NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 99/2013
ze dne 15. ledna 2013
o evropském statistickém programu na období let 2013 až 2017
(Text s významem pro EHP a Švýcarsko)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 338 odst. 1 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
v souladu s řádným legislativním postupem (1),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Spolehlivé empirické údaje a statistiky mají zcela zásadní význam pro měření dosaženého pokroku a vyhodnocení účinnosti politik a programů Unie, především v souvislosti se strategií Evropa 2020 popsanou ve sdělení Komise ze dne 3. března 2010„Evropa 2020: Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (dále jen „strategie Evropa 2020“).
(2)
Podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 ze dne 11. března 2009 o evropské statistice (2) by měl být vytvořen evropský statistický program (dále jen „víceletý program“), který by stanovil rámec pro financování akcí Unie.
(3)
Podle nařízení (ES) č. 223/2009 by měl víceletý program poskytnout rámec pro vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky, hlavní oblasti a cíle akcí plánovaných na dobu nepřekračující pět let. Měl by stanovit priority, které se týkají potřeb informací pro účely provádění činností Unie. Tyto potřeby by měly být posuzovány s ohledem na zdroje, které jsou na úrovni Unie i na vnitrostátní úrovni potřebné k poskytnutí požadovaných statistik, a rovněž s ohledem na zatížení respondentů a na náklady, které v této souvislosti respondentům vzniknou, se zvláštním zřetelem na efektivnost nákladů.
(4)
Evropská statistika by měla být v legislativním rámci víceletého programu vyvíjena, vypracovávána a šířena v úzké a koordinované spolupráci v rámci evropského statistického systému (dále jen „ESS“) mezi statistickým úřadem Unie, kterým je Komise (Eurostat), národními statistickými úřady a jinými vnitrostátními orgány určenými členskými státy (3) (dále společně jen „vnitrostátní statistické orgány“). Pro poskytování spolehlivých a vysoce kvalitních statistických údajů má zásadní význam profesionální nezávislost národních statistických úřadů a Komise (Eurostatu).
(5)
Pro zvýšení kvality evropské statistiky je zcela zásadní užší spolupráce mezi Komisí (Eurostatem) a národními statistickými úřady. Tato užší spolupráce by se měla zaměřit zejména na zajištění další odborné přípravy v oblasti statistických metod a souvisejících záležitostí, na rozvoj a šíření stávajících osvědčených postupů v rámci ESS a na výměnu zaměstnanců mezi členskými státy a Komisí (Eurostatem).
(6)
Provádění víceletého programu je příležitostí k vytváření harmonizované evropské statistiky s cílem přispívat k vývoji, vypracovávání a šíření společných, srovnatelných a spolehlivých statistických informací na úrovni Unie.
(7)
Vysoce kvalitní statistiky vyvinuté, vypracované a šířené v rámci víceletého programu jsou zásadní pro rozhodování na základě fakt, měly by být včas k dispozici a měly by přispívat k provádění politik Unie, uvedených ve Smlouvě o fungování Evropské unie a strategii Evropa 2020, a k provádění dalších politik, jimiž se zabývají strategické priority Komise pro období let 2010-2014, totiž posílená a integrovaná správa ekonomických záležitostí, změna klimatu, reformovaná zemědělská politika, růst a sociální soudržnost, rovnost pohlaví, Evropa občanů a globalizace. Měly by být podporovány prostřednictvím akcí, jež jsou financovány v rámci víceletého programu v případech, kdy Unie může být zdrojem jasné přidané hodnoty, a jejichž cílem je to, aby byly na stejnou úroveň postaveny hospodářské, sociální a environmentální ukazatele.
(8)
Při vymezování oblastí statistiky, které mají být rozvíjeny, je nutné přihlížet k cílům stanoveným v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 691/2011 ze dne 6. července 2011 o evropských environmentálních hospodářských účtech (4), které se týkají rozvoje nových modulů environmentálních hospodářských účtů.
(9)
Mimoto by měly statistické studie věnovat zvláštní pozornost dopadům programů fiskální konsolidace na pracující a na ostatní občany. Statistické údaje by měly být shromažďovány tak, aby byl zřetelný vývoj v jednotlivých členských státech, například vývoj nezaměstnanosti, výše plateb sociálních transferů a jejich změny, počet a kvalita pracovních míst, pracovní mobilita uvnitř členských států, v Unii a mezi Unií a třetími zeměmi a související sociogeografické změny ve struktuře příjmů a odborné přípravě.
(10)
V posledních letech čelí ESS řadě výzev. Zaprvé, nedostatek vysoce kvalitních vnitrostátních statistik může mít neblahé důsledky pro členské státy i celou Unii. Soustavně přesné a vysoce kvalitní vnitrostátní statistiky vypracované profesionálně nezávislými národními statistickými úřady jsou proto nezbytně nutné pro tvorbu politiky jak na vnitrostátní úrovni, tak na úrovni Unie, zejména v souvislosti s mechanismy dohledu v eurozóně.
(11)
Zadruhé, soustavně roste poptávka po evropské statistice a tato tendence se v budoucnosti pravděpodobně nezmění. Hospodářská globalizace představuje zvláštní výzvu, která vyžaduje vývoj nových metod měření globálních hodnotových řetězců mezinárodně koordinovaným způsobem, a tím dává k dispozici přesnější údaje o hospodářském růstu a vytváření pracovních míst.
(12)
Zatřetí, povaha potřeb se neustále mění, a proto je zapotřebí více součinnosti mezi statistickými oblastmi.
(13)
Začtvrté, pokud budou dostupné údaje vhodným způsobem členěny, bude snazší sledovat účinky hospodářské a finanční krize a dopad prováděných politik na občany, včetně těch nejzranitelnějších.
(14)
Zapáté, povaha statistik se změnila. Statistiky již nejsou pouze jedním ze zdrojů informací pro účely tvorby politik, nýbrž přímo těžištěm rozhodovacího procesu. Rozhodování založené na faktech vyžaduje statistiku, která splňuje vysoká kritéria kvality spojená s konkrétními účely, jimž slouží, a je stále více zapotřebí komplexních vícerozměrných statistik, které poskytují podklady pro smíšené oblasti politiky. S cílem správně reagovat na požadavky tvorby politik je nutné mít tam, kde je to vhodné, údaje rozčleněné podle pohlaví.
(15)
Zašesté, na trhu s informacemi se objevují nové subjekty, z nichž některé poskytují informace téměř okamžitě, a prioritou ESS proto bude vysoká kvalita zahrnující včasnost.
(16)
Zasedmé, situaci dále komplikují rozpočtová omezení na vnitrostátní i unijní úrovni a nutnost dále snižovat zátěž podniků a občanů.
(17)
Sdělení Komise ze dne 10. srpna 2009 o metodě tvorby statistiky EU: vize pro příští desetiletí a strategie ESS pro jeho provádění se vyslovuje ke všem těmto sedmi výzvám tím, že se zaměřují na přepracování způsobů práce v rámci ESS, aby se zvýšila jeho účinnost a flexibilita. Provádění vedeného sdělení tvoří jádro víceletého programu v rámci společné strategie ESS.
(18)
Aby byla zajištěna ucelená a kvalitní správa při vývoji, vypracovávání a šíření evropské statistiky podle tohoto nařízení, měly by národní statistické úřady a Komise (Eurostat) přijmout veškerá nutná opatření, aby byla zachována důvěra veřejnosti ve statistiky a aby bylo umožněno důslednější prosazování platného Kodexu evropské statistiky a sdělení Komise ze dne 15. dubna 2011 nazvaného „Robustnější řízení kvality evropské statistiky“, při dodržení zásad stanovených v uvedených dokumentech.
(19)
S cílem lépe sladit omezené zdroje dostupné vnitrostátním a unijním orgánům vypracovávajícím evropské statistiky s rostoucí poptávkou po statistikách by příprava ročních statistických pracovních programů Komise, v nichž je tento víceletý program rozpracován, měla zahrnovat soustavný a důkladný přezkum statistických priorit, které omezí méně důležité požadavky a zjednoduší stávající procesy a zároveň zvýší spolehlivost a zachovají vysoce kvalitní normy oficiálních statistik. V úvahu je třeba vzít rovněž zatížení respondentů, ať už podniků, ústředních, regionálních nebo místních vládních institucí, domácností nebo jednotlivců. Tento proces by měl probíhat v úzké spolupráci s uživateli i tvůrci evropské statistiky.
(20)
V této souvislosti by mělo být zajištěno přiměřené sdílení finanční zátěže mezi rozpočtem Unie a rozpočty členských států. Navíc k přídělu finančních prostředků stanovenému tímto nařízením by vnitrostátní statistické orgány tudíž měly obdržet odpovídající financování na vnitrostátní úrovni na provádění jednotlivých statistických akcí, o nichž bude rozhodnuto pro účely provádění víceletého programu.
(21)
S ohledem na zátěž spojenou s dodržováním předpisů, zejména v případě menších členských států, by Komise (Eurostat) měla být schopna členským státům poskytovat technickou podporu i odborné zkušenosti a být jim nápomocna při odstraňování omezení výzkumu i hlavních metodických překážek s cílem zajistit dodržování předpisů a poskytování vysoce kvalitních údajů.
(22)
Finanční krytí víceletého programu by rovněž mělo být vyčleněno tak, aby pokrylo náklady na zlepšení postupů vytváření vysoce kvalitní evropské statistiky, na kapacity k tomu potřebné a na potřeby odborného vzdělávání statistiků v členských státech.
(23)
Finanční příspěvky Unie by měly být použity na podporu vývoje, vypracovávání a šíření evropské statistiky podle tohoto nařízení. Měly by mít podobu grantů, veřejných zakázek a jiných intervencí, které jsou zapotřebí pro dosažení cílů víceletého programu. Hlavní metodou, jak zjednodušit grantové řízení, by mělo být používání paušálních částek.
(24)
Podle článku 15 nařízení (ES) č. 223/2009 by měla být vytvořena odpovídající finanční struktura na podporu sítí spolupráce.
(25)
Mělo by být stanoveno, že víceletý program bude otevřen účasti zemí Evropského sdružení volného obchodu, které se účastní Evropského hospodářského prostoru (dále jen „země EHP/ESVO“), a Švýcarska. Rovněž by mělo být stanoveno, že víceletý program bude otevřen účasti jiných zemí, zejména zemí sousedících s Unií, zemí, které požádaly o členství v Unii, kandidátských zemí a přistupujících zemí.
(26)
V souvislosti s prováděním víceletého programu by ve vhodných případech měla být podporována spolupráce s třetími zeměmi, které se víceletého programu neúčastní, s ohledem na veškeré související dohody nebo jakékoli plánované dohody mezi těmito zeměmi a Unií.
(27)
Aby byly roční pracovní programy přijaté Komisí k provádění víceletého programu považovány za rozhodnutí o financování podle čl. 84 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie (5) (dále jen „finanční nařízení“), musí v nich být stanoveny sledované cíle, očekávané výsledky, způsob provádění a celková částka. Rovněž musí obsahovat popis akcí, které mají být financovány, údaj o částce přidělené na každou akci a indikativní harmonogram provádění. Je žádoucí, aby rovněž stanovily význam sledovaných cílů pro potřeby uživatelů a projektový plán. Pokud jde o granty, měly by obsahovat priority, základní kritéria hodnocení a maximální míru spolufinancování. Roční pracovní programy by měly rovněž obsahovat vhodné ukazatele pro sledování výsledků.
(28)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž vytvoření víceletého programu, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jej může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(29)
V souladu se zásadou řádného finančního řízení bylo vypracováno hodnocení ex ante, aby se víceletý program zaměřil na potřebu účinnosti a účelnosti při dosahování cílů a aby byla rozpočtová omezení zohledněna již od fáze koncipování víceletého programu. Hodnota a dopad opatření přijatých v rámci víceletého programu by měly být pravidelně sledovány a vyhodnocovány, a to i nezávislými externími hodnotiteli. Pro účely hodnocení víceletého programu byly formulovány měřitelné cíle a vyvinuty ukazatele.
(30)
Na rok 2013 stanoví toto nařízení pro víceletý program finanční krytí, který představuje pro rozpočtový orgán v ročním rozpočtovém procesu hlavní referenční hodnotu ve smyslu bodu 37 interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (6).
(31)
Kromě finančního krytí podle tohoto nařízení by měly jednotlivé statistické akce k provádění víceletého programu, včetně akcí v podobě dohody mezi vnitrostátními statistickými orgány a Komisí (Eurostatem), obdržet v nejvyšší možné míře náležité financování na vnitrostátní úrovni.
(32)
Základem pro vyčlenění finančních prostředků na víceletý program je posouzení dopadu tohoto nařízení, v němž budou uvedeny úspory pro Unii a členské státy. Úspory vzniknou zejména díky novým metodám vypracovávání evropské statistiky, které jsou výsledkem vývoje v oblasti informačních a komunikačních technologií.
(33)
Finanční zájmy Unie by měly být chráněny přiměřenými opatřeními v celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případných sankcí.
(34)
S cílem zajistit kontinuitu statistických operací v rámci ESS pro celý kalendářní rok 2013 a za účelem právní jistoty by toto nařízení mělo vstoupit v platnost dnem vyhlášení a být použitelné od 1. ledna 2013. Datum použitelnosti tohoto nařízení by mělo zejména odůvodnit odměňování smluvních pracovníků a veškeré činnosti vykonávané podle programu.
(35)
V souladu s nařízením (ES) č. 223/2009 byl návrh víceletého programu předložen k předchozímu posouzení Výboru pro ESS, Evropskému statistickému poradnímu výboru zřízenému rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 234/2008/ES (7) a Výboru pro měnovou a finanční statistiku a statistiku platební bilance zřízenému rozhodnutím Rady 2006/856/ES (8),
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Vytvoření evropského statistického programu
Vytváří se evropský statistický program na období let 2013 až 2017 (dále jen „program“).
Článek 2
Přidaná hodnota
Program představuje přidanou hodnotu spočívající v tom, že bude zaručeno, že se evropská statistika soustředí na informace nutné k navrhování, provádění, sledování a hodnocení politik Unie. Kromě toho přispívá k účinnému využívání zdrojů tím, že podporuje akce, které důležitým způsobem přispívají k vývoji, vypracovávání a šíření harmonizovaných, srovnatelných, spolehlivých, uživatelsky přívětivých a dostupných statistických informací na základě jednotných norem a společných kritérií kvality stanovených v platném Kodexu evropské statistiky (dále jen „Kodex“) přijatém Výborem pro ESS, zejména kritérií kvality, jimiž jsou relevance, přesnost a spolehlivost, včasnost a dochvilnost, dostupnost a srozumitelnost a soudržnost a srovnatelnost.
Článek 3
Oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví programový rámec pro vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky, hlavní oblasti a cíle akcí plánovaných na období let 2013 až 2017, v souladu s články 13 a 14 nařízení (ES) č. 223/2009.
2. Program se nevztahuje na opatření stanovená programem modernizace evropské statistiky podnikání a obchodu (dále jen „program MEETS“), vytvořeným rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1297/2008/ES (9), do ukončení programu MEETS dne 31. prosince 2013, ale zahrnuje cíle v oblasti statistiky podnikání a obchodu, které mají být podle plánu provedeny v období od roku 2014 do roku 2017.
Článek 4
Cíle
1. Obecným cílem programu je, aby byl evropský statistický systém (dále jen „ESS“) i nadále vůdčím poskytovatelem vysoce kvalitních statistik o Evropě.
2. Vzhledem k dostupným zdrojům na vnitrostátní i unijní úrovni a k zatížení respondentů by měly statistické akce uskutečňované k provádění programu sledovat tyto specifické cíle:
- cíl 1: poskytovat včas statistické informace na podporu rozvoje, monitorování a hodnocení politik Unie s náležitým zohledněním priorit, při zachování rovnováhy mezi oblastmi hospodářství, sociálních věcí a životního prostředí a při uspokojování potřeb širokého okruhu uživatelů evropské statistiky, včetně ostatních rozhodujících činitelů, výzkumných pracovníků, podniků a evropských občanů obecně, a to hospodárným způsobem bez zbytečného překrývání činností,
- cíl 2: zavést nové metody vypracovávání evropské statistiky ke zvýšení efektivity a kvality,
- cíl 3: posilovat partnerství v rámci ESS i mimo něj s cílem dále zvýšit jeho produktivitu a posílit celosvětově jeho vedoucí úlohu v oblasti oficiálních statistik, a
- cíl 4: zajistit, aby statistiky byly poskytovány soustavně po celou dobu trvání programu, pokud tím nedojde k narušení mechanismu určování priorit ESS.
3. Obecné a specifické cíle uvedené v odstavcích 1 a 2 jsou dále upřesněny v příloze společně s ukazateli užívanými pro monitorování provádění programu. V souladu s články 13 a 14 nařízení (ES) č. 223/2009 podléhá program podrobnému ročnímu plánování, jehož nedílnou součástí bude mechanismus stanovení priorit. Cílů programu je dosahováno v úzké a koordinované spolupráci v rámci ESS. Součástí programu je rozvoj vhodných nástrojů, jejichž výsledkem je zvýšení kvality a flexibility ESS a zvýšení jeho schopnosti uspokojovat včas potřeby uživatelů. Program rovněž propaguje vývoj spolehlivých ukazatelů schopných řešit výzvy 21. století, jimiž jsou měření environmentální udržitelnosti, kvality života a sociální soudržnosti a sledování hospodářské činnosti v terciárním sektoru a v sociální ekonomice.
Článek 5
Správa, nezávislost, transparentnost a kvalita statistiky
1. Evropská statistika je vytvářena profesionálně nezávislým a transparentním způsobem.
2. Program se provádí v souladu se zásadami Kodexu evropské statistiky s cílem vypracovávat a šířit vysoce kvalitní harmonizované a srovnatelné evropské statistiky v souladu s článkem 12 nařízení (ES) č. 223/2009 a zaručit řádné fungování ESS jako celku. Národní statistické úřady a statistický úřad Unie (Komise (Eurostat)) zajišťují prostřednictvím své profesionální nezávislosti, aby byla evropská statistika v souladu s Kodexem.
3. Národní statistické úřady a jiné vnitrostátní orgány určené členskými státy (dále společně jen „vnitrostátní statistické orgány“) a Komise (Eurostat), které odpovídají za vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky:
-
usilují o posílení institucionálního a organizačního prostředí, které podporuje koordinaci, účinnost a důvěryhodnost vnitrostátních statistických orgánů a Komise (Eurostat), jež vypracovávají a šíří evropskou statistiku,
-
kladou důraz na statistické zásady stanovené v čl. 2 odst. 1 nařízení (ES) č. 223/2009 a na potřeby uživatelů,
-
uspokojují potřeby institucionálních uživatelů Unie v souladu s nařízením (ES) č. 223/2009 a snaží se vyvíjet statistiky, které slouží širokému okruhu uživatelů evropské statistiky, včetně ostatních rozhodujících činitelů, výzkumných pracovníků, podniků a evropských občanů obecně, a
-
spolupracují se statistickými orgány na mezinárodní úrovni s cílem podporovat používání mezinárodních pojmů, klasifikací, metod a jiných standardů, a to zejména za účelem zvýšení soudržnosti a srovnatelnosti na celosvětové úrovni.
4. Každý členský stát zajišťuje, aby jeho procesy vytváření statistik byly standardizovány a v nejvyšší možné míře posíleny auditními mechanismy.
5. V zájmu transparentnosti zveřejňuje Komise (Eurostat) ve vhodných případech své hodnocení kvality vnitrostátních příspěvků k evropské statistice jako součást zpráv o kvalitě a sledování dodržování předpisů.
6. Komise (Eurostat) uváží, jakým způsobem zajistit, aby její publikace, a zejména ty dostupné na jejích internetových stránkách, byly pro neodbornou veřejnost srozumitelnější, dále umožní snadný přístup k úplným datovým řadám a používá intuitivní srovnávací grafy, aby byl zvýšen přínos pro občany. Pravidelné aktualizace Komise (Eurostatu) podle možností poskytnou informace o každém členském státě a nabídnou roční, měsíční datové řady a dlouhodobé datové řady, je-li to vhodné a je-li přínos vyšší než náklady vynaložené na shromažďování informací.
Článek 6
Stanovení statistických priorit
1. Program zajišťuje statistické iniciativy napomáhající rozvoji, provádění a sledování současných politik Unie a poskytuje statistickou podporu významným požadavkům plynoucím z nových politických iniciativ Unie.
2. Při přípravě ročních pracovních programů uvedených v článku 9 Komise zajišťuje, aby statistické priority byly řádně stanoveny a byly předmětem ročních přezkumů a zpráv. Roční pracovní programy usilují o to, aby byla evropská statistika vytvářena v rámci dostupných zdrojů na vnitrostátní a unijní úrovni. Cílem stanovení priorit je snížit náklady a zatížení vyplývající z nových statistických požadavků omezením statistických požadavků v dosavadních oblastech evropské statistiky a tyto priority jsou sledovány v úzké spolupráci s členskými státy.
3. Komise zajišťuje vývoj a uplatňování nástrojů ke každoročnímu přezkumu priorit statistických činností s cílem přispět ke snížení nákladů a zatížení poskytovatelů údajů a tvůrců statistik.
4. Pokud Komise navrhuje nové akce nebo provádí rozsáhlé změny stávajících statistik, řádně tyto akce nebo změny zdůvodní a poskytne informace s údaji od členských států o zatížení respondentů a nákladech na vypracovávání statistik v souladu s čl. 14 odst. 3 nařízení (ES) č. 223/2009.
Článek 7
Financování
1. Finanční krytí Unie na provádění tohoto programu v roce 2013 se stanoví ve výši 57,3 milionů EUR, které připadají na programové období let 2007 až 2013.
2. Komise se vyzývá, aby do tří měsíců od přijetí víceletého finančního rámce na období let 2014 až 2020 předložila Evropskému parlamentu a Radě legislativní návrh, kterým se stanoví finanční příděl na období let 2014 až 2017.
3. Komise provádí finanční podporu Unie v souladu s finančním nařízením.
4. Komise při přijímání rozhodnutí o ročních rozpočtových prostředcích respektuje výsadní pravomoci rozpočtového orgánu.
Článek 8
Administrativní a technická pomoc
Finanční prostředky na program mohou pokrývat výdaje související s přípravou, sledováním, kontrolou, auditem a hodnocením vyžadovanými k řízení programu a plnění jeho cílů; zejména se jedná o studie, setkání odborníků, výdaje spojené s náhradami pro statistické odborníky, informační a komunikační akce, výdaje na sítě IT, jež se soustředí na zpracování a výměnu informací, a o veškeré ostatní výdaje na technickou a administrativní pomoc, které Komisi vzniknou při řízení programu. Z těchto prostředků lze rovněž financovat technickou pomoc a odborné poradenství poskytované členským státům, které v důsledku zvláštních okolností nejsou schopny vytvářet určité evropské statistiky nebo statistiky požadované kvality.
Článek 9
Roční pracovní programy
Komise k provádění programu přijímá roční pracovní programy, které splňují požadavky článku 17 nařízení (ES) č. 223/2009 a stanoví sledované cíle a očekávané výsledky, v souladu s obecnými a specifickými cíli uvedenými v čl. 4 odst. 1 a 2 tohoto nařízení. Každý roční pracovní program se pro informaci sdělí Evropskému parlamentu.
Článek 10
Druhy intervence
Finanční příspěvky Unie mohou mít formu grantů, veřejných zakázek nebo jakýchkoli jiných intervencí nutných pro dosažení obecných a specifických cílů uvedených v čl. 4 odst. 1 a 2.
Článek 11
Způsobilé akce
1. Finanční příspěvky Unie podporují akce pro vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky nutné pro dosažení obecných a specifických cílů uvedených v čl. 4 odst. 1 a 2. Přednost je dána akcím, které mají vysokou přidanou hodnotu pro Unii v souladu s článkem 2.
2. Finanční příspěvek na podporu sítí spolupráce v souladu s článkem 15 nařízení (ES) č. 223/2009 může mít formu grantů na určitou akci a může pokrýt až 95 % způsobilých nákladů.
3. Ve vhodných případech lze udělovat provozní granty na fungování organizací uvedených v čl. 12 odst. 3, které nepřesáhnou 50 % způsobilých nákladů.
4. Jako příspěvek na výdaje vynaložené členskými státy při provádění akcí založených na sběru údajů lze vyplatit paušální částku za soubor údajů, v rámci kterého mají být Komisi předány úplné výsledky, až do maximální prahové hodnoty vymezené pro každý sběr údajů. Komise stanoví výši této částky s ohledem na složitost daného sběru údajů.
Článek 12
Způsobilí příjemci grantů
1. V souladu s čl. 128 odst. 1 druhým pododstavcem finančního nařízení lze vnitrostátním statistickým orgánům určeným v čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 223/2009 udělovat granty bez výzvy k předložení návrhů.
2. Sítě spolupráce mohou zahrnovat příjemce uvedené v odstavci 1 a jiné subjekty bez výzvy k předložení návrhů v souladu s čl. 128 odst. 1 finančního nařízení.
3. Provozní granty uvedené v čl. 11 odst. 3 lze udělovat organizacím, které splňují obě tato kritéria:
a)
jsou neziskové, nezávislé na průmyslových, obchodních a podnikatelských nebo jiných neslučitelných zájmech a jejich hlavním cílem a náplní činnosti je prosazování a podpora provádění Kodexu a zavádění nových metod vypracovávání evropské statistiky ke zvýšení efektivity a zlepšení kvality na úrovni Unie, a
b)
předložily Komisi uspokojivé údaje o svých členech, vnitřních pravidlech a zdrojích financování.
Článek 13
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby byly při provádění akcí financovaných podle tohoto nařízení finanční zájmy Unie chráněny prevencí podvodů, korupce a jiného protiprávního jednání, soustavnými a účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími sankcemi.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět kontrolou dokumentů i inspekcemi na místě audit u všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů, kteří v rámci tohoto nařízení obdrželi finanční prostředky.
Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) provádí ve vhodných případech kontroly a inspekce na místě u hospodářských subjektů, jichž se toto financování přímo nebo nepřímo týká, postupy stanovenými v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (10) s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou financovanou podle tohoto nařízení nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie.
Aniž jsou dotčeny první a druhý pododstavec, musí dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, grantové dohody, rozhodnutí o grantu a smlouvy vyplývající z provádění tohoto nařízení výslovně zmocňovat Komisi, Účetní dvůr a OLAF k provádění takových auditů a kontrol a inspekcí na místě.
Článek 14
Účast třetích zemí v programu
Programu se mohou účastnit:
a)
země EHP/ESVO v souladu s podmínkami stanovenými v Dohodě o Evropském hospodářském prostoru;
b)
Švýcarsko, v souladu s podmínkami stanovenými Dohodou ze dne 26. října 2004 mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o spolupráci v oblasti statistiky (11), a
c)
země, na něž se vztahuje evropská politika sousedství, země, které požádaly o členství v Unii, kandidátské země, přistupující země a země západního Balkánu začleněné do procesu stabilizace a přidružení, a to v souladu s podmínkami stanovenými v příslušných dvoustranných nebo mnohostranných dohodách s těmito zeměmi, které stanoví obecné zásady jejich účasti v programech Unie.
Článek 15
Hodnocení a přezkum programu
1. Po konzultaci s Výborem pro ESS předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě do 30. června 2015 průběžnou zprávu o pokroku v provádění programu.
2. Na základě průběžné zprávy o pokroku uvedené v odstavci 1 může Komise nejpozději 31. prosince 2016 a po konzultaci s Výborem pro ESS předložit Evropskému parlamentu a Radě návrh na prodloužení programu na období let 2018 až 2020, přičemž musí být zajištěn soulad s víceletým finančním rámcem na období let 2014 až 2020.
3. Do 31. prosince 2018 Komise po konzultaci s Výborem pro ESS a s Evropským statistickým poradním výborem předloží Evropskému parlamentu a Radě závěrečnou hodnotící zprávu o provádění programu.
Článek 16
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2013.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 15. ledna 2013.
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 99/2013
2013 m. sausio 15 d.
dėl 2013-2017 m. Europos statistikos programos
(Tekstas svarbus EEE ir Šveicarijai)
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 338 straipsnio 1 dalį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,
laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (1),
kadangi:
(1)
siekiant nustatyti padarytą pažangą ir įvertinti Sąjungos politikos ir programų veiksmingumą, ypač įgyvendinant 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikate „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ nustatytą strategiją „Europa 2020“ (toliau - strategija „Europa 2020“), nepaprastai svarbu turėti patikimus empirinius ir statistinius duomenis;
(2)
remiantis 2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 223/2009 dėl Europos statistikos (2), Sąjungos veiksmams finansuoti turėtų būti nustatoma daugiametė Europos statistikos programa (toliau - daugiametė programa);
(3)
pagal Reglamentą (EB) Nr. 223/2009 daugiametėje programoje turėtų būti nustatoma Europos statistikos plėtojimo, rengimo ir sklaidos sistema bei pagrindinės ne ilgesniam kaip penkerių metų laikotarpiui numatomų veiksmų sritys ir tikslai. Joje taip pat turėtų būti nustatomi prioritetai, susiję su informacijos poreikiais Sąjungos veiklai vykdyti. Šie poreikiai turi būti derinami su ištekliais, kurių reikia Sąjungos ir nacionaliniais lygmenimis, kad būtų galima teikti reikiamą statistiką, taip pat su statistinės atskaitomybės duomenų našta ir susijusiomis respondentų sąnaudomis, ypatingą dėmesį skiriant ekonominiam veiksmingumui;
(4)
pagal daugiametės programos teisės aktų sistemą Europos statistika būtų plėtojama, rengiama ir skleidžiama Europos statistikos sistemoje (ESS) glaudžiai ir koordinuotai bendradarbiaujant Sąjungos statistikos institucijai (Komisijai (Eurostatui)) ir valstybių narių paskirtiems nacionaliniams statistikos institutams bei kitoms nacionalinėms institucijoms (3) (toliau kartu - nacionalinės statistikos institucijos). Tiek nacionalinių statistikos institutų, tiek Komisijos (Eurostato) profesinis nepriklausomumas yra būtinas, kad būtų teikiami patikimi ir aukštos kokybės statistiniai duomenys;
(5)
glaudesnis Komisijos (Eurostato) ir nacionalinių statistikos institutų bendradarbiavimas yra itin svarbus siekiant gerinti Europos statistikos kokybę. Glaudžiau bendradarbiaujant pastangos turėtų būti daugiausia sutelktos į tolesnių metodologinių mokymų statistikos ir su ja susijusiose srityse organizavimą, esamos gerosios patirties plėtojimą ir sklaidą Europos statistikos sistemoje ir darbuotojų mainus tarp valstybių narių ir Komisijos (Eurostato);
(6)
daugiametės programos įgyvendinimas suteikia galimybę parengti suderintus Europos statistinius duomenis siekiant prisidėti prie bendros, palyginamos ir patikimos statistikos plėtojimo, rengimo ir sklaidos Sąjungos lygmeniu;
(7)
pagal daugiametę programą plėtojama, rengiama ir skleidžiama aukštos kokybės statistika yra būtina priimant įrodymais pagrįstus sprendimus, ji turėtų būti parengiama laiku ir ja turėtų būti padedama įgyvendinti Sąjungos politiką, kaip nurodyta Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau - SESV) ir strategijoje „Europa 2020“, bei politiką kitose srityse, kurios nurodytos 2010-2014 m. Komisijos strateginiuose prioritetuose, t. y. susijusiose su sustiprintu ir integruotu ekonomikos valdymu, klimato kaita, pertvarkyta žemės ūkio politika, ekonomikos augimu ir socialine sanglauda, lyčių lygybe, piliečių Europa ir globalizacija. Politika tose srityse turėtų būti įgyvendinama veiksmais, kurie finansuojami pagal daugiametę programą tais atvejais, kai Sąjungos dalyvavimas suteiktų aiškios papildomos naudos, ir kuriais siekiama užtikrinti, kad būtų vienodai atsižvelgiama į ekonominius, socialinius ir aplinkos rodiklius;
(8)
kai nustatomos plėtotinos statistikos sritys, turėtų būti atsižvelgiama į 2011 m. liepos 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 691/2011 dėl Europos aplinkos ekonominių sąskaitų (4) tikslus, susijusius su naujų aplinkos ekonominių sąskaitų modulių kūrimu;
(9)
be to, ypatingą dėmesį reikėtų skirti fiskalinio konsolidavimo programų poveikio darbuotojams ir kitiems piliečiams statistiniams tyrimams. Statistiniai duomenys turėtų būti renkami taip, kad iš jų būtų matomos tendencijos atskirose valstybėse narėse, pvz., tendencijos, susijusios su nedarbu, socialinių išmokų dydžiu ir jų pokyčiais, darbo vietų skaičiumi ir kokybe, darbuotojų judumu valstybėse narėse, Sąjungoje ir tarp Sąjungos ir trečiųjų šalių, taip pat su atitinkamais darbo užmokesčio struktūros ir mokymo priemonių socialiniais ir geografiniais pokyčiais;
(10)
pastaraisiais metais ESS susidūrė su keletu problemų: pirma, aukštos kokybės nacionalinės statistikos trūkumas gali pakenkti valstybėms narėms ir visai Sąjungai. Taigi, norint formuoti politiką nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis ir ypač atsižvelgiant į euro zonos priežiūros mechanizmus, būtina visada tiksli aukštos kokybės statistika, parengta profesiniu požiūriu nepriklausomų nacionalinių statistikos institutų;
(11)
antra, nuolat didėjo Europos statistikos poreikis ir panašu, kad ateityje ši tendencija nesikeis. Ekonomikos globalizacija yra ypatinga problema, nes norint ją išspręsti reikia plėtoti naujas matavimo priemones, kad būtų galima tarptautiniu lygiu koordinuotai išmatuoti pasaulines vertės grandines, taip sudarant geresnį vaizdą apie ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą;
(12)
trečia, poreikių pobūdis nuolat kinta, todėl reikalinga vis didesnė statistikos sričių sąveika;
(13)
ketvirta, jeigu turimi duomenys būtų atitinkamai suskirstyti, būtų galima lengviau stebėti, kokius padarinius sukelia ekonomikos ir finansų krizė ir kokį poveikį įgyvendinama politika daro piliečiams, įskaitant pačius pažeidžiamiausius;
(14)
penkta, pasikeitė statistikos pobūdis. Ji jau nebėra tik vienas iš informacijos šaltinių formuojant politiką, dabar ji yra esminis sprendimų priėmimo proceso veiksnys. Įrodymais pagrįstiems sprendimams priimti reikia aukštos kokybės statistikos, atitinkančios su konkrečia paskirtimi susijusius kriterijus, be to, sudėtingoms politikos sritims paremti vis dažniau reikia sudėtingos daugiamatės statistikos. Siekiant tinkamai reaguoti į politikos formavimo reikalavimus, būtina, kad tam tikrais atvejais duomenys būtų suskirstyti pagal lytį;
(15)
šešta, informacijos rinkoje atsiradus naujiems dalyviams, teikiantiems informaciją beveik tikruoju laiku, ESS ateities prioritetas yra aukšta kokybė, įskaitant savalaikiškumą;
(16)
septinta, padėtį dar labiau sunkina tiek nacionalinių, tiek Sąjungos lygmens biudžeto apribojimai ir poreikis dar labiau mažinti įmonėms ir piliečiams tenkančią naštą;
(17)
2009 m. rugpjūčio 10 d. Komisijos komunikate dėl ES statistikos rengimo metodo - ateinančio dešimtmečio vizija ir to komunikato įgyvendinimo ESS strategijoje visos minėtos septynios problemos sprendžiamos keičiant ESS veikimo būdus, kad ji taptų našesnė ir lankstesnė. Šio komunikato įgyvendinimas - daugiametės programos pagrindas bendros ESS strategijos sistemoje;
(18)
siekdami užtikrinti vientisumą ir kokybės valdymą, kai plėtojama, rengiama ir skleidžiama Europos statistika pagal šį reglamentą, nacionaliniai statistikos institutai ir Komisija (Eurostatas) turėtų imtis visų reikiamų priemonių, kad būtų išlaikytas visuomenės pasitikėjimas statistika ir numatytas griežtesnis galiojančio Europos statistikos praktikos kodekso ir 2011 m. balandžio 15 d. Komisijos komunikato „Patikimesnis Europos statistinių duomenų kokybės valdymas“ taikymas bei laikomasi juose išdėstytų principų;
(19)
kad nacionalinių ir Europos statistikos rengėjų turimi riboti ištekliai ir didėjantys statistikos poreikiai geriau derėtų, rengiant Komisijos metines statistikos darbų programas, kuriose nustatomi konkretūs veiksmai pagal šią daugiametę programą, turėtų būti nuolat ir išsamiai peržiūrimi statistikos prioritetai ir mažinamas mažiau svarbių reikalavimų skaičius bei paprastinami esami procesai, didinant oficialios statistikos patikimumą ir išlaikant griežtus jos kokybės standartus. Taip pat reikėtų atsižvelgti į respondentams - įmonėms, centrinės, regionų ar vietos valdžios institucijoms, namų ūkiams ar asmenims - tenkančią naštą. Šis procesas turėtų būti vykdomas glaudžiai bendradarbiaujant su Europos statistikos vartotojais ir rengėjais;
(20)
atsižvelgiant į šias aplinkybes turėtų būti siekiama racionalaus finansinės naštos pasidalijimo tarp Sąjungos ir valstybių narių biudžetų. Todėl, be šiuo reglamentu numatytų finansinių asignavimų, nacionalinėms statistikos institucijoms turėtų būti skirtas tinkamas nacionalinis finansavimas, kad jos galėtų vykdyti atskirus statistikos srities veiksmus, kuriais įgyvendinama daugiametė programa;
(21)
atsižvelgdama į atitikties reikalavimų naštą, ypač tenkančią mažesnėms valstybėms narėms, Komisija (Eurostatas) turėtų galėti teikti techninę pagalbą ir profesines žinias valstybėms narėms, kad padėtų joms įveikti mokslinių tyrimų suvaržymus ir dideles metodines kliūtis bei užtikrinti atitiktį ir aukštos kokybės duomenų teikimą;
(22)
daugiametės programos finansinis paketas taip pat turėtų būti paskirstytas taip, kad būtų padengtos išlaidos, kurių reikia aukštos kokybės Europos statistikos rengimo procesui tobulinti ir pajėgumams, kaip tai įgyvendinti, didinti, taip pat valstybių narių statistikos specialistams rengti;
(23)
Sąjungos finansine parama turėtų būti remiami Europos statistikos plėtojimo, rengimo ir sklaidos veiksmai, nustatyti šiame reglamente. Ji turėtų būti teikiama kaip dotacijos, viešojo pirkimo sutartys arba bet kokios kitos intervencijos, kurių reikia daugiametės programos tikslams pasiekti. Šiuo atveju vienkartinių sumų naudojimas turėtų būti pagrindinis dotacijų valdymo supaprastinimo būdas;
(24)
remiantis Reglamento (EB) Nr. 223/2009 15 straipsniu, turėtų būti sukurta tinkama finansinė struktūra bendradarbiavimo tinklams remti;
(25)
turėtų būti numatyta nuostata dėl Europos laisvosios prekybos asociacijos šalių, dalyvaujančių Europos ekonominėje erdvėje (toliau - EEE/ELPA šalys), ir Šveicarijos dalyvavimo daugiametėje programoje. Taip pat turėtų būti numatyta nuostata dėl kitų šalių, visų pirma Sąjungos kaimynystėje esančių šalių, šalių, kurios pateikė paraišką dėl narystės Sąjungoje bei šalių kandidačių ir stojančiųjų šalių dalyvavimo daugiametėje programoje;
(26)
įgyvendinant daugiametę programą, kai tinkama, turėtų būti skatinama bendradarbiauti su daugiametėje programoje nedalyvaujančiomis trečiosiomis šalims, atsižvelgiant į visus atitinkamus ar numatytus tų šalių ir Sąjungos susitarimus;
(27)
norint, kad daugiametei programai įgyvendinti Komisijos priimtos metinės darbo programos būtų laikomos finansavimo sprendimais pagal 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Europos Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių (5) (toliau - Finansinis reglamentas) 84 straipsnio 3 dalį, tose programose turi būti nustatyti siektini tikslai, numatomi rezultatai, jų įgyvendinimo metodas ir bendra suma. Be to, jose turi būti apibūdinti finansuotini veiksmai, nurodyta kiekvienam veiksmui skiriama suma ir orientacinis įgyvendinimo grafikas. Pageidautina, kad jose taip pat būtų nustatyta siekiamų tikslų svarba vartotojų poreikiams ir projekto planui. Dotacijų atveju jose taip pat turėtų būti numatomi prioritetai, pagrindiniai vertinimo kriterijai ir didžiausia bendro finansavimo norma. Be to, metinėse darbo programose turėtų būti nustatyti atitinkami rezultatų stebėjimo rodikliai;
(28)
kadangi šio reglamento tikslo, būtent nustatyti daugiametę programą, valstybės narės negali deramai pasiekti ir todėl to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti;
(29)
kad daugiametėje programoje daugiausia dėmesio būtų skirta poreikiui veiksmingai ir našiai siekti jos tikslų ir siekiant nuo pat daugiametės programos rengimo etapo atsižvelgti į biudžeto suvaržymus, pagal patikimo finansinio valdymo principą buvo atliktas ex-ante vertinimas. Priemonių, kurių imamasi pagal daugiametę programą, vertė ir poveikis turėtų būti reguliariai stebimi ir vertinami, taip pat pasitelkiant nepriklausomus išorės vertintojus. Daugiametei programai vertinti buvo parengti pamatuojami tikslai ir atitinkami rodikliai;
(30)
šiuo reglamentu nustatomas daugiametės programos finansinis paketas 2013 m., kuris, vykdant metinę biudžeto procedūrą, yra pagrindinis orientacinis dydis biudžeto valdymo institucijai, kaip apibrėžta 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (6) 37 punkte;
(31)
be šiame reglamente nustatyto finansinio paketo, atskiriems statistikos veiksmams, kuriais siekiama įgyvendinti daugiametę programą, įskaitant veiksmus, kurie vykdomi pagal nacionalinių statistikos institucijų ir Komisijos (Eurostato) susitarimą, kiek įmanoma, turėtų būti skiriamas atitinkamas finansavimas nacionaliniu lygmeniu;
(32)
įsipareigojimas skirti lėšų daugiametei programai grindžiamas šio reglamento poveikio vertinimu, kuriame nurodomos lėšos, kurias Sąjunga ir valstybės narės sutaupys. Lėšų bus sutaupyta ypač dėl naujų Europos statistikos rengimo metodų, t. y. dėl pažangos informacinių ir ryšių technologijų srityse;
(33)
Sąjungos finansiniai interesai turėtų būti proporcingomis priemonėmis saugomi per visą išlaidų ciklą, įskaitant pažeidimų prevenciją, nustatymą ir tyrimą, prarastų, neteisingai išmokėtų ar netinkamai panaudotų lėšų susigrąžinimą ir, kai tinkama, sankcijas;
(34)
siekiant užtikrinti statistikos operacijų pagal daugiametę programą tęstinumą 2013 kalendoriniais metais bei siekiant teisinio tikrumo, šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo dieną ir turėtų būti taikomas nuo 2013 m. sausio 1 d. Šio reglamento įsigaliojimo data visų pirma turėtų užtikrinti apmokėjimą pagal sutartis dirbantiems asmenims, taip pat ir visoms veiklos sritims pagal daugiametę programą;
(35)
pagal Reglamentą (EB) Nr. 223/2009 daugiametės programos projektas buvo iš anksto pateiktas nagrinėti Europos statistikos sistemos komitetui, Europos statistikos patariamajam komitetui, įsteigtam Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 234/2008/EB (7), ir Pinigų, finansų ir mokėjimų balanso statistikos komitetui, įsteigtam Tarybos sprendimu 2006/856/EB (8),
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Europos statistikos programos nustatymas
Šiuo reglamentu nustatoma 2013-2017 m. Europos statistikos programa (toliau - programa).
2 straipsnis
Papildoma nauda
Programos papildoma nauda - užtikrinimas, kad Europos statistikoje daugiausia dėmesio būtų skiriama informacijai, kurios reikia įvairių sričių Sąjungos politikai planuoti, įgyvendinti, stebėti ir vertinti. Be to, ja prisidedama prie veiksmingo išteklių naudojimo, nes skatinama imtis veiksmų, kuriais padedama plėtoti, rengti ir skleisti suderintą, palyginamą, patikimą, lengvai naudojamą ir prieinamą statistinę informaciją, grindžiamą vienodais standartais ir bendrais principais, visų pirma reikalingumo, tikslumo ir patikimumo, savalaikiškumo ir punktualumo, prieinamumo ir aiškumo, suderinamumo ir palyginamumo kokybiniais kriterijais, nustatytais Europos statistikos sistemos komiteto (toliau - ESSK) priimtame Europos statistikos praktikos kodekse (toliau - Praktikos kodeksas).
3 straipsnis
Taikymo sritis
1. Šiuo reglamentu nustatoma Europos statistikos plėtojimo, rengimo ir sklaidos programavimo sistema ir pagrindinės 2013-2017 m. laikotarpiu numatytų veiksmų sritys ir tikslai, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 223/2009 13 ir 14 straipsniuose.
2. Iki 2013 m. gruodžio 31 d., kol galios Europos įmonių ir prekybos statistikos modernizavimo programa (toliau - EĮPSM programa), nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1297/2008/EB (9), joje numatytoms priemonėms šiuo reglamentu nustatoma programa nebus taikoma, tačiau į ją įtraukti įmonių ir prekybos statistikos srities tikslai, kuriuos planuojama įgyvendinti 2014-2017 m.
4 straipsnis
Tikslai
1. Bendrasis programos tikslas - kad Europos statistikos sistema (toliau - ESS) ir toliau būtų pagrindinis aukštos kokybės Europos statistikos šaltinis.
2. Turint mintyje nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis turimus išteklius ir statistinės atskaitomybės naštą, atliekant statistikos srities veiksmus, kurių imamasi šiai programai įgyvendinti, siekiama šių konkrečių tikslų:
- 1 tikslas- aiku teikti statistinę informaciją, pagal kurią būtų plėtojama, stebima ir vertinama įvairių sričių Sąjungos politika ir tinkamai atsižvelgiama į prioritetus, sykiu išlaikant ekonominės, socialinės ir aplinkos sričių pusiausvyrą ir ekonomiškai efektyviu būdu ir vengiant nereikalingo pastangų dubliavimo tenkinant įvairių Europos statistikos vartotojų, įskaitant kitus sprendimus priimančius subjektus, mokslininkus, įmones ir ES piliečius, poreikius,
- 2 tikslas- taikyti naujus Europos statistikos rengimo metodus, siekiant didinti našumą ir gerinti kokybę,
- 3 tikslas- stiprinti ESS vidaus ir išorės bendradarbiavimą, siekiant didinti našumą ir stiprinti jos, kaip oficialios statistikos srities lyderės, vaidmenį visame pasaulyje ir
- 4 tikslas- užtikrinti, kad tokia statistika būtų nuosekliai teikiama visu programos galiojimo laikotarpiu, jei ji neprieštarauja ESS prioritetų nustatymo mechanizmams.
3. 1 ir 2 dalyse nurodyti bendrasis tikslas ir konkretūs tikslai išsamiai aprašyti priede kartu su rodikliais, skirtais programos įgyvendinimui stebėti. Remiantis Reglamento (EB) Nr. 223/2009 13 ir 14 straipsniais, pagal programą rengiami išsamūs metiniai planai, šio proceso metu nustatant prioritetus. Programos tikslų siekiama glaudžiai ir koordinuotai bendradarbiaujant ESS. Įgyvendinant programą bus rengiamos atitinkamos priemonės, kurias taikant siekiama didinti kokybę, stiprinti ESS lankstumą ir gerinti gebėjimą laiku tenkinti kintančius vartotojų poreikius. Ji taip pat padės rengiant patikimus rodiklius, kurie padėtų įveikti XXI amžiaus iššūkius, t. y. įvertinti aplinkosauginį tvarumą, gyvenimo kokybę ir socialinę sanglaudą ir registruoti ekonominę veiklą paslaugų sektoriuje ir socialinėje ekonomikoje.
5 straipsnis
Statistikos valdymas, nepriklausomumas, skaidrumas ir kokybė
1. Europos statistika rengiama profesiniu požiūriu nepriklausomai ir skaidriai.
2. Programa įgyvendinama pagal Europos statistikos praktikos kodekso principus, siekiant rengti ir platinti aukštos kokybės suderintą ir palyginamą Europos statistiką, remiantis Reglamento (EB) Nr. 223/2009 12 straipsniu, ir užtikrinti tinkamą visos ESS veikimą. Nacionaliniai statistikos institutai ir Sąjungos statistikos institucija (Komisija (Eurostatas)), veikdami profesiniu požiūriu nepriklausomai, užtikrina, kad Europos statistika atitiktų Praktikos kodeksą.
3. Valstybių narių paskirti nacionaliniai statistikos institutai ir kitos nacionalinės institucijos (toliau kartu - nacionalinės statistikos institucijos), ir Komisija (Eurostatas), kurie yra atsakingi už Europos statistikos plėtojimą, rengimą ir sklaidą:
-
siekia stiprinti institucinę ir organizacinę aplinką, kuria skatinamas statistiką rengiančių ir platinančių nacionalinių statistikos institutų ir Komisijos (Eurostato) koordinavimas, veiksmingumas ir patikimumas,
-
skiria dėmesį Reglamento (EB) Nr. 223/2009 2 straipsnio 1 dalyje nustatytiems statistikos principams ir vartotojų poreikiams,
-
tenkina Sąjungos institucijų vartotojų poreikius pagal Reglamentą (EB) Nr. 223/2009 ir siekia plėtoti statistiką, naudingą įvairiems Europos statistikos vartotojams, įskaitant kitus sprendimus priimančius subjektus, mokslininkus, įmones ir ES piliečius, ir
-
bendradarbiauja su statistikos įstaigomis tarptautiniu lygmeniu siekdamos skatinti taikyti tarptautines sąvokas, klasifikaciją, metodus ir kitus standartus, ypač tam, kad būtų užtikrintas didesnis suderinamumas ir palyginamumas pasauliniu lygmeniu.
4. Kiekviena valstybė narė siekia užtikrinti, kad statistika būtų rengiama taikant standartinius metodus ir, kiek įmanoma, sustiprinama audito priemonėmis.
5. Siekdama skaidrumo, tam tikrais atvejais Komisija (Eurostatas) viešai skelbia savo atliktus pateiktos nacionalinės Europos statistikos kokybės vertinimus - tai kokybės ataskaitų rengimo ir atitikties stebėjimo proceso dalis.
6. Komisija (Eurostatas) apsvarsto, kaip savo publikacijas, ypač tas, kurios skelbiamos jos interneto svetainėje, padaryti patogesnes naudoti ne specialistams, ir suteikia lengvą prieigą prie išsamių duomenų grupių bei pateikia lengvai suprantamas lyginamąsias diagramas, kad suteiktų daugiau papildomos naudos piliečiams. Periodiškai atnaujindama duomenis, Komisija (Eurostatas), jei įmanoma, suteikia informacijos apie kiekvieną valstybę narę ir, kai tikslinga ir kai nauda yra didesnė už duomenų rinkimo sąnaudas, pateikia duomenis pagal metus ir mėnesius ir ilgalaikių duomenų grupes.
6 straipsnis
Statistikos prioritetų nustatymas
1. Programa skatinamos statistikos iniciatyvos, kuriomis būtų remiamas dabartinės įvairių sričių Sąjungos politikos kūrimas, įgyvendinimas ir stebėsena, ir pagal ją teikiama statistinė parama svarbiems reikalavimams, susijusiems su naujomis Sąjungos politikos iniciatyvomis, įvykdyti.
2. Rengdama 9 straipsnyje numatytas metines darbo programas, Komisija užtikrina, kad būtų veiksmingai nustatomi statistikos prioritetai ir kad kasmet jie būtų persvarstomi ir teikiamos ataskaitos dėl jų. Todėl metinėse darbo programose siekiama užtikrinti, kad Europos statistiką galima būtų rengti naudojant nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis turimus išteklius. Nustatant prioritetus prisidedama prie sąnaudų ir naštos, susijusių su naujais statistiniais reikalavimais, mažinimo, nes mažinamas statistinių reikalavimų skaičius esamose Europos statistikos srityse, ir tai daroma glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis.
3. Komisija užtikrina, kad būtų kuriamos ir įgyvendinamos priemonės statistikos veiklos prioritetams kasmet persvarstyti, kad būtų prisidedama prie duomenų teikėjams ir statistikos rengėjams tenkančių sąnaudų ir naštos mažinimo.
4. Komisija, vykdydama naujus veiksmus ar pradėdama iš esmės esamą statistiką persvarstyti, tinkamai pagrindžia tokius veiksmus ar persvarstymus ir kartu su valstybių narių pateiktais duomenimis pateikia informaciją apie statistinės atskaitomybės naštą ir rengimo sąnaudas pagal Reglamento (EB) Nr. 223/2009 14 straipsnio 3 dalį.
7 straipsnis
Finansavimas
1. Sąjungos finansinis paketas programai įgyvendinti 2013 m. yra 57,3 mln. EUR, kuris padengiamas iš 2007-2013 m. programavimo laikotarpiui skirtų lėšų.
2. Komisija ne vėliau kaip per tris mėnesius nuo 2014-2020 m. daugiametės finansinės programos (toliau - 2014-2020 m. DFP) priėmimo raginama pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriame būtų numatyti finansiniai asignavimai 2014-2017 m. laikotarpiui.
3. Komisija Sąjungos finansinę paramą naudoja laikydamasi Finansinio reglamento.
4. Komisija priima sprendimą dėl metinių asignavimų, laikydamasi biudžeto valdymo institucijos prerogatyvų.
8 straipsnis
Administracinė ir techninė pagalba
Iš programai skirtų finansinių asignavimų gali būti dengiamos išlaidos, susijusios su parengiamaisiais, stebėsenos, kontrolės, audito ir vertinimo veiksmais, būtinais valdant programą ir siekiant jos tikslų; visų pirma kalbama apie tyrimų, ekspertų posėdžių, statistikos ekspertų išlaidų atlyginimo, informacijos ir komunikacijos veiksmų, informacijos apdorojimo ir dalijimosi ja IT tinklų išlaidas ir visas kitas techninės ir administracinės pagalbos išlaidas, Komisijos patirtas valdant programą. Asignavimai taip pat gali būti naudojami išlaidoms, susijusioms su technine pagalba ir profesinių žinių teikimu toms valstybėms narėms, kurios negali parengti tam tikros Europos statistikos arba reikiamos kokybės statistikos dėl konkrečių priežasčių, padengti.
9 straipsnis
Metinė darbo programa
Programai įgyvendinti Komisija priima Reglamento (EB) Nr. 223/2009 17 straipsnyje nustatytus reikalavimus atitinkančias metines darbo programas, kuriose nustatomi tomis programomis siektini tikslai bei numatomi jų rezultatai, vadovaujantis šio reglamento 4 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytu bendruoju tikslu ir konkrečiais tikslais. Kiekviena metinė darbo programa pateikiama Europos Parlamentui susipažinti.
10 straipsnis
Intervencijos rūšys
Sąjungos finansinė parama gali būti teikiama kaip dotacijos arba viešojo pirkimo sutartys, arba bet kokios kitos intervencijos, kurių reikia 4 straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatytiems bendrajam tikslui ir konkretiems tikslams įgyvendinti.
11 straipsnis
Tinkami finansuoti veiksmai
1. Sąjungos finansine parama remiami Europos statistikos plėtojimo, rengimo ir sklaidos veiksmai, kurių reikia 4 straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatytiems bendrajam tikslui ir konkretiems tikslams siekti. Pirmenybė teikiama veiksmams, kuriais Sąjungai teikiama didelė papildoma nauda, kaip nustatyta 2 straipsnyje.
2. Finansinė parama bendradarbiavimo tinklams remti, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 223/2009 15 straipsnyje, gali būti teikiama kaip dotacijos veiksmams ir ja gali būti dengiama iki 95 % tinkamų finansuoti išlaidų.
3. Kai tinkama, dotacijos veiklai gali būti skiriamos 12 straipsnio 3 dalyje nurodytų organizacijų veikimui, neviršijant 50 % tinkamų finansuoti išlaidų.
4. Prie valstybių narių išlaidų, patirtų vykdant duomenų rinkimu pagrįstus veiksmus, gali būti prisidedama vienkartine išmoka už konkretų duomenų rinkinį, kurio išsamūs rezultatai turi būti perduodami Komisijai, neviršijant duomenų rinkimui nustatytos didžiausios sumos. Komisija nustato vienkartinės išmokos dydį, tinkamai atsižvelgdama į duomenų rinkimo sudėtingumą.
12 straipsnis
Dotacijomis finansuoti tinkami paramos gavėjai
1. Remiantis Finansinio reglamento 128 straipsnio 1 dalies antra pastraipa, Reglamento (EB) Nr. 223/2009 5 straipsnio 2 dalyje nurodytoms nacionalinėms statistikos institucijoms galima skirti dotacijas neskelbiant kvietimo teikti paraiškas.
2. Bendradarbiavimo tinkluose gali dalyvauti 1 dalyje nurodyti paramos gavėjai ir kitos įstaigos, neskelbiant kvietimo teikti paraiškas ir laikantis Finansinio reglamento 128 straipsnio 1 dalies.
3. 11 straipsnio 3 dalyje minėtos veiklos dotacijos gali būti skiriamos organizacijoms, atitinkančioms toliau nurodytus abu kriterijus:
a)
jos yra ne pelno įstaigos, neturinčios pramonės, komercinių ir verslo ar kitų nesuderinamų interesų, kurių pagrindiniai tikslai ir veikla yra susiję su Praktikos kodekso taikymo skatinimu ir rėmimu, ir naujų Europos statistikos rengimo metodų įgyvendinimu, siekiant didinti našumą ir gerinti kokybę Sąjungos lygmeniu, ir
b)
jos pateikė Komisijai tinkamas narystės, vidaus taisyklių ir finansavimo šaltinių ataskaitas.
13 straipsnis
Sąjungos finansinių interesų apsauga
1. Komisija imasi tinkamų priemonių užtikrinti, kad įgyvendinant pagal šį reglamentą finansuojamus veiksmus Sąjungos finansiniai interesai būtų apsaugoti taikant sukčiavimo, korupcijos ir bet kokios kitos neteisėtos veiklos prevencijos priemones, vykdant nuoseklius ir veiksmingus patikrinimus, o jei nustatoma pažeidimų - išieškant neteisingai išmokėtas sumas ir prireikus skiriant veiksmingas, proporcingas ir atgrasančias sankcijas.
2. Komisija arba jos atstovai ir Audito Rūmai turi įgaliojimus atlikti visų dotacijų gavėjų, rangovų ir subrangovų, kurie yra gavę finansavimą pagal šį reglamentą, dokumentų auditą ir auditą vietoje.
Siekdama nustatyti sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos veikos, turinčios poveikio Sąjungos finansiniams interesams ir susijusios su susitarimu ar sprendimu dėl dotacijų skyrimo arba sutartimi, kuria skiriamas finansavimas pagal šį reglamentą, atvejus, prireikus Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF), remdamasi 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamente (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (10) nustatytomis procedūromis, atlieka tiesiogiai ar netiesiogiai tokį finansavimą gavusių ekonominės veiklos vykdytojų patikrinimus vietoje ir inspektavimus.
Nedarant poveikio pirmai ir antrai pastraipoms, bendradarbiavimo susitarimais su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis bei susitarimais ir sprendimais dėl dotacijų skyrimų bei sutartimis, sudarytomis įgyvendinant šį reglamentą, Komisija, Audito Rūmai ir OLAF tiesiogiai įgaliojami atlikti tokius auditus, patikrinimus vietoje ir inspektavimus.
14 straipsnis
Trečiųjų šalių dalyvavimas programoje
Programoje gali dalyvauti:
a)
EEE/ELPA šalys Europos ekonominės erdvės bendradarbiavimo susitarime nustatytomis sąlygomis;
b)
Šveicarija 2004 m. spalio 26 d. Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarime dėl bendradarbiavimo statistikos srityje (11) nustatytomis sąlygomis ir
c)
šalys, kurioms taikoma Europos kaimynystės politika, paraišką dėl narystės Sąjungoje pateikusios šalys, šalys kandidatės ir stojančiosios šalys bei stabilizacijos ir asociacijos procese dalyvaujančios Vakarų Balkanų šalys atitinkamuose su tomis šalimis sudarytuose dvišaliuose arba daugiašaliuose susitarimuose, kuriuose įtvirtinami tokių šalių dalyvavimo Sąjungos programose bendrieji principai, nustatytomis sąlygomis.
15 straipsnis
Programos vertinimas ir peržiūra
1. Komisija, pasikonsultavusi su ESSK, ne vėliau kaip 2015 m. birželio 30 d. pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai tarpinę programos įgyvendinimo pažangos ataskaitą.
2. Komisija, remdamasi 1 dalyje nurodyta tarpine pažangos ataskaita ir pasikonsultavusi su ESSK, ne vėliau kaip 2016 m. gruodžio 31 d. gali pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai pasiūlymą dėl programos pratęsimo 2018-2020 m. laikotarpiui, laikydamasi 2014-2020 m. DFP.
3. Komisija, pasikonsultavusi su ESSK ir Europos statistikos patariamuoju komitetu, iki 2018 m. gruodžio 31 d. Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia galutinę programos įgyvendinimo vertinimo ataskaitą.
16 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.
Jis taikomas nuo 2013 m. sausio 1 d.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Strasbūre 2013 m. sausio 15 d.