomi panašiu produktu, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
3. DEMPINGO TĘSIMOSI TIKIMYBĖ
3.1. Pirminės pastabos
(22)
Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį ištirta, ar yra tikimybė, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas tęsis.
(23)
Kaip nurodyta 9 konstatuojamojoje dalyje, atsižvelgiant į tai, kad bendradarbiavo tik viena bendrovė, nebuvo būtina taikyti atrankos ir atrinkti eksportuojančių Kinijos gamintojų. Šiai bendrovei teko daugiau nei 35 % nagrinėjamojo produkto importo iš Kinijos į Sąjungą per PTL. Per pradinio tyrimo TL ši bendrovė neeksportavo ir todėl atliekant pradinį tyrimą nebendradarbiavo.
3.2. Importas dempingo kainomis per PTL
3.2.1. Panaši šalis
(24)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą normalioji vertė turėjo būti nustatyta remiantis kainomis ar apskaičiuotąja verte atitinkamoje trečiojoje rinkos ekonomikos šalyje (toliau - panaši šalis), arba pagal kainą, taikomą importuojant iš šios trečiosios šalies į kitas šalis, įskaitant Sąjungą, arba, jei tai neįmanoma, bet kuriuo kitu pagrįstu būdu, įskaitant už panašų produktą Sąjungoje faktiškai sumokėtą arba mokėtiną kainą, kuri prireikus tinkamai pakoreguojama, kad būtų įskaičiuotas pagrįstas pelno dydis.
(25)
Kadangi nagrinėjamasis produktas gaminamas tik Sąjungoje ir Kinijoje, Komisija pranešime apie inicijavimą nurodė ketinanti normaliąją vertę nustatyti pagal už panašų produktą Sąjungoje faktiškai sumokėtas arba mokėtinas kainas, kaip ir atliekant pradinį tyrimą.
(26)
Sąjungos pramonės parduotas panašaus produkto kiekis buvo tipiškas. Tačiau Sąjungos pramonės pardavimas vidaus rinkoje buvo nuostolingas, nors nuostoliai buvo nedideli. Todėl normalioji vertė buvo nustatyta remiantis Sąjungos pramonės gamybos sąnaudomis, prie kurių pridėta pagrįsta pardavimo, bendrųjų ir administracinių (toliau - PBA) išlaidų bei pelno suma. PBA išlaidos ir pelnas nustatyti taikant tokį patį metodą, kaip per pradinį tyrimą. Vadovaujantis 11 straipsnio 9 dalimi Sąjungos pramonės gamybos sąnaudos pakoreguotos, kad būtų kompensuotos papildomos transporto sąnaudos, atsiradusios dėl to, kad gamybos įrenginiai yra skirtingose vietose, nėra tiesioginės prieigos prie žaliavų, kurias reikia vežti iš atokių gamybos vietų, ir reikia šalinti šalutinį produktą (juodąsias kalkes). Šie koregavimai taip pat atlikti per pradinį tyrimą.
3.2.2. Eksporto kaina
(27)
Visas bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pardavimas eksportui į Sąjungą buvo vykdomas tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje. Eksporto kaina buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis.
3.2.3. Palyginimas
(28)
Normalioji vertė ir eksporto kaina palygintos remiantis kainomis EXW sąlygomis.
(29)
Siekiant užtikrinti, kad bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo atveju normalioji vertė ir eksporto kaina būtų palygintos teisingai, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalimi koreguota atsižvelgiant į transporto, draudimo, mokesčių ir kredito sąnaudų skirtumus, turinčius įtakos kainoms ir jų palyginamumui.
3.2.4. Dempingo skirtumas
(30)
Kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalyje, dempingo skirtumas buvo nustatytas lyginant vidutinę svertinę normaliąją vertę su vidutine svertine eksporto kaina.
(31)
Atlikus palyginimą nustatyta, kad bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas vykdė dempingą, bet jo lygis buvo gerokai mažesnis už nustatytą per pradinį tyrimą.
3.3. Importo raida, jeigu priemonės būtų panaikintos
3.3.1. Pirminė pastaba
(32)
Nustačius, kad per PTL vykdytas dempingas, buvo tiriama dempingo tęsimosi tikimybė, jei priemonės būtų panaikintos, ir išnagrinėti šie aspektai: Kinijos gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai; importo dempingo kaina iš Kinijos apimtis ir kainos; Sąjungos rinkos patrauklumas importui iš Kinijos.
(33)
Šiuo atžvilgiu reikėtų pažymėti, kad bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui teko daugiau nei 30 % visos KLR gamybos per PTL.
3.3.2. Kinijos gamintojų gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai
(34)
Kadangi viešos informacijos apie Kinijos DCD pramonę nedaug, išvados dėl nepanaudotų pajėgumų daugiausia pagrįstos informacija, pateikta prašyme atlikti peržiūrą ir vienintelio bendradarbiaujančio gamintojo pateikta informacija, sutikrinta, jei įmanoma, pagal viešai pateikiamą informaciją.
(35)
Tuo remiantis laikoma, kad bendri Kinijoje įdiegti pajėgumai 2007-2012 m. išaugo. Faktinė gamyba per PTL sudarė tik 80 000 tonų; tai rodo, kad gali būti nepanaudotų pajėgumų. Kinijoje įdiegti pajėgumai per PTL viršija pasaulinę DCD paklausą, o nepanaudoti pajėgumai galėtų viršyti visą Sąjungos suvartojimą per PTL; Kinijos vidaus suvartojimas per PTL sudarė tik 40 000 tonų, t. y. pusę faktinės Kinijos gamybos apimties.
(36)
Kalbant apie nepanaudotus pajėgumus, per patikrinimą vietoje gauta informacija rodo, kad vieninteliam bendradarbiaujančiam gamintojui, kuriam teko daugiau nei 20 % bendrų Kinijoje įdiegtų pajėgumų 2012 m., suteiktas leidimas 2014 m. padidinti pajėgumus 50 %. Tikimasi, kad šie nauji pajėgumai, inter alia, bus toliau naudojami šio gamintojo gamybos procese (uždarasis DCD naudojimas) ir Kinijos vidaus rinkoje, kurioje per PTL sunaudota maždaug pusė vienintelio bendradarbiaujančio gamintojo DCD produkcijos. Remiantis informacija, gauta iš vienintelio bendradarbiaujančio gamintojo, būsimos investicijos į pajėgumus bus naudojamos tiekti, inter alia, Kinijos vidaus rinkai, kuri yra didelė ir sparčiai auga.
(37)
Taigi Kinija gali gaminti didelius kiekius eksportui, ypač atsižvelgiant į tai, kad nėra požymių, jog vidaus rinka galėtų absorbuoti visus nepanaudotus pajėgumus.
3.3.3. Importo iš Kinijos dempingo kainomis apimtis ir kainos
(38)
Remiantis Eurostato ir patikrintais importo duomenimis, po to, kai 2007 m. buvo nustatytos priemonės, importo iš Kinijos apimtis labai sumažėjo, o nuo 2009 m. iki PTL pabaigos vėl šiek tiek padidėjo, bet niekada nepasiekė 2007 m. lygio. Importui iš Kinijos tenkanti rinkos dalis kito panašiai - sumažėjo nuo 40-45 % 2007 m. iki 10-15 % 2009 m. ir PTL pabaigoje vėl pasiekė 15-20 % lygį, nors Kinijos kainos padidėjo 73 %.
3.3.4. Sąjungos rinkos patrauklumas
(39)
Sąjungos rinka yra santykinai didelė ir jai tenka maždaug 18 % pasaulyje suvartojamo DCD kiekio, bet tai nereiškia, kad ji yra patraukliausia arba vienintelė patraukli rinka vertinant pagal pardavimo segmentus ir kainas (žr. 74 konstatuojamąją dalį). Iš tiesų, remiantis turima informacija, Kinijos gamintojai tikisi, kad paklausa farmacijos pramonėje padidės, pavyzdžiui, Indijoje, kur DCD naudojamas, pavyzdžiui, vaistams nuo diabeto (metforminui) gaminti. Todėl tokia nauja paklausa galimai absorbuos didelę dalį nepanaudotų Kinijos pajėgumų. Remiantis tuo, kas išdėstyta, laikoma, kad Sąjungos rinka nėra vienintelė Kinijos eksportuotojams patraukli rinka.
3.3.5. Išvada dėl dempingo tęsimosi tikimybės
(40)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad per PTL importas iš Kinijos ir toliau pateko į Sąjungos rinką dempingo kainomis. Atsižvelgiant į toliau vykdomą dempingą, į tai, kad Sąjungos rinka yra didelė rinka, seniau buvusi patraukli Kinijos eksportuotojams, ir į Kinijoje esančius nepanaudotus pajėgumus, viršijančius bendrą Sąjungos suvartojimą, galima daryti išvadą, kad yra tikimybė, jog panaikinus priemones dempingas tęsis. Vis dėlto reikėtų pažymėti, kad dabartinis dempingo lygis yra gerokai mažesnis nei nustatytas per pradinį tyrimą.
4. PADĖTIS SĄJUNGOS RINKOJE
4.1. Pirminė pastaba
(41)
Kadangi nagrinėti tik vienos bendrovės duomenys, siekiant užtikrinti konfidencialumą dauguma rodiklių pateikti kaip indeksai arba ribiniai dydžiai.
4.2. Sąjungos pramonė
(42)
Sąjungos gamintojo AlzChem AG gamyba sudaro 100 % Sąjungoje pagaminto DCD. Todėl laikoma, kad AlzChem AG sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje.
4.3. Suvartojimas Sąjungos rinkoje
(43)
Sąjungos suvartojimas buvo nustatytas remiantis Sąjungos pramonės Sąjungos rinkoje ne uždaram naudojimui parduodamu kiekiu ir Eurostato importo duomenimis, sutikrintais pagal kitus statistikos šaltinius. Nagrinėjamuoju laikotarpiu jis kito taip:
1 lentelė
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
Sąjungos suvartojimas (tonomis)
11 042
13 712
14 338
14 146
Indeksas (2009 m. = 100)
100
124
130
128
(44)
Be nurodyto suvartojimo laisvojoje rinkoje, pažymima, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu uždarasis Sąjungos pramonės DCD naudojimas sudarė 10-20 % Sąjungos gamybos ir kito taip:
2 lentelė
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
Uždarasis naudojimas. Indeksas (2009 m. = 100)
100
123
124
127
4.4. Importas į Sąjungą iš Kinijos
(45)
Atsižvelgiant į tai, kad atliekant tyrimą bendradarbiavo tik vienas eksportuotojas, nustatyta, kad Eurostato duomenys buvo geriausias informacijos apie importo apimtis ir kainas šaltinis. Eurostato duomenys susiję su ES 27 ir sutikrinti su kitų šaltinių, kaip antai Kinijos eksporto statistikos, 14 straipsnio 6 dalyje nurodytos duomenų bazės ir bendradarbiaujančio importuotojo ir (arba) naudotojo, duomenimis.
(46)
DCD siuntos iš Kinijos importuotos pagal dvi muitinės procedūras. Pagal įprastą procedūrą turėjo būti mokamas įprastas muitas ir antidempingo muitas. Pagal laikinojo įvežimo perdirbti procedūrą neturėjo būti mokamas nė vienas iš šių muitų, nes žaliava buvo naudojama vartotojų grandies produktams, kurie buvo eksportuojami už Sąjungos ribų, gaminti. Kaip nurodyta lentelėje, laikinojo įvežimo perdirbti procedūra per PTL taikyta maždaug dviem trečdaliams importo.
4.4.1. Apimtis ir rinkos dalis
(47)
2007 m. nustačius antidempingo priemones Kinijos importo apimtis labai sumažėjo. Tokiam importui tenkanti bendra rinkos dalis per PTL buvo maždaug 15-20 %. Nepaisant to, per nagrinėjamąjį laikotarpį Kinijos kilmės importo apimtis pagal įprastą muitų procedūrą svyravo, o importas iš Kinijos pagal laikinojo įvežimo perdirbti procedūrą išaugo daugiau nei du kartus. Vertinant pagal abi procedūras importo apimtis per laikotarpį išaugo, tačiau buvo gerokai mažesnė nei iki priemonių nustatymo (daugiau kaip 6 000 tonų).
3 lentelė
Importas iš Kinijos
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
Importo apimtis. Įprasta procedūra (tonomis)
881
1 251
1 781
730
Indeksas (2009 m. = 100)
100
142
202
83
Rinkos dalis
5-10 %
5-10 %
10-15 %
5-10 %
Vidutinė importo kaina. Įprasta procedūra (EUR/t)
1 218
1 267
1 826
2 101
Vidutinė importo kaina. Laikinasis įvežimas perdirbti (EUR/t)
1 677
1 463
1 674
2 069
Importo apimtis. Laikinasis įvežimas perdirbti (tonomis)
676
984
654
1 467
Indeksas (2009 m. = 100)
100
146
97
217
Rinkos dalis. Abi muitinės procedūros
10-15 %
15-20 %
15-20 %
15-20 %
4.4.2. Kaina
(48)
Kaip matyti iš pateiktos lentelės, nagrinėjamuoju laikotarpiu iš Kinijos importuojamo produkto kainos labai padidėjo.
(49)
Sąjungos pramonė teigė, kad kainų raidos negalima paaiškinti pagrindinių sąnaudų veiksnių, t. y. žaliavų ir energijos sąnaudų, raida. Tačiau ji nepateikė jokių kitų paaiškinimų arba teiginį pagrindžiančių įrodymų.
4.4.3. Priverstinis kainų mažinimas
(50)
Siekiant išnagrinėti priverstinį kainų mažinimą, vidutinės svertinės Sąjungos pramonės pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainos buvo palygintos su atitinkamomis vidutinėmis svertinėmis importo iš Kinijos CIF kainomis (tik standartinio DCD). Sąjungos pramonės pardavimo kainos pakoreguotos, ypač atsižvelgiant į pristatymo sąnaudas ir komisinius iki gamintojo kainų EXW sąlygomis. Eksporto iš Kinijos CIF kainos gautos iš Eurostato ir sutikrintos su 14 straipsnio 6 dalyje nurodytos duomenų bazės duomenimis; importas, kuriam taikyta laikinojo įvežimo perdirbti procedūra, neįtrauktas. Šios CIF kainos buvo pakoreguotos, kad jos aprėptų su muitiniu įforminimu susijusias išlaidas, t. y. muitus ir išlaidas po importo. Su importu, kuriam taikyta laikinojo įvežimo perdirbti procedūra, susijęs priverstinis kainų mažinimas nagrinėjamas 83 konstatuojamojoje dalyje.
(51)
Palyginus išaiškėjo, kad per PTL nagrinėjamojo produkto importo kainos buvo tokios, kad Sąjungos pramonės kainos nebuvo priverstinai mažinamos.
4.5. Importas į Sąjungą iš kitų trečiųjų šalių
(52)
Iš kitų trečiųjų šalių importuota nedaug.
(53)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš JAV apimtis niekada neviršijo 2 % rinkos dalies. Atlikus tyrimą nustatyta, kad importuotas produktas iš tiesų buvo Kinijoje pagamintas ir po to JAV susmulkintas standartinis DCD.
4 lentelė
Importas iš JAV
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
Importo apimtis (tonomis)
192
237
282
255
Indeksas (2009 m. = 100)
100
123
147
133
Rinkos dalis
0-2 %
0-2 %
0-2 %
0-2 %
4.6. Sąjungos pramonės ekonominė padėtis
(54)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėjant importo dempingo kaina poveikį Sąjungos pramonei buvo įvertinti visi ekonominiai veiksniai ir rodikliai, kurie nagrinėjamuoju laikotarpiu turėjo įtakos Sąjungos pramonės būklei.
4.6.1. Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
(55)
Sąjungos pramonė veikė integruotoje gamybos grandinėje, kuri apima ne tik DCD, bet ir gamintojų ir vartotojų grandies produktus. Nuo 2009 m. Sąjungos DCD gamybos pajėgumai nepakito. Per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos gamintojo gamyba daugiausia padidėjo dėl padidėjusios paklausos Sąjungos rinkoje, kaip nurodyta 1 lentelėje. Nuo 2010 m. Sąjungos gamintojas veikė beveik pilnu pajėgumu. 2009 m. gamyba ir pardavimas sumažėjo dėl finansų krizės.
5 lentelė
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
Gamyba. Indeksas (2009 m. = 100)
100
115
113
109
Gamybos pajėgumai. Indeksas (2009 m. = 100)
100
100
100
100
Pajėgumų panaudojimas
86,9 %
100,2 %
98,2 %
95,2 %
4.6.2. Atsargos
(56)
Sąjungos gamintojas per nagrinėjamąjį laikotarpį turėjo nedaug atsargų; vertinant Sąjungos pramonės padėtį tai nebuvo laikoma svarbiu veiksniu.
6 lentelė
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
Atsargos. Indeksas (2009 m. = 100)
100
73
88
49
4.6.3. Pardavimo apimtis, rinkos dalys ir vidutinės vieneto kainos Sąjungoje
(57)
Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje nesusijusiems pirkėjams apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 26 %, o jos pardavimo kainos padidėjo 7 %.
(58)
Sąjungos pramonė sugebėjo padidinti pardavimą ES dėl padidėjusio suvartojimo, kaip nurodyta 1 lentelėje. Sąjungos pramonei tenkanti Sąjungos rinkos dalis išliko labai didelė.
7 lentelė
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
Pardavimo apimtis. Indeksas (2009 m. = 100)
100
121
125
126
Rinkos dalis
80-85 %
80-85 %
80-85 %
80-85 %
Pardavimo kaina. Indeksas (2009 m. = 100)
100
95
98
107
4.6.4. Pelningumas ir grynųjų pinigų srautas
(59)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės pelningumas labai pagerėjo, nes ji galėjo padidinti savo pardavimo apimtį ir pardavimo kainas Sąjungos rinkoje nesusijusiems pirkėjams. Didelis pelningumo pagerėjimas yra dar įspūdingesnis, jei palygintume jį su pramonės patirtais dideliais nuostoliais pradiniu TL (nuo - 20 iki - 30 %).
8 lentelė
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
Pelningumas
- 10-0 %
- 10-0 %
- 10-0 %
- 5-0 %
(60)
Uždarojo naudojimo sandoriai buvo palyginti pelningi.
(61)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu grynųjų pinigų srautas buvo visuomet neigiamas, išskyrus PTL, ir atitiko bendro pelningumo tendenciją.
9 lentelė
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
Grynųjų pinigų srautas. Indeksas (2009 m. = 100)
- 100
-84
- 229
174
4.6.5. Investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą
(62)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė investavo į esamų pramonės įrenginių priežiūrą ir optimizavimą. 2009 m. ji daug investavo į mikro DCD.
10 lentelė
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
Investicijos. Indeksas (2009 m. = 100)
100
50
65
37
(63)
Investicijų grąža nagrinėjamuoju laikotarpiu išliko neigiama ir atitiko nurodytą pelningumo raidą.
11 lentelė
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
Investicijų grąža. Indeksas (2009 m. = 100)
- 100
-63
-62
-10
(64)
Sąjungos pramonė nenurodė susidūrusi su sunkumais padidinti kapitalą nagrinėjamuoju laikotarpiu.
4.6.6. Užimtumas, našumas, augimas ir darbo užmokestis
(65)
Dėl investicijų nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo kvalifikuotų darbuotojų skaičius. Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinis darbuotojo darbo užmokestis padidėjo 15 %.
(66)
Užimtumo ir našumo padidėjimas atspindi 2010 m. padidėjusią gamybą.
12 lentelė
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
Darbuotojų skaičius. Indeksas (2009 m. = 100)
100
107
104
105
Našumas (tonomis vienam darbuotojui). Indeksas (2009 m. = 100)
100
108
108
105
Darbo sąnaudos vienam darbuotojui. Indeksas (2009 m. = 100)
100
112
113
115
4.6.7. Dempingo dydis ir atsigavimas nuo buvusio dempingo
(67)
Kaip paaiškinta 3.2 punkte, per PTL buvo toliau vykdomas dempingas.
(68)
Atsižvelgiant į importo dempingo kaina iš Kinijos apimtį faktinio dempingo skirtumo dydžio poveikio Sąjungos pramonei negalima laikyti labai dideliu. Palyginti su pradiniu tyrimu, Sąjungos pramonės padėtis labai pagerėjo - ji sėkmingai atsigavo nuo buvusio dempingo, ypač padidėjo jos pelningumas, pardavimas ir rinkos dalis.
4.6.8. Išvada
(69)
NET jei kai kurie minėti teigiami pokyčiai yra neseni, manoma, kad Sąjungos pramonės padėtis per nagrinėjamąjį laikotarpį labai pagerėjo. PTL pabaigoje visi finansiniai rodikliai buvo teigiami arba beveik teigiami.
(70)
2007 m. nustačius antidempingo priemones Sąjungos pramonė galėjo pamažu atsigauti nuo žalingo dempingo poveikio ir dar labiau išnaudoti savo galimybes Sąjungos rinkoje ir ES nepriklausančiose šalyse. Tai, kad Sąjungos pramonei priemonės buvo naudingos, geriausiai atspindi aukštas gamybos lygis, pajėgumų naudojimas ir padidėjusios ES pardavimo kainos ir pelningumas. Per PTL Sąjungos pramonė nebepatyrė materialinės žalos dėl importo iš Kinijos.
(71)
Po faktų atskleidimo pareiškėjas teigė, kad atliekant pradinį tyrimą tam tikrų žalos rodiklių raida buvo teigiama, bet tuo metu tai nesutrukdė Komisijai patvirtinti, kad materialinė žala buvo daroma. Šį tvirtinimą reikia atmesti. Reglamentas (EB) Nr. 1331/2007 priimtas skirtingomis aplinkybėmis, visų pirma Sąjungos pramonei veikiant ne taip pelningai. Be to, priemonių galiojimo termino peržiūra visiškai skiriasi nuo tyrimo pagal pagrindinio reglamento 5 straipsnį. Tyrime dėmesys kreipiamas į tai, ar dėl dempingo daroma žala vidaus pramonei, o peržiūroje nagrinėjamos ateities tendencijos, jei priemonės nustotų galioti.
5. ŽALOS PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ
(72)
Kaip minėta, Sąjungos pramonė per PTL nepatyrė materialinės žalos. Todėl vadovaujantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi nagrinėta, ar pasibaigus priemonių galiojimo terminui žala pasikartotų.
5.1. Nepanaudotų pajėgumų Kinijoje poveikis
(73)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad Kinijoje yra didelių gamybos pajėgumų (žr. 34-37 konstatuojamąsias dalis). Tačiau nėra jokio pagrindo daryti išvados, kad tikėtina, jog dėl nepanaudotų pajėgumų labai padidės importas į Sąjungą.
(74)
Sąjunga yra viena iš daugelio rinkų, kuriose parduoda eksportuojantys Kinijos gamintojai. Kalbant apie kainas, iš Sąjungos pramonės, bendradarbiaujančio eksportuojančio Kinijos gamintojo gauti duomenys ir Kinijos statistiniai eksporto duomenys patvirtino, kad kelios ne ES rinkos yra bent tokios pat patrauklios kaip Sąjungos rinka.
(75)
Sąjungos pramonės pardavimas eksportui dažnai vyko didesnėmis kainomis nei pardavimai Sąjungoje. Atskleidus šiuos faktus pareiškėjas tvirtino, kad didesnės jo eksporto kainos neturi nieko bendra su santykiniu tokių rinkų patrauklumu, o veikiau turėtų būti paaiškintos tuo, kad toks pardavimas buvo susijęs tik su nedidele pardavimo apimtimi. Šis teiginys turėtų būti atmestas, nes bendra ES pramonės pardavimo eksporto rinkoms apimtis per PTL tebebuvo didelė (20-30 % Sąjungos pramonės gamybos apimties). Taip pat nebuvo įrodyta, kad pardavimo pirkėjams sandoriai sudaryti dėl gerokai mažesnių produkto kiekių.
(76)
Pagal statistinius Kinijos DCD eksporto į skirtingas rinkas kainų duomenis taip pat nematyti skiriamojo ES rinkos patrauklumo, palyginti su kitomis eksporto rinkomis. Per PTL jau būta didelių nepanaudotų pajėgumų, bet ir tokiomis aplinkybėmis Kinijos eksportuotojai netaikė žalingos kainodaros. Tai, kad nepanaudoti pajėgumai dar labiau didės, šiuo atveju nėra žalos pasikartojimo tikimybės rodiklis. Indija yra bene didžiausia pasaulyje DCD rinka. Remiantis Kinijos eksporto statistiniais duomenimis, Kinijos pardavimo į ES apimtys sudarė tik maždaug 10 % pardavimo į Indiją apimties, o vidutinės Kinijos pardavimo į ES kainos už toną veikiau atitikto Kinijos pardavimo į Indiją kainas. Kitaip tariant, svarbioje Indijos rinkoje vyraujančios rinkos kainos (kurios per nagrinėjamąjį laikotarpį vidutiniškai padidėjo 65 %) DCD gamintojams yra vienodai patrauklios. Nėra jokių požymių, kad dėl nepanaudotų pajėgumų Kinijoje labai padidėtų importas į Sąjungą. Šiuo metu galima tikėtis, kad artimiausiu metu bent dalis tokių nepanaudotų pajėgumų nebus panaudoti. Ši išvada grindžiama praeities tendencijomis, nes, remiantis pareiškėjo pateiktais duomenimis, nuo 2008 m. iki PTL Kinija padidino savo pajėgumus maždaug 50 %, o bendra jos gamyba padidėjo tik 20 %. Remiantis pareiškėjo prognozėmis iki 2016 m., Kinijos pajėgumai gerokai viršys pasaulinę paklausą, todėl nebus naudojami. Pertekliniai visos šalies pajėgumai būtų mažesni, jeigu prognozės būtų grindžiamos eksportuojančio Kinijos gamintojo pateiktais pardavimų duomenimis. Bet kuriuo atveju, tai, kad, kitaip nei ES gamyba (žr. 55 konstatuojamąją dalį), Kinijos DCD gamyba nėra visiškai integruotos gamybos grandinės dalis, reiškia, kad nepanaudotų pajėgumų sąnaudos nėra tokios didelės.
(77)
Be to, papildoma dalis nepanaudotų Kinijos pajėgumų veikiausiai bus absorbuoti dėl tam tikros didėjančios paklausos, ypač farmacijos pramonėje tokiose šalyse kaip Indija (žr. 39 konstatuojamąją dalį). Be to, atlikus tyrimą padaryta išvada, kad AlzChem DCD produktai laikyti patrauklesniais ES naudotojams dėl, inter alia, geografinės padėties ir tiekimo patikimumo. Tai Sąjungos pramonei suteikia tam tikro pranašumo, palyginti su Kinijos gamintojais, nes svarbiausi ES naudotojai perka didelius kiekius DCD. Todėl, atsižvelgiant į minėtas aplinkybes, tai, kad Kinijoje yra didelių gamybos pajėgumų, savaime nėra priežastis daryti išvadą, kad yra tikimybė, jog žala pasikartos. Tai, kad Sąjungos pramonė prarado dalį bendrų gamybos pajėgumų, šios išvados negali pakeisti.
5.2. Planuojamo rinkos augimo poveikis
(78)
Kelios šalys paminėjo laukiamą didelį pasaulinės DCD rinkos augimą, daugiausia dėl plataus taikymo farmacijos ir žemės ūkio pramonės šakose. Taip yra dėl to, kad padidėjo vaistų nuo diabeto gamyba, ypač Indijoje. Šį augimą jau atspindi ir 1 lentelėje nurodytas ES suvartojimo padidėjimas.
(79)
Numatoma, kad ES rinka taip pat augs, tačiau mažiau. Ši prognozė grindžiama tuo, kad Sąjungoje įsikūręs didelis vaistų gamintojas, parduodantis produktus visame pasaulyje.
(80)
Atskleidus faktus pareiškėjas prieštaravo dėl augimo masto. Tačiau reikia pažymėti, kad jo teiginiai šiuo atžvilgiu yra prieštaringi, o keli šaltiniai nurodo didelį ES paklausos ir pasaulio rinkos augimą. Remiantis bendradarbiaujančio eksportuojančio Kinijos gamintojo duomenimis suvartojimas Kinijos vidaus rinkoje sparčiai auga. Todėl pagal turimus duomenis pareiškėjo teiginys, kad paklausa yra arba išliks stabili, nėra pagrįstas.
(81)
Po faktų atskleidimo pareiškėjas taip pat pabrėžė, kad jo pardavimo apimtis ir rinkos dalis ne ES rinkose sumažėjo. Šiuo atžvilgiu reikėtų pažymėti, kad ES pramonė dirbo beveik pilnu pajėgumu, o jos atsargos buvo nedidelės; DCD vartojimas ES ir toliau augo. ES pramonė negalėjo visapusiškai pasinaudoti augimu kitose rinkose, nes ji nusprendė daugiau dėmesio skirti ES rinkai, o savo gamybos pajėgumų labai nepadidino. Tačiau jei jos plėtra bus įgyvendinta, padėtis gali pasikeisti. Todėl tikimasi, kad net jei Kinijos DCD importo į Sąjungą apimtis artimiausioje ateityje padidėtų, žala automatiškai nepasikartotų. Kaip ir Kinijos gamintojai, Sąjungos pramonė gaus naudos dėl padidėjusios pasaulio paklausos.
(82)
Šiuo atžvilgiu, kaip minėta, Sąjungos gamintojas yra labai vertinamas rinkoje ir yra kelių svarbiausių pirkėjų privilegijuotas tiekėjas, bent jau tam tikrų DCD produktų. Jo DCD produktų kokybė ir patikimumas Sąjungoje reiškia, kad jis gali užsitikrinti didelės apimties sutartis su svarbiausiais ES pirkėjais ir numatoma, kad ši padėtis nesikeis nepriklausomai nuo to, ar priemonės bus panaikintos, ar ne. Po faktų atskleidimo svarbus ES naudotojas teigė, kad jis ir toliau pirks tyrime nagrinėjamą produktą iš Sąjungos pramonės, net jei antidempingo priemonės būtų panaikintos.
5.3. Kiti aspektai
(83)
Kaip paaiškinta 50 ir 51 konstatuojamosiose dalyse, per PTL dėl Kinijos importo kainų Sąjungos pramonės kainos nebuvo priverstinai mažinamos. Įprastos procedūros (kuri taikyta maždaug trečdaliui importo apimties) atveju priverstinio kainų mažinimo nebuvo. Įvertinus ir laikinojo įvežimo perdirbti procedūrą (kuri taikyta likusiems dviem trečdaliams importo per PTL) nustatytas labai žemas priverstinio kainų mažinimo lygis. Ši padėtis skiriasi nuo pradiniame tyrime nustatyto didelio priverstinio kainų mažinimo; tai paaiškinama bendru laipsnišku importo kainų didėjimu po priemonių nustatymo, nors šis padidėjimas nebuvo pastovus. Iš tiesų, Kinijos importo CIF kaina ES pasienyje nuo 2009 m. iki PTL pabaigos padidėjo 73 %.
(84)
ES pramonė įrodė, kad net ir netaikant priemonių ji tebėra konkurencinga - tai rodo jos didelės apimties eksportas (20-30 % gamybos per PTL) į ne ES šalis, kuriose netaikomos jokios priemonės ir kuriose ji konkuruoja su Kinija nesant antidempingo priemonių. Toliau nurodytą eksporto apimties mažėjimą reikia vertinti atsižvelgiant į tai, kad didėjo pardavimo į Sąjungą apimtis, o Sąjungos pramonės gamybos pajėgumai, kurie iš esmės buvo visiškai panaudoti, nepakito.
13 lentelė
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
Eksporto apimtis. Indeksas (2009 m. = 100)
100
105
80
77
Eksporto kaina (nesusijusiems pirkėjams). Indeksas (2009 m. = 100)
100
100
109
125
(85)
Atsižvelgiant į Sąjungos pramonės pastabas taip pat išnagrinėtos importo iš Kinijos kainos per aštuonis mėnesius po PTL. Sąjungos pramonė nurodė, kad netrukus po PTL dėl importo iš Kinijos buvo daromas didelis spaudimas kainoms. Pagal pagrindinio reglamento 6 straipsnio 1 dalį kartu su jo 11 straipsnio 5 dalimi, paprastai į informaciją apie laikotarpį po PTL neatsižvelgiama. Tačiau, net ir atsižvelgus į šią informaciją, šiuo etapu nebuvo galima padaryti išvadų, nes neaišku, ar šis kainų pokytis, jei jis bus patvirtintas, yra ilgalaikio pobūdžio. Pavyzdžiui, nors nuo PTL pabaigos iki 2013 m. gegužės mėn. kainos sumažėjo, 2013 m. birželio mėn. jos vėl padidėjo 10 %. Atsižvelgiant į tai, kad po PTL kainos tebebuvo žymiai didesnės nei nustatytos pradiniame tyrime, prognozė, kad artimiausiu metu dėl jų smarkiai pablogėtų esama Sąjungos pramonės, kuriai šiuo metu materialinė žala nedaroma, padėtis, nesiekia tikimybės ribos.
(86)
Galiausiai, nėra požymių, kad panaikinus priemones būtų daromas poveikis rinkos kainoms trumpuoju ir vidutiniu laikotarpiu. Reikėtų pažymėti, kad didelė dalis Sąjungoje parduodamo DCD parduodama pagal ilgalaikius (kelių metų trukmės) sandorius ir panašu, kad naudotojų pramonei patikima ir nuolatinė patikimo gamintojo pasiūla yra labai svarbi. Be to, dviem trečdaliams importo per PTL taikyta laikinojo įvežimo perdirbti procedūra, pagal kurią importo arba antidempingo muitai nemokami. Apibendrinant, nors negalima atmesti galimybės, kad dėl kai kurių sandorių bus deramasi iš naujo ir sutartos importo kainos gali sumažėti, nėra tikėtina, kad panaikinus muitus toks sumažėjimas bus žalingas.
5.4. Išvada dėl žalos pasikartojimo tikimybės
(87)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, nėra tikėtina, kad panaikinus priemones Sąjungos pramonė turėtų sumažinti DCD pardavimo ir gamybos apimtis ir (arba) kainas tiek, kad jos pelningumui arba bendrai padėčiai būtų daromas materialinis poveikis.
(88)
Priešingai, atsižvelgiant į visame pasaulyje padidėjusį suvartojimą, Kinijos importo apimtis ir kainas per PTL bei kainas kitose rinkose, manoma, kad netaikant priemonių Sąjungos pramonė ir toliau parduos didelį kiekį DCD; tai darys teigiamą poveikį tiek su DCD susijusiai, tiek ir nesusijusiai jos veiklai.
(89)
Tikimasi, kad Sąjungos pramonė ir toliau veiks visu pajėgumu, nepriklausomai nuo to, ar priemonės bus panaikintos, ar ne. Be to, Sąjungos pramonė šiais metais baigė parengiamuosius plėtros programos darbus. 2013 m. rudenį ji nusprendė iš esmės padidinti DCD gamybos pajėgumus. Rinkoje, įskaitant svarbius ES pirkėjus, šiam plėtros planui pritarta. Sprendžiant pagal tai, kad sudarytas plėtros planas, Sąjungos pramonė tikisi, jog pasaulinė paklausa bus didelė ir kad AlzChem turėtų gauti naudos dėl tokio augimo.
(90)
NET jei artimiausiu metu Sąjungos pramonė patirs tam tikrą dėl Kinijos importo daromą spaudimą kainoms, tikėtinas poveikis kainoms ir pelningumui neturėtų būti didelis, atsižvelgiant į tai, kad Sąjungos pramonei tenka didelė rinkos dalis ir ji turi pranašumų dėl kokybės ir tiekimo patikimumo bei galimybės užtikrinti sutartis dėl didelio produkto kiekio. Todėl poveikis nesiektų žalos tikimybės ribos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalyje.
(91)
Komisija daro išvadą, kad nėra tikėtina, kad panaikinus galiojančias priemones Sąjungos pramonei daroma žala pasikartotų.
6. SĄJUNGOS INTERESAI
(92)
Atsižvelgiant į išvadą, kad nėra jokios žalos pasikartojimo tikimybės, išvados dėl Sąjungos interesų nebūtinos.
7. ANTIDEMPINGO PRIEMONIŲ PANAIKINIMAS
(93)
Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama rekomenduoti panaikinti galiojančias priemones. Taip pat nustatytas laikotarpis pastaboms dėl atskleistų faktų pateikti. Į pateiktus pagrįstus argumentus ir pastabas buvo deramai atsižvelgta, tačiau dėl nė vieno iš jų išdėstytos išvados nekeičiamos.
(94)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, kaip numatyta pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalyje, importuojamam Kinijos kilmės DCD nustatytas antidempingo priemones reikėtų panaikinti, o tyrimą baigti.
(95)
Atsižvelgdama į tam tikras aprašytas aplinkybes, t. y. nepanaudotus pajėgumus Kinijoje ir galimą priverstinį kainų mažinimą po PTL, Komisija stebės nagrinėjamojo produkto importą, kad prireikus galėtų lengviau imtis tinkamų veiksmų. Stebėsena bus vykdoma dvejus metus po šio reglamento paskelbimo,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Antidempingo muitas importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės 1-cianguanidinui (diciandiamidui), kurio KN kodas šiuo metu yra 2926 20 00, panaikinamas, o su šiuo importu susijęs tyrimas baigiamas.
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2014 m. vasario 11 d.