NAŘÍZENÍ RADY (EU, EURATOM) č. 1311/2013
ze dne 2. prosince 2013,
kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014-2020
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 312 této smlouvy,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména s článkem 106a této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na souhlas Evropského parlamentu,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
v souladu se zvláštním legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Roční stropy prostředků na závazky v jednotlivých kategoriích výdajů a roční stropy prostředků na platby stanovené tímto nařízením musí dodržovat stropy stanovené pro závazky a vlastní zdroje v rozhodnutí Rady 2007/436/ES, Euratom (1).
(2)
Vzhledem k potřebě dostatečné míry předvídatelnosti při přípravě a provádění střednědobých investic by měla být platnost víceletého finančního rámce stanovena na sedm let počínaje 1. lednem 2014. Nejpozději v roce 2016 proběhne přezkum, v návaznosti na volby do Evropského parlamentu. Orgány včetně Evropského parlamentu zvoleného v roce 2014 tak budou moci znovu posoudit priority. Výsledky tohoto přezkumu by se měly zohlednit při jakékoli revizi tohoto nařízení (dále jen „přezkum/revize“) pro zbývající roky víceletého finančního rámce.
(3)
V souvislosti s přezkumem/revizí víceletého finančního rámce v polovině období se Evropský parlament, Rada a Komise dohodly, že předtím, než Komise předloží své návrhy, společně posoudí nejvhodnější délku období, které by měl pokrývat následujíc víceletý finanční rámec, s cílem dosáhnout náležité rovnováhy mezi délkou funkčních období členů Evropského parlamentu a Evropské komise a potřebou zajistit stabilitu programových cyklů a předvídatelnost ve vztahu k investicím.
(4)
Aby se Unii umožnilo plnit její závazky v souladu s článkem 323 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), měla by se uplatňovat zvláštní a maximální možná flexibilita.
(5)
Tyto zvláštní nástroje jsou nezbytné k tomu, aby Unie byla schopna reagovat na zvláštní nepředvídané okolnosti, nebo k financování jasně vymezených výdajů, které by nebylo možno financovat v rámci dostupných stropů pro jeden nebo více okruhů stanovených ve víceletém finančním rámci, což usnadní rozpočtový proces: rezerva na pomoc při mimořádných událostech, Fond solidarity Evropské unie, nástroj pružnosti, Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci, rozpětí pro nepředvídané události, zvláštní flexibilita pro řešení nezaměstnanosti mladých lidí a posílení výzkumu a celkové rozpětí pro závazky týkající se růstu a zaměstnanosti, zejména zaměstnanosti mladých lidí. Proto je třeba přijmout zvláštní ustanovení upravující možnost zapsat do rozpočtu prostředky na závazky přesahující stropy stanovené ve víceletém finančním rámci, pokud je nezbytné využití zvláštních nástrojů.
(6)
Bude-li nutné mobilizovat záruky ze souhrnného rozpočtu Unie za úvěry poskytnuté ze systému podpory platební bilance nebo z evropského mechanismu finanční stabilizace, které jsou stanoveny v nařízení Rady (ES) č. 332/2002 (2) a v nařízení Rady (EU) č. 407/2010 (3), měla by se potřebná částka čerpat nad rámec stropů prostředků na závazky a prostředků na platby ve víceletém finančním rámci a současně by se měl respektovat strop vlastních zdrojů.
(7)
Víceletý finanční rámec by měl být stanoven v cenách roku 2011. Rovněž by měla být stanovena pravidla pro technické úpravy víceletého finančního rámce za účelem přepočtu stropů a disponibilních rozpětí.
(8)
Víceletý finanční rámec by neměl brát v úvahu položky rozpočtu financované účelově vázanými příjmy ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2013 (4) (dále jen „finanční nařízení“).
(9)
Toto nařízení může být nutné revidovat v případě nepředvídaných okolností, s nimiž nebude možné se vypořádat v rámci stropů stanovených ve víceletém finančním rámci. Proto je nutné v takových případech revizi víceletého finančního rámce umožnit.
(10)
Je třeba stanovit pravidla pro další situace, které mohou vyžadovat úpravy nebo revizi víceletého finančního rámce. Tyto úpravy nebo revize mohou souviset s plněním rozpočtu, opatřeními, kterými se provazuje efektivita finančních prostředků a řádné hospodářské řízení, revizí Smluv, znovusjednocením Kypru nebo zpožděným přijetím nových pravidel pro určité oblasti politiky.
(11)
Národní příděly pro politiku soudržnosti jsou vypracovávány na základě statistických údajů a prognóz použitých pro aktualizaci návrhu tohoto nařízení, který Komise předložila v červenci roku 2012. Vzhledem k nejisté přesnosti prognóz a dopadu na členské státy s omezením a za účelem zohlednění zvláště obtížné situace členských států postižených krizí Komise v roce 2016 přezkoumá celkové příděly všech členských států v rámci cíle politiky soudržnosti „Investice pro růst a zaměstnanost“ pro období 2017 až 2020.
(12)
Je nezbytné stanovit obecná pravidla pro spolupráci mezi orgány během rozpočtového procesu.
(13)
Zvláštní pravidla jsou nezbytná také pro úpravu infrastrukturních projektů velkého rozsahu, jejichž trvání značně přesahuje období, na něž se vztahuje víceletý finanční rámec. Je nutné stanovit maximální částky příspěvků na tyto projekty ze souhrnného rozpočtu Unie, čímž bude zajištěno, že nebudou mít vliv na jiné projekty financované z tohoto rozpočtu.
(14)
Komise by měla předložit návrh nového víceletého finančního rámce před 1. lednem 2018, aby orgánům umožnila jeho přijetí v dostatečném časovém předstihu před začátkem následujícího víceletého finančního rámce. Toto nařízení by se mělo i nadále použít, nebude-li nařízení o novém víceletém finančním rámci přijato před koncem období víceletého finančního rámce stanoveného v tomto nařízení.
(15)
Hospodářský a sociální výbor, jakož i Výbor regionů byly konzultovány a přijaly stanoviska (5).
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA 1
Obecná ustanovení
Článek 1
Víceletý finanční rámec
Víceletý finanční rámec na období 2014 až 2020 (dále jen „víceletý finanční rámec“) je obsažen v příloze.
Článek 2
Přezkum/revize víceletého finančního rámce v polovině období
Do konce roku 2016 předloží Komise přezkum fungování víceletého finančního rámce, a to při plném zohlednění ekonomické situace v té době, jakož i posledních makroekonomických prognóz. Tento povinný přezkum bude, je-li to vhodné, doplněn legislativním návrhem na revizi tohoto nařízení v souladu s postupy stanovenými ve Smlouvě o fungování EU. Aniž je dotčen článek 7 tohoto nařízení, nebudou na základě této revize sníženy předem přidělené národní příděly.
Článek 3
Dodržování stropů víceletého finančního rámce
1. Evropský parlament, Rada a Komise dodrží v průběhu každého rozpočtového procesu a při plnění rozpočtu v daném rozpočtovém roce roční stropy výdajů stanovené ve víceletém finančním rámci.
Dílčím stropem okruhu 2, jak je stanoven v příloze, není dotčena flexibilita mezi dvěma pilíři společné zemědělské politiky (SZP). Upravený strop, který se uplatní pro I. pilíř SZP v návaznosti na převody mezi Evropským zemědělským fondem pro rozvoj venkova a přímými platbami se stanoví v příslušném právním aktu a víceletý finanční rámec se odpovídajícím způsobem upraví v rámci technické úpravy stanovené v čl. 6 odst. 1 tohoto nařízení.
2. Zvláštní nástroje uvedené v článcích 9 až 15 zajistí flexibilitu víceletého finančního rámce a budou přijaty za účelem zajištění hladkého průběhu rozpočtového procesu. Prostředky na závazky mohou být zapsány do rozpočtu nad stropy příslušných okruhů stanovených ve víceletém finančním rámci, pokud je nezbytné využít prostředky z rezervy na pomoc při mimořádných událostech, Fondu solidarity Evropské unie, nástroje pružnosti, Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci, rozpětí pro nepředvídané události, zvláštní flexibility pro řešení nezaměstnanosti mladých lidí a posílení výzkumu a celkového rozpětí pro závazky týkající se růstu a zaměstnanosti, zejména zaměstnanosti mladých lidí, v souladu s nařízením Rady (ES) č. 2012/2002 (6), nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1927/2006 (7), a Interinstitucionální dohodou mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí (8).
3. Bude-li třeba použít ze souhrnného rozpočtu Unie záruku za úvěr podle nařízení (ES) č. 332/2002 nebo podle nařízení (EU) č. 407/2010, stane se tak nad rámec stropů stanovených ve víceletém finančním rámci.
Článek 4
Dodržování stropu vlastních zdrojů
1. Pro každý rok, na který se finanční rámec vztahuje, nemůže být celková výše požadovaných prostředků na platby po roční úpravě a s ohledem na všechny další úpravy a revize, jakož i na použití čl. 2 odst. 2 a 3, taková, aby znamenala sazbu odvodu vlastních zdrojů přesahující strop vlastních zdrojů stanovený v souladu s rozhodnutím 2007/436/ES, Euratom.
2. Je-li to nezbytné, stropy stanovené ve víceletém finančním rámci se na základě jeho revize sníží s cílem zajistit dodržení stropu vlastních zdrojů stanoveného v souladu s rozhodnutím 2007/436/ES, Euratom.
Článek 5
Celkové rozpětí pro platby
1. Počínaje rokem 2015 Komise každoročně v rámci technické úpravy uvedené v článku 4 upraví směrem nahoru strop plateb pro roky 2015-2020 o částku, která se rovná rozdílu mezi provedenými platbami a stropem plateb víceletého finančního rámce z roku n-1.
2. Roční úpravy nesmí v letech 2018-2020 přesáhnout původní strop plateb pro příslušný rok o tyto maximální částky (v cenách roku 2011):
2018 - 7 miliard EUR,
2019 - 9 miliard EUR,
2020 - 10 miliard EUR.
3. Jakákoli úprava směrem nahoru musí být plně vyrovnána odpovídajícím snížením stropu plateb pro rok n-1.
Článek 6
Technické úpravy
1. Komise každý rok v předstihu před rozpočtovým procesem pro rok n +1 provede tyto technické úpravy víceletého finančního rámce:
a)
přecenění stropů a celkových částek prostředků na závazky a prostředků na platby v cenách roku n +1;
b)
výpočet dostupného rozpětí v mezích stropu vlastních zdrojů stanoveného podle rozhodnutí 2007/436/ES, Euratom;
c)
výpočet absolutní částky rozpětí pro nepředvídané události stanoveného v článku 13;
d)
výpočet celkového rozpětí pro platby stanoveného v článku 5;
e)
výpočet celkového rozpětí pro závazky stanoveného v článku 14.
2. Komise provede technické úpravy uvedené v odstavci 1 na základě pevně stanoveného deflátoru ve výši 2 % za rok.
3. Komise sdělí Evropskému parlamentu a Radě výsledky technických úprav uvedených v odstavci 1 a podkladové ekonomické prognózy.
4. Aniž jsou dotčeny články 7 a 8, nemohou být provedeny žádné další technické úpravy ani během roku, ani v podobě dodatečných korekcí v následujících letech.
Článek 7
Úpravy přídělů na politiku soudržnosti
1. Za účelem zohlednění zvláště obtížné situace členských států postižených krizí Komise v roce 2016 spolu s technickou úpravou pro rok 2017 přezkoumá a porovná celkové příděly všech členských států v rámci cíle politiky soudržnosti „Investice pro růst a zaměstnanost“ pro období 2017 až 2020, přičemž použije metodu přidělování stanovenou v příslušném základním aktu na základě v té době dostupných nejaktuálnějších statistik a pro zastropované členské státy na základě srovnání mezi kumulovaným HDP daného členského státu za roky 2014 a 2015 a jeho kumulovaným HDP odhadovaným v roce 2012. Jestliže kumulativní rozdíl přesáhne +/- 5 %, provede úpravu těchto celkových přídělů.
2. Požadované úpravy se rozloží rovnoměrně na roky 2017-2020 a příslušné stropy víceletého finančního rámce se odpovídajícím způsobem změní. Stropy plateb se změní odpovídajícím způsobem, aby byl zajištěn řádný vývoj vzhledem k prostředkům na závazky.
3. Ve své technické úpravě pro rok 2017, v návaznosti na střednědobý přezkum způsobilosti členských států pro Fond soudržnosti, stanovený v čl. 90 odst. 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (9), v případě, že se určitý členský stát stane nově způsobilým pro Fond soudržnosti, nebo stávající způsobilost ztratí, Komise přičte vyplývající částky k prostředkům přiděleným danému členskému státu pro období 2017 až 2020, nebo je od nich odečte.
4. Požadované úpravy vyplývající z odstavce 3 se rozloží rovnoměrně na roky 2017-2020 a příslušné stropy víceletého finančního rámce se odpovídajícím způsobem změní. Stropy plateb se změní odpovídajícím způsobem, aby byl zajištěn řádný vývoj vzhledem k prostředkům na závazky.
5. Celkový čistý kladný nebo záporný dopad těchto úprav podle odstavců 1 a 3 nesmí překročit 4 miliardy EUR.
Článek 8
Úpravy související s opatřeními, kterými se provazuje efektivita finančních prostředků a řádné hospodářské řízení
V případě, že Komise zruší pozastavení rozpočtových závazků týkajících se Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu, Fondu soudržnosti, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova a Evropského námořního a rybářského fondu v souvislosti s opatřeními, kterými se provazuje efektivita finančních prostředků a řádné hospodářské řízení, převede Komise v souladu s příslušným základním aktem pozastavené závazky do následujících let. Pozastavené závazky z roku n nelze znovu zapsat do rozpočtu po roce n+3.
KAPITOLA 2
Zvláštní nástroje
Článek 9
Rezerva na pomoc při mimořádných událostech
1. Účelem rezervy na pomoc při mimořádných událostech je rychle reagovat na konkrétní požadavky pomoci třetích zemí po událostech, které nebylo možné předvídat při sestavování rozpočtu; je určena především pro humanitární akce, ale lze ji využít i při civilním řešení krizí a civilní ochraně a v situacích, kdy vzniká velký tlak na vnějších hranicích Unie v důsledku migračních toků, vyžadují-li to okolnosti.
2. Roční výše této rezervy se stanovuje na 280 milionů EUR (v cenách roku 2011) a může být využita až do roku n+1 v souladu s finančním nařízením. Tato rezerva se do souhrnného rozpočtu Unie zapisuje jako předběžná položka. Část roční částky vyplývající z předchozího roku bude čerpána jako první. Ta část roční částky z roku n, jež se nevyužije ani v roce n + 1, propadá.
Článek 10
Fond solidarity Evropské unie
1. Fond solidarity Evropské unie má umožňovat finanční pomoc v případě rozsáhlých katastrof na území členského státu nebo kandidátské země, jak je stanoveno v příslušném základním právním aktu. Pro částku, jež bude pro účely fondu každoročně k dispozici, se stanoví strop ve výši 500 milionů EUR (v cenách roku 2011). K 1. říjnu každého roku by měla zůstat k dispozici alespoň jedna čtvrtina roční částky na pokrytí potřeb, které vzniknou do konce roku. Část uvedené roční částky, která není zapsána do rozpočtu, lze využít až do roku n+1. Část roční částky vyplývající z předchozího roku bude čerpána jako první. Ta část roční částky z roku n, jež se nevyužije ani v roce n + 1, propadá.
2. Ve výjimečných případech a za předpokladu, že v roce, kdy došlo ke katastrofě ve smyslu příslušného základního právního aktu, nepostačují zbývající disponibilní finanční zdroje Fondu solidarity Evropské unie k úhradě pomoci ve výši považované Evropským parlamentem a Radou za nezbytnou, může Komise navrhnout čerpání chybějících prostředků z ročních částek, jež jsou k dispozici pro rok následující.
Článek 11
Nástroj pružnosti
1. Nástroj pružnosti má v daném rozpočtovém roce a až do výše stanovené částky umožnit financování přesně určených výdajů, které nebylo možné financovat v mezích stropů pro jeden nebo více jiných okruhů. Strop pro roční částku disponibilní pro nástroj pružnosti činí 471 milionů EUR (v cenách roku 2011).
2. Nevyužitou část z roční částky nástroje pružnosti lze využít až do roku n+3. Část roční částky vyplývající z předchozích let bude využita jako první, a to podle stáří. Ta část roční částky, jež se nevyužije ani v roce n+3, propadá.
Článek 12
Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci
1. Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci, jehož cíle a oblast působnosti jsou vymezeny v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1927/2006, nepřekročí maximální roční částku 150 milionů EUR (v cenách roku 2011).
2. Tato položka pro Evropský fond pro přizpůsobení globalizaci se do souhrnného rozpočtu Unie zapisuje jako předběžná položka.
Článek 13
Rozpětí pro nepředvídané události
1. Mimo stropy víceletého finančního rámce se vytvoří rozpětí pro nepředvídané události ve výši až 0,03 % hrubého národního důchodu Unie, a to jako krajní nástroj umožňující reagovat na nepředvídané události. Může být uvolněno pouze ve vztahu k opravnému či ročnímu rozpočtu.
2. Výše prostředků čerpaných v každém daném roce z rozpětí pro nepředvídané události nepřekročí maximální částku stanovenou v rámci roční technické úpravy víceletého finančního rámce a musí být v souladu se stropem vlastních zdrojů.
3. Částky, které jsou k dispozici prostřednictvím uvolnění prostředků z rozpětí pro nepředvídané události, musí být plně vyrovnány snížením rozpětí v jednom či více okruzích finančního rámce pro běžný rozpočtový rok nebo budoucí rozpočtové roky.
4. Takto vyrovnané částky nesmějí být dále uvolněny v kontextu víceletého finančního rámce. Využití rozpětí pro nepředvídané události nesmí vést k překročení celkových stropů prostředků na závazky a prostředků na platby, které jsou ve víceletém finančním rámci stanoveny na běžný rozpočtový rok a budoucí rozpočtové roky.
Článek 14
Celkové rozpětí pro závazky na růst a zaměstnanost, zejména zaměstnanosti mladých lidí
1. Rozpětí pod stropy, které víceletý finanční rámec stanoví u prostředků na závazky pro roky 2014-2017, představuje celkové rozpětí víceletého finančního rámce pro závazky, jež má být k dispozici nad rámec stropů stanovených ve víceletém finančním rámci pro roky 2016 až 2020 pro cíle politiky týkající se růstu a zaměstnanosti, zejména zaměstnanosti mladých lidí.
2. Komise každý rok v rámci technické úpravy podle článku 6 vypočte částku, která je k dispozici. Evropský parlament a Rada mohou toto celkové rozpětí víceletého finančního rámce nebo jeho část uvolnit v rámci rozpočtového procesu podle článku 314 Smlouvy o fungování EU.
Článek 15
Zvláštní flexibilita pro řešení nezaměstnanosti mladých lidí a posílení výzkumu
Až 2 543 milionů EUR (v cenách roku 2011) může být v letech 2014 a 2015 upřednostněno jako součást ročního rozpočtového procesu pro specifikované politické cíle týkající se zaměstnanosti mladých lidí, výzkumu, programu ERASMUS, zejména pro učňovské stáže, a malých a středních podniků. Tyto částky musí být plně započteny vůči prostředkům v rámci okruhů nebo mezi nimi, tak aby se nezměnily celkové roční stropy pro období 2014-2020 ani celkové příděly podle okruhů a podokruhů za uvedené období.
Článek 16
Příspěvek k financování projektů velkého rozsahu
1. Na období 2014 až 2020 musí být k dispozici pro evropské programy pro družicovou navigaci EGNOS a Galileo ze souhrnného rozpočtu Unie maximálně 6 300 milionů EUR (v cenách roku 2011).
2. Na období 2014 až 2020 musí být k dispozici pro projekt Mezinárodního termonukleárního experimentálního reaktoru (ITER) ze souhrnného rozpočtu Unie maximálně 2 707 milionů EUR (v cenách roku 2011).
3. Na období 2014 až 2020 musí být k dispozici pro program Copernicus (Evropský program monitorování Země) ze souhrnného rozpočtu Unie maximálně 3 786 milionů EUR (v cenách roku 2011).
KAPITOLA 3
Revize
Článek 17
Revize víceletého finančního rámce
1. Aniž je dotčen čl. 4 odst. 2 a články 18 až 22 a 25, lze v případě nepředvídaných okolností víceletý finanční rámec revidovat v souladu se stropem vlastních zdrojů stanoveným podle rozhodnutí 2007/436/ES, Euratom.
2. Každý návrh na revizi víceletého finančního rámce podle odstavce 1 musí být zpravidla předložen a přijat před začátkem rozpočtového procesu pro daný rozpočtový rok nebo pro první z daných rozpočtových let.
3. Každý návrh na revizi víceletého finančního rámce podle odstavce 1 přezkoumá možnosti přerozdělení výdajů mezi programy spadajících do okruhu dotčeného revizí, přičemž se klade zvláštní zřetel na očekávané nedostatečné využití prostředků. Cílem by mělo být, aby významná částka, vyjádřená v absolutní hodnotě a jako procento plánovaného nového výdaje, byla v mezích stávajícího stropu pro příslušný okruh.
4. Každá revize víceletého finančního rámce podle odstavce 1 zohlední možnosti vyrovnání každého zvýšení stropu v jednom okruhu snížením stropu v jiném okruhu.
5. Každá revize víceletého finančního rámce podle odstavce 1 zachová vhodný poměr mezi závazky a platbami.
Článek 18
Revize spojená s prováděním
Současně se sdělením výsledků technických úprav víceletého finančního rámce předkládá Komise Evropskému parlamentu a Radě návrhy na revizi celkových prostředků na platby, které považuje za nezbytné z hlediska provádění, aby zajistila řádnou správu ročních stropů plateb a zejména jejich řádný vývoj vzhledem k prostředkům na závazky. Evropský parlament a Rada rozhodnou o uvedených návrzích do 1. května roku n.
Článek 19
Revize vyplývající z nových pravidel nebo programů pro strukturální fondy, Fond soudržnosti, Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova, Evropský námořní a rybářský fond, Azylový a migrační fond a Fond pro vnitřní bezpečnost
1. V případě přijetí nových pravidel nebo programů v rámci sdíleného řízení strukturálních fondů, Fondu soudržnosti, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova, Evropského námořního a rybářského fondu, Azylového a migračního fondu a Fondu pro vnitřní bezpečnost po 1. lednu 2014 bude víceletý finanční rámec revidován tak, aby byly prostředky, které nebyly využity v roce 2014, převedeny do následujících let nad rámec příslušných výdajových stropů,.
2. Revize týkající se převodu přidělených částek nečerpaných v roce 2014 bude přijata před 1. květnem 2015.
Článek 20
Revize finančního rámce v případě revize Smluv
Dojde-li v období 2014-2020 k revizi Smluv, která by měla rozpočtový dopad, bude víceletý finanční rámec odpovídajícím způsobem revidován.
Článek 21
Revize víceletého finančního rámce v případě rozšíření Unie
Přistoupí-li k Unii v období 2014 až 2020 nový členský stát nebo nové členské státy, bude víceletý finanční rámec revidován tak, aby byly zohledněny požadavky na výdaje vyplývající z tohoto přistoupení.
Článek 22
Revize víceletého finančního rámce v případě znovusjednocení Kypru
V případě znovusjednocení Kypru mezi lety 2014 až 2020 bude víceletý finanční rámec revidován tak, aby bylo zohledněno komplexní urovnání kyperského problému a dodatečné finanční potřeby vyplývající ze znovusjednocení.
Článek 23
Interinstitucionální spolupráce během rozpočtového procesu
Evropský parlament, Rada a Komise (dále jen „orgány“) přijmou veškerá opatření, aby usnadnily průběh ročního rozpočtového procesu.
Orgány v průběhu tohoto procesu spolupracují v dobré víře s cílem sblížit co nejvíce své postoje. Orgány ve všech stadiích tohoto procesu spolupracují prostřednictvím příslušných interinstitucionálních kontaktů s cílem sledovat postup práce a analyzovat míru sbližování názorů.
Orgány zajistí co nejlepší koordinaci svých pracovních harmonogramů s cílem umožnit, aby jednání probíhala koherentně a konvergentně a směřovala k přijetí souhrnného rozpočtu Unie.
Ve všech stádiích procesu a na různých úrovních zastoupení se mohou v závislosti na povaze očekávané diskuse konat třístranné rozhovory. Každý orgán v souladu se svým jednacím řádem určí své zástupce na každé zasedání, definuje svůj mandát pro jednání a o opatřeních týkajících se zasedání včas informuje ostatní orgány.
Článek 24
Jednotnost rozpočtu
Do souhrnného rozpočtu Unie musí být v souladu s článkem 7 finančního nařízení zahrnuty veškeré výdaje a příjmy Unie a Evropského společenství pro atomovou energii, včetně výdajů vyplývajících z jakéhokoli příslušného rozhodnutí přijatého jednomyslně Radou po konzultaci s Evropským parlamentem v rámci článku 332 Smlouvy o fungování EU.
Článek 25
Přechod k dalšímu víceletému finančnímu rámci
Komise předloží před 1. lednem 2018 návrh nového víceletého finančního rámce.
Nebude-li do 31. prosince 2020 přijato nařízení Rady, kterým se stanoví nový víceletý finanční rámec, prodlouží se platnost stropů a dalších ustanovení pro poslední rok stávajícího víceletého finanční rámce, dokud nebude přijato nové nařízení, kterým se stanoví nový víceletý finanční rámec. Přistoupí-li k Unii po roce 2020 nový členský stát a bude-li to třeba, reviduje se prodloužený víceletý finanční rámec tak, aby zohledňoval toto přistoupení.
Článek 26
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 2. prosince 2013.
TARYBOS REGLAMENTAS (ES, EURATOM) Nr. 1311/2013
2013 m. gruodžio 2 d.
kuriuo nustatoma 2014-2020 m. daugiametė finansinė programa
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 312 straipsnį,
atsižvelgdama į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 106a straipsnį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą,
teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,
laikydamasi specialios teisėkūros procedūros,
kadangi:
(1)
šiame reglamente nustatytos įsipareigojimų asignavimų pagal išlaidų kategoriją metinės viršutinės ribos ir mokėjimų asignavimų metinės viršutinės ribos turi atitikti Tarybos sprendime 2007/436/EB, Euratomas (1) nustatytas įsipareigojimų ir nuosavų išteklių viršutines ribas;
(2)
atsižvelgiant į poreikį užtikrinti tinkamas prognozavimo galimybes rengiant ir įgyvendinant vidutinės trukmės laikotarpio investicijas, turėtų būti nustatyta septynerių metų trukmės daugiametė finansinė programa (toliau - DFP), kuri būtų taikoma nuo 2014 m. sausio 1 d. Ne vėliau kaip 2016 m., po rinkimų į Europos Parlamentą, bus atlikta peržiūra. Institucijoms, įskaitant 2014 m. išrinktą Europos Parlamentą, tai suteiks galimybę iš naujo įvertinti prioritetus. Į šios peržiūros rezultatus turėtų būti atsižvelgta tikslinant šį reglamentą likusiais DFP galiojimo metais. Ši priemonė toliau vadinama „peržiūra/tikslinimas“;
(3)
atsižvelgdami į DFP laikotarpio vidurio peržiūrą/tikslinimą, Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija sutaria kartu išnagrinėti tinkamiausią kitos DFP trukmę prieš Komisijai pateikiant savo pasiūlymus, kad būtų nustatyta tinkama pusiausvyra tarp Europos Parlamento ir Europos Komisijos narių atitinkamų įgaliojimų trukmės ir programavimo ciklų stabilumo ir investicijų numatomumo poreikio;
(4)
siekiant, kad Sąjunga galėtų įvykdyti savo įsipareigojimus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau - SESV) 323 straipsnį, turėtų būti įgyvendinamas specialus ir didžiausias galimas lankstumas;
(5)
toliau išvardytos specialios priemonės yra būtinos siekiant užtikrinti, kad Sąjunga galėtų reaguoti į konkrečiai apibrėžtas nenumatytas aplinkybes arba kad būtų sudarytos sąlygos finansuoti aiškiai nurodytas išlaidas, kurių nebūtų galima finansuoti laikantis vienai ar kelioms išlaidų kategorijoms numatytų viršutinių ribų, kaip nustatyta DFP, taip sudarant palankesnes sąlygas biudžeto procedūrai vykdyti: neatidėliotinos pagalbos rezervas, Europos Sąjungos solidarumo fondas, lankstumo priemonė, Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas, nenumatytų atvejų rezervas, speciali lankstumo priemonė siekiant spręsti jaunimo nedarbo problemą bei stiprinti mokslinius tyrimus ir bendroji įsipareigojimų marža augimui ir užimtumui, visų pirma jaunimo užimtumui. Todėl turėtų būti nustatyta konkreti nuostata siekiant numatyti galimybę tais atvejais, kai reikia panaudoti specialias priemones, įtraukti į biudžetą įsipareigojimų asignavimus, viršijančius DFP nustatytas viršutines ribas;
(6)
jeigu būtina mobilizuoti pagal bendrąjį Sąjungos biudžetą suteiktas garantijas paskoloms, teikiamoms pagal mokėjimų balanso priemonę arba Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonę, kurios nustatytos atitinkamai Tarybos reglamente (EB) Nr. 332/2002 (2) ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 407/2010 (3), reikiama suma turėtų būti mobilizuota viršijant DFP numatytų įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų viršutines ribas, bet laikantis nuosavų išteklių viršutinės ribos;
(7)
DFP turėtų būti nustatyta 2011 m. kainomis. Be to, turėtų būti nustatytos DFP techninių patikslinimų taisyklės siekiant perskaičiuoti numatytas viršutines ribas ir maržas;
(8)
DFP nereikėtų atsižvelgti į biudžeto punktus, kurie finansuojami asignuotosiomis pajamomis, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (4) (toliau - Finansinis reglamentas);
(9)
šį reglamentą galėtų prireikti tikslinti iškilus nenumatytoms aplinkybėms, kai nenumatytų aplinkybių negalima išspręsti neviršijant viršutinių ribų, nustatytų kaip DFP dalis. Todėl tokiais atvejais būtina numatyti DFP tikslinimą;
(10)
reikėtų nustatyti taisykles, taikytinas kitais atvejais, dėl kurių galėtų prireikti patikslinti ar tikslinti DFP. Tokie patikslinimai ar tikslinimai galėtų būti susiję su biudžeto vykdymu, priemonėmis, kuriomis fondų efektyvumas susiejamas su patikimu ekonomikos valdymu, Sutarčių tikslinimu, plėtra, Kipro suvienijimu arba naujų taisyklių, reglamentuojančių tam tikras politikos sritis, uždelstu priėmimu;
(11)
sanglaudos politikai skirti nacionaliniai paketai nustatomi remiantis statistiniais duomenimis ir prognozėmis, kurie buvo naudojami Komisijos 2012 m. liepos mėn. pateiktame atnaujintame pasiūlyme dėl šio reglamento. Atsižvelgiant į netikrumą dėl prognozių ir poveikį valstybėms narėms, kurioms pritaikytas paramos ribojimas, ir siekiant atsižvelgti į itin sunkią nuo krizės kenčiančių valstybių narių padėtį, Komisija 2016 m. peržiūrės visoms valstybėms narėms pagal sanglaudos politikos „Investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą“ tikslą skirtą bendrą asignavimų sumą 2017-2020 m.;
(12)
būtina numatyti bendras tarpinstitucinio bendradarbiavimo biudžeto procedūros metu taisykles;
(13)
be to, būtina nustatyti specialias taisykles, skirtas didelio masto infrastruktūros projektams, kurie vykdomi daug ilgiau nei DFP nustatytas laikotarpis. Būtina nustatyti maksimalias bendrojo Sąjungos biudžeto įnašų į tuos projektus sumas, taip užtikrinant, kad jie nedarytų jokio poveikio kitiems iš to biudžeto finansuojamiems projektams;
(14)
Komisija turėtų pateikti pasiūlymą dėl naujos daugiametės finansinės programos anksčiau nei 2018 m. sausio 1 d., kad institucijos galėtų ją priimti pakankamai iš anksto iki kitos daugiametės finansinės programos vykdymo pradžios. Šis reglamentas turėtų būti toliau taikomas, jeigu nauja finansinė programa nebus priimta iki šiame reglamente nustatytos DFP termino pabaigos;
(15)
buvo konsultuotasi su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu ir Regionų komitetu; jie priėmė nuomones (5),
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 SKYRIUS
Bendrosios nuostatos
1 straipsnis
Daugiametė finansinė programa
2014-2020 m. daugiametė finansinė programa (toliau - DFP) išdėstyta priede.
2 straipsnis
DFP laikotarpio vidurio peržiūra/tikslinimas
Ne vėliau kaip 2016 m. pabaigoje Komisija pristato DFP veikimo peržiūrą, kurioje visapusiškai atsižvelgiama į ekonominę padėtį tuo metu ir į naujausias makroekonomines prognozes. Kartu su šia privaloma peržiūra, kiek tinkama, pateikiamas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo šis reglamentas būtų tikslinamas laikantis SESV nustatytų procedūrų. Nedarant poveikio šio reglamento 7 straipsniui, iš anksto paskirstyti nacionaliniai paketai nėra sumažinami atliekant tokį tikslinimą.
3 straipsnis
DFP nustatytų viršutinių ribų laikymasis
1. Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija per kiekvieną biudžeto procedūrą ir vykdydami atitinkamų metų biudžetą laikosi DFP nustatytų išlaidų metinių viršutinių ribų.
Priede nustatyta 2 išlaidų kategorijos tarpinė viršutinė riba nustatoma nedarant poveikio lankstaus lėšų perkėlimo tarp dviejų Bendros žemės ūkio politikos (toliau - BŽŪP) ramsčių galimybei. Patikslinta viršutinė riba, taikytina BŽŪP I ramsčiui atlikus perkėlimus tarp Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai ir tiesioginių išmokų, nustatoma atitinkamame teisės akte, o DFP atitinkamai patikslinama atsižvelgiant į šio reglamento 6 straipsnio 1 dalyje numatytą techninį patikslinimą.
2. 9-15 straipsniuose numatytos specialios priemonės užtikrina DFP lankstumą ir yra nustatomos siekiant sudaryti sąlygas sklandžiam biudžeto procedūros vykdymui. Įsipareigojimų asignavimai gali būti įtraukti į biudžetą viršijant DFP nustatytas atitinkamų išlaidų kategorijų viršutines ribas, kai reikia panaudoti neatidėliotinos pagalbos rezervo, Europos Sąjungos solidarumo fondo, lankstumo priemonės, Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo, nenumatytų atvejų rezervo, specialios lankstumo priemonės siekiant spręsti jaunimo nedarbo problemą bei stiprinti mokslinius tyrimus ir bendrosios įsipareigojimų maržos augimui ir užimtumui, visų pirma jaunimo užimtumui, išteklius pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2012/2002 (6), Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1927/2006 (7) ir … Tarpinstitucinį Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos susitarimą (8).
3. Jeigu turi būti mobilizuota pagal Reglamentą (EB) Nr. 332/2002 arba Reglamentą (ES) Nr. 407/2010 bendrajame Sąjungos biudžete numatytos paskolos garantija, ji viršija DFP nustatytas viršutines ribas.
4 straipsnis
Nuosavų išteklių viršutinės ribos laikymasis
1. Kiekvienais DFP metais dėl visų reikalingų asignavimų mokėjimams, atlikus metinį patikslinimą ir atsižvelgiant į visus kitus patikslinimus ir tikslinimus, taip pat į 3 straipsnio 2 ir 3 dalių taikymą, neturi susidaryti toks nuosavų išteklių poreikis, kuris viršytų nuosavų išteklių viršutinę ribą, nustatytą pagal Sprendimą 2007/436/EB, Euratomas.
2. Prireikus DFP nustatytos viršutinės ribos sumažinamos tikslinimo būdu siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi pagal Sprendimą 2007/436/EB, Euratomas nustatytos nuosavų išteklių viršutinės ribos.
5 straipsnis
Bendroji mokėjimų marža
1. Kiekvienais metais, pradedant 2015 m., atlikdama 6 straipsnyje nurodytą techninį patikslinimą, Komisija patikslina 2015-2020 m. mokėjimų viršutinę ribą, ją padidindama suma, kuri yra lygiavertė skirtumui tarp n-1 metų įvykdytų mokėjimų ir DFP mokėjimų viršutinės ribos.
2. Atlikus metinius patikslinimus gauta suma neviršija toliau nurodytų maksimalių sumų (2011 m. kainomis) 2018-2020 m. laikotarpiui, palyginti su pirmine atitinkamų metų mokėjimų viršutine riba:
2018 m. - 7 mlrd. EUR
2019 m. - 9 mlrd. EUR
2020 m. - 10 mlrd. EUR.
3. Patikslinimas, kurį atlikus suma padidinama, visiškai kompensuojamas atitinkamai sumažinant n-1 metų mokėjimų viršutinę ribą.
6 straipsnis
Techniniai patikslinimai
1. Kiekvienais metais Komisija, prieš pradėdama n+1 metų biudžeto procedūrą, atlieka tokius DFP techninius patikslinimus:
a)
iš naujo įvertina asignavimų įsipareigojimams ir asignavimų mokėjimams viršutines ribas ir bendras sumas n+1 metų kainomis;
b)
apskaičiuoja esamą maržą pagal nuosavų išteklių viršutinę ribą, nustatytą vadovaujantis Sprendimu 2007/436/EB, Euratomas;
c)
apskaičiuoja nenumatytų atvejų rezervo, numatyto 13 straipsnyje, absoliučią sumą;
d)
apskaičiuoja 5 straipsnyje numatytą bendrąją mokėjimų maržą;
e)
apskaičiuoja 14 straipsnyje numatytą bendrąją įsipareigojimų maržą.
2. Komisija 1 dalyje nurodytus techninius patikslinimus atlieka remdamasi fiksuotu 2 % metiniu defliatoriumi.
3. Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai perduoda 1 dalyje nurodytų techninių patikslinimų rezultatus ir jais grindžiamas ekonomines prognozes.
4. Nedarant poveikio 7 ir 8 straipsniams, neatliekami jokie atitinkamų metų tolesni techniniai patikslinimai nei tais pačiais metais, nei ex post koregavimų vėlesniais metais.
7 straipsnis
Sanglaudos politikos paketų patikslinimas
1. Siekdama atsižvelgti į itin sunkią nuo krizės kenčiančių valstybių narių padėtį, 2016 m. Komisija, atlikdama 2017 m. techninį patikslinimą, peržiūri visoms valstybėms narėms pagal sanglaudos politikos „Investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą“ tikslą skirtą bendrą asignavimų sumą 2017-2020 m., taikydama atitinkamame pagrindiniame teisės akte apibrėžtą lėšų paskirstymo metodą, remdamasi tuo metu turimais naujausiais statistiniais duomenimis ir, valstybių narių, kurioms pritaikytas paramos ribojimas, atveju - 2014 ir 2015 m. esamo bendro nacionalinio BVP ir 2012 m. projektuoto bendro nacionalinio BVP palyginimu. Ji pakoreguoja tą bendrą asignavimų sumą, kai bendras nuokrypis yra didesnis nei +/- 5 %.
2. Reikiami patikslinimai paskirstomi lygiomis dalimis 2017-2020 m. ir atitinkamai pakeičiamos atitinkamos DFP nustatytos viršutinės ribos. Taip pat atitinkamai pakeičiamos mokėjimų viršutinės ribos, kad būtų užtikrintas tinkamas asignavimų įsipareigojimams vykdymas.
3. Atlikdama 2017 m. techninį patikslinimą Komisija, atsižvelgdama į Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 (9) 90 straipsnio 5 dalyje numatytos valstybių narių tinkamumo gauti Sanglaudos fondo finansavimą vidurio laikotarpio peržiūros rezultatus ir tuo atveju, jei valstybė narė tampa atitinkančia finansavimo iš Sanglaudos fondo kriterijus arba jų nebeatitinka, gautas sumas prideda prie valstybei narei 2017-2020 m. skiriamos lėšų sumos arba jas iš jos atima.
4. Reikiami patikslinimai, gauti taikant 3 dalį, paskirstomi lygiomis dalimis 2017-2020 m. ir atitinkamai pakeičiamos atitinkamos DFP nustatytos viršutinės ribos. Taip pat atitinkamai pakeičiamos mokėjimų viršutinės ribos, kad būtų užtikrintas tinkamas asignavimų įsipareigojimams vykdymas.
5. 1 ir 3 dalyse nurodytų patikslinimų bendras grynasis poveikis - teigiamas ar neigiamas - neturi viršyti 4 mlrd. EUR.
8 straipsnis
Patikslinimai, susiję su priemonėmis, kuriomis fondų efektyvumas susiejamas su patikimu ekonomikos valdymu
Jeigu Komisija panaikina biudžetinių įsipareigojimų, susijusių su Europos regioninės plėtros fondu, Europos socialiniu fondu, Sanglaudos fondu, Europos žemės ūkio fondu kaimo plėtrai arba Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondu, sustabdymą dėl priemonių, kuriomis šių fondų efektyvumas susiejamas su patikimu ekonomikos valdymu, Komisija, laikydamasi atitinkamo pagrindinio teisės akto, sustabdytus įsipareigojimus perkelia į kitus metus. Sustabdyti n metų įsipareigojimai negali būti pakartotinai įtraukti į biudžetą vėlesniais nei n+3 metais.
2 SKYRIUS
Specialios priemonės
9 straipsnis
Neatidėliotinos pagalbos rezervas
1. Neatidėliotinos pagalbos rezervas yra skirtas skubiai reaguoti į konkrečius pagalbos poreikius trečiosiose šalyse dėl įvykių, kurie negalėjo būti numatyti sudarant biudžetą, visų pirma ir daugiausia skiriant lėšas humanitarinėms operacijoms, taip pat, aplinkybėms reikalaujant, civiliniam krizių valdymui bei civilinei saugai ir situacijoms, kai dėl migrantų srautų prie Sąjungos išorės sienų susidaro itin didelis spaudimas.
2. Šiam rezervui skirta metinė suma yra 280 mln. EUR (2011 m. kainomis) ir ji gali būti išnaudota iki n+1 metų, vadovaujantis Finansiniu reglamentu. Šis rezervas įtraukiamas į Sąjungos bendrąjį biudžetą kaip atidėjinys. Pirmiausia naudojama iš praėjusių metų perkelta metinės sumos dalis. Ta n metų metinės sumos dalis, nepanaudota n+1 metais, panaikinama.
10 straipsnis
Europos Sąjungos solidarumo fondas
1. Europos Sąjungos solidarumo fondo paskirtis - užtikrinti finansinę paramą kurios nors valstybės narės arba šalies kandidatės teritorijoje įvykus didelėms nelaimėms, kaip apibrėžta atitinkamame pagrindiniame teisės akte. Tam fondui numatytai metinei sumai nustatyta 500 mln. EUR (2011 m. kainomis) viršutinė riba. Kiekvienų metų spalio 1 d. fonde turi likti ne mažiau kaip ketvirtadalis metinės sumos, kad būtų galima patenkinti iki tų metų pabaigos atsirasiančius poreikius. Į biudžetą neįtraukta metinės sumos dalis gali būti išnaudota iki n+1 metų. Pirmiausia naudojama iš praėjusių metų perkelta metinės sumos dalis. Ta n metų metinės sumos dalis, nepanaudota n+1 metais, panaikinama.
2. Išimtiniais atvejais ir jeigu tais metais, kai įvyko nelaimė, kaip apibrėžta atitinkamame pagrindiniame teisės akte, Europos Sąjungos solidarumo fonde likusių finansinių išteklių nepakanka norint suteikti tokią paramą, kurią yra numatę Europos Parlamentas ir Taryba, Komisija gali siūlyti, kad skirtumas būtų finansuojamas iš kitų metų fondui skirtos metinės lėšų sumos.
11 straipsnis
Lankstumo priemonė
1. Lankstumo priemonės paskirtis - užtikrinti galimybę atitinkamais finansiniais metais finansuoti aiškiai nurodytas išlaidas, kurių nebūtų galima finansuoti laikantis vienai arba kelioms kitoms išlaidų kategorijoms nustatytų viršutinių ribų. Lankstumo priemonei skirtos metinės sumos viršutinė riba yra 471 mln. EUR (2011 m. kainomis).
2. Nepanaudota lankstumo priemonės metinės sumos dalis gali būti naudojama iki n+3 metų. Pirmiausia naudojama iš praėjusių metų perkelta metinės sumos dalis pagal perkėlimo seką. Ta n metų metinės sumos dalis, nepanaudota n+3 metais, panaikinama.
12 straipsnis
Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas
1. Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo, kurio tikslai ir taikymo sritis apibrėžti Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1927/2006, didžiausia metinė suma neturi būti didesnė kaip 150 mln. EUR (2011 m. kainomis).
2. Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo asignavimai įtraukiami į Sąjungos bendrąjį biudžetą kaip atidėjinys.
13 straipsnis
Nenumatytų atvejų rezervas
1. Už DFP viršutinių ribų sudaromas nenumatytų atvejų rezervas, kuris neviršija 0,03 % Sąjungos bendrųjų nacionalinių pajamų, kad juo būtų galima naudotis kaip kraštutine priemone reaguojant į nenumatytas aplinkybes. Jo lėšų mobilizavimas galimas tik taisomojo arba metinio biudžeto priėmimo metu.
2. Bet kuriais konkrečiais metais iš nenumatytų atvejų rezervo naudojamos lėšos neviršija maksimalios sumos, numatytos kasmetiniame techniniame DFP patikslinime, ir atitinka nuosavų išteklių viršutinę ribą.
3. Panaudotos nenumatytų atvejų rezervo lėšos visiškai kompensuojamos iš maržų, numatytų DFP einamųjų ar ateinančių finansinių metų vienoje ar keliose išlaidų kategorijose.
4. Tokiu būdu kompensuotos sumos pagal DFP toliau nenaudojamos. Dėl nenumatytų atvejų rezervo naudojimo neviršijamos bendros DFP nustatytų einamųjų ir ateinančių finansinių metų įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų viršutinės ribos.
14 straipsnis
Bendroji įsipareigojimų marža augimui ir užimtumui, visų pirma jaunimo užimtumui
1. Žemiau 2014-2017 m. DFP viršutinių įsipareigojimų asignavimų ribų likusios maržos sudaro bendrąją DFP įsipareigojimų maržą, kurią galima panaudoti viršijant DFP nurodytas 2016-2020 m. viršutines ribas, nustatytas politiniams tikslams, susijusiems su augimu ir užimtumu, visų pirma jaunimo užimtumu.
2. Kiekvienais metais, atlikdama 6 straipsnyje numatytą techninį patikslinimą, Komisija apskaičiuoja turimą sumą. Bendrąją DFP maržą arba jos dalį gali mobilizuoti Europos Parlamentas ir Taryba, vykdydami biudžeto procedūrą pagal SESV 314 straipsnį.
15 straipsnis
Speciali lankstumo priemonė siekiant spręsti jaunimo nedarbo problemą bei stiprinti mokslinius tyrimus
2014 m. ir 2015 m., kaip metinės biudžeto procedūros dalis, gali būti atkelta iki 2 543 mln. EUR (2011 m. kainomis) dydžio suma, skirta nustatytiems politiniams tikslams, susijusiems su jaunimo nedarbu, moksliniais tyrimais, programa „Erasmus“, visų pirma gamybine praktika, ir mažosiomis ir vidutinėmis įmonėmis. Ta suma visiškai kompensuojama iš asignavimų išlaidų kategorijų viduje ir (arba) tarp jų, kad metinės viršutinės ribos 2014-2020 m. laikotarpiu ir bendra asignavimų suma pagal išlaidų kategoriją arba pakategorę visu tuo laikotarpiu išliktų nepakitusi.
16 straipsnis
Įnašas į didelio masto projektų finansavimą
1. Maksimali 6 300 mln. EUR suma (2011 m. kainomis) iš bendrojo Sąjungos biudžeto 2014-2020 m. laikotarpiui skiriama Europos palydovinės navigacijos programoms (EGNOS ir „Galileo“).
2. Maksimali 2 707 mln. EUR suma (2011 m. kainomis) iš bendrojo Sąjungos biudžeto 2014-2020 m. laikotarpiui skiriama Tarptautinio termobranduolinio eksperimentinio reaktoriaus (ITER) projektui.
3. Maksimali 3 786 mln. EUR suma (2011 m. kainomis) iš bendrojo Sąjungos biudžeto 2014-2020 m. laikotarpiui skiriama Copernicus (Europos Žemės stebėsenos programai).
3 SKYRIUS
Tikslinimas
17 straipsnis
DFP tikslinimas
1. Nedarant poveikio 4 straipsnio 2 daliai, 18-22 straipsniams ir 25 straipsniui, iškilus nenumatytoms aplinkybėms, DFP gali būti tikslinama laikantis pagal Sprendimą 2007/436/EB, Euratomas nustatytos nuosavų išteklių viršutinės ribos.
2. Paprastai pasiūlymas dėl DFP tikslinimo pagal 1 dalį pateikiamas ir priimamas prieš pradedant atitinkamų metų arba pirmųjų iš kelerių susijusių metų biudžeto procedūrą.
3. Pagal 1 dalį pateiktame pasiūlyme dėl DFP tikslinimo nagrinėjama galimybė išlaidas perskirstyti tarp toje pačioje tikslintoje išlaidų kategorijoje esančių programų, visų pirma įvertinant visus tikėtinai nepakankamai išnaudotus asignavimus. Turėtų būti siekiama, kad nemaža sumos dalis, vertinant absoliučiąja verte ir suplanuotų naujų išlaidų procentine dalimi, neviršytų nustatytos tos išlaidų kategorijos viršutinės ribos.
4. Atliekant bet kokį DFP tikslinimą pagal 1 dalį atsižvelgiama į galimybę didinant vienos išlaidų kategorijos viršutinę ribą šį padidinimą kompensuoti sumažinant kitos išlaidų kategorijos viršutinę ribą.
5. Atliekant bet kokį DFP tikslinimą pagal 1 dalį išlaikomas atitinkamas įsipareigojimų ir mokėjimų santykis.
18 straipsnis
Su vykdymu susijęs tikslinimas
Komisija, pranešdama Europos Parlamentui ir Tarybai apie DFP techninių patikslinimų rezultatus, pateikia visus pasiūlymus dėl visų asignavimų mokėjimams tikslinimo, kuriuos ji, įvertinusi vykdymą, laiko būtinais, kad būtų užtikrintas patikimas kasmetinių mokėjimų viršutinių ribų valdymas ir visų pirma jų tinkamas vykdymas asignavimų įsipareigojimams atžvilgiu. Europos Parlamentas ir Taryba dėl tų pasiūlymų nusprendžia anksčiau nei n metų gegužės 1 d.
19 straipsnis
Struktūrinių fondų, Sanglaudos fondo, Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai, Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo, Prieglobsčio ir migracijos fondo ir Vidaus saugumo fondo tikslinimas atsižvelgiant į naujas taisykles ar programas
1. Jeigu struktūrinių fondų, Sanglaudos fondo, Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai, Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo, Prieglobsčio ir migracijos fondo ir Vidaus saugumo fondo, kuriems taikomas pasidalijamasis valdymas, naujos taisyklės ar programos patvirtinamos po 2014 m. sausio 1 d., DFP tikslinama siekiant 2014 m. nepanaudotus asignavimus perkelti į vėlesnius metus, viršijant atitinkamas išlaidų viršutines ribas.
2. Tikslinimas dėl 2014 m. nepanaudotų asignavimų perkėlimo patvirtinamas anksčiau nei 2015 m. gegužės 1 d.
20 straipsnis
DFP tikslinimas Sutarčių tikslinimo atveju
Jeigu 2014-2020 m. Sutartys būtų tikslinamos taip, kad toks tikslinimas turėtų pasekmių biudžetui, atitinkamai atliekamas DFP tikslinimas.
21 straipsnis
DFP tikslinimas Sąjungos plėtros atveju
Jeigu 2014-2020 m. į Sąjungą įstoja nauja (-os) valstybė (-ės) narė (-ės), DFP tikslinama taip, kad būtų atsižvelgta į dėl to atsiradusius išlaidų poreikius.
22 straipsnis
DFP tikslinimas Kipro susivienijimo atveju
Jeigu 2014-2020 m. Kipras susivienija, DFP tikslinama taip, kad būtų atsižvelgta į visapusišką Kipro problemos sprendimą ir papildomus finansavimo poreikius, atsiradusius dėl susivienijimo.
23 straipsnis
Tarpinstitucinis bendradarbiavimas biudžeto procedūros metu
Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija (toliau - institucijos) imasi priemonių metinei biudžeto procedūrai palengvinti.
Institucijos sąžiningai bendradarbiauja per visą biudžeto procedūrą, siekdamos derinti savo pozicijas. Visais procedūros etapais institucijos bendradarbiauja palaikydamos tinkamus tarpinstitucinius ryšius, kad stebėtų darbo pažangą ir analizuotų konvergencijos lygį.
Institucijos užtikrina, kad jų atitinkami darbo kalendoriai būtų kuo labiau suderinti, siekiant, kad procedūros būtų vykdomos darniai ir suderintai ir kad būtų priimtas galutinis bendrasis Sąjungos biudžetas.
Trišaliai dialogai gali vykti visais procedūros etapais ir dalyvaujant įvairaus lygmens atstovams, atsižvelgiant į numatomų diskusijų pobūdį. Laikydamasi savo darbo tvarkos taisyklių, kiekviena institucija skiria savo atstovus į kiekvieną posėdį, apibrėžia jo įgaliojimus derybose ir laiku praneša kitoms institucijoms apie pasirengimą posėdžiams.
24 straipsnis
Biudžeto vieningumas
Visos Sąjungos ir Euratomo išlaidos ir pajamos įtraukiamos į bendrąjį Sąjungos biudžetą pagal Finansinio reglamento 7 straipsnį, įskaitant išlaidas, susijusias su atitinkamais sprendimais, kuriuos, pasikonsultavusi su Europos Parlamentu, vieningai priima Taryba pagal SESV 332 straipsnį.
25 straipsnis
Perėjimas prie kitos daugiametės finansinės programos
Anksčiau nei 2018 m. sausio 1 d. Komisija pateikia pasiūlymą dėl naujos daugiametės finansinės programos.
Jeigu anksčiau nei 2020 m. gruodžio 31 d. nepriimamas Tarybos reglamentas, kuriuo nustatoma nauja daugiametė finansinė programa, DFP nurodytos paskutinių metų viršutinės ribos ir kitos nuostatos taikomos toliau, kol priimamas reglamentas, kuriuo nustatoma nauja finansinė programa. Jeigu nauja valstybė narė į Sąjungą įstoja po 2020 m., prireikus pratęsta finansinė programa tikslinama, kad būtų atsižvelgta į įstojimą.
26 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Jis taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2013 m. gruodžio 2 d.