NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 640/2014
ze dne 11. března 2014,
kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013, pokud jde o integrovaný administrativní a kontrolní systém a o podmínky pro zamítnutí nebo odnětí plateb a správní sankce uplatňované na přímé platby, podporu na rozvoj venkova a podmíněnost
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 ze dne 17. prosince 2013 o financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 352/78, (ES) č. 165/94, (ES) č. 2799/98, (ES) č. 814/2000, (ES) č. 1290/2005 a (ES) č. 485/2008 (1), a zejména na čl. 63 odst. 4, čl. 64 odst. 6, čl. 72 odst. 5, článek 76, čl. 77 odst. 7, čl. 93 odst. 4, čl. 101 odst. 1 a článek 120 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízením (EU) č. 1306/2013 se mimo jiné zrušuje a nahrazuje nařízení Rady (ES) č. 1290/2005 (2). Nařízením (EU) č. 1306/2013 se Komisi svěřuje pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci a prováděcí akty. V zájmu zajištění hladkého fungování systému v novém právním rámci musí být prostřednictvím těchto aktů přijata některá pravidla. Tyto akty by měly nahradit zejména pravidla stanovená v nařízení Komise (ES) č. 1122/2009 (3).
(2)
Zejména by měla být stanovena pravidla, která by doplňovala některé jiné než podstatné prvky nařízení (EU) č. 1306/2013, pokud jde o fungování integrovaného administrativního a kontrolního systému (dále jen „integrovaný systém“), lhůty pro podání žádostí o podporu nebo žádostí o platbu, podmínky pro částečné či úplné zamítnutí podpory nebo pro částečné či úplné odnětí neoprávněné podpory a stanovení správních sankcí, které mají řešit případy nesouladu spojené s podmínkami pro získání podpory v rámci režimů zavedených nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1307/2013 (4) a s podmínkami pro získání podpory v rámci opatření pro rozvoj venkova zavedených nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013 (5), a pravidla pro zachování stálých pastvin a výpočet správních sankcí, pokud jde o povinnosti v oblasti podmíněnosti.
(3)
Kromě definic stanovených v nařízeních (EU) č. 1305/2013 a (EU) č. 1307/2013 je nutno zavést doplňující definice pro zajištění harmonizovaného provádění integrovaného systému. Kromě toho je nutné vymezit některé pojmy, které se vztahují na pravidla podmíněnosti.
(4)
Ukládání správních sankcí a zamítnutí či odnětí podpory stanovené v tomto nařízení by nemělo bránit členským státům v uplatňování sankcí podle vnitrostátního trestního práva, jestliže tak vnitrostátní právní předpisy stanoví.
(5)
Ustanovení čl. 2 odst. 2 nařízení (EU) č. 1306/2013 definuje některé případy vyšší moci a mimořádných okolností, které musí členské státy uznat. Měla by být stanovena doplňující pravidla, která členským státům umožní uznat případy vyšší moci a mimořádných okolností ve vztahu k přímým platbám, podpoře na rozvoj venkova a podmíněnosti. Měla by být stanovena lhůta, v níž musí příjemce tyto případy oznámit.
(6)
Je rovněž třeba stanovit doplňující pravidla k systému identifikace zemědělských pozemků, který mají spravovat členské státy v souladu s článkem 70 nařízení (EU) č. 1306/2013. Podle tohoto ustanovení se má využívat postupů počítačového zeměpisného informačního systému (GIS). Je nutné vyjasnit, jaké základní požadavky a kvalitativní cíle má systém splňovat a jaké konkrétní informace mají být v systému GIS dostupné, aby byly zajištěny účinné správní křížové kontroly. Systém evidence půdy by proto měl být pravidelně aktualizován, aby se vyloučily zjevně nezpůsobilé prvky a oblasti. Aby se však předešlo nestabilitě systému, měla by být členským státům zajištěna pružnost, pokud jde o malé změny v maximální způsobilé ploše z důvodu nejistoty při vyhodnocování fotografií, způsobené mimo jiné tvarem a stavem referenčních pozemků.
(7)
Aby mohly členské státy proaktivně zjistit možné nedostatky v systému a v případě potřeby přijmout nápravná opatření, měla by být kvalita systému identifikace zemědělských pozemků každoročně posuzována.
(8)
Pro zajištění řádného provádění režimu základní platby a souvisejících plateb uvedených v hlavě III nařízení (EU) č. 1307/2013 by členské státy měly vytvořit systém identifikace a evidence platebních nároků, který zajistí vysledovatelnost platebních nároků a který umožní mimo jiné křížovou kontrolu mezi plochami ohlášenými pro účely režimu základní platby a platebními nároky každého zemědělce a mezi různými platebními nároky jako takovými.
(9)
S cílem umožnit účinnou kontrolu a zabránit tomu, aby nebylo předloženo několik žádostí o podporu u různých platebních agentur v jednom členském státě, by členské státy měly vytvořit jednotný systém identifikace zemědělců předkládajících žádosti o podporu v rámci integrovaného systému.
(10)
Praxe ukázala, že některé krajinné prvky polí, zejména živé ploty, příkopy a kamenné zídky, by se měly považovat za součást ploch, na něž lze poskytnout přímé platby na plochu. Je nezbytné vymezit přípustnou šířku krajinných prvků na poli. S ohledem na zvláštní potřeby ochrany životního prostředí je vhodné členským státům zajistit určitou pružnost, pokud jde o limity, jež byly zohledněny při stanovení regionálních výnosů pro účely dřívějších plateb na plochu v případě plodin. Členské státy by však měly mít možnost uplatnit odlišnou metodu na trvalé travní porosty s rozptýlenými krajinnými prvky a stromy, jestliže se tato možnost nepoužije.
(11)
Vzhledem ke svému významu pro udržitelné zemědělství by krajinné prvky, na něž se vztahují požadavky a standardy uvedené v příloze II nařízení (EU) č. 1306/2013 a které jsou součástí celkové plochy zemědělského pozemku, měly být považovány za způsobilé.
(12)
Pokud jde o zemědělské pozemky, na nichž se nachází orná půda nebo trvalé travní porosty se stromy, měly by být stanoveny podmínky pro výskyt stromů na uvedených plochách a jejich vliv na způsobilost těchto ploch. V zájmu právní jistoty by měla být stanovena maximální hustota stromů, kterou vymezí členské státy na základě tradičních pěstitelských postupů, přírodních podmínek a důvodů souvisejících s ochranou životního prostředí.
(13)
Z důvodu zjednodušení a ve prospěch pozorovatelnosti a kontrolovatelnosti přímých plateb by mělo být členským státům umožněno uplatňovat poměrný systém s cílem stanovit způsobilou plochu trvalých travních porostů s rozptýlenými nezpůsobilými prvky, jako jsou krajinné prvky a stromy odlišné od krajinných prvků, na něž se vztahují požadavky a standardy uvedené v příloze II nařízení (EU) č. 1306/2013. Způsobilá plocha se určí pro každý referenční pozemek podle předem stanovených prahových hodnot uplatňovaných na úrovni typů homogenního krajinného pokryvu. Za součást způsobilé plochy je možné považovat rozptýlené prvky pokrývající určitý procentní podíl referenčního pozemku. Mělo by se proto stanovit, že není nutné provádět odpočty u plochy s rozptýlenými prvky v první kategorii představující nejnižší procentní podíl nezpůsobilé plochy.
(14)
Měla by být stanovena pravidla pro řešení situací, kdy nejzazší datum pro podání různých žádostí, dokladů nebo změn připadá na státní svátek, sobotu nebo neděli.
(15)
Dodržování lhůt pro podávání žádostí o podporu, žádostí o platbu nebo jiných prohlášení, pro změnu žádostí o podporu na plochu nebo žádostí o platbu a pro jakékoli podklady nebo smlouvy je nezbytné pro to, aby vnitrostátní orgány mohly plánovat a následně provádět účinné kontroly správnosti žádostí o podporu, žádostí o platbu nebo jiných dokladů. Proto by měla být stanovena pravidla týkající se lhůt, v jakých lze přijímat opožděná podání. S cílem přimět příjemce k dodržování těchto lhůt by mělo být v případě opožděného podání uplatněno odrazující snížení plateb, nebylo-li zpoždění způsobeno zásahem vyšší mocí nebo mimořádnými okolnostmi.
(16)
Skutečnost, že příjemci podají žádosti o přiznání platebních nároků, popřípadě o zvýšení hodnoty platebních nároků včas, je nezbytná k tomu, aby členské státy mohly platební nároky stanovit ve vymezené lhůtě. Opožděné podání uvedených žádostí by proto mělo být povoleno pouze ve stejné dodatečné lhůtě jako u opožděného podání jakékoli žádosti o podporu. Mělo by být také uplatněno odrazující snížení plateb, nebylo-li zpoždění způsobeno zásahem vyšší moci nebo mimořádnými okolnostmi.
(17)
Příjemcům, kteří příslušné vnitrostátní orgány kdykoli upozorní na chyby v žádostech o podporu nebo žádostech o platbu, by neměly být uloženy žádné správní sankce, a to bez ohledu na důvod nesouladu, pokud daný příjemce již nebyl vyrozuměn o záměru příslušného orgánu provést kontrolu na místě nebo již nebyl příslušným orgánem upozorněn na nesoulad v žádosti o podporu nebo žádosti o platbu.
(18)
Měla by být stanovena doplňková pravidla umožňující stanovit základ pro výpočet režimů podpory na plochu a opatření podpory na plochu a základ pro výpočet dobrovolné podpory vázané na produkci poskytované na základě žádostí o podporu na hospodářská zvířata v rámci režimů podpory na zvířata nebo výpočet podpory na rozvoj venkova poskytované na základě žádostí o platbu v rámci opatření podpory na zvířata.
(19)
Správní sankce by měly být stanoveny s ohledem na zásadu, že mají být odrazující a přiměřené, a na zvláštní problémy spojené s případy vyšší moci a mimořádnými okolnostmi. Správní sankce by měly být odstupňovány podle závažnosti zjištěného nesouladu a měly by zahrnovat i úplné vyloučení z jednoho nebo několika režimů podpory na plochu či opatření podpory na plochu na konkrétní období. Měly by zohledňovat zvláštnosti různých režimů podpory nebo opatření podpory, pokud jde o kritéria způsobilosti, závazky a další povinnosti, nebo možnost, že příjemce nemusí vykázat všechny své plochy s cílem uměle navodit stav, na jehož základě bude osvobozen od plnění ekologických povinností. Správní sankce stanovené tímto nařízením by měly být považovány za takové, jež dostatečně odrazují od úmyslného nesouladu.
(20)
S cílem umožnit členským státům efektivní provádění kontrol, zejména s ohledem na kontroly dodržování povinností v oblasti podmíněnosti, je třeba stanovit povinnost, aby příjemci ohlašovali v souladu s čl. 72 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1306/2013 veškeré plochy, které mají k dispozici, bez ohledu na to, zda na ně žádají, nebo nežádají o podporu.
(21)
Za účelem zjištění způsobilých ploch a pro potřeby výpočtu příslušného snížení plateb je nutné vymezit plochy patřící do stejné skupiny plodin. Jestliže je plocha ohlášena pro účely získání podpory v rámci více než jednoho režimu nebo opatření podpory, měla by se vzít v úvahu několikrát. Za účelem ekologizace je však třeba mezi jednotlivými skupinami plodin rozlišovat.
(22)
Pro platbu podpory v rámci režimu základní platby je nutné, aby se počet platebních nároků rovnal počtu způsobilých hektarů. Pro účely tohoto režimu je proto vhodné stanovit, že v případě rozdílu mezi počtem ohlášených platebních nároků a ohlášenou plochou by se platba měla vypočítat na základě nižšího údaje. S cílem předejít tomu, aby výpočty vycházely z neexistujících nároků, by mělo být stanoveno, že počet platebních nároků použitých pro výpočet nesmí být vyšší než počet platebních nároků, které má příjemce k dispozici.
(23)
U žádostí o podporu nebo platbu na plochu se nesoulad obvykle týká části ploch. Ohlášení větší plochy jednoho pozemku lze proto vyrovnat ohlášením menší plochy jiných pozemků se stejnou skupinou plodin. V rámci určité míry tolerance by mělo být stanoveno, že správní sankce se uplatní teprve poté, co je tato míra překročena.
(24)
Dále je třeba uvést, že u žádostí o podporu nebo žádosti o platbu na plochu jsou rozdíly mezi celkovou plochou ohlášenou v žádosti o podporu nebo žádosti o platbu a celkovou zjištěnou způsobilou plochou často nevýznamné. S cílem předejít velkému počtu drobných úprav žádostí by mělo být stanoveno, že žádosti o podporu nebo žádosti o platbu nemusí být upraveny podle zjištěné plochy, dokud není překročena určitá úroveň rozdílu.
(25)
S ohledem na zvláštní prvky režimu podpory na bavlnu by měla být v souvislosti s tímto režimem zavedena zvláštní ustanovení o správních sankcích.
(26)
Správní sankce by měly být v případě úmyslného nebo nedbalostního nesouladu s požadavky na způsobilost stanoveny s ohledem na zásadu, že mají být odrazující a přiměřené, v případech, kdy příjemce, který podává žádost v rámci režimu pro mladé zemědělce, neplní své povinnosti.
(27)
Správní sankce pro režimy podpory na zvířata a opatření podpory na zvířata by měly být stanoveny s ohledem na zásadu, že mají být odrazující a přiměřené, a na zvláštní problémy související s přírodními okolnostmi. Správní sankce by měly být odstupňovány podle závažnosti zjištěného nesouladu a měly by zahrnovat i úplné vyloučení z jednoho nebo několika režimů či opatření podpory na konkrétní období. Pokud jde o kritéria způsobilosti, měla by zohledňovat zvláštnosti jednotlivých režimů podpory nebo opatření podpory. Správní sankce podle tohoto nařízení by měly být stanoveny na dostatečně odrazující úrovni, aby se zabránilo úmyslnému ohlašování větší plochy.
(28)
V případě žádostí o podporu podaných v rámci režimů podpory na zvířata nebo v případě žádostí o platbu podaných v rámci opatření podpory na zvířata vede nesoulad k tomu, že podporu na dotyčné zvíře poskytnout nelze. Mělo by být stanoveno, že se snížení uplatní již od prvního zvířete, u něhož byl zjištěn nesoulad, správní sankce by však měla být bez ohledu na míru snížení méně přísná, pokud se nesoulad týká nejvýše tří zvířat. Ve všech ostatních případech by přísnost správní sankce měla záviset na procentním podílu zvířat, u nichž byl zjištěn nesoulad.
(29)
Obecně platí, že členské státy by měly přijmout veškerá další opatření nezbytná k zajištění řádného fungování integrovaného systému. Členské státy by měly mít možnost ukládat v případě potřeby dodatečné vnitrostátní sankce.
(30)
Možnost provádět opravy, aniž by to vedlo k uplatnění správní sankce stanovené v případě žádosti o podporu a žádosti o platbu, by se měla vztahovat i na chybné údaje obsažené v počítačové databázi ohledně ohlášených kusů skotu, u nichž tento nesoulad představuje porušení kritéria způsobilosti, pokud daný příjemce již nebyl vyrozuměn o záměru příslušného orgánu provést kontrolu na místě nebo již nebyl příslušným orgánem upozorněn na nesoulad v žádosti o podporu nebo žádosti o platbu.
(31)
Zamítnutí a odnětí podpory a správní sankce v souvislosti s opatřeními na podporu rozvoje venkova by měly být stanoveny s ohledem na zásadu, že mají být odrazující a přiměřené. Zamítnutí a odnětí podpory by mělo být odstupňováno podle závažnosti, rozsahu, trvání a opakování zjištěného nesouladu. Pokud jde o kritéria způsobilosti, závazky a jiné povinnosti, měly by být v zamítnutí a odnětí podpory a ve správních sankcích zohledněny zvláštnosti jednotlivých opatření podpory. V případě závažného nesouladu nebo v případě, kdy příjemce poskytl za účelem získání podpory nepravdivé důkazy, by měla být podpora zamítnuta a měla by být uložena správní sankce. Správní sankce by měly zahrnovat i úplné vyloučení z jednoho nebo několika opatření podpory nebo typů operací na konkrétní období.
(32)
U opatření na podporu rozvoje venkova by správními sankcemi neměla být dotčena možnost dočasně pozastavit podporu, jíž se týká nesoulad. Měla by být stanovena pravidla umožňující vymezit případy, kdy lze očekávat, že příjemce nesoulad odstraní v přiměřené lhůtě.
(33)
Pokud jde o roky 2015 a 2016, čl. 93 odst. 3 nařízení (EU) č. 1306/2013 stanoví, že pravidla podmíněnosti musí rovněž zahrnovat zachování stálých pastvin. V této souvislosti je nezbytné stanovit, že členské státy by měly v letech 2015 a 2016 nadále plnit své závazky podle poměru stanoveného v roce 2014.
(34)
V zájmu jasnosti a za účelem stanovení harmonizovaného základu pro posouzení nesouladu a pro výpočet a uplatňování správních sankcí v důsledku podmíněnosti je nutné upřesnit význam pojmů opakování, rozsah, závažnost a trvání nesouladu. Vedle toho je nutné vysvětlit, kdy se má za to, že k nesouladu došlo.
(35)
Pokud jde o nesoulad s povinnostmi v oblasti podmíněnosti, měly by být správní sankce stanoveny s ohledem na zásadu přiměřenosti. Měly by být uplatněny pouze v případě, že zemědělec jednal z nedbalosti nebo úmyslně, a měly by být odstupňovány podle závažnosti nesouladu.
(36)
S ohledem na povinnosti v oblasti podmíněnosti by se mělo vedle odstupňování správních sankcí podle zásady přiměřenosti stanovit, že počínaje určitým okamžikem je opakované porušení téže povinnosti v oblasti podmíněnosti po předchozím upozornění zemědělce považováno za úmyslný nesoulad.
(37)
Navíc pokud za zvláštních podmínek členský stát využije možnosti neuplatnit žádné správní sankce za nesoulad podle čl. 97 odst. 3 a čl. 99 odst. 2 nařízení (EU) č. 1306/2013, měly by být stanoveny požadavky týkající se odstranění příslušného nesouladu.
(38)
Pokud jde konkrétně o systém včasného varování uvedený v čl. 99 odst. 2 nařízení (EU) č. 1306/2013, pak v případě, že příjemce nesplní povinnost přijmout nápravná opatření, mělo by být uplatněno snížení zpětně za rok, za který byl systém včasného varování uplatněn. Při výpočtu správních sankcí by se v roce následné kontroly měla případně rovněž zohlednit skutečnost, že k předmětnému nesouladu došlo opakovaně. Aby byla příjemcům poskytnuta právní jistota, měla by být pro zpětné uplatnění správních sankcí stanovena lhůta.
(39)
Pokud jde o příjemce, kteří působí v rámci víceletých akcí zahájených na základě programů pro rozvoj venkova schválených podle nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 (6) a na které se vztahují povinnosti v oblasti podmíněnosti, mělo by být stanoveno, že za účelem snížení administrativní zátěže vnitrostátních orgánů odpovědných za kontrolu jejich souladu a zjednodušení postupů se v jejich případě uplatní nový kontrolní systém a správní sankce.
(40)
S ohledem na případy nesouladu s povinnostmi v oblasti podmíněnosti, na něž nebyly uplatněny správní sankce, jelikož se na ně vztahovalo pravidlo de minimis podle nařízení Rady (ES) č. 73/2009 (7) nebo nařízení (ES) č. 1698/2005, ale u nichž členské státy měly zajistit, aby příjemci uvedené případy nesouladu odstranili, by měla být stanovena přechodná pravidla, která zajistí soulad povinnosti provést následnou kontrolu zavedenou před vstupem nařízení (EU) č. 1306/2013 v platnost s novými pravidly, jež uvedené nařízení v tomto ohledu obsahuje.
(41)
Z důvodů jasnosti a právní jistoty by nařízení (ES) č. 1122/2009 mělo být zrušeno. Nařízení Komise (EU) č. 65/2011 by mělo být rovněž zrušeno (8).
(42)
S ohledem na čl. 119 odst. 1 druhý pododstavec nařízení (EU) č. 1306/2013 by se toto nařízení mělo vztahovat na žádosti o podporu nebo žádosti o platbu, které se týkají hospodářských roků nebo prémiových období začínajících 1. ledna 2015,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Oblast působnosti
Toto nařízení obsahuje ustanovení, která doplňují některé jiné než podstatné prvky nařízení (EU) č. 1306/2013, pokud jde o:
a)
podmínky částečného nebo celkového zamítnutí nebo odnětí podpory;
b)
určení správní sankce a stanovení zvláštní sazby, která má být uplatněna;
c)
určení případů, kdy se správní sankce neuloží;
d)
pravidla pro termíny, data a lhůty, připadá-li konečné datum pro podání žádostí či změn na státní svátek, sobotu nebo neděli;
e)
konkrétní definice potřebné pro harmonizované provádění integrovaného systému;
f)
základní rysy a technická pravidla pro systém identifikace zemědělských pozemků a identifikace příjemců;
g)
základní rysy, technická pravidla a požadavky na kvalitu systému identifikace a evidence platebních nároků;
h)
základ pro výpočet podpory, včetně pravidel týkajících se řešení některých případů, kdy způsobilé plochy zahrnují krajinné prvky nebo stromy;
i)
dodatečná pravidla pro zprostředkovatele, jako jsou útvary, subjekty a organizace, kteří jsou zapojeni do procesu poskytování podpory;
j)
zachování stálých pastvin ve vztahu k podmíněnosti;
k)
harmonizovaný základ pro výpočet správních sankcí v souvislosti s podmíněností;
l)
podmínky pro uplatnění a výpočet správních sankcí v souvislosti s podmíněností;
m)
doplnění pravidel stanovených v nařízení (EU) č. 1306/2013, která zajišťují plynulý přechod ze zrušených pravidel na pravidla nová.
Článek 2
Definice
1. Pro účely integrovaného systému uvedeného v čl. 67 odst. 1 nařízení (EU) č. 1306/2013 se použijí definice v čl. 4 odst. 1 nařízení (EU) č. 1307/2013 a v čl. 67 odst. 4 nařízení (EU) č. 1306/2013.
Použijí se rovněž tyto definice:
1)
„příjemcem“ se rozumí zemědělec definovaný v čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1307/2013 a uvedený v článku 9 uvedeného nařízení, příjemce, na kterého se vztahují povinnosti v oblasti podmíněnosti ve smyslu článku 92 nařízení (EU) č. 1306/2013, nebo příjemce, který získal podporu na rozvoj venkova podle čl. 2 bodu 10 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (9);
2)
„nesouladem“ se rozumí:
a)
v případě kritérií způsobilosti, závazků nebo jiných povinností souvisejících s podmínkami poskytování podpory podle čl. 67 odst. 2 nařízení (EU) č. 1306/2013 jakékoli nedodržení těchto kritérií způsobilosti, závazků nebo povinností, nebo
b)
v případě podmíněnosti nesoulad s povinnými požadavky na hospodaření podle právních předpisů Unie, se standardy týkajícími se dobrého zemědělského a environmentálního stavu půdy stanovenými členskými státy v souladu s článkem 94 nařízení (EU) č. 1306/2013 nebo se zachováním stálých pastvin podle čl. 93 odst. 3 uvedeného nařízení;
3)
„žádostí o podporu“ se rozumí žádost o podporu nebo o přistoupení k opatření podle nařízení (EU) č. 1305/2013;
4)
„žádostí o platbu“ se rozumí žádost příjemce o platbu od vnitrostátních orgánů podle nařízení (EU) č. 1305/2013;
5)
„jiným prohlášením“ se rozumí každé jiné prohlášení či dokument než žádost o podporu nebo žádost o platbu, který musí být předložen příjemcem nebo třetí stranou nebo musí být v jejich držení, aby byly splněny zvláštní požadavky vyplývající z některých opatření pro rozvoj venkova;
6)
„opatřeními pro rozvoj venkova v oblasti působnosti integrovaného systému“ se rozumějí opatření podpory udělená v souladu s čl. 21 odst. 1 písm. a) a b) a články 28 až 31, 33, 34 a 40 nařízení (EU) č. 1305/2013, popřípadě čl. 35 odst. 1 písm. b) a c) nařízení (EU) č. 1303/2013, s výjimkou opatření uvedených v čl. 28 odst. 9 nařízení (EU) č. 1305/2013 a opatření podle čl. 21 odst. 1 písm. a) a b) uvedeného nařízení, pokud jde o náklady na zavedení;
7)
„systémem identifikace a evidence zvířat“ se rozumí systém identifikace a evidence skotu vytvořený nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1760/2000 (10) nebo systém identifikace a evidence ovcí a koz vytvořený nařízením Rady (ES) č. 21/2004 (11);
8)
„ušní značkou“ se rozumí ušní značka k individuální identifikaci skotu podle čl. 3 písm. a) a článku 4 nařízení (ES) č. 1760/2000 nebo ušní známka k individuální identifikaci ovcí a koz podle bodu A.3 přílohy nařízení (ES) č. 21/2004;
9)
„počítačovou databází zvířat“ se rozumí počítačová databáze uvedená v čl. 3 písm. b) a článku 5 nařízení (ES) č. 1760/2000 nebo ústřední evidence či počítačová databáze uvedená v čl. 3 odst. 1 písm. d) a článcích 7 a 8 nařízení (ES) č. 21/2004;
10)
„zvířecím pasem“ se rozumí zvířecí pas uvedený v čl. 3 písm. c) a článku 6 nařízení (ES) č. 1760/2000;
11)
„evidencí“ v souvislosti se zvířaty se rozumí evidence vedená chovatelem zvířat, který je uveden v čl. 3 písm. d) a článku 7 nařízení (ES) č. 1760/2000, nebo evidence uvedená v čl. 3 odst. 1 písm. b) a článku 5 nařízení (ES) č. 21/2004;
12)
„identifikačním kódem“ se rozumí identifikační kód uvedený v čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 1760/2000 nebo kódy uvedené v bodě A.2 přílohy nařízení (ES) č. 21/2004;
13)
„režimem podpory na zvířata“ se rozumí opatření dobrovolné podpory vázané na produkci podle ustanovení kapitoly 1 hlavy IV nařízení (EU) č. 1307/2013, je-li roční platba, jež má být poskytnuta v rámci stanovených množstevních limitů, založena na stanoveném počtu zvířat;
14)
„opatřeními podpory na zvířata“ se rozumějí opatření nebo typy operací pro rozvoj venkova, u nichž je podpora založena na počtu zvířat nebo počtu ohlášených velkých dobytčích jednotek;
15)
„žádostí o podporu na hospodářská zvířata“ se rozumí žádost o vyplacení podpory, je-li roční platba, jež má být poskytnuta v rámci stanovených množstevních limitů, založena na stanoveném počtu zvířat v rámci dobrovolné podpory vázané na produkci podle ustanovení kapitoly 1 hlavy IV nařízení (EU) č. 1307/2013;
16)
„ohlášenými zvířaty“ se rozumějí zvířata, na něž se vztahuje žádost o podporu na hospodářská zvířata v rámci režimu podpory na zvířata nebo na něž se vztahuje žádost o platbu v souvislosti s opatřením podpory na zvířata;
17)
„zvířetem potenciálně způsobilým k získání podpory“ se rozumí zvíře, které by a priori mohlo potenciálně splnit kritéria způsobilosti pro získání podpory v rámci režimu podpory na zvířata nebo podpory v rámci opatření podpory na zvířata v daném roce podání žádosti;
18)
„zjištěným zvířetem“ se rozumí:
a)
v případě režimu podpory na zvířata zvíře, u něhož byly splněny všechny podmínky stanovené v předpisech o poskytování podpory, nebo
b)
v případě opatření podpory na zvířata zvíře identifikované prostřednictvím správních kontrol nebo kontrol na místě;
19)
„chovatelem zvířat“ se rozumí jakákoli fyzická nebo právnická osoba odpovědná za zvířata trvale nebo dočasně, a to i během přepravy nebo na trhu;
20)
„režimy podpory na plochu“ se rozumějí přímé platby na plochu ve smyslu čl. 67 odst. 4 písm. b) nařízení (EU) č. 1306/2013 s výjimkou zvláštních opatření v oblasti zemědělství ve prospěch nejvzdálenějších regionů Unie podle kapitoly IV nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 228/2013 (12) a zvláštních opatření v oblasti zemědělství ve prospěch menších ostrovů v Egejském moři podle kapitoly IV nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 229/2013 (13);
21)
„opatřeními podpory na plochu“ se rozumějí opatření nebo typy operací pro rozvoj venkova, u nichž je podpora založena na velikosti ohlášené plochy;
22)
„využitím“ v souvislosti s plochou se rozumí využití plochy z hlediska druhů plodin uvedených v čl. 44 odst. 4 nařízení (EU) č. 1307/2013 a druhů trvalých travních porostů definovaných v čl. 4 odst. 1 písm. h) uvedeného nařízení, jako stálé pastviny uvedené v čl. 45 odst. 2 písm. a) uvedeného nařízení, jako jiné plochy travních porostů, než je trvalý travní porost či stálá pastvina, jako pokrytí půdy nebo jako plochy bez plodin;
23)
„zjištěnou plochou“ se rozumí:
a)
v případě režimů podpory na plochu plocha, u níž byla splněna všechna kritéria způsobilosti nebo jiné povinnosti vztahující se k podmínkám poskytování podpory, bez ohledu na počet platebních nároků, které má příjemce k dispozici, nebo
b)
v případě opatření podpory na plochu plocha parcel nebo pozemků identifikovaná prostřednictvím správních kontrol nebo kontrol na místě;
24)
„zeměpisným informačním systémem“ (dále jen „GIS“) se rozumí technika počítačového zeměpisného informačního systému uvedeného v článku 70 nařízení (EU) č. 1306/2013;
25)
„referenčním pozemkem“ se rozumí zeměpisně vymezený prostor, který má jedinečnou identifikaci zaznamenanou v systému identifikace zemědělských pozemků uvedeném v článku 70 nařízení (EU) č. 1306/2013;
26)
„zeměpisným materiálem“ se rozumějí mapy nebo jiné dokumenty používané ke sdělování obsahových prvků systému GIS mezi žadateli o podporu a členskými státy.
2. Pro účely hlavy IV tohoto nařízení se použijí definice v hlavě VI nařízení (EU) č. 1306/2013.
Kromě toho se „standardy“ rozumí některý ze standardů stanovených členskými státy v souladu s článkem 94 nařízení (EU) č. 1306/2013, jakož i povinnosti týkající se stálých pastvin stanovené v čl. 93 odst. 3 uvedeného nařízení.
Článek 3
Uplatnění sankcí podle trestního práva
Ukládáním správních sankcí a zamítnutím či odnětím podpory stanoveným v tomto nařízení není dotčeno uplatňování sankcí podle trestního práva, jestliže tak vnitrostátní právní předpisy stanoví.
Článek 4
Vyšší moc a mimořádné okolnosti
1. Pokud jde o přímé platby, pak v případě, že příjemce nemohl jednat v souladu s kritérii způsobilosti nebo jinými povinnostmi v důsledku zásahu vyšší moci nebo mimořádných okolností, neztrácí nárok na podporu na plochu nebo zvířata, na něž bylo možné poskytnout podporu v době, kdy k zásahu vyšší moci nebo k mimořádným okolnostem došlo.
Pokud jde o opatření na podporu rozvoje venkova podle článků 28, 29, 33 a 34 nařízení (EU) č. 1305/2013, pak v případě, že příjemce nemohl splnit závazek v důsledku zásahu vyšší moci nebo mimořádných okolností, je příslušná platba odňata úměrně za roky, ve kterých k zásahu vyšší moci nebo k mimořádným okolnostem došlo. Odnětí se vztahuje pouze na ty části závazku, u nichž nedošlo k vícenákladům nebo ztrátě příjmu před zásahem vyšší moci nebo mimořádnými okolnostmi. Na kritéria způsobilosti ani jiné povinnosti se odnětí nevztahuje a neuplatní se žádná správní sankce.
Pokud jde o jiná opatření na podporu rozvoje venkova, členské státy v případě zásahu vyšší moci nebo mimořádných okolností nepožadují částečnou ani úplnou náhradu podpory. V případě víceletých závazků nebo plateb se náhrada podpory získané v předchozích letech nepožaduje, přičemž závazky jsou nadále plněny a platby prováděny v následujících letech v souladu s původní délkou jejich platnosti.
Je-li nesouladem způsobeným zásahem vyšší moci nebo mimořádnými okolnostmi dotčena podmíněnost, neuplatní se odpovídající správní sankce podle čl. 91 odst. 1 nařízení (EU) č. 1306/2013.
2. Případy vyšší moci a mimořádných okolností se písemně oznamují příslušnému orgánu spolu s příslušnými důkazy, jež tento orgán uzná za vhodné, do patnácti pracovních dnů ode dne, kdy je tak příjemce nebo osoba jím pověřená s to učinit.
HLAVA II
INTEGROVANÝ ADMINISTRATIVNÍ A KONTROLNÍ SYSTÉM
KAPITOLA I
SYSTÉMOVÉ POŽADAVKY
Článek 5
Identifikace zemědělských pozemků
1. Systém identifikace zemědělských pozemků uvedený v článku 70 nařízení (EU) č. 1306/2013 funguje na úrovni referenčních pozemků. Referenční pozemek obsahuje jednotku půdy, která představuje zemědělskou plochu definovanou v čl. 4 odst. 1 písm. e) nařízení (EU) č. 1307/2013. V případě potřeby může referenční pozemek zahrnovat také plochy podle čl. 32 odst. 2 písm. b) nařízení (EU) č. 1307/2013 a zemědělskou půdu podle čl. 28 odst. 2 nařízení (EU) č. 1305/2013.
Členské státy vymezí referenční pozemky takovým způsobem, aby byly měřitelné, umožňovaly jedinečnou a jednoznačnou lokalizaci zemědělských pozemků, které jsou každoročně ohlášeny, a v zásadě byly stabilní v průběhu času.
2. Členské státy rovněž zajistí, aby ohlášené zemědělské pozemky byly spolehlivě identifikovány. Zejména vyžadují, aby žádosti o podporu a žádosti o platby obsahovaly podrobné údaje nebo aby k nim byly přiloženy doklady, které určí příslušný orgán, za účelem lokalizace a změření každého zemědělského pozemku. U každého referenčního pozemku členské státy:
a)
určí maximální způsobilou plochu pro účely režimů podpory uvedených v příloze I nařízení (EU) č. 1307/2013;
b)
určí maximální způsobilou plochu pro účely opatření souvisejících s plochou podle článků 28 až 31 nařízení (EU) č. 1305/2013;
c)
lokalizují a určí rozlohu těch ploch využívaných v ekologickém zájmu uvedených v čl. 46 odst. 1 nařízení (EU) č. 1307/2013, u nichž daný členský stát rozhodl, že mají být považovány za plochy využívané v ekologickém zájmu. Pro tento účel členské státy případně použijí přepočítací nebo váhové koeficienty stanovené v příloze X nařízení (EU) č. 1307/2013;
d)
určí, zda se na ně vztahují ustanovení pro horské oblasti, oblasti, které čelí značným přírodním omezením a ostatní oblasti postižené zvláštními omezeními podle článku 32 nařízení (EU) č. 1305/2013, oblasti sítě Natura 2000, oblasti, na které se vztahuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES (14), zemědělskou půdu schválenou pro pěstování bavlny podle článku 57 nařízení (EU) č. 1307/2013, plochy přirozeně ponechávané ve stavu vhodném pro pastvu nebo pěstování plodin podle čl. 4 odst. 1 písm. c) bodu iii) nařízení (EU) č. 1307/2013, plochy určené členskými státy k regionálnímu nebo kolektivnímu provádění ploch využívaných v ekologickém zájmu v souladu s čl. 46 odst. 5 a 6 nařízení (EU) č. 1307/2013, plochy, které byly oznámeny Komisi v souladu s článkem 20 nařízení (EU) č. 1307/2013, oblasti pokryté trvalými travními porosty, které jsou environmentálně citlivé v oblastech, na které se vztahují směrnice Rady 92/43/EHS (15) nebo směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES (16), a další citlivé oblasti podle čl. 45 odst. 1 nařízení (EU) č. 1307/2013 nebo oblasti určené členskými státy v souladu s článkem 48 uvedeného nařízení.
3. Členské státy zajistí, aby maximální způsobilá plocha připadající na referenční pozemek podle odstavce 2 písm. a) byla správně vyčíslena s maximálním tolerančním rozpětím 2 % s přihlédnutím k tvaru a stavu referenčních pozemků.
4. V případě opatření podle čl. 21 odst. 1 písm. a) a článků 30 a 34 nařízení (EU) č. 1305/2013 mohou členské státy zavést vhodné alternativní systémy za účelem jednoznačného určení pozemků, na které se poskytuje podpora, pokud je plocha pokrytá lesy.
5. GIS funguje na základě vnitrostátního souřadnicového referenčního systému definovaného ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES (17), který umožňuje standardizované měření a jedinečnou identifikaci zemědělských pozemků na celém území dotčeného členského státu. Pokud se používají různé souřadnicové systémy, vzájemně se vylučují a každý z nich zajišťuje spojitost mezi jednotlivými informacemi, které odkazují na totožnou polohu.
Článek 6
Posouzení kvality systému identifikace zemědělských pozemků
1. Členské státy každoročně posoudí kvalitu systému identifikace zemědělských pozemků pro účely režimu základní platby a režimu jednotné platby na plochu podle kapitoly 1 hlavy III nařízení (EU) č. 1307/2013. Posouzení shody probíhá ve dvou úrovních.
V první úrovni posuzování kvality systému identifikace zemědělských pozemků se posuzují tyto prvky:
a)
správné vyčíslení maximální způsobilé plochy;
b)
poměr a rozdělení referenčních pozemků v případě, kdy se u maximální způsobilé plochy zohledňují nezpůsobilé plochy, nebo v případě, že se zemědělská plocha nezohledňuje;
c)
výskyt referenčních pozemků s kritickými vadami.
Ve druhé úrovni se posuzují tyto prvky kvality s cílem zjistit v systému identifikace zemědělských pozemků možné nedostatky:
a)
kategorizace referenčních pozemků v případě, kdy se u maximální způsobilé plochy zohledňují nezpůsobilé plochy, nebo v případě, kdy se zemědělská plocha nezohledňuje nebo vykazuje kritickou vadu;
b)
poměr ohlášené plochy k maximální způsobilé ploše uvnitř referenčních pozemků;
c)
procentní podíl referenčních pozemků, které se během let změnily.
Pokud výsledky posouzení kvality odhalí nedostatky v systému, členský stát přijme vhodná nápravná opatření.
2. Členské státy provádějí posouzení podle odstavce 1 na základě vzorku referenčních pozemků, který jim vybere a poskytne Komise. Použijí údaje umožňující posoudit stávající situaci na místě.
3. Do 31. ledna následujícího po příslušném kalendářním roce se Komisi zasílá hodnotící zpráva, případně doplněná o nápravná opatření a časový harmonogram jejich provedení.
Článek 7
Identifikace a evidence platebních nároků
1. Systém identifikace a evidence platebních nároků stanovený v článku 71 nařízení (EU) č. 1306/2013 je elektronický rejstřík na úrovni členského státu, který zejména u křížových kontrol podle odstavce 1 uvedeného článku zaručuje efektivní sledovatelnost platebních nároků, pokud jde o tyto prvky:
a)
držitele;
b)
roční hodnoty;
c)
datum stanovení nároku;
d)
datum poslední aktivace;
e)
původ, zejména z hlediska přidělení, původní, vnitrostátní nebo regionální rezervy, jakož i koupě, nájem a dědictví;
f)
v případech použití čl. 21 odst. 3 nařízení (EU) č. 1307/2013 nároky zachované na základě uvedeného ustanovení;
g)
popřípadě regionální omezení.
2. Členské státy s více než jednou platební agenturou se mohou rozhodnout elektronický rejstřík provozovat na úrovni platební agentury. V takovém případě dotčený členský stát zajistí, aby byly jednotlivé rejstříky navzájem slučitelné.
Článek 8
Identifikace příjemců
Aniž je dotčen čl. 72 odst. 3 nařízení (EU) č. 1306/2013, zaručí jednotný systém pro zaznamenání totožnosti každého příjemce stanovený v článku 73 uvedeného nařízení jedinečnou identifikaci všech žádostí o podporu a žádostí o platbu nebo jiných ohlášení podaných stejným příjemcem.
KAPITOLA II
ZEMĚDĚLSKÉ POZEMKY S KRAJINNÝMI PRVKY A STROMY
Článek 9
Určení ploch v případě, kdy zemědělské pozemky zahrnují krajinné prvky a stromy
1. V případě regionů, v nichž jsou některé krajinné prvky, zejména živé ploty, příkopy a zídky, tradiční součástí správných zemědělských postupů pěstování plodin nebo využití půdy na zemědělské ploše, mohou členské státy rozhodnout, že odpovídající plocha se má považovat za součást způsobilé plochy zemědělského pozemku ve smyslu čl. 67 odst. 4 písm. a) nařízení (EU) č. 1306/2013, pokud nepřesáhne celkovou šířku, kterou dotčený členský stát určí. Tato šířka musí odpovídat tradiční šířce v dotčeném regionu a nesmí přesáhnout dva metry.
Pokud však členské státy před 9. prosincem 2009 Komisi oznámily šířku větší než dva metry v souladu s čl. 30 odst. 2 třetím pododstavcem nařízení Komise (ES) č. 796/2004 (18), lze stále použít tuto šířku.
První a druhý pododstavec se nevztahují na trvalé travní porosty s rozptýlenými krajinnými prvky a stromy, pokud se dotčený členský stát rozhodl používat poměrný systém podle článku 10.
2. Veškeré krajinné prvky podléhající požadavkům a standardům uvedeným v příloze II nařízení (EU) č. 1306/2013, jež tvoří součást celkové plochy zemědělského pozemku, se považují za součást způsobilé plochy tohoto zemědělského pozemku.
3. Zemědělský pozemek, který zahrnuje rozptýlené stromy, je považován za způsobilou plochu za předpokladu, že jsou splněny tyto podmínky:
a)
zemědělské činnosti se na těchto pozemcích mohou provádět podobným způsobem jako na pozemcích bez stromů na stejné ploše a
b)
počet stromů na hektar nepřesáhne maximální hustotu.
Maximální hustotu podle prvního pododstavce písm. b) vymezí členské státy na základě tradičních pěstitelských postupů, přírodních podmínek a důvodů souvisejících s ochranou životního prostředí a oznámí ji. Nepřesáhne 100 stromů na hektar. Toto omezení však neplatí ve vztahu k opatřením stanoveným v článcích 28 a 30 nařízení (EU) č. 1305/2013.
Tento odstavec se nevztahuje na rozptýlené ovocné stromy, které nesou opakovaně úrodu, na rozptýlené stromy, které mohou být spásány na trvalých travních porostech, a na trvalé travní porosty s rozptýlenými krajinnými prvky a stromy, pokud se dotčený členský stát rozhodl používat poměrný systém podle článku 10.
Článek 10
Poměrný systém pro trvalé travní porosty s krajinnými prvky a stromy
1. Pokud jde o trvalé travní porosty s rozptýlenými nezpůsobilými prvky, jako jsou krajinné prvky a stromy, mohou se členské státy rozhodnout používat pro určování způsobilé plochy v rámci referenčního pozemku poměrný systém.
Poměrný systém uvedený v prvním pododstavci tvoří různé kategorie typů homogenního krajinného pokryvu, pro které se použije stanovený koeficient snížení vycházející z procentního podílu nezpůsobilé plochy. Kategorie představující nejnižší procentní podíl nezpůsobilé plochy nepřesáhne 10 % nezpůsobilé plochy a nepoužije se na ni žádný koeficient snížení.
2. Veškeré krajinné prvky podléhající požadavkům a standardům uvedeným v příloze II nařízení (EU) č. 1306/2013, jež tvoří součást celkové plochy zemědělského pozemku, se považují za součást způsobilé plochy.
3. Tento článek se nepoužije na trvalé travní porosty s ovocnými stromy, které nesou opakovaně úrodu.
KAPITOLA III
ŽÁDOSTI O PODPORU A ŽÁDOSTI O PLATBU
Článek 11
Jednotná žádost
Jednotná žádost se vztahuje alespoň na žádost o přímé platby podle čl. 72 odst. 1 nařízení (EU) č. 1306/2013, pokud jde o režim základní platby nebo režim jednotné platby na plochu a jiné režimy podpory na plochu.
Článek 12
Odchylka od konečného data pro podání
Odchylně od čl. 5 odst. 1 nařízení Rady (EHS, Euratom) č. 1182/71 (19) platí, že pokud konečné datum pro podání žádosti o podporu, žádosti o platbu či jiných prohlášení nebo pro předložení jakýchkoli podkladů či smluv nebo konečné datum pro provedení změn jednotné žádosti nebo žádosti o platbu připadá na státní svátek, sobotu nebo neděli, považuje se za konečné datum bezprostředně následující pracovní den.
První pododstavec se rovněž použije na nejzazší možné datum pro opožděné podání podle čl. 13 odst. 1 třetího pododstavce a na nejzazší možné datum pro opožděné podání podle čl. 14 druhého pododstavce v případě žádostí příjemců o přiznání nebo zvýšení platebních nároků.
Článek 13
Opožděné podání
1. S výjimkou případů vyšší moci a mimořádných okolností podle článku 4 má podání žádosti o podporu nebo žádosti o platbu podle tohoto nařízení po uplynutí konečného data pro toto podání stanoveného Komisí na základě čl. 78 písm. b) nařízení (EU) č. 1306/2013 za následek snížení částek, na které by měl příjemce nárok, kdyby žádost podal ve stanovené lhůtě, o 1 % za každý pracovní den.
Aniž jsou dotčena jakákoli konkrétní opatření, která musí členské státy přijmout s cílem zajistit včasné předkládání veškerých podkladů tak, aby bylo možné naplánovat a provést účinné kontroly, první pododstavec se použije rovněž na žádosti o podporu, doklady, smlouvy nebo jiná prohlášení, které mají být předloženy příslušnému orgánu, pokud tyto žádosti o podporu, doklady, smlouvy nebo prohlášení zakládají způsobilost pro získání dotčené podpory. V takovém případě se snížení vztahuje na částku, která je za dotčenou podporu splatná.
Přesáhne-li toto prodlení 25 kalendářních dnů, považuje se žádost za nepřípustnou a příjemci není poskytnuta žádná podpora.
2. S výjimkou případů vyšší moci a mimořádných okolností podle článku 4 platí, že pokud příjemce režimů stanovených v článcích 46 a 47 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 (20), na kterého se rovněž vztahují povinnosti v oblasti podmíněnosti v souladu s článkem 92 nařízení (EU) č. 1306/2013, nepodá formulář jednotné žádosti do uplynutí konečného data uvedeného v odst. 1 prvním pododstavci tohoto článku, uplatní se snížení částek o 1 % za každý pracovní den. Maximální snížení nepřekročí 25 %. Procentní podíl snížení se uplatní na celkovou částku plateb souvisejících s opatřeními podle článků 46 a 47 nařízení (EU) č. 1308/2013 vydělenou třemi pro účely restrukturalizace a konverze.
3. S výjimkou případů vyšší moci a mimořádných okolností podle článku 4 má podání změny jednotné žádosti nebo žádosti o platbu po uplynutí konečného data pro toto podání stanoveného Komisí na základě čl. 78 písm. b) nařízení (EU) č. 1306/2013 za následek snížení částek vztahujících se ke skutečnému využití dotčených zemědělských pozemků o 1 % za každý pracovní den.
Změny jednotné žádosti nebo žádosti o platbu jsou přípustné pouze do nejzazšího možného dne pro opožděné podání jednotné žádosti nebo žádosti o platbu uvedeného v odst. 1 třetím pododstavci. Pokud však tento den nastane dříve než konečné datum pro podání změny jednotné žádosti nebo žádosti o platbu podle prvního pododstavce tohoto odstavce nebo připadne-li na toto konečné datum, pokládají se změny jednotné žádosti nebo žádosti o platbu provedené po tomto datu za nepřípustné.
Článek 14
Opožděné podání žádosti týkající se platebních nároků
S výjimkou případů vyšší moci a mimořádných okolností podle článku 4 má podání žádosti o přiznání platebních nároků, popřípadě o zvýšení hodnoty platebních nároků po uplynutí konečného data stanoveného pro tento účel Komisí na základě čl. 78 písm. b) nařízení (EU) č. 1306/2013 za následek snížení částek, jež mají být v daném roce na platební nároky přiznané příjemci, popřípadě na zvýšení hodnoty platebních nároků přiznané příjemci vyplaceny, o 3 % za každý pracovní den.
Přesáhne-li tohoto prodlení 25 kalendářních dnů, považuje se žádost za nepřípustnou a příjemci nejsou přiznány žádné platební nároky, popřípadě mu není přiznáno žádné zvýšení hodnoty platebních nároků.
KAPITOLA IV
VÝPOČET PODPORY A SPRÁVNÍCH SANKCÍ TÝKAJÍCÍCH SE REŽIMŮ PŘÍMÝCH PLATEB A OPATŘENÍ PRO ROZVOJ VENKOVA V OBLASTI PŮSOBNOSTI INTEGROVANÉHO SYSTÉMU
ODDÍL 1
Obecná pravidla
Článek 15
Výjimky z uplatnění správních sankcí
1. Správní sankce stanovené v této kapitole se nepoužijí na tu část žádosti o podporu nebo žádosti o platbu, v jejímž případě příjemce písemně informoval příslušný orgán o tom, že daná žádost o podporu nebo žádost o platbu byla chybná nebo se stala chybnou po svém podání, za předpokladu, že příjemce již nebyl vyrozuměn o záměru příslušného orgánu provést kontrolu na místě a že ho příslušný orgán již neinformoval o nesouladu v žádosti o podporu nebo žádosti o platbu.
2. Informace poskytnuté příjemcem, na něž se odkazuje v odstavci 1, vedou k úpravě žádosti o podporu nebo žádosti o platbu podle aktuálního stavu.
Článek 16
Neohlášení všech ploch
1. Jestliže příjemce v daném roce neohlásí všechny zemědělské pozemky související s plochami uvedenými v čl. 72 odst. 1 nařízení (EU) č. 1306/2013 a rozdíl mezi celkovou plochou ohlášenou v jednotné žádosti nebo žádosti o platbu na jedné straně a ohlášenou plochou plus celkovou plochou neohlášených pozemků na druhé straně je větší než 3 % ohlášené plochy, celková částka přímých plateb na plochu nebo podpory v rámci opatření podpory na plochu splatných tomuto příjemci v daném roce se sníží až o 3 % v závislosti na závažnosti opomenutí.
Sankce vypočítaná v souladu s prvním pododstavcem se sníží o částku jakýchkoli správních sankcí uplatněných v souladu s čl. 28 odst. 2.
2. Odstavec 1 se použije rovněž na platby související s režimy stanovenými v článcích 46 a 47 nařízení (EU) č. 1308/2013, pokud se na příjemce vztahují povinnosti v oblasti podmíněnosti podle článku 92 nařízení (EU) č. 1306/2013. Procentní podíl snížení se uplatní na celkovou částku plateb souvisejících s opatřeními podle článků 46 a 47 nařízení (EU) č. 1308/2013 vydělenou třemi pro účely restrukturalizace a konverze.
3. Odstavec 1 se nepoužije na platby v rámci režimu pro malé zemědělce podle hlavy V nařízení (EU) č. 1307/2013.
ODDÍL 2
Režimy podpory na plochu, s výjimkou plateb na zemědělské postupy příznivé pro klima a životní prostředí, nebo opatření podpory na plochu
Článek 17
Obecné zásady
1. Pro účely tohoto oddílu se rozlišují tyto skupiny plodin:
a)
plochy ohlášené pro účely aktivace platebních nároků v rámci režimu základní platby nebo pro účely získání jednotné platby na plochu;
b)
skupina pro každou z ploch ohlášených pro účely jakéhokoli jiného režimu nebo opatření podpory na plochu, na nějž se vztahuje jiná sazba podpory nebo opatření;
c)
plochy ohlášené pod hlavičkou „jiné využití“.
2. Pokud jedna a tatáž plocha slouží jako základ pro žádost o podporu nebo žádost o platbu v rámci více než jednoho režimu nebo opatření podpory, bere se tato plocha v úvahu pro každý z těchto režimů nebo opatření podpory samostatně.
Článek 18
Základ pro výpočet plateb na plochu
1. S ohledem na žádosti o podporu v rámci režimu základní platby, režimu pro malé zemědělce, redistributivní platby, platby na oblasti s přírodními omezeními, popřípadě režimu pro mladé zemědělce, a pokud členské státy uplatňují režim základní platby, platí, že:
a)
je-li počet ohlášených platebních nároků vyšší než počet platebních nároků, které má příjemce k dispozici, sníží se počet ohlášených platebních nároků na počet platebních nároků, které má příjemce k dispozici;
b)
v případě rozdílu mezi počtem ohlášených platebních nároků a ohlášenou plochou se ohlášená plocha upraví na nižší údaj.
Tento odstavec se nepoužije v prvním roce přiznávání platebních nároků.
2. Pokud jde o platby pro mladé zemědělce a pokud si členský stát zvolí způsob platby stanovený v čl. 50 odst. 6, 7 a 8 nařízení (EU) č. 1307/2013, pak je-li plocha ohlášená v rámci režimu základní platby nebo režimu jednotné platby na plochu větší než limit stanovený členským státem v souladu s čl. 50 odst. 9 uvedeného nařízení, sníží se ohlášená plocha na daný limit.
3. Pokud jde o redistributivní platbu, pak je-li je plocha ohlášená v rámci režimu základní platby nebo režimu jednotné platby na plochu větší než limity stanovené členským státem v souladu s čl. 41 odst. 4 nařízení (EU) č. 1307/2013, sníží se ohlášená plocha na daný limit.
4. Pokud jde o platbu na oblasti s přírodními omezeními a pokud si členský stát zvolí způsob platby stanovený v čl. 48 odst. 4 nařízení (EU) č. 1307/2013, pak je-li plocha ohlášená v rámci režimu základní platby nebo režimu jednotné platby na plochu větší než maximální počet hektarů stanovený členským státem, sníží se ohlášená plocha na daný limit.
5. Pokud jde o žádosti o podporu nebo žádosti o platbu v rámci režimů nebo opatření podpory na plochu, pak je-li zjištěná plocha skupiny plodin větší než plocha, která byla ohlášena v žádosti o podporu, použije se pro výpočet podpory ohlášená plocha.
6. Aniž jsou dotčeny správní sankce v souladu s článkem 19, platí, že u žádostí o podporu nebo žádostí o platbu v rámci režimů nebo opatření podpory na plochu se v případě, že je ohlášená plocha větší než plocha, která byla zjištěna pro skupinu plodin podle čl. 17 odst. 1, podpora vypočítá na základě plochy zjištěné pro danou skupinu plodin.
Nicméně aniž je dotčen článek 60 nařízení (EU) č. 1306/2013, v případě, že rozdíl mezi celkovou zjištěnou plochou a celkovou plochou ohlášenou pro účely platby v rámci režimů přímé podpory stanovených v hlavách III, IV a V nařízení (EU) č. 1307/2013 nebo velikost celkové plochy ohlášená pro účely platby v rámci opatření podpory na plochu činí 0,1 ha nebo méně, se zjištěná plocha stanoví jako plocha rovnající se ohlášené ploše. Při tomto výpočtu se berou v úvahu pouze ohlášení větší plochy na úrovni skupiny plodin podle čl. 17 odst. 1.
Druhý pododstavec se nepoužije, činí-li rozdíl více než 20 % celkové plochy ohlášené pro platby.
7. Pro účely výpočtu podpory v rámci režimu základní platby se bere v úvahu průměr hodnot jednotlivých platebních nároků souvisejících s odpovídající ohlášenou plochou.
Článek 19
Správní sankce v případě ohlášení větší plochy
1. Pokud je v případě skupiny plodin podle čl. 17 odst. 1 plocha ohlášená pro účely jakéhokoli režimu nebo opatření podpory na plochu vyšší než plocha zjištěná podle článku 18, vypočítá se podpora na základě zjištěné plochy snížené o dvojnásobek zjištěného rozdílu, je-li tento rozdíl vyšší než 3 % nebo dva hektary, ale není vyšší než 20 % zjištěné plochy.
Pokud rozdíl přesahuje 20 % zjištěné plochy, nelze na danou skupinu plodin podporu na plochu poskytnout.
2. Pokud rozdíl přesahuje 50 %, nelze na danou skupinu plodin podporu na plochu poskytnout. Příjemce musí navíc uhradit další sankci rovnající se výši podpory, která odpovídá rozdílu mezi ohlášenou plochou a plochou zjištěnou podle článku 18.
3. Pokud v průběhu tří kalendářních let následujících po kalendářním roce, ve kterém bylo zjištěno, že částku vypočítanou podle odstavců 1 a 2 nebude možné plně vyrovnat v souladu s pravidly stanovenými Komisí na základě čl. 57 odst. 2 nařízení (EU) č. 1306/2013, nevyrovnaný zůstatek se zruší.
Článek 20
Správní sankce související se zvláštní podporou na bavlnu
Aniž jsou dotčeny správní sankce, které se uplatňují podle článku 19 tohoto nařízení, platí, že v případě zjištění, že příjemce nedodržuje povinnosti plynoucí z čl. 61 odst. 1 a 2 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 639/2014 (21), ztratí příjemce právo na zvýšení podpory stanovené v čl. 60 odst. 2 nařízení (EU) č. 1307/2013. Kromě toho se podpora na bavlnu poskytovaná na způsobilý hektar podle článku 57 nařízení (EU) č. 1307/2013 sníží o částku rovnající se zvýšení, na něž by měl příjemce jinak nárok podle čl. 60 odst. 2 uvedeného nařízení.
Článek 21
Jiné správní sankce než za ohlášení větší plochy související s platbami pro mladé zemědělce podle kapitoly V hlavy III nařízení (EU) č. 1307/2013
1. Aniž jsou dotčeny správní sankce uplatňované v souladu s článkem 19, platí, že v případě zjištění, že příjemce neplní povinnosti stanovené v čl. 50 odst. 2 nařízení (EU) č. 1307/2013 a článku 49 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 639/2014, se podpora pro mladé zemědělce nevyplatí nebo v plné výši odejme. Pokud se navíc zjistí, že příjemce poskytl pro účely prokázání plnění povinností nepravdivé důkazy, použije se sankce ve výši 20 % částky, na kterou příjemce má nebo by jinak měl nárok jako na platbu pro mladé zemědělce podle čl. 50 odst. 1 nařízení (EU) č. 1307/2013.
2. Pokud v průběhu tří kalendářních let následujících po kalendářním roce, ve kterém bylo zjištěno, že částku neoprávněných plateb a správních sankcí uvedených v odstavci 1 nebude možné plně vyrovnat v souladu s pravidly stanovenými Komisí na základě čl. 57 odst. 2 nařízení (EU) č. 1306/2013, nevyrovnaný zůstatek se zruší.
ODDÍL 3
Platby na zemědělské postupy příznivé pro klima a životní prostředí
Článek 22
Obecné zásady
1. Pro účely tohoto oddílu se rozlišují tyto skupiny plodin:
a)
každá skupina ploch ohlášených jako plochy s některou plodinou podle čl. 44 odst. 4 nařízení (EU) č. 1307/2013;
b)
plochy, které jsou ohlášeny jako trvalé travní porosty a jsou environmentálně citlivé podle čl. 45 odst. 1 nařízení (EU) č. 1307/2013;
c)
jiné plochy ohlášené jako trvalé travní porosty, než jaké jsou uvedeny v písmeni b), a
d)
plochy ohlášené jako plochy využívané v ekologickém zájmu podle čl. 46 odst. 1 nařízení (EU) č. 1307/2013.
2. Je-li tatáž plocha ohlášena pro více než jednu skupinu plodin, bere se tato plocha v úvahu pro každou z těchto skupin zvlášť.
Článek 23
Základ pro výpočet platby na zemědělské postupy příznivé pro klima a životní prostředí s ohledem na způsobilé hektary ohlášené v rámci režimu základní platby nebo režimu jednotné platby na plochu
1. Pokud členský stát používá režim základní platby, platí, že:
a)
je-li počet ohlášených platebních nároků vyšší než počet platebních nároků, které má příjemce k dispozici, sníží se počet ohlášených platebních nároků na počet platebních nároků, které má příjemce k dispozici;
b)
v případě rozdílu mezi počtem ohlášených platebních nároků a ohlášenou plochou se ohlášená plocha upraví na nižší údaj.
2. Aniž jsou dotčeny správní sankce uplatňované v souladu s článkem 28, platí, že je-li plocha ohlášená v jednotné žádosti o základní platbu nebo jednotnou platbu na plochu větší než zjištěná plocha, použije se pro výpočet ekologické platby na zemědělské postupy příznivé pro klima a životní prostředí (dále jen „ekologická platba“) zjištěná plocha.
Je-li však plocha zjištěná pro účely režimu základní platby nebo režimu jednotné platby na plochu větší než plocha ohlášená v žádosti o podporu, použije se k výpočtu ekologické platby ohlášená plocha.
Článek 24
Snížení ekologické platby v případě nesouladu s požadavky na diverzifikaci plodin
1. Jestliže je v článku 44 nařízení (EU) č. 1307/2013 stanoveno, že se hlavní plodina nesmí pěstovat na více než 75 % celkové plochy orné půdy, avšak plocha, která byla zjištěna pro hlavní skupinu plodin, pokrývá více než 75 %, sníží se plocha, která má být použita k výpočtu ekologické platby podle článku 23 tohoto nařízení, o 50 % celkové zjištěné plochy orné půdy vynásobené poměrem rozdílu.
Poměrem rozdílu uvedeným v prvním pododstavci se rozumí podíl plochy s hlavní skupinou plodin převyšující 75 % celkové zjištěné plochy orné půdy na celkové ploše vyžadované pro ostatní skupiny plodin.
2. Jestliže je v článku 44 nařízení (EU) č. 1307/2013 stanoveno, že dvě hlavní plodiny se nesmějí pěstovat na více než 95 % celkové zjištěné plochy orné půdy, avšak plocha, která byla zjištěna pro dvě hlavní skupiny plodin, pokrývá více než 95 %, sníží se plocha, která má být použita k výpočtu ekologické platby podle článku 23 tohoto nařízení, o 50 % celkové zjištěné plochy orné půdy vynásobené poměrem rozdílu.
Poměrem rozdílu uvedeným v prvním pododstavci se rozumí podíl plochy s dvěma hlavními skupinami plodin převyšující 95 % celkové zjištěné plochy orné půdy na celkové ploše vyžadované pro ostatní skupiny plodin.
3. Jestliže je v článku 44 nařízení (EU) č. 1307/2013 stanoveno, že hlavní plodina se nesmí pěstovat na více než 75 % celkové zjištěné plochy orné půdy a dvě hlavní plodiny nesmějí pokrývat více než 95 %, avšak plocha, která byla zjištěna pro hlavní skupiny plodin, pokrývá více než 75 % a plocha, která byla zjištěna pro dvě hlavní skupiny plodin, pokrývá více než 95 %, sníží se plocha, která má být použita k výpočtu ekologické platby podle článku 23 tohoto nařízení, o 50 % celkové zjištěné plochy orné půdy vynásobené poměrem rozdílu.
Poměrem rozdílu uvedeným v prvním pododstavci se rozumí součet poměrů rozdílu vypočítaných podle odstavce 1 a 2. Hodnota tohoto poměru však nesmí být vyšší než 1.
4. Zjistí-li se, že příjemce po dobu tří let jedná v nesouladu s požadavky na diverzifikaci plodin popsanými v tomto článku, představuje plocha, o niž má být snížena plocha, která má být použita k výpočtu ekologické platby, v souladu s odstavci 1, 2 a 3 na následující roky, celkovou zjištěnou plochu orné půdy vynásobenou poměrem rozdílu.
Článek 25
Snížení ekologické platby v případě nesouladu s požadavky na trvalé travní porosty
1. Je-li zjištěn nesoulad s čl. 45 odst. 1 třetím pododstavcem nařízení (EU) č. 1307/2013, plocha, která má být použita k výpočtu ekologické platby podle článku 23 tohoto nařízení, se sníží o plochu, u níž byl zjištěn nesoulad s požadavky čl. 45 odst. 1 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1307/2013.
2. Je-li zjištěn nesoulad s povinnostmi uvedenými v článku 44 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 639/2014, plocha, která má být použita pro výpočet ekologické platby podle článku 23 tohoto nařízení, se sníží o plochu, u níž byl zjištěn nesoulad s povinnostmi uvedenými v článku 44 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 639/2014.
3. Má se za to, že nesoulad je „zjištěn“, je-li prokázán v důsledku některého druhu kontrol provedených podle článku 74 nařízení (EU) č. 1306/2013 nebo je-li na něj jakýmkoli jiným způsobem upozorněn příslušný kontrolní orgán nebo platební agentura.
Článek 26
Snížení ekologické platby v případě nesouladu s požadavky na plochu využívanou v ekologickém zájmu
1. Plocha využívaná v ekologickém zájmu požadovaná podle čl. 46 odst. 1 nařízení (EU) č. 1307/2013 (dále jen „požadovaná plocha využívaná v ekologickém zájmu“) se vypočítá na základě celkové zjištěné plochy orné půdy, která případně podle čl. 46 odst. 2 nařízení (EU) č. 1307/2013 zahrnuje zjištěné plochy uvedené v čl. 46 odst. 2 prvním pododstavci písm. c), d), g) a h) uvedeného nařízení.
2. Jestliže je požadovaná plocha využívaná v ekologickém zájmu větší než plocha využívaná v ekologickém zájmu zjištěná s přihlédnutím k váhovým koeficientům ploch využívaných v ekologickém zájmu podle čl. 46 odst. 3 nařízení (EU) č. 1307/2013, pak se plocha, která má být použita k výpočtu ekologické platby podle článku 23 tohoto nařízení, sníží o 50 % celkové zjištěné plochy orné půdy, která případně podle čl. 46 odst. 2 nařízení (EU) č. 1307/2013 zahrnuje zjištěné plochy uvedené v čl. 46 odst. 2 prvním pododstavci písm. c), d), g) a h) uvedeného nařízení, vynásobené poměrem rozdílu.
Poměrem rozdílu uvedeným v prvním pododstavci se rozumí podíl rozdílu mezi požadovanou plochou využívanou v ekologickém zájmu a zjištěnou plochou využívanou v ekologickém zájmu na požadované ploše využívané v ekologickém zájmu.
3. Zjistí-li se, že příjemce po dobu tří let jedná v nesouladu s požadavky na plochu využívanou v ekologickém zájmu popsanými v tomto článku, představuje plocha, o niž má být snížena plocha, která má být použita k výpočtu ekologické platby, v souladu s odstavcem 2 na následující roky, celkovou zjištěnou plochu orné půdy, která případně podle čl. 46 odst. 2 nařízení (EU) č. 1307/2013 zahrnuje zjištěné plochy uvedené v čl. 46 odst. 2 prvním pododstavci písm. c), d), g) a h) uvedeného nařízení, vynásobenou poměrem rozdílu.
Článek 27
Maximální snížení ekologické platby
1. Součet snížení vypočítaných podle článků 24 a 26 vyjádřený v hektarech nesmí být vyšší než celkový zjištěný počet hektarů orné půdy, která případně podle čl. 46 odst. 2 nařízení (EU) č. 1307/2013 zahrnuje zjištěné plochy uvedené v čl. 46 odst. 2 prvním pododstavci písm. c), d), g) a h) uvedeného nařízení.
2. Aniž jsou dotčeny správní sankce uplatňované v souladu s článkem 28, nesmí být celkové snížení vypočítané podle článků 24 až 26 vyšší než ekologická platba vypočítaná podle článku 23.
Článek 28
Správní sankce související s ekologickou platbou
1. Jestliže se plocha, která má být použita pro výpočet ekologické platby podle článku 23, liší od plochy, která má být použita pro výpočet ekologické platby po uplatnění článků 24 až 27, vypočítá se ekologická platba z této druhé plochy snížené o dvojnásobek zjištěného rozdílu, pokud tento rozdíl představuje více než 3 % nebo dva hektary, ale ne více než 20 % plochy, která má být pro výpočet ekologické platby po uplatnění článků 24 až 27 použita.
Pokud je rozdíl větší než 20 %, neposkytne se žádná podpora.
Pokud je rozdíl větší než 50 %, neposkytne se žádná podpora. Příjemce musí navíc uhradit další sankci rovnající se výši podpory, která odpovídá rozdílu mezi plochou, jež má být použita pro výpočet ekologické platby podle článku 23, a plochou, jež má být pro výpočet ekologické platby použita po uplatnění článků 24 až 27.
2. Jestliže zemědělec neohlásí všechny své plochy orné půdy, v důsledku čehož by byl vyňat z povinností stanovených v článcích 44, 45 a 46 nařízení (EU) č. 1307/2013, nebo neohlásí všechny své trvalé travní porosty, které jsou environmentálně citlivé podle čl. 45 odst. 1 uvedeného nařízení, a jestliže je tato neohlášená plocha větší než 0,1 ha, pak plocha, která má být použita pro výpočet ekologické platby po uplatnění článků 24 až 27 tohoto nařízení, se sníží o dalších 10 %.
3. V souladu s čl. 77 odst. 6 nařízení (EU) č. 1306/2013 se správní sankce vypočítaná podle odstavců 1 a 2 tohoto článku nepoužije v roce podání žádosti 2015 a 2016. Správní sankce vypočítaná podle odstavce 1 a 2 se vydělí pěti a je omezena na nejvýše 20 % částky ekologické platby, na niž by měl daný zemědělec nárok podle článku 23 v roce podání žádosti 2017, a vydělí čtyřmi a omezí na nejvýše 25 % téže částky počínaje rokem podání žádosti 2018.
4. Pokud v průběhu tří kalendářních let následujících po kalendářním roce, ve kterém bylo zjištěno, že výši správních sankcí vypočítaných podle odstavců 1, 2 a 3 nebude možné plně vyrovnat v souladu s pravidly stanovenými Komisí na základě čl. 57 odst. 2 nařízení (EU) č. 1306/2013, nevyrovnaný zůstatek se zruší.
Článek 29
Pravidla platná pro rovnocenné postupy
Tento oddíl se použije obdobně na rovnocenné postupy uvedené v čl. 43 odst. 3 nařízení (EU) č. 1307/2013.
ODDÍL 4
Dobrovolná podpora vázaná na produkci poskytovaná na základě žádostí o podporu na hospodářská zvířata v rámci režimů podpory na zvířata nebo podpora na rozvoj venkova poskytovaná na základě žádostí o platbu v rámci opatření podpory na zvířata
Článek 30
Základ pro výpočet
1. Podporu nelze v žádném případě poskytnout na vyšší počet zvířat, než jaký je uveden v žádosti o podporu nebo v žádosti o platbu.
2. Zvířata, která se nacházejí v zemědělském podniku, lze považovat za zjištěná pouze tehdy, pokud jsou identifikována v žádosti o podporu nebo žádosti o platbu. Identifikovaná zvířata lze bez ztráty práva na výplatu podpory nahradit za předpokladu, že daný příjemce již nebyl příslušným orgánem upozorněn na nesoulad v žádosti nebo nebyl vyrozuměn o záměru tohoto orgánu provést kontrolu na místě. Pokud členský stát nevyužije možnosti zavést systém bez žádostí v souladu s pravidly stanovenými Komisí na základě čl. 78 písm. b) nařízení (EU) č. 1306/2013, zajistí všemi prostředky, že neexistují žádné pochybnosti o tom, kterých zvířat se žádosti příjemců týkají.
3. Aniž je dotčen článek 31, platí, že je-li počet zvířat ohlášených v žádosti o podporu nebo žádosti o platbu vyšší než počet zvířat zjištěných při správních kontrolách nebo kontrolách na místě, podpora se vypočítá podle počtu zjištěných zvířat.
4. Při zjištění případů nesouladu se systémem identifikace a evidence skotu platí, že:
a)
kus skotu, který se nachází v zemědělském podniku a který ztratil jednu ze dvou ušních značek, se považuje za zjištěný za předpokladu, že ho lze jednoznačně a jednotlivě identifikovat podle ostatních prvků systému identifikace a evidence skotu uvedených v čl. 3 prvním pododstavci písm. b), c) a d) nařízení (ES) č. 1760/2000;
b)
pokud jeden jediný kus skotu nacházející se v zemědělském podniku ztratil obě ušní značky, považuje se za zjištěný za předpokladu, že ho lze nadále identifikovat podle evidence, zvířecího pasu, databáze nebo jiného prostředku stanoveného v nařízení (ES) č. 1760/2000 a že chovatel zvířat může doložit, že již před oznámením kontroly na místě podnikl kroky k nápravě situace;
c)
pokud se zjištěný nesoulad týká chybných záznamů v evidenci nebo ve zvířecích pasech, považuje se dotyčné zvíře za nezjištěné pouze v případě, že jsou tyto chyby zjištěny alespoň při dvou kontrolách v průběhu 24 měsíců. Ve všech ostatních případech se dotyčná zvířata považují za nezjištěná již po prvním zjištění nesrovnalosti.
Zápisy a hlášení do systému identifikace a evidence skotu lze kdykoli pozměnit, pokud došlo ke zjevným chybám uznaným příslušným orgánem.
5. Ovce nebo koza, která se nachází v zemědělském podniku a která ztratila jednu ušní značku, se považuje za zjištěnou za předpokladu, že ji lze nadále identifikovat první identifikační značkou v souladu s čl. 4 odst. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 21/2004 a že jsou splněny všechny ostatní požadavky systému identifikace a evidence ovcí a koz.
Článek 31
Správní sankce související se zvířaty ohlášenými v rámci režimů nebo opatření podpory na zvířata
1. Pokud je v souvislosti se žádostí o podporu v rámci režimu podpory na zvířata nebo v souvislosti se žádostí o platbu v rámci opatření podpory na zvířata zjištěn rozdíl mezi počtem ohlášených zvířat a počtem zvířat zjištěných v souladu s čl. 30 odst. 3, sníží se celková výše podpory, na niž má příjemce v rámci daného režimu nebo opatření podpory v daném roce podání žádosti nárok, o procentní podíl, který se stanoví podle odstavce 3 tohoto článku, pokud byl nesoulad zjištěn nejvýše u tří zvířat.
2. Pokud byl nesoulad zjištěn u více než tří zvířat, sníží se celková částka podpory, na niž má příjemce v daném roce podání žádosti nárok v rámci režimu nebo opatření podpory uvedených v odstavci 1:
a)
o procentní podíl, který se stanoví v souladu s odstavcem 3, pokud uvedený procentní podíl není vyšší než 10 %;
b)
o dvojnásobek procentního podílu stanoveného v souladu s odstavcem 3, pokud je procentní podíl vyšší než 10 %, ale nepřesahuje 20 %.
Pokud je procentní podíl stanovený v souladu s odstavcem 3 vyšší než 20 %, nebude příjemci v daném roce podání žádosti vyplacena žádná podpora, na niž by měl podle čl. 30 odst. 3 v rámci režimu nebo opatření podpory nárok.
Pokud je procentní podíl stanovený v souladu s odstavcem 3 vyšší než 50 %, nebude příjemci v daném roce podání žádosti vyplacena žádná podpora, na niž by měl podle čl. 30 odst. 3 v rámci režimu nebo opatření podpory nárok. Příjemce musí navíc uhradit další sankci ve výši rovnající se částce, která odpovídá rozdílu mezi počtem ohlášených zvířat a počtem zvířat zjištěných podle článku 30 odst. 3. Pokud v průběhu tří kalendářních let následujících po kalendářním roce, ve kterém bylo zjištěno, že uvedenou částku nebude možné plně vyrovnat v souladu s pravidly stanovenými Komisí na základě čl. 57 odst. 2 nařízení (EU) č. 1306/2013, nevyrovnaný zůstatek se zruší.
3. Pro stanovení procentních podílů uvedených v odstavcích 1 a 2 se počet zvířat, která byla ohlášena v rámci režimu nebo opatření podpory na zvířata a v jejichž případě byl zjištěn nesoulad, vydělí počtem zvířat zjištěných pro daný režim nebo opatření podpory na zvířata v souvislosti s příslušnou žádostí o podporu nebo žádostí o platbu na daný rok.
Pokud členský stát využije možnosti zavést systém bez žádostí v souladu s pravidly stanovenými Komisí na základě čl. 78 písm. b) nařízení (EU) č. 1306/2013, považují se zvířata, která jsou potenciálně způsobilá k poskytnutí podpory a která nejsou řádně identifikována nebo evidována v systému identifikace a evidence zvířat, za zvířata, u nichž byl zjištěn nesoulad.
Článek 32
Výjimky z uplatnění správních sankcí v případě přírodních okolností
Správní sankce stanovené v článku 31 se nepoužijí v případech, kdy příjemce není schopen plnit kritéria způsobilosti, závazky nebo jiné povinnosti v důsledku přírodních okolností s dopadem na živý inventář nebo stádo, za předpokladu, že písemně uvědomil příslušný orgán do deseti pracovních dnů ode dne, kdy zjistil jakékoli snížení počtu zvířat.
Aniž jsou dotčeny konkrétní okolnosti, které je třeba vzít v úvahu v jednotlivých případech, mohou příslušné orgány uznat přírodní okolnosti s dopadem na živý inventář nebo stádo spočívající ve:
a)
smrti zvířete v důsledku nákazy nebo
b)
smrti zvířete v důsledku nehody, za kterou příjemce nemůže být činěn odpovědným.
Článek 33
Dodatečné sankce a opatření
1. Členské státy mohou stanovit dodatečné vnitrostátní sankce uplatňované na zprostředkovatele, kteří jsou zapojeni do procesu získávání podpory, s cílem zajistit soulad s požadavky v oblasti kontroly, včetně dodržování oznamovací povinnosti.
2. Pokud se u důkazů poskytovaných jinými útvary, subjekty nebo organizacemi, než jsou příslušné orgány, v souladu s pravidly stanovenými Komisí na základě čl. 78 písm. c) nařízení (EU) č. 1306/2013 zjistí, že byly nedbalostí nebo úmyslně předloženy jako nesprávné, uplatní dotčený členský stát příslušné vnitrostátní sankce v souladu s vnitrostátními právními předpisy. Je-li takový nesoulad zjištěn podruhé, odebere se příslušnému útvaru, subjektu nebo organizaci nejméně na rok právo poskytovat důkazy, které by sloužily k získání podpory.
Článek 34
Změny a úpravy záznamů v počítačové databázi skotu
Pokud jde o ohlášené kusy skotu, použije se článek 15 na chyby a opomenutí související se záznamy v počítačové databázi skotu, které byly provedeny od okamžiku podání žádosti o podporu nebo žádosti o platbu.
HLAVA III
ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ PRO OPATŘENÍ NA PODPORU ROZVOJE VENKOVA
Článek 35
Nesoulad s jinými kritérii způsobilosti, než je velikost plochy nebo počet zvířat, se závazky nebo s dalšími povinnostmi
1. Požadovaná podpora je zamítnuta nebo v plné výši odňata, nejsou-li dodržena kritéria způsobilosti.
2. Požadovaná podpora je zamítnuta nebo v plné výši či zčásti odňata, nejsou-li dodrženy tyto závazky nebo jiné povinnosti:
a)
závazky stanovené v programu rozvoje venkova nebo
b)
případně další povinnosti související s danou operací stanovené v právních předpisech Unie nebo vnitrostátních právních předpisech nebo v programu rozvoje venkova, zejména v normách a požadavcích týkajících se veřejných zakázek, státních podpor a jiných závazných normách a požadavcích.
3. Při rozhodování o výši zamítnuté nebo odňaté podpory v důsledku nesouladu se závazky nebo jinými povinnostmi uvedenými v odstavci 2 přihlédne členský stát k závažnosti, rozsahu, trvání a opakování nesouladu týkajícího se podmínek poskytování podpory podle odstavce 2.
Závažnost nesouladu závisí zejména na závažnosti z něj vyplývajících důsledků, přičemž se zohledňují cíle nedodržených závazků nebo povinností.
Rozsah nesouladu závisí zejména na účinku, který vyvolá na celkovou operaci.
Trvání závisí zejména na době, po kterou účinek trvá, nebo na možnosti tento účinek přiměřenými prostředky ukončit.
Opakování závisí na tom, zda byl obdobný nesoulad zjištěn již dříve během posledních čtyř let nebo v průběhu celého programového období 2014-2020, pokud jde o stejného příjemce a stejné opatření nebo typ operace nebo o obdobné opatření v případě programového období 2007-2013.
4. V případě víceletých závazků nebo plateb platí, že odnětí na základě kritérií uvedených v odstavci 3 se rovněž vztahuje na částky, které byly pro účely téže operace vyplaceny již v předchozích letech.
5. V případě, že celkové posouzení na základě kritérií uvedených v odstavci 3 vede ke zjištění závažného nesouladu, podpora je zamítnuta nebo v plné výši odňata. Příjemce je navíc během kalendářního roku zjištění nesouladu a během následujícího kalendářního roku vyloučen ze stejného opatření nebo typu operace v rámci téhož opatření.
6. Pokud se prokáže, že příjemce poskytl za účelem získání podpory nepravdivé důkazy nebo že vlastní nedbalostí neposkytl potřebné informace, podpora je zamítnuta nebo v plné výši odňata. Příjemce je navíc během kalendářního roku zjištění nesouladu a během následujícího kalendářního roku vyloučen ze stejného opatření nebo typu operace v rámci téhož opatření.
7. Pokud v průběhu tří kalendářních let následujících po kalendářním roce, ve kterém bylo zjištěno, že odnětí podpory a správní sankce uvedené v odstavcích 1, 2, 4, 5 a 6 nebude možné plně vyrovnat v souladu s pravidly stanovenými Komisí na základě čl. 57 odst. 2 nařízení (EU) č. 1306/2013, nevyrovnaný zůstatek se zruší.
Článek 36
Pozastavení podpory
Platební agentura může v souvislosti s některými náklady podporu pozastavit, je-li zjištěn nesoulad, který vedl k uložení správní sankce. Platební agentura toto pozastavení zruší, jakmile příjemce příslušnému orgánu uspokojivě prokáže, že situaci napravil. Pozastavení podpory netrvá déle než tři měsíce. Členské státy rovněž mohou v závislosti na typu operací a účincích příslušného nesouladu stanovit i kratší maximální lhůtu.
Platební agentura může podporu pozastavit pouze v případě, kdy nesouladem není dotčeno dosažení obecného účelu dotčené operace a kdy lze předpokládat, že příjemce bude schopen situaci v rámci vymezené maximální lhůty napravit.
HLAVA IV
KONTROLNÍ SYSTÉM A SPRÁVNÍ SANKCE VE VZTAHU K PODMÍNĚNOSTI
KAPITOLA I
ZACHOVÁNÍ STÁLÝCH PASTVIN
Článek 37
Povinnosti týkající se stálých pastvin
1. Je-li zjištěno, že poměr uvedený v čl. 3 odst. 3 nařízení (ES) č. 1122/2009 se v roce 2014 na vnitrostátní nebo regionální úrovni snížil, může dotyčný členský stát stanovit příjemcům žádajícím o některou podporu v rámci režimů přímých plateb v roce 2015 povinnost, aby bez předchozího povolení nepřeměňovali půdu pokrytou stálými pastvinami.
Pokud se zjistí, že se tento poměr v roce 2014 snížil o více než 5 %, dotyčný členský stát tuto povinnost stanoví.
Jestliže je povolení uvedené v prvním a druhém pododstavci podmíněno vyčleněním určité plochy půdy jako stálé pastviny, tato půda se odchylně od definice stanovené v čl. 2 druhém pododstavci bodě 2 nařízení (ES) č. 1122/2009 považuje za stálou pastvinu od prvního dne přeměny. Tato plocha musí být využívána k pěstování trav nebo jiných zelených pícnin po dobu pěti po sobě jdoucích let ode dne přeměny.
2. Povinnost příjemců stanovená v odstavci 1 se nepoužije, pokud příjemci vytvořili půdu pokrytou stálými pastvinami v souladu s nařízeními Rady (EHS) č. 2078/92 (22), (ES) č. 1257/1999 (23) a (ES) č. 1698/2005.
3. Je-li zjištěno, že splnění povinnosti uvedené v čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 1122/2009 nelze v roce 2014 zajistit, stanoví dotyčný členský stát kromě opatření, která mají být přijata podle odstavce 1 tohoto článku, na vnitrostátní nebo regionální úrovni příjemcům žádajícím o podporu v rámci některého z režimů přímých plateb v roce 2015 povinnost, aby půdu opětovně přeměnili na půdu pokrytou stálými pastvinami.
První pododstavec se vztahuje pouze na příjemce, kteří mají k dispozici půdu, která byla přeměněna z půdy pokryté stálými pastvinami na půdu určenou k jiným účelům.
První pododstavec se vztahuje na plochu půdy takto přeměněnou od prvního dne 24měsíčního období předcházejícího poslednímu dni pro podání jednotných žádostí v dotčeném členském státě v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1122/2009.
V takovém případě zemědělci opětovně přemění určitý procentní podíl této plochy na stálou pastvinu nebo vyčlení plochu o této rozloze jako stálou pastvinu. Tento procentní podíl se vypočítá na základě rozlohy plochy takto přeměněné zemědělcem a rozlohy plochy nezbytné k opětovnému nastolení rovnováhy.
Pokud však byla tato plocha po své přeměně na půdu určenou k jiným účelům převedena, první pododstavec se použije jedině tehdy, pokud k převodu došlo po 6. květnu 2004.
Plochy opětovně přeměněné na stálou pastvinu nebo vyčleněné jako stálá pastvina se odchylně od čl. 2 druhého pododstavce bodu 2 nařízení (ES) č. 1122/2009 považují za „stálé pastviny“ od prvního dne opětovné přeměny nebo vyčlenění. Takové plochy musí být užívány k pěstování trav nebo jiných zelených pícnin po dobu pěti po sobě jdoucích let ode dne přeměny.
4. Odstavce 1 a 3 se použijí pouze během roku 2015.
5. Členské státy provedou v letech 2015 a 2016 kontroly s cílem zajistit soulad s odstavci 1 a 3.
KAPITOLA II
VÝPOČET A UPLATŇOVÁNÍ SPRÁVNÍCH SANKCÍ
Článek 38
Obecná pravidla týkající nesouladu
1. Pro účely této kapitoly se „opakováním“ nesouladu rozumí nesoulad s tímtéž požadavkem nebo s toutéž normou zjištěný více než jednou v průběhu tří po sobě jdoucích kalendářních let, pokud byl příjemce o předchozím nesouladu již informován a měl případně možnost přijmout nezbytná opatření k jeho nápravě. Pro účely stanovení toho, že došlo k opakování nesouladu, se zohlední případy nesouladu zjištěné podle nařízení (ES) č. 1122/2009, přičemž se zejména standardy pro dobrý zemědělský a environmentální stav půdy (DZES) 3 uvedené v příloze II nařízení (EU) č. 1306/2013 považují za rovnocenné povinným požadavkům na hospodaření (PPH) 2 uvedeným v příloze II nařízení (ES) č. 73/2009 ve znění platném k 21. prosinci 2013.
2. „Rozsah“ nesouladu se určí s přihlédnutím zejména k tomu, zda má dalekosáhlý dopad nebo zda se omezuje na samotný zemědělský podnik.
3. „Závažnost“ nesouladu závisí zejména na tom, jak významné jsou jeho důsledky s ohledem na cíle dotčeného požadavku nebo normy.
4. Zda je nesoulad „trvalý“, závisí zejména na době, po kterou účinek trvá, nebo na možnosti tento účinek přiměřenými prostředky ukončit.
5. Pro účely této kapitoly se za „zjištěné“ považují případy nesouladu, které vyplynou z jakékoli kontroly provedené v souladu s tímto nařízením nebo na které byl jakýmkoli jiným způsobem upozorněn příslušný kontrolní orgán nebo případně platební agentura.
Článek 39
Výpočet a uplatnění správních sankcí v případě nedbalosti
1. Pokud ke zjištěnému nesouladu došlo z nedbalosti příjemce, uplatní se snížení. Toto snížení zpravidla činí 3 % celkové částky vyplývající z plateb a ročních prémií uvedených v článku 92 nařízení (EU) č. 1306/2013.
Platební agentura však může na základě posouzení významu nesouladu uvedeného příslušným kontrolním orgánem v hodnotící části kontrolní zprávy s přihlédnutím ke kritériím uvedeným v čl. 38 odst. 1 až 4 rozhodnout buď o snížení uvedeného procentního podílu na 1 %, nebo o jeho zvýšení na 5 % celkové částky uvedené v prvním pododstavci, anebo v případech, kdy ustanovení vztahující se k dotčenému požadavku nebo standardu připouštějí možnost dále se zjištěným nesouladem nezabývat, nebo v případech, ve kterých je poskytována podpora podle čl. 17 odst. 5 a 6 nařízení (EU) č. 1305/2013, neuložit snížení vůbec.
2. Pokud se členský stát rozhodne neuplatnit správní sankci podle čl. 97 odst. 3 nařízení (EU) č. 1306/2013 a příjemce situaci nenapraví ve lhůtě stanovené příslušným orgánem, správní sankce se uplatní.
Příslušný orgán lhůtu stanoví nejpozději na konec roku následujícího po roce, v němž došlo ke zjištění.
3. Pokud členský stát využije možnosti stanovené v čl. 99 odst. 2 druhém pododstavci nařízení (EU) č. 1306/2013 a příjemce situaci nenapraví ve lhůtě stanovené příslušným orgánem, uplatní se zpětně za rok prvního zjištění nesouladu, kdy byl použit systém včasného varování, snížení nejméně o 1 % stanovené v odstavci 1 tohoto článku, jestliže se zjistí, že nesoulad nebyl odstraněn během období nejvýše tří po sobě jdoucích kalendářních let počítaných od začátku uvedeného roku.
Příslušný orgán lhůtu stanoví nejpozději na konec roku následujícího po roce, v němž došlo ke zjištění.
Nesoulad, který příjemce odstranil ve stanovené lhůtě, se nepovažuje za nesoulad pro účely stanovení toho, zda došlo k jeho opakování v souladu s odstavcem 4.
4. Aniž jsou dotčeny případy úmyslného nesouladu, snížení, které se má uplatnit při prvním opakování téhož nesouladu podle odstavce 1, se vynásobí koeficientem tři.
V případě dalších opakování se koeficientem tři vynásobí vždy výsledek snížení stanovený za předchozí opakování. Maximální snížení však nepřekročí 15 % celkové částky uvedené v odstavci 1.
Po dosažení maximálního procentního podílu ve výši 15 % sdělí platební agentura dotčenému příjemci, že bude-li tentýž nesoulad zjištěn znovu, bude se mít za to, že příjemce jednal úmyslně ve smyslu článku 40.
Článek 40
Výpočet a uplatnění správních sankcí v případě úmyslného nesouladu
Pokud se zjištěného nesouladu dopustil příjemce úmyslně, uplatní se na celkovou částku uvedenou v čl. 39 odst. 1 snížení, které činí zpravidla 20 % této celkové částky.
Platební agentura však může na základě posouzení významu nesouladu uvedeného příslušným kontrolním orgánem v hodnotící části kontrolní zprávy s ohledem na kritéria uvedená v čl. 38 odst. 1 až 4 rozhodnout o snížení tohoto procentního podílu na nejméně 15 %, nebo o jeho zvýšení až na 100 % celkové částky.
Článek 41
Kumulace správních sankcí
Pokud případ nesouladu ve smyslu čl. 2 odst. 1 druhého pododstavce bodu 2 písm. b) zároveň představuje nesoulad ve smyslu čl. 2 odst. 1 druhého pododstavce bodu 2 písm. a), správní sankce se uplatní v souladu s pravidly stanovenými Komisí na základě čl. 77 odst. 8 písm. a) nařízení (EU) č. 1306/2013.
HLAVA V
PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 42
Přechodná pravidla týkající se podmíněnosti
1. Pokud jde o povinnosti v oblasti podmíněnosti, které se vztahují na příjemce opatření zavedených podle nařízení (ES) č. 1698/2005, použijí se pravidla o kontrolním systému a správních sankcích stanovená v tomto nařízení a v prováděcích aktech přijatých Komisí na základě nařízení (EU) č. 1306/2013.
2. V případech nesouladu s povinnostmi v oblasti podmíněnosti, na něž nebyly uplatněny správní sankce, protože se na ně vztahovalo pravidlo de minimis podle čl. 23 odst. 2 nařízení (ES) č. 73/2009 nebo podle čl. 51 odst. 2 nařízení (EU) č. 1698/2005, se použije ustanovení čl. 97 odst. 3 druhého pododstavce nařízení č. 1306/2013 s ohledem na povinnost kontrolního orgánu přijmout opatření nezbytná k ověření toho, že příjemce zjištěný nesoulad odstranil.
Článek 43
Zrušení
Nařízení (ES) č. 1122/2009 a (EU) č. 65/2011 se zrušují s účinkem ode dne 1. ledna 2015.
Uvedená nařízení se však nadále použijí na:
a)
žádosti o podporu v souvislosti s přímými platbami podané za prémiová období počínající přede dnem 1. ledna 2015;
b)
žádosti o platbu podané za rok 2014 a
c)
kontrolní systém a správní sankce, pokud jde o povinnosti zemědělců v oblasti podmíněnosti podle článků 85 t a 103z nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 (24).
Článek 44
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se na žádosti o podporu nebo žádosti o platbu, které se týkají roku podání žádosti nebo prémiových období počínajících dnem 1. ledna 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 11. března 2014.
KOMISIJOS DELEGUOTASIS REGLAMENTAS (ES) Nr. 640/2014
2014 m. kovo 11 d.
kuriuo papildomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1306/2013 nuostatos dėl integruotos administravimo ir kontrolės sistemos ir dėl išmokų neskyrimo arba atšaukimo sąlygų bei administracinių nuobaudų, taikomų tiesioginėms išmokoms, paramai kaimo plėtrai ir kompleksinei paramai
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1306/2013 dėl bendros žemės ūkio politikos finansavimo, valdymo ir stebėsenos, kuriuo panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 352/78, (EB) Nr. 165/94, (EB) Nr. 2799/98, (EB) Nr. 814/2000, (EB) Nr. 1290/2005 ir (EB) Nr. 485/2008 (1), ypač į jo 63 straipsnio 4 dalį, 64 straipsnio 6 dalį, 72 straipsnio 5 dalį, 76 straipsnį, 77 straipsnio 7 dalį, 93 straipsnio 4 dalį, 101 straipsnio 1 dalį ir 120 straipsnį,
kadangi:
(1)
Reglamentu (ES) Nr. 1306/2013 be kitų reglamentų panaikinamas ir pakeičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1290/2005 (2). Reglamentu (ES) Nr. 1306/2013 Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius ir įgyvendinimo aktus. Siekiant užtikrinti sklandų sistemos veikimą įsigaliojus naujai teisinei sistemai, tokiais aktais reikia priimti tam tikras taisykles. Jais visų pirma turėtų būti pakeistos Komisijos reglamente (EB) Nr. 1122/2009 nustatytos taisyklės (3);
(2)
visų pirma turėtų būti nustatytos taisyklės, kuriomis būtų papildytos tam tikros neesminės Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 nuostatos, susijusios su integruotos administravimo ir kontrolės sistemos (toliau - integruota sistema) veikimu, su pagalbos paraiškų arba mokėjimo prašymų pateikimo terminais, su visos pagalbos arba jos dalies neskyrimo arba visos nepagrįstos pagalbos ar paramos arba jos dalies atšaukimo sąlygomis ir su administracinių nuobaudų, taikomų už pagalbos, skiriamos pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1307/2013 (4) nustatytas sistemas, ir paramos, skiriamos pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1305/2013 (5) nustatytas kaimo plėtros priemones, gavimo sąlygų nesilaikymą, nustatymu, su daugiamečių ganyklų išlaikymo taisyklėmis ir su administracinių nuobaudų, kurios skiriamos už pareigų, susijusių su kompleksine parama, nevykdymą, apskaičiavimu;
(3)
siekiant užtikrinti, kad integruota sistema būtų darniai įgyvendinama, prie reglamentuose (ES) Nr. 1305/2013 ir (ES) Nr. 1307/2013 pateiktų terminų apibrėžčių reikėtų pridėti papildomas terminų apibrėžtis. Be to, būtina apibrėžti kai kuriuos su kompleksinės paramos taisyklėmis susijusius terminus;
(4)
taikant administracines nuobaudas ir neskiriant pagalbos ar paramos arba ją atšaukiant, kaip numatyta šiame reglamente, iš valstybių narių neatimama galimybė taikyti nacionalines baudžiamąsias sankcijas, jei tai numatyta nacionalinėje teisėje;
(5)
Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 2 straipsnio 2 dalyje apibrėžti kai kurie valstybių narių pripažintini force majeure ir išimtinių aplinkybių atvejai. Turėtų būti nustatytos papildomos taisyklės, pagal kurias valstybės narės tiesioginių išmokų, paramos kaimo plėtrai ir kompleksinės paramos atvejais galėtų pripažinti force majeure ir išimtinių aplinkybių atvejus. Turėtų būti nustatytas laikas, per kurį pagalbos arba paramos gavėjas turi pranešti apie tokius atvejus;
(6)
reikėtų nustatyti ir papildomas žemės ūkio paskirties sklypų identifikavimo sistemos, kurią valstybės narės turi naudoti pagal Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 70 straipsnį, taisykles. Remiantis šia nuostata turi būti taikomi kompiuterizuotos geografinės informacinės sistemos (GIS) metodai. Būtina paaiškinti, kokius pagrindinius reikalavimus ir kokybės rodiklius turėtų atitikti GIS ir kokia konkreti informacija turi būti joje pateikiama, kad būtų užtikrintos veiksmingos kryžminės administracinės patikros. Todėl žemės sklypų identifikavimo sistema turėtų būti reguliariai atnaujinama pašalinant akivaizdžiai reikalavimų neatitinkančius elementus ir plotus. Tačiau siekiant išvengti sistemos nestabilumo, valstybėms narėms turėtų būti suteikta laisvė įvesti nedidelius didžiausių paramos skyrimo reikalavimus atitinkančių žemės plotų pakeitimus, jei fotoanalizė nėra patikima, be kita ko, dėl kontrolinių sklypų kontūrų ir būklės;
(7)
kad valstybės narės pačios galėtų pastebėti galimus sistemos trūkumus ir, jei reikia, imtis taisomųjų veiksmų, turėtų būti kasmet įvertinama žemės ūkio paskirties sklypų identifikavimo sistemos kokybė;
(8)
kad užtikrintų tinkamą Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 III antraštinėje dalyje numatytos bazinės išmokos sistemos ir susijusių išmokų tvarkos įgyvendinimą, valstybės narės turėtų sukurti teisių į išmokas identifikavimo ir registravimo sistemą, kuria užtikrinama, kad būtų galima atsekti teises į išmokas ir, be kita ko, atlikti pagal bazinės išmokos sistemą deklaruotų plotų ir kiekvieno ūkininko turimų teisių į išmokas kryžminį palyginimą, taip pat teisių į įvairias išmokas tarpusavio kryžminį palyginimą;
(9)
kad kontrolė būtų veiksminga ir kad skirtingoms tos pačios valstybės narės mokėjimo agentūroms nebūtų pateikiamos kelios pagalbos paraiškos, valstybės narės turėtų sukurti bendrą ūkininkų, teikiančių pagalbos paraiškas pagal integruotą sistemą, tapatybės registravimo sistemą.
(10)
patirtis rodo, kad kai kurie laukuose esantys kraštovaizdžio elementai, visų pirma gyvatvorės, grioviai, akmenų pertvaros, turėtų būti laikomi su plotu susijusių tiesioginių išmokų skyrimo reikalavimus atitinkančio ploto dalimi. Būtina nustatyti priimtiną lauke esančio kraštovaizdžio elemento plotį. Atsižvelgiant į specifinius aplinkosauginius poreikius, tikslinga suteikti valstybėms narėms laisvę panaudoti tas pačias ribas, kurios buvo pasirinktos nustatant regioninį derlingumą buvusių išmokų už pasėlių plotą skyrimo tikslais. Tačiau, jei toks variantas netaikomas, valstybėms narėms turėtų būti leista daugiamečiams žolynams su pavieniais kraštovaizdžio elementais ir medžiais taikyti kitokį metodą;
(11)
atsižvelgiant į jų svarbą tvariam žemės ūkiui, visi kraštovaizdžio elementai, kuriems taikomi Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 II priede išvardyti reikalavimai ir standartai ir kurie sudaro viso žemės ūkio paskirties sklypo ploto dalį, turėtų būti laikomi atitinkančiais pagalbos ar paramos skyrimo reikalavimus;
(12)
reikėtų nustatyti sąlygas dėl medžių žemės ūkio paskirties sklypuose, kuriuos sudaro ariamoji žemė arba daugiamečiai žolynai, ir dėl to, ar tų medžių buvimas neprieštarauja paramos skyrimo reikalavimams. Teisinio tikrumo sumetimais valstybės narės turėtų nustatyti didžiausią medžių tankumą, remdamosi tradicine kultūrų auginimo praktika, gamtinėmis sąlygomis ir su aplinkosauga susijusiomis priežastimis;
(13)
siekiant paprastumo ir galimybės stebėti bei kontroliuoti tiesiogines išmokas, valstybėms narėms turėtų būti leidžiama taikyti pro rata sistemą apibrėžiant reikalavimus atitinkančius daugiamečius žolynus su pavieniais reikalavimų neatitinkančiais elementais, kaip antai kraštovaizdžio elementai ir medžiai, kuriems netaikomi Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 II priede išvardyti reikalavimai ir standartai. Reikalavimus atitinkantis plotas nustatomas kiekvienam kontroliniam sklypui pagal iš anksto nustatytas ribas, taikomas vienalyčio paviršiaus žemei. Pavieniai elementai, kurių plotas neviršija tam tikros procentinės kontrolinio sklypo dalies, laikomi reikalavimus atitinkančio ploto dalimi. Todėl turėtų būti numatyta, kad iš pirmos kategorijos ploto (kuriame reikalavimų neatitinkantis plotas sudaro mažiausią procentinę dalį) su pavieniais elementais nereikia nieko išskaityti;
(14)
turėtų būti nustatytos taisyklės, taikytinos, kai paskutinė įvairių paraiškų, prašymų, dokumentų arba jų pakeitimų pateikimo data yra valstybinė šventė, šeštadienis arba sekmadienis;
(15)
kad nacionalinės institucijos galėtų planuoti ir vėliau taikyti veiksmingas pagalbos paraiškų, mokėjimo prašymų ar kitų dokumentų teisingumo kontrolės priemones, būtina laikytis pagalbos paraiškų, mokėjimo prašymų ir kitų deklaracijų, su plotu susijusios pagalbos paraiškų ar mokėjimo prašymų pakeitimų ir patvirtinamųjų dokumentų ar sutarčių pateikimo terminų. Todėl turėtų būti nustatytos taisyklės, susijusios su dokumentų, kuriuos vėluojama pateikti, priėmimo terminais. Siekiant pagalbos arba paramos gavėjus skatinti laikytis nustatytų terminų, tuo atveju, kai vėluojama pateikti paraiškas, turėtų būti taikoma atgrasomoji išmokų mažinimo norma, nebent vėluojama dėl force majeure arba išimtinių aplinkybių;
(16)
kad valstybės narės galėtų laiku nustatyti teises į išmokas, būtina laiku pateikti teisių į išmokas skyrimo paraiškas arba, atitinkamais atvejais, pagalbos arba paramos gavėjų teisių į išmokas vertės padidinimo paraiškas. Todėl vėluoti pateikti šias paraiškas turėtų būti leidžiama tik tiek, kiek papildomai leidžiama vėluoti teikiant bet kurią kitą pagalbos paraišką. Turėtų būti taikoma ir atgrasomoji išmokų mažinimo norma, nebent vėluojama dėl force majeure ar išimtinių aplinkybių;
(17)
pagalbos arba paramos gavėjams, kurie bet kuriuo metu nacionalinei kompetentingai valdžios institucijai praneša apie pagalbos paraiškose arba mokėjimų prašymuose esančias klaidas, nepaisant to, dėl kokių priežasčių buvo nesilaikyta reikalavimų, administracinių nuobaudų neskiriama, nebent konkrečiam pagalbos arba paramos gavėjui buvo pranešta apie kompetentingos institucijos ketinimą atlikti patikrą vietoje arba institucija jau pranešė gavėjui apie tai, kad jo pagalbos paraiška arba mokėjimo prašymas neatitinka reikalavimų;
(18)
turėtų būti nustatytos papildomos taisyklės, kuriomis remiantis apskaičiuojamos išmokos pagal su plotu susijusios pagalbos sistemas ir su plotu susijusios paramos priemones, taip pat savanoriškoji susietoji parama, grindžiama pagalbos už gyvulius paraiškomis pagal pagalbos už gyvulius sistemas, arba parama kaimo plėtrai, grindžiama mokėjimo prašymais pagal su gyvuliais susijusios paramos priemones;
(19)
administracinės nuobaudos turėtų būti nustatomos laikantis atgrasomumo ir proporcingumo principų ir atsižvelgiant į konkrečias problemas, susijusias su force majeure ir išimtinėmis aplinkybėmis. Administracinės nuobaudos turėtų būti diferencijuojamos, atsižvelgiant į reikalavimų nesilaikymo atvejo reikšmingumą, numatant galimybę tam tikrą laikotarpį pagalbos ar paramos visai neskirti pagal vieną ar kelias su plotu susijusios pagalbos sistemas arba su plotu susijusios paramos priemones. Jas nustatant turėtų būti atsižvelgiama į įvairių pagalbos sistemų arba paramos priemonių ypatumus, susijusius su atitikties kriterijais, įsipareigojimais ir kitomis pareigomis, arba į galimybę, kad pagalbos arba paramos gavėjas gali deklaruoti ne visus savo plotus, kad dirbtinai sudarytų aplinkybę, dėl kurios būtų atleistas nuo žalinimo pareigos. Pagal šį reglamentą skiriamos administracinės nuobaudos turėtų būti laikomos pakankamai atgrasomomis, kad jomis būtų atgrasyta nuo tyčinio reikalavimų nesilaikymo;
(20)
kad valstybės narės galėtų veiksmingai atlikti patikras - visu pirma atidžiai tikrinti, kaip vykdomos su kompleksine parama susijusios pareigos, - būtina numatyti, kad pagalbos arba paramos gavėjai privalo deklaruoti visus turimus plotus, nepriklausomai nuo to, ar jie už šiuos plotus prašo pagalbos pagal Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 72 straipsnio 1 dalies a punktą;
(21)
norint nustatyti reikalavimus atitinkančius plotus ir apskaičiuoti taikytinus mažinimo koeficientus būtina apibrėžti tai pačiai pasėlių grupei priskiriamus plotus. Jei plotas deklaruojamas siekiant gauti pagalbą ar paramą pagal daugiau nei vieną pagalbos sistemą arba paramos priemonę, į tą patį plotą atsižvelgiama kelis kartus. Tačiau žalinimo sumetimais reikia atskirti skirtingas pasėlių grupes;
(22)
pagalba pagal bazinės išmokos sistemą išmokama, kai teisių į išmokas skaičius lygus reikalavimus atitinkančių hektarų skaičiui. Todėl taikant šią sistemą tikslinga numatyti, kad tada, kai deklaruotų teisių į išmokas skaičius ir deklaruotas plotas skiriasi, išmoka turėtų būti apskaičiuojama remiantis mažesniuoju dydžiu. Kad išmoka nebūtų apskaičiuojama remiantis nesamomis teisėmis, turėtų būti numatyta, kad teisių į išmokas skaičius, kuriuo remiamasi apskaičiuojant išmoką, neviršytų pagalbos gavėjo turimų teisių į išmokas skaičiaus;
(23)
pagalbos už plotą paraiškose ir (arba) mokėjimo prašymuose reikalavimų nesilaikymo atvejai paprastai būna susiję su plotų dalimis. Jei vieno sklypo hektarų deklaruojama daugiau, tai kitų tos pačios pasėlių grupės sklypų bus deklaruota mažiau. Taikant leistiną nuokrypį turėtų būti numatyta, kad administracinės nuobaudos pradedamos taikyti tik viršijus tą leistiną nuokrypį;
(24)
be to, bendras plotas, deklaruotas su išmokomis už plotus susijusioje pagalbos paraiškoje arba mokėjimo prašyme, ir bendras plotas, nustatytas kaip atitinkantis reikalavimus, dažnai skiriasi nedaug. Kad paraiškose nebūtų daroma daug nereikšmingų patikslinimų, turėtų būti numatyta, kad pagalbos paraiška ir (arba) mokėjimo prašymas neturi būti tikslinami atsižvelgiant į remiamą plotą, nebent būtų viršytas tam tikro dydžio skirtumas;
(25)
atsižvelgiant į pagalbos už medvilnę sistemos ypatumus, turėtų būti nustatytos specialios nuostatos dėl administracinių nuobaudų, susijusių su ta sistema;
(26)
administracinės nuobaudos už tyčinį pagalbos ar paramos skyrimo reikalavimų nesilaikymą arba jų nesilaikymą dėl aplaidumo skiriamos tais atvejais, kai pagalbos arba paramos gavėjas, teikiantis paraišką pagal jaunųjų ūkininkų sistemą, nevykdo savo pareigų, turėtų būti nustatomos laikantis atgrasomumo ir proporcingumo principų;
(27)
taikant pagalbos už gyvulius sistemas ir su gyvuliais susijusios paramos priemones, administracinės nuobaudos turėtų būti nustatomos laikantis atgrasomumo ir proporcingumo principų ir atsižvelgiant tam tikras su natūraliomis aplinkybėmis susijusias problemas. Administracinės nuobaudos turėtų būti diferencijuojamos, atsižvelgiant į reikalavimų nesilaikymo atvejo reikšmingumą, numatant galimybę tam tikrą laikotarpį pagalbos ar paramos visai neskirti pagal vieną ar kelias pagalbos sistemas arba paramos priemones. Nustatant atitikties kriterijus turėtų būti atsižvelgta į skirtingų pagalbos sistemų ar paramos priemonių ypatumus. Pagal šį reglamentą skiriamos administracinės nuobaudos turėtų būti pakankamai atgrasomos, kad jomis būtų atgrasyta nuo tyčinio per didelių plotų deklaravimo;
(28)
jeigu pagalbos paraiškos pagal pagalbos už gyvulius sistemas arba mokėjimo prašymai pagal su gyvuliais susijusios paramos priemones neatitinka reikalavimų, atitinkamas gyvulys laikomas neatitinkančiu reikalavimų. Išmokas mažinti turėtų būti numatyta nuo tada, kai nustatomas pirmasis reikalavimų neatitinkantis gyvulys, bet, nepaisant mažinimo dydžio, administracinė nuobauda turėtų būti švelnesnė nustačius, kad reikalavimų neatitinka trys arba mažiau gyvulių. Visais kitais atvejais administracinės nuobaudos griežtumas turėtų priklausyti nuo to, kokia nustatyta procentinė gyvulių dalis neatitinka reikalavimų;
(29)
paprastai valstybės narės turėtų imtis papildomų priemonių tinkamam integruotos sistemos veikimui užtikrinti. valstybėms narėms turėtų būti leidžiama, jeigu reikia, skirti papildomas nacionalines nuobaudas;
(30)
galimybė įvesti pagalbos paraiškų ir mokėjimo prašymų pataisas be administracinės nuobaudos turėtų būti taikoma ir tais atvejais, kai kompiuterinėje duomenų bazėje pateikti klaidingi duomenys apie deklaruotus galvijus, kurių atveju tokie reikalavimų nesilaikymo atvejai yra atitikties kriterijaus pažeidimai, nebent pagalbos arba paramos gavėjui buvo pranešta apie kompetentingos institucijos ketinimą atlikti patikrą vietoje arba ta institucija dar nebuvo pranešusi pagalbos arba paramos gavėjui apie tai, kad jo pagalbos paraiška arba mokėjimo prašymas neatitinka reikalavimų;
(31)
taikant paramos kaimo plėtrai priemones paramos neskyrimas bei atšaukimas ir administracinės nuobaudos turėtų būti nustatomi laikantis atgrasomumo ir proporcingumo principų. Paramos neskyrimas ir atšaukimas turėtų būti diferencijuojami remiantis reikalavimų nesilaikymo reikšmingumu, mastu, trukme ir pasikartojimu. Neskiriant paramos arba ją atšaukiant ir skiriant administracines nuobaudas turėtų būti atsižvelgta į skirtingų paramos priemonių ypatumus, susijusius su atitikties kriterijais, įsipareigojimais ir kitomis pareigomis. Jei reikalavimų nesilaikymo atvejis reikšmingas arba jei paramos gavėjas, norėdamas gauti paramą, pateikė melagingos informacijos, atsisakoma išmokėti paramą ir skiriama administracinė nuobauda. Administracinė nuobauda gali būti labai griežta - tam tikrą laikotarpį parama gali būti visai neskiriama pagal vieną ar kelias paramos priemones arba už vieną ar kelis veiksmus;
(32)
taikant paramos kaimo plėtrai priemones, administracinėmis nuobaudomis nepažeidžiama galimybė laikinai sustabdyti paramos, su kuria susijęs reikalavimų nesilaikymo atvejis, mokėjimą. Turėtų būti nustatytos taisyklės, pagal kurias būtų nustatomi atvejai, kuriais gali būti tikimasi, kad paramos gavėjas per pagrįstą laiką vėl ims laikytis reikalavimų;
(33)
Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 93 straipsnio 3 dalyje numatyta, kad 2015 m. ir 2016 m. į kompleksinės paramos taisykles įtraukiamas ir daugiamečių ganyklų išlaikymas. Todėl būtina patikslinti, kad valstybės narės 2015 ir 2016 m. turėtų ir toliau vykdyti savo pareigas atsižvelgdamos į 2014 m. nustatytą santykį;
(34)
siekiant suteikti aiškumo ir sukurti vienodą reikalavimų nesilaikymo atvejų vertinimo ir administracinių nuobaudų, skiriamų dėl kompleksinės paramos reikalavimų nesilaikymo, apskaičiavimo ir taikymo pagrindą, reikia paaiškinti, ką reiškia pasikartojantis reikalavimų nesilaikymas, reikalavimų nesilaikymo mastas, sunkumas ir pastovumas. Be to, reikia paaiškinti, kada reikalavimų nesilaikymo atvejis laikomas nustatytu;
(35)
jei nesilaikoma su kompleksine parama susijusių pareigų, remiantis proporcingumo principu turėtų būti nustatytos administracinės nuobaudos. Jos turėtų būti taikomos tik tada, jeigu ūkininkas veikė aplaidžiai ar tyčia, o jų dydis turėtų būti diferencijuojamas atsižvelgiant į reikalavimų nesilaikymo atvejo reikšmingumą;
(36)
kalbant apie pareigas, susijusias su kompleksine parama, be administracinių nuobaudų dydžio diferencijavimo pagal proporcingumo principą, turėtų būti numatyta, kad nuo tam tikro momento, prieš tai ūkininką įspėjus, pakartotinis tos pačios su kompleksine parama susijusios pareigos pažeidimas turėtų būti vertinamas kaip tyčinis reikalavimų nesilaikymas;
(37)
be to, jeigu valstybė narė pasinaudoja galimybe tam tikromis sąlygomis netaikyti administracinių nuobaudų dėl reikalavimų nesilaikymo, pagal Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 97 straipsnio 3 dalį ir 99 straipsnio 2 dalį, turėtų būti nustatyti padėties ištaisymo reikalavimai;
(38)
jeigu taikant Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 99 straipsnio 2 dalyje nurodytą išankstinio įspėjimo sistemą pagalbos arba paramos gavėjas nevykdo pareigos imtis taisomųjų veiksmų, sumažinimas turėtų būti taikomas atgaline tvarka už tuos metus, dėl kurių buvo taikoma išankstinio įspėjimo sistema. Apskaičiuojant administracines nuobaudas taip pat turėtų būti atsižvelgiama, jei taikoma, į tai, ar vėlesnės patikros metais atitinkamų reikalavimų nėra nesilaikoma pakartotinai. Siekiant pagalbos arba paramos gavėjams suteikti teisinio tikrumo, turėtų būti nustatytas administracinių nuobaudų taikymo atgaline tvarka terminas;
(39)
turėtų būti nustatyta, kad paramos, skiriamos daugiamečiams veiksmams vykdyti pagal kaimo plėtros programas, patvirtintas pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1698/2005 (6), gavėjams, kurie turi vykdyti su kompleksine parama susijusias pareigas, yra taikoma naujoji kontrolės sistema ir administracinės nuobaudos, kad už tų gavėjų atitikties reikalavimams tikrinimą atsakingoms nacionalinėms institucijoms tektų mažesnė administracinė našta ir būtų supaprastintos procedūros;
(40)
su kompleksine parama susijusių pareigų nevykdymo atvejais, kuriais neskiriama administracinė nuobauda, nes jiems taikoma Tarybos reglamente (EB) Nr. 73/2009 (7) arba Reglamente Nr. 1698/2005 numatyta de minimis taisyklė, tačiau kuriais valstybės narės turėjo užtikrinti, kad paramos gavėjas vėl imtų laikytis reikalavimų, turėtų būti nustatytos pereinamojo laikotarpio taisyklės, kuriomis būtų užtikrinama, kad pareiga imtis tolesnių veiksmų, nustatyta prieš įsigaliojant Reglamentui (ES) Nr. 1306/2013, derėtų su atitinkamomis naujomis to reglamento taisyklėmis;
(41)
siekiant aiškumo ir teisinio tikrumo Reglamentas (EB) Nr. 1122/2009 turėtų būti panaikintas. Taip pat turėtų būti panaikintas Komisijos reglamentas (ES) Nr. 65/2011 (8);
(42)
atsižvelgiant į Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 119 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą, šis reglamentas turėtų būti taikomas pagalbos paraiškoms arba mokėjimo prašymams, susijusiems su prekybos metais arba priemokų laikotarpiais, prasidedančiais 2015 m. sausio 1 d.,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
I ANTRAŠTINĖ DALIS
BENDROSIOS NUOSTATOS
1 straipsnis
Taikymo sritis
Šiame reglamente pateikiamos nuostatos, kuriomis papildomos tam tikros neesminės Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 nuostatos, susijusios su:
a)
visos pagalbos ar paramos arba jos dalies neskyrimo arba atšaukimo sąlygomis;
b)
administracinių nuobaudų skyrimu ir konkretaus skirtinos nuobaudos dydžio nustatymu;
c)
atvejų, kuriais administracinės nuobaudos neskiriamos, nustatymu;
d)
taisyklėmis, taikomomis laikotarpiams, datoms ir terminams, jei galutinė paraiškų ar jų pakeitimų pateikimo data yra valstybinė šventė, šeštadienis arba sekmadienis;
e)
specifinių terminų apibrėžtimis, kurios reikalingos siekiant užtikrinti darnų integruotos sistemos įgyvendinimą;
f)
žemės ūkio paskirties sklypų identifikavimo sistemos ir gavėjų identifikavimo sistemos pagrindinėmis savybėmis ir techninėmis taisyklėmis;
g)
teisių į išmokas identifikavimo ir registravimo sistemos pagrindinėmis savybėmis, techninėmis taisyklėmis ir kokybės reikalavimais;
h)
pagalbos apskaičiavimo pagrindu, įskaitant taisykles, kaip elgtis tam tikrais atvejais, kai pagalbos skyrimo reikalavimus atitinkančiuose plotuose yra kraštovaizdžio elementų arba medžių;
i)
papildomomis taisyklėmis, taikomomis tarpininkams, kaip antai paslaugų teikėjams, įstaigoms ir organizacijoms, kurios dalyvauja pagalbos arba paramos skyrimo procedūroje;
j)
daugiamečių ganyklų išlaikymu siekiant gauti kompleksinę paramą;
k)
vienodu su kompleksine parama susijusių administracinių nuobaudų apskaičiavimo pagrindu;
l)
su kompleksine parama susijusių administracinių nuobaudų taikymo ir apskaičiavimo sąlygomis;
m)
taisyklių, numatytų Reglamente (ES) Nr. 1306/2013, papildymu siekiant užtikrinti sklandų perėjimą nuo panaikinamų prie naujųjų taisyklių.
2 straipsnis
Apibrėžtys
1. Įgyvendinant Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 67 straipsnio 1 dalyje nurodytą integruotą sistemą, vartojami Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 4 straipsnio 1 dalyje ir Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 67 straipsnio 4 dalyje apibrėžti terminai.
Taip pat vartojami šie terminai:
(1)
pagalbos arba paramos gavėjas - Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 4 straipsnio 1 dalies a punkte apibrėžtas ir to paties reglamento 9 straipsnyje nurodytas ūkininkas, Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 92 straipsnyje nurodytas kompleksinės paramos gavėjas ir (arba) Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 (9) 2 straipsnio 10 dalyje nurodytas paramos kaimo plėtrai gavėjas;
(2)
reikalavimų nesilaikymas:
a)
pagalbos ir (arba) paramos skyrimo kriterijų, įsipareigojimų arba pareigų, susijusių su Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 67 straipsnio 2 dalyje nurodytos pagalbos arba paramos skyrimo sąlygomis, atveju - tų kriterijų nesilaikymas arba įsipareigojimų ar pareigų nevykdymas, arba
b)
kompleksinės paramos atveju - Sąjungos teisės aktais nustatyto valdymo reikalavimų, valstybių narių pagal Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 94 straipsnį nustatytų nacionalinių geros žemės ūkio ir aplinkosaugos būklės standartų arba to paties reglamento 93 straipsnio 3 dalyje nurodytų daugiamečių ganyklų išlaikymo reikalavimų nesilaikymas;
(3)
paramos paraiška - paraiška gauti paramą arba pasinaudoti priemone pagal Reglamentą (ES) Nr. 1305/2013;
(4)
mokėjimo prašymas - pagalbos arba paramos gavėjo paraiška gauti nacionalinių institucijų pagal Reglamentą (ES) Nr. 1305/2013 skiriamą išmoką;
(5)
kita deklaracija - deklaracija ar dokumentas, išskyrus paramos paraiškas arba mokėjimo prašymus, kurį pagalbos arba paramos gavėjas ar trečioji šalis turi pateikti arba saugoti, kad tenkintų tam tikrų kaimo plėtros priemonių konkrečius reikalavimus;
(6)
integruotos sistemos kaimo plėtros priemonės - paramos priemonės, taikomos pagal Reglamento (ES) Nr. 1305/2013 21 straipsnio 1 dalies a bei b punktus ir 28-31, 33, 34 bei 40 straipsnius ir, kai taikoma, Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 35 straipsnio 1 dalies b ir c punktus, išskyrus priemones, nurodytas Reglamento (ES) Nr. 1305/2013 28 straipsnio 9 dalyje, ir su kūrimo išlaidomis susijusias priemones, nurodytas to reglamento 21 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose;
(7)
gyvulių identifikavimo ir registravimo sistema - galvijų identifikavimo ir registravimo sistema, nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1760/2000 (10), ir (arba) avių ir ožkų identifikavimo ir registravimo sistema, nustatyta Tarybos reglamentu (EB) Nr. 21/2004 (11);
(8)
ausies įsagas - ausies įsagas atskiriems galvijams identifikuoti, nurodytas Reglamento (EB) Nr. 1760/2000 3 straipsnio a punkte ir 4 straipsnyje, ir (arba) ausies įsagas atskiroms avims ir ožkoms identifikuoti, nurodytas Reglamento (EB) Nr. 21/2004 priedo A skirsnio 3 punkte;
(9)
kompiuterinė gyvulių duomenų bazė - Reglamento (EB) Nr. 1760/2000 3 straipsnio b punkte ir 5 straipsnyje nurodyta kompiuterinė duomenų bazė ir (arba) centrinis registras ar kompiuterinė duomenų bazė, nurodyti atitinkamai Reglamento (EB) Nr. 21/2004 3 straipsnio 1 dalies d punkte, 7 straipsnyje ir 8 straipsnyje;
(10)
gyvulio pasas - Reglamento (EB) Nr. 1760/2000 3 straipsnio c dalyje ir 6 straipsnyje nurodytas gyvulio pasas;
(11)
(gyvulių) registras- Reglamento (EB) Nr. 1760/2000 3 straipsnio d punkte ir 7 straipsnyje nurodytas gyvulių laikytojo tvarkomas registras ir (arba) Reglamento (EB) Nr. 21/2004 3 1 dalies straipsnio b punkte ir 5 straipsnyje nurodytas registras;
(12)
identifikacinis kodas - Reglamento (EB) Nr. 1760/2000 4 straipsnio 1 dalyje nurodytas identifikacinis kodas ir (arba) Reglamento (EB) Nr. 21/2004 priedo A skirsnio 2 punkte nurodytas kodas;
(13)
pagalbos už gyvulius sistema - savanoriška susietosios paramos priemonė, numatyta Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 IV antraštinės dalies 1 skyriuje, pagal kurią mokama metinė nustatytas kiekybines ribas atitinkanti išmoka yra grindžiama nustatytu gyvulių skaičiumi;
(14)
su gyvuliais susijusi paramos priemonė - kaimo plėtros priemonė arba tam tikros rūšies veiksmas, su kuriais susijusi parama yra grindžiama deklaruotų gyvulių arba sutartinių gyvulių skaičiumi;
(15)
pagalbos už gyvulius paraiška - paraiška gauti pagalbą, pagal kurią metinė nustatytas kiekybines ribas atitinkanti išmoka yra grindžiama nustatytu gyvulių, kuriems taikoma Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 IV antraštinės dalies 1 skyriuje numatyta savanoriška susietosios paramos priemonė, skaičiumi;
(16)
deklaruotas gyvulys - pagal pagalbos už gyvulius sistemą pateiktoje pagalbos už gyvulius paraiškoje arba pagal su gyvuliais susijusią paramos priemonę pateiktame mokėjimo prašyme nurodytas gyvulys;
(17)
gyvulys, už kurį būtų galima skirti pagalbą arba paramą - gyvulys, kuris a priori galėtų atitikti reikalavimus, kad už jį konkrečiais paraiškų teikimo metais būtų skiriama pagalba pagal pagalbos už gyvulius sistemą arba parama pagal su gyvuliais susijusią paramos priemonę;
(18)
remiamas gyvulys:
a)
taikant pagalbos už gyvulius sistemą - gyvulys, atitinkantis visas pagalbos skyrimo taisyklėse nustatytas sąlygas, arba,
b)
taikant su gyvuliais susijusią paramos priemonę - per administracines patikras arba patikras vietoje identifikuotas gyvulys;
(19)
gyvulio laikytojas - nuolat arba laikinai (taip pat vežant ir prekybos vietoje) už gyvulius atsakingas fizinis ar juridinis asmuo;
(20)
su plotu susijusios pagalbos sistema - Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 67 straipsnio 4 dalies b punkte apibrėžtos su plotu siejamos tiesioginės išmokos, išskyrus specialias Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 228/2013 (12) IV skyriuje nurodytas atokiausiuose Sąjungos regionuose taikomas žemės ūkio priemones ir specialias Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 229/2013 (13) IV skyriuje nurodytas mažosioms Egėjo jūros saloms taikomas žemės ūkio priemones;
(21)
su plotu susijusios paramos priemonė - kaimo plėtros priemonė arba tam tikros rūšies veiksmas, su kuriais susijusi parama yra grindžiama deklaruoto ploto dydžiu;
(22)
(ploto) naudojimas - žemės ploto naudojimas atsižvelgiant į tai, kokios Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 44 straipsnio 4 dalyje nurodytos rūšies pasėliai ar to reglamento 4 straipsnio 1 dalies h punkte apibrėžti daugiamečiai žolynai jame auginami, į tai, ar jame yra to reglamento 45 straipsnio 2 dalies a punkte nurodyta daugiametė ganykla, ar jis užsėtas ne daugiamečiais žolynais ir nėra daugiametė ganykla, taip pat į to ploto augalinę dangą ir į tai, ar jame neauginami jokie pasėliai;
(23)
remiamas plotas:
a)
taikant su plotu susijusios pagalbos sistemas, - visus pagalbos skyrimo kriterijus atitinkantis plotas, kurio atžvilgiu įvykdytos visos su pagalbos skyrimo sąlygomis susijusios pareigos, nepriklausomai nuo to, kiek teisių į išmokas turi pagalbos gavėjas, arba,
b)
taikant su gyvuliais susijusios paramos priemones, - per administracines patikras ar patikras vietoje identifikuotų žemės plotų arba sklypų plotas;
(24)
geografinė informacinė sistema (GIS) - Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 70 straipsnyje nurodyti kompiuterinės geografinės informacinės sistemos metodai;
(25)
kontrolinis žemės sklypas - nustatytas geografines ribas turintis plotas, kuriam Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 70 straipsnyje nurodytoje žemės ūkio paskirties sklypų identifikavimo sistemoje suteiktas unikalus identifikacinis kodas;
(26)
kartografinė medžiaga - žemėlapiai arba kiti dokumentai, kuriais naudodamiesi pagalbos ar paramos paraiškų teikėjai ir valstybės narės keičiasi GIS informacija.
2. Taikant šio reglamento IV antraštinę dalį, vartojami Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 VI antraštinėje dalyje apibrėžti terminai.
Be pirmiau minėtų terminų, vartojamas terminas „standartas“, kuris reiškia valstybių narių pagal Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 94 straipsnį nustatytą standartą ir to paties reglamento 93 straipsnio 3 dalyje nustatytas su daugiametėmis ganyklomis susijusias pareigas.
3 straipsnis
Baudžiamųjų sankcijų taikymas
Administracinių nuobaudų taikymas ir pagalbos ar paramos neskyrimas arba atšaukimas, kaip numatyta šiame reglamente, neprieštarauja nacionalinių baudžiamųjų sankcijų taikymui, jei tai numatyta nacionalinėje teisėje.
4 straipsnis
Force majeure ir išimtinės aplinkybės
1. Jei pagalbos gavėjas nesilaiko tiesioginių išmokų skyrimo kriterijų ar nevykdo kitų atitinkamų pareigų dėl force majeure arba išimtinių aplinkybių, jis nepraranda su plotu ar gyvuliais, kurie susiklosčius force majeure ar išimtinėms aplinkybėms atitiko kriterijus, susijusių teisių į tokias išmokas.
Taikant paramos kaimo plėtrai priemones pagal Reglamento (ES) Nr. 1305/2013 28, 29, 33 ir 34 straipsnius, jei paramos gavėjas dėl force majeure arba išimtinių aplinkybių negalėjo įvykdyti įsipareigojimo, atitinkama išmoka už metus, kuriais susiklostė force majeure arba išimtinės aplinkybės, atšaukiama laikantis proporcingumo principo. Atšaukiama tik suma, skirta už tas įsipareigojimo dalis, kurios prieš susidarant force majeure arba išimtinėms aplinkybėms nebuvo susijusios su jokiomis papildomomis išlaidomis ar prarastomis pajamomis. Atšaukimas nesiejamas nei su paramos skyrimo kriterijais, nei su kitomis pareigomis ir neskiriama jokia administracinė nuobauda.
Kitų paramos kaimo plėtrai priemonių atveju iškilus force majeure ar išimtinėms aplinkybėms valstybės narės nereikalauja grąžinti visos išmokėtos paramos arba jos dalies. Daugiamečių įsipareigojimų arba išmokų atveju ankstesniais metais išmokėtos paramos grąžinti nereikalaujama ir tolesniais metais įsipareigojimai toliau vykdomi ir išmokos toliau mokamos visą pradžioje numatytą laikotarpį.
Jei kompleksinės paramos reikalavimų nesilaikoma dėl force majeure arba išimtinių aplinkybių, netaikoma Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 91 straipsnio 1 dalyje nurodyta administracinė nuobauda.
2. Pagalbos arba paramos gavėjas ar jo įgaliotas asmuo raštu praneša apie force majeure ir išimtines aplinkybes kompetentingai institucijai, kartu pateikdamas tai institucijai priimtinus atitinkamus įrodymus, per 15 darbo dienų nuo dienos, kurią pagalbos arba paramos gavėjas ar jo įgaliotas asmuo gali tai padaryti.
II ANTRAŠTINĖ DALIS
INTEGRUOTA ADMINISTRAVIMO IR KONTROLĖS SISTEMA
I SKYRIUS
SISTEMŲ REIKALAVIMAI
5 straipsnis
Žemės ūkio paskirties sklypų identifikavimas
1. Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 70 straipsnyje nurodyta žemės ūkio paskirties sklypų identifikavimo sistema taikoma kontrolinių sklypų lygmeniu. Kontrolinį sklypą sudaro žemės vienetas, kuris yra žemės ūkio paskirties žemė, apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 4 straipsnio 1 dalies e punkte. Atitinkamais atvejais kontroliniam sklypui priskiriami ir plotai, nurodyti Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 32 straipsnio 2 dalies b punkte, ir žemės ūkio paskirties žemė, nurodyta Reglamento (ES) Nr. 1305/2013 28 straipsnio 2 dalyje.
Valstybės narės kontrolinio sklypo ribas nustato taip, kad užtikrintų, jog kontrolinis sklypas būtų išmatuojamas, juo remiantis būtų galima nustatyti kiekvieno kasmet deklaruojamo žemės ūkio paskirties sklypo nekintamą ir tikslią padėtį ir jis būtų iš principo pastovus.
2. Valstybės narės taip pat užtikrina, kad deklaruotus žemės ūkio paskirties sklypus būtų galima patikimai identifikuoti. Visų pirma jos reikalauja, kad pagalbos paraiškose ir mokėjimo prašymuose būtų pateikta tam tikra informacija arba prie jų būtų pridėti kompetentingos institucijos nurodyti dokumentai, pagal kuriuos būtų galima nustatyti kiekvieno žemės ūkio paskirties sklypo vietą ir jį išmatuoti. Kiekvieno kontrolinio sklypo atveju valstybės narės
a)
Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 I priede išvardytų paramos sistemų taikymo tikslu nustato didžiausią paramos skyrimo reikalavimus atitinkantį žemės plotą;
b)
Reglamento (ES) Nr. 1305/2013 28-31 straipsniuose nurodytų su plotu susijusių priemonių taikymo tikslu nustato didžiausią paramos skyrimo reikalavimus atitinkantį žemės plotą;
c)
nustato, kur yra Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 46 straipsnio 1 dalyje išvardytos ekologiniu požiūriu svarbios vietovės, kurias valstybės narės nusprendė tokiomis laikyti, ir apibrėžti jų dydį. Šiuo tikslu valstybės narės taiko Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 X priede nustatytus perskaičiavimo ir (arba) svorinius koeficientus;
d)
nustato, ar taikomos nuostatos dėl kalnų vietovių, vietovių, kuriuose esama didelių gamtinių kliūčių, ir kitų vietovių, kurioms turi poveikio specifinės kliūtys, nurodytų Reglamento (ES) Nr. 1305/2013 32 straipsnyje, Natura 2000 teritorijų, teritorijų, kurioms taikoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/60/EB (14), žemės ūkio paskirties žemės, kurioje leidžiama auginti medvilnę pagal Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 57 straipsnį, ganyti ar kultivuoti tinkamos būklės natūraliai laikomos žemės, nurodytos Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 4 straipsnio 1 dalies c punkto iii papunktyje, valstybių narių paskirtų vietovių, kurios regioniniu lygmeniu ir (arba) bendro įgyvendinimo procesu yra paverstos ekologiniu požiūriu svarbiomis vietovėmis, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 46 straipsnio 5 dalyje ir 6 dalyse, plotų, apie kuriuos pranešta Komisijai pagal Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 20 straipsnį, aplinkos požiūriu pažeidžiamų daugiamečių žolynų vietovėse, kurioms taikoma Tarybos direktyva 92/43/EEB (15) arba Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/147/EB (16), ir papildomų pažeidžiamų vietovių, nurodytų Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 45 straipsnio 1 dalyje, ir (arba) vietovių, valstybių narių paskirtų pagal to reglamento 48 straipsnį.
3. Valstybės narės užtikrina, kad kiekvieno kontrolinio sklypo didžiausias paramos skyrimo reikalavimus atitinkantį žemės plotas, nurodytas 2 dalies a punkte, būtų teisingai išmatuotas su ne didesne kaip 2 % paklaida, atsižvelgiant į kontrolinio sklypo kontūrus ir būklę.
4. Reglamento (ES) Nr. 1305/2013 21 straipsnio 1 dalies a punkte ir 30 bei 34 straipsniuose nurodytų priemonių taikymo tikslu valstybės narės gali nustatyti tinkamas alternatyvias sistemas, pagal kurias būtų galima nekintamai nustatyti plotą, už kurį skiriama parama, jei žemė apaugusi mišku.
5. GIS grindžiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2007/2/EB (17) apibrėžta nacionaline koordinačių atskaitos sistema, suteikiančia galimybę atlikti visų konkrečios valstybės narės žemės ūkio paskirties sklypų standartinius matavimus ir identifikuoti kiekvieną atskirą sklypą. Jei naudojamos skirtingos koordinačių sistemos, jos laikomos tarpusavyje nesuderinamomis ir užtikrinama, kad kiekvienos sistemos informacijos apie tą pačią vietą elementai būtų tarpusavyje suderinti.
6 straipsnis
Žemės ūkio paskirties sklypų identifikavimo sistemos kokybės įvertinimas
1. Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 III antraštinės dalies 1 skyriuje nurodytų bazinės išmokos sistemos ir vienkartinės išmokos už plotus sistemos taikymo tikslu valstybės narės kasmet įvertina žemės ūkio paskirties sklypų identifikavimo sistemos kokybę. Vertinimas apima dvi atitikties elementų grupes.
Pirmajai grupei priklauso atitikties elementai, kuriais remiantis įvertinama žemės ūkio paskirties sklypų identifikavimo sistemos kokybė:
a)
teisingas didžiausio paramos skyrimo reikalavimus atitinkančio žemės ploto išmatavimas;
b)
kontrolinių sklypų dalis ir jų paskirstymas, jei nustatant didžiausią paramos skyrimo reikalavimus atitinkantį žemės plotą atsižvelgiama į paramos skyrimo reikalavimų neatitinkančius plotus arba jei neatsižvelgiama į žemės ūkio paskirties žemės plotą;
c)
svarbių trūkumų turinčių kontrolinių sklypų buvimas.
Antrajai grupei priklauso kokybės elementai, kuriais remiantis nustatomi galimi žemės ūkio paskirties sklypų identifikavimo sistemos trūkumai:
a)
kontrolinių sklypų suskirstymas į kategorijas, jei nustatant didžiausią paramos skyrimo reikalavimus atitinkantį žemės plotą atsižvelgiama į paramos skyrimo reikalavimų neatitinkančius plotus, jei neatsižvelgiama į žemės ūkio paskirties žemės plotą arba aptinkamas svarbus trūkumas;
b)
kontrolinių sklypų deklaruoto ploto ir didžiausio paramos skyrimo reikalavimus atitinkančio ploto santykis;
c)
laikui bėgant susidariusi procentinė kontrolinių sklypų, kurie buvo pakeisti, dalis;
Jei vertinant kokybę nustatoma pažeidimų, valstybė narė imasi reikiamų taisomųjų veiksmų.
2. Valstybė narė atlieka 1 dalyje nurodytą vertinimą, remdamasi tam tikru skaičiumi kontrolinių sklypų, kuriuos atrenka ir pateikia Komisija. Jos naudoja duomenis, pagal kuriuos gali įvertinti esamą padėtį vietoje.
3. Vertinimo ataskaita ir, jei reikia, taisomieji veiksmai bei jų tvarkaraštis Komisijai nusiunčiami iki metų, einančių po aktualių kalendorinių metų, sausio 31 d.
7 straipsnis
Teisių į išmokas identifikavimo ir registravimo sistema
1. Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 71 straipsnyje numatyta teisių į išmokas identifikavimo ir registravimo sistema yra valstybių narių lygmeniu naudojamas elektroninis registras, padedantis (visų pirma atliekant minėto straipsnio 1 dalyje numatytas kryžmines patikras) veiksmingai atsekti šiuos teisių į išmokas elementus:
a)
turėtoją;
b)
metines vertes;
c)
paskyrimo datą;
d)
paskutinio pasinaudojimo datą;
e)
kilmę, visų pirma paskyrimą (iš originalaus, nacionalinio arba regioninio rezervo), taip pat pirkimą, nuomą ir paveldėjimą;
f)
jei taikoma Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 21 straipsnio 3 dalis, pagal tą nuostatą išlaikytas teises į išmokas;
g)
jei taikoma, regioninius apribojimus.
2. Valstybės narės, turinčios daugiau nei vieną mokėjimo agentūrą, gali nuspręsti, kad kiekviena mokėjimo agentūra naudoja atskirą elektroninį registrą. Tokiu atveju atitinkama valstybė narė užtikrina, kad skirtingi registrai būtų suderinami vienas su kitu.
8 straipsnis
Pagalbos arba paramos gavėjų identifikavimas
Nepažeidžiant Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 72 straipsnio 3 dalies, pagal to reglamento 73 straipsnyje numatytą bendrą kiekvieno pagalbos arba paramos gavėjo tapatybės registravimo sistemą visoms to paties pagalbos arba paramos gavėjo pateiktoms pagalbos paraiškoms, mokėjimo prašymams ir kitoms deklaracijoms suteikiamas individualus identifikavimo numeris.
II SKYRIUS
ŽEMĖS ŪKIO PASKIRTIES SKLYPAI SU KRAŠTOVAIZDŽIO ELEMENTAIS IR MEDŽIAIS
9 straipsnis
Plotų, priklausančių žemės ūkio sklypams, kuriuose yra kraštovaizdžio elementų ir medžių, nustatymas
1. Jei tam tikruose regionuose kai kurie kraštovaizdžio elementai, visų pirma gyvatvorės, grioviai ir pertvaros, tradiciškai laikomi žemės ūkio paskirties žemėje vykdomos geros kultūrų auginimo ar naudojimo praktikos dalimi, valstybės narės gali nuspręsti, kad atitinkamas tų elementų plotas yra Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 67 straipsnio 4 dalies a punkte apibrėžto reikalavimus atitinkančio žemės ūkio paskirties sklypui priklausančio ploto dalis, su sąlyga, kad jis neviršija atitinkamos valstybės narės nustatyto bendro pločio. Tas plotis turi atitikti regione įprastą tokių elementų plotį, bet neviršyti dviejų metrų.
Tačiau, jei valstybės narės pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 796/2004 (18) 30 straipsnio 2 dalį Komisijai prieš 2009 m. gruodžio 9 d. pranešė apie didesnį kaip dviejų metrų plotį, gali būti taikomas pastarasis.
Pirma ir antra pastraipa netaikomos daugiamečiams žolynams su pavieniais kraštovaizdžio elementais ir medžiais, jei atitinkama valstybė narės nusprendė taikyti pro rata sistemą pagal 10 straipsnį.
2. Visi kraštovaizdžio elementai, kuriems taikomi Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 II priede išvardyti reikalavimai ir standartai ir kurie yra viso žemės ūkio paskirties sklypo ploto dalis, laikomi reikalavimus atitinkančio ploto, priklausančio tam žemės ūkio paskirties sklypui, dalimi.
3. Žemės ūkio paskirties sklypas, kuriame yra pavienių medžių, laikomas reikalavimus atitinkančiu plotu, su sąlyga, kad jis atitinka šias sąlygas:
a)
žemės ūkio veikla jame gali būti vykdoma panašiu būdu kaip ir to paties ploto sklypuose be medžių; ir
b)
medžių skaičius viename hektare neviršija nustatyto didžiausio tankumo.
Pirmos pastraipos b punkte nurodytą didžiausią tankumą nustato ir praneša valstybės narės remdamosi tradicine kultūrų auginimo praktika, gamtinėmis sąlygomis ir su aplinkosauga susijusiomis priežastimis. Jis turi neviršyti 100 medžių viename hektare tankumo. Tačiau šis apribojimas negalioja taikant Reglamento (ES) Nr. 1305/2013 28 ir 30 straipsniuose nurodytas priemones.
Ši dalis netaikoma pavieniams vaismedžiams, duodantiems pakartotinį derlių, daugiamečiuose žolynuose augantiems pavieniams medžiams, kurie gali būti panaudoti ganymui, ir daugiamečiams žolynams su pavieniais kraštovaizdžio elementais ir medžiais, jei atitinkama valstybė narė nusprendė taikyti pro rata sistemą pagal 10 straipsnį.
10 straipsnis
Pro rata sistema, taikoma daugiamečiams žolynams su kraštovaizdžio elementais ir medžiais
1. Valstybės narės gali nuspręsti daugiamečiams žolynams su pavieniais reikalavimų neatitinkančiais elementais, kaip antai kraštovaizdžio elementai ir medžiai, taikyti pro rata sistemą siekdamos nustatyti kontrolinio sklypo reikalavimus atitinkantį plotą.
Pirmoje pastraipoje nurodytą pro rata sistemą sudaro įvairių kategorijų vienalyčio paviršiaus žemė, kuriai taikomas nekintamas sumažinimo koeficientas, grindžiamas reikalavimų neatitinkančio ploto procentine dalimi. Mažiausios procentinės reikalavimų neatitinkančio ploto dalies kategorija neviršija 10 % reikalavimų neatitinkančio ploto ir jai netaikomas joks sumažinimo koeficientas.
2. Visi kraštovaizdžio elementai, kuriems taikomi Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 II priede išvardyti reikalavimai ir standartai ir kurie yra viso žemės ūkio paskirties sklypo ploto dalis, laikomi reikalavimus atitinkančio ploto dalimi.
3. Šis straipsnis netaikomas daugiamečiams žolynams, kuriuose auga vaismedžių, duodančių pakartotinį derlių.
III SKYRIUS
PAGALBOS PARAIŠKOS IR MOKĖJIMO PRAŠYMAI
11 straipsnis
Bendroji paraiška
Bendroji paraiška apima bent Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 72 straipsnio 1 dalyje nurodytų tiesioginių išmokų, skiriamų pagal bazinės išmokos sistemą, vienkartinės išmokos už plotus sistemą arba kitas su plotu susijusios pagalbos sistemas, paraišką.
12 straipsnis
Paraiškų pateikimo termino taikymo išimtis
Nukrypstant nuo Tarybos reglamento (EEB, Euratomas) Nr. 1182/71 (19) 5 straipsnio 1 dalies, tuo atveju, kai galutinė pagalbos paraiškos, paramos paraiškos, mokėjimo prašymo, kitų deklaracijų arba patvirtinamųjų dokumentų ar sutarčių pateikimo diena arba galutinė bendrosios paraiškos ar mokėjimo prašymo pakeitimų pateikimo diena yra valstybinė šventė, šeštadienis arba sekmadienis, laikoma, kad tokia galutinė diena yra pirmoji vėlesnė darbo diena.
Pirma pastraipa taip pat taikoma vėliausiai leistinai pavėluoto paraiškų dėl teisių į išmokas suteikimo arba padidinimo pateikimo, nurodyto 13 straipsnio 1 dalies trečioje pastraipoje, datai ir vėliausiai leistinai pavėluoto paraiškų dėl teisių į išmokas suteikimo arba padidinimo pateikimo, nurodyto 14 straipsnio antroje pastraipoje, datai.
13 straipsnis
Vėlavimas pateikti paraiškas
1. Išskyrus force majeure ir išimtinių aplinkybių atvejus, nurodytus 4 straipsnyje, pagalbos paraišką arba mokėjimo prašymą pagal šį reglamentą pateikus po galutinės jų pateikimo dienos, kurią nustato Komisija remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 78 straipsnio b punktu, sumos, kurios būtų skirtos pagalbos arba paramos gavėjui, jei jis būtų laiku pateikęs paraišką arba prašymą, sumažinamos 1 % už kiekvieną darbo dieną.
Neapribojant jokių konkrečių priemonių, kurių valstybės narės turi imtis, kad patvirtinamieji dokumentai būtų pateikiami nustatytu laiku ir taip būtų galima suplanuoti bei atlikti veiksmingą kontrolę, pirma pastraipa taikytina ir tiems dokumentams, sutartims ar deklaracijoms, kurie turi būti teikiami kompetentingai institucijai, jei šių dokumentų, sutarčių ar deklaracijų pateikimas yra svarbi atitinkamos paramos skyrimo reikalavimų atitikties sąlyga. Tokiu atveju sumažinama mokėtina atitinkamos pagalbos arba paramos suma.
Jei vėluojama daugiau kaip 25 kalendorines dienas, paraiška arba prašymas nepriimami ir pagalbos arba paramos gavėjui neskiriama jokia pagalba ar parama.
2. Išskyrus force majeure ir išimtinių aplinkybių atvejus, nurodytus 4 straipsnyje, jei pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 (20) 46 ir 47 straipsniuose numatytas sistemas paramą gaunantys ūkininkai, kurie turi vykdyti ir su kompleksine parama susijusias pareigas pagal Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 92 straipsnį, nepateikia bendrosios paraiškos formos iki galutinės dienos, nurodytos šio straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje, jiems skiriama parama sumažinama 1 % už kiekvieną darbo dieną. Tačiau didžiausias sumažinimas negali viršyti 25 %. Procentine dalimi sumažinama bendra išmokų pagal Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 46 ir 47 straipsniuose numatytas priemones suma, kuri perplanavimo ir konversijos atveju padalijama iš trijų.
3. Išskyrus force majeure ir išimtinių aplinkybių atvejus, nurodytus 4 straipsnyje, bendrosios paraiškos arba mokėjimo prašymo pakeitimus pateikus po galutinės jų pateikimo dienos, kurią nustato Komisija remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 78 straipsnio b punktu, sumos, susijusios su faktiniu atitinkamų žemės ūkio paskirties sklypų naudojimu, sumažinamos 1 % už kiekvieną darbo dieną.
Bendrosios paraiškos arba mokėjimo prašymo pakeitimus galima pateikti iki vėliausios leistinos bendrosios paraiškos arba mokėjimo prašymo pavėluoto pateikimo dienos, kaip nurodyta 1 dalies trečioje pastraipoje. Tačiau jei ta diena yra ankstesnė nei galutinė paraiškos arba mokėjimo prašymo pakeitimų pateikimo diena, nurodyta šios dalies pirmoje pastraipoje, arba su ja sutampa, bendrosios paraiškos arba mokėjimo prašymo pakeitimai po tos dienos nėra nebepriimami.
14 straipsnis
Vėlavimas pateikti su teisėmis į išmokas susijusią paraišką
Išskyrus force majeure ir išimtinių aplinkybių atvejus, kaip nurodyta šio reglamento 4 straipsnyje, teisių į išmokas skyrimo arba, atitinkamais atvejais, tų teisių vertės padidinimo paraišką pateikus po galutinės dienos, kurią Komisija nustato remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 78 straipsnio b punktu, tais metais pagalbos arba paramos gavėjui mokėtinos su teisėmis į išmokas arba, atitinkamais atvejais, su tų teisių vertės padidinimu susijusios sumos sumažinamos 3 % už kiekvieną darbo dieną.
Jei vėluojama daugiau nei 25 kalendorines dienas, paraiška nepriimama ir pagalbos arba paramos gavėjui neskiriamos teisės į išmokas arba, atitinkamais atvejais, nedidinama tų teisių vertė.
IV SKYRIUS
SU TIESIOGINIŲ IŠMOKŲ SISTEMOMIS IR KAIMO PLĖTROS PRIEMONĖMIS SUSIJUSIŲ PAGALBOS IŠMOKŲ IR ADMINISTRACINIŲ NUOBAUDŲ APSKAIČIAVIMAS TAIKANT INTEGRUOTĄ SISTEMĄ
1 SKIRSNIS
Bendrosios taisyklės
15 straipsnis
Administracinių nuobaudų taikymo išimtys
1. Šiame skyriuje numatytos administracinės nuobaudos netaikomos atitinkamoms pagalbos paraiškos ar mokėjimo prašymo dalims, kai apie jose esančias arba po pateikimo atsiradusias klaidas pagalbos arba paramos gavėjas raštu praneša kompetentingai institucijai, jeigu kompetentinga institucija gavėjo nebuvo informavusi apie ketinimą atlikti patikrą vietoje ir jeigu institucija dar nebuvo pranešusi pagalbos arba paramos gavėjui apie tai, kad jo pagalbos paraiška arba mokėjimo prašymas neatitinka reikalavimų.
2. Gavus iš pagalbos arba paramos gavėjo 1 dalyje nurodytą informaciją, pagalbos paraiška arba mokėjimo prašymas tikslinami atsižvelgiant į faktinę padėtį.
16 straipsnis
Ne visų plotų deklaravimas
1. Jeigu tam tikrais metais pagalbos arba paramos gavėjas deklaruoja ne visus žemės ūkio paskirties sklypus, susijusius su Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 72 straipsnio 1 dalyje nurodytais plotais, ir jeigu bendras bendrojoje paraiškoje ir (arba) mokėjimo prašyme deklaruotas plotas nuo deklaruoto ploto kartu su bendru nedeklaruotų sklypų plotu skiriasi daugiau kaip 3 % deklaruoto ploto, bendra su plotais susijusių tiesioginių išmokų ir (arba) paramos pagal su plotais susijusios paramos priemones suma, mokama pagalbos arba paramos gavėjui už tuos metus, sumažinama daugiausia 3 % atsižvelgiant į pažeidimo sunkumą.
Pagal pirmą pastraipą apskaičiuota nuobauda sumažinama bet kokios administracinės nuobaudos, taikomos pagal 28 straipsnio 2 dalį, suma.
2. 1 dalis taikoma ir išmokoms pagal Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 46 ir 47 straipsniuose numatytas sistemas, jeigu pagalbos arba paramos gavėjas pagal Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 92 straipsnį turi vykdyti su kompleksine parama susijusias pareigas. Procentine dalimi sumažinama bendra išmokų pagal Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 46 ir 47 straipsniuose numatytas sistemas suma, kuri perplanavimo ir konversijos atveju padalijama iš trijų.
3. 1 dalis netaikoma išmokoms pagal Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 V antraštinėje dalyje numatytą smulkiųjų ūkininkų sistemą.
2 SKIRSNIS
Su plotais susijusios pagalbos sistemos, išskyrus išmoką už klimatui ir aplinkai naudingą žemės ūkio praktiką, arba su plotais susijusios paramos priemonės
17 straipsnis
Bendrieji principai
1. Taikant šį skirsnį išskiriamos šios pasėlių grupės:
a)
plotai, deklaruojami siekiant pasinaudoti teisėmis į išmokas pagal bazinės išmokos sistemą arba siekiant gauti vienkartinę išmoką už plotus;
b)
kiekvieno iš plotų, kurie deklaruojami pagal bet kurią kitą su plotais susijusios pagalbos sistemą arba paramos priemonę ir už kuriuos skiriama nevienodo dydžio pagalba arba parama, grupė;
c)
plotai, deklaruojami kaip kitos paskirties plotai.
2. Jei už tą patį plotą galima pateikti pagalbos paraišką ir (arba) mokėjimo prašymą pagal daugiau nei vieną su plotais susijusios pagalbos sistemą arba paramos priemonę, taikant kiekvieną iš tų pagalbos sistemos ar paramos priemonių į tą plotą atsižvelgiama atskirai.
18 straipsnis
Su plotu susijusių išmokų apskaičiavimo pagrindas
1. Pagalbos paraiškoms pagal bazinės išmokos sistemą, smulkiųjų ūkininkų sistemą, perskirstymo išmoką, išmoką už plotus, kuriuose esama gamtinių kliūčių ir, jei taikoma, jaunųjų ūkininkų schemą, taip pat tais atvejais, kai valstybės narės taiko bazinės išmokos sistemą, galioja tokios nuostatos:
a)
jei deklaruotų teisių į išmokas skaičius viršija pagalbos gavėjo turimų teisių į išmokas skaičių, deklaruotų teisių į išmokas skaičius mažinamas iki pagalbos gavėjo turimų teisių į išmokas skaičiaus;
b)
jeigu skiriasi deklaruotų teisių į išmokas skaičius ir deklaruotas plotas, deklaruotas plotas koreguojamas iki mažiausio skaičiaus.
Ši dalis netaikoma pirmaisiais teisių į išmokas paskirstymo metais.
2. Išmokos jauniesiems ūkininkams atveju ir jeigu valstybė narė pasirenka Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 50 straipsnio 6, 7 ir 8 dalyse nustatytą išmokų metodą; jeigu pagal bazinės išmokos sistemą arba vienkartinės išmokos už plotus sistemą deklaruotas plotas viršija valstybės narės pagal to reglamento 50 straipsnio 9 dalį nustatytą ribą, deklaruotas plotas mažinamas iki tos ribos.
3. Perskirstymo išmokos atveju, jeigu pagal bazinės išmokos sistemą arba vienkartinės išmokos už plotus sistemą deklaruotas plotas viršija valstybės narės pagal Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 41 straipsnio 4 dalį nustatytą ribą, deklaruotas plotas mažinamas iki tos ribos.
4. Išmokos už plotus, kuriuose esama gamtinių kliūčių, atveju, jeigu valstybė narė pasirenka Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 48 straipsnio 4 dalyje nustatytą išmokų metodą; jeigu pagal bazinės išmokos sistemą arba vienkartinės išmokos už plotus sistemą deklaruotas plotas viršija valstybės narės nustatytą didžiausią hektarų skaičių, deklaruotas plotas mažinamas iki to skaičiaus.
5. Pagalbos paraiškų ir (arba) mokėjimo prašymų pagal susijusios su plotais pagalbos sistemas arba paramos priemones atveju, jeigu nustatytas pasėlių grupės plotas yra didesnis už pagalbos paraiškoje deklaruotą plotą, pagalba apskaičiuojama pagal deklaruotą plotą.
6. Nedarant poveikio administracinėms nuobaudoms pagal 19 straipsnį, pagalbos paraiškų ir (arba) mokėjimo prašymų pagal su plotais susijusios pagalbos sistemas arba paramos priemones atveju, jeigu deklaruotas plotas viršija remiamą 17 straipsnio 1 dalyje nurodytos pasėlių grupės plotą, pagalba apskaičiuojama pagal remiamą tos pasėlių grupės plotą.
Tačiau nepažeidžiant Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 60 straipsnio, jeigu bendro remiamo ploto ir bendro siekiant gauti išmokas pagal Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 III, IV ir V antraštinėse dalyse nustatytas tiesioginės pagalbos sistemas deklaruoto ploto arba bendro siekiant gauti išmokas pagal su plotais susijusios paramos priemonę deklaruoto ploto skirtumas yra mažesnis arba lygus 0,1 hektaro, remiamas plotas prilyginamas deklaruotam plotui. Atliekant šiuos skaičiavimus, atsižvelgiama tik į deklaruotus plotus, viršijančius nustatytą tos 17 straipsnio 1 dalyje nurodytos pasėlių grupės plotą.
Antra pastraipa netaikoma, jeigu minėtas skirtumas yra didesnis kaip 20 % bendro siekiant gauti išmokas deklaruoto ploto.
7. Apskaičiuojant pagalbą pagal bazinės išmokos sistemą, atsižvelgiama į skirtingų teisių į išmokas, susijusių su atitinkamu deklaruotu plotu, verčių vidurkį.
19 straipsnis
Administracinės nuobaudos už deklaruotą per didelį plotą
1. Jeigu 17 straipsnio 1 dalyje nurodytos pasėlių grupės, plotas, deklaruojamas siekiant gauti išmokas pagal bet kurią su plotais susijusios pagalbos sistemą arba paramos priemonę, viršija pagal 18 straipsnį nustatytą plotą, pagalba apskaičiuojama pagal remiamą plotą, sumažintą dvigubu aptiktu skirtumu, jei tas skirtumas didesnis kaip 3 % arba du hektarai, bet ne didesnis kaip 20 % remiamo ploto.
Jeigu skirtumas yra didesnis nei 20 % remiamo ploto, su plotais susijusi pagalba arba parama už atitinkamą pasėlių grupę neskiriama.
2. Jeigu skirtumas yra didesnis nei 50 %, su plotais susijusi pagalba arba parama už atitinkamą pasėlių grupę neskiriama. Be to, pagalbos arba paramos gavėjui taikoma papildoma nuobauda, lygi pagalbos arba paramos sumai, atitinkančiai deklaruoto ploto ir pagal šio reglamento 18 straipsnį nustatyto ploto skirtumą.
3. Jei pagal 1 ir 2 dalis apskaičiuotos sumos per trejus kalendorinius metus, einančius po kalendorinių metų, kuriais nustatyta, kad nesilaikoma reikalavimų, nepavyksta visiškai išskaityti pagal taisykles, kurias Komisija nustato remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 57 straipsnio 2 dalimi, likutis panaikinamas.
20 straipsnis
Administracinės nuobaudos, susijusios su specialiąja išmoka už medvilnę
Nedarant poveikio pagal šio reglamento 19 straipsnį taikomoms administracinėms nuobaudoms, jeigu nustatoma, kad pagalbos gavėjas nevykdo Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 639/2014 (21) 61 straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatytų pareigų, pagalbos gavėjas praranda teisę gauti didesnę pagalbą, numatytą Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 60 straipsnio 2 dalyje. Be to, pagalba už reikalavimus atitinkantį medvilnės hektarą remiantis Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 57 straipsniu sumažinama padidinimo suma, kurią pagalbos gavėjas būtų gavęs pagal to reglamento 60 straipsnio 2 dalį.
21 straipsnis
Administracinės nuobaudos, išskyrus nuobaudas už deklaruotą per didelį plotą, susijusios su išmokomis jauniesiems ūkininkams pagal Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 III antraštinės dalies V skyrių
1. Nedarant poveikio pagal 19 straipsnį taikomoms administracinėms nuobaudoms, jeigu nustatoma, kad pagalbos gavėjas nevykdo Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 50 straipsnio 2 dalyje ir Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 639/2014 49 straipsnyje nustatytų pareigų, pagalba jauniesiems ūkininkams visai neskiriama arba atšaukiama visa jos suma. Be to, jeigu nustatoma, kad pagalbos gavėjas pateikė klaidingą informaciją, siekdamas įrodyti, kad vykdo pareigas, taikoma nuobauda, atitinkanti 20 % sumos, kurią pagalbos gavėjas gavo arba būtų gavęs kaip išmoką jauniesiems ūkininkams pagal Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 50 straipsnio 1 dalį.
2. Jei nepagrįstai išmokėtų išmokų ir 1 dalyje nurodytų administracinių nuobaudų sumos per trejus kalendorinius metus, einančius po kalendorinių metų, kuriais nustatyta, kad nesilaikoma reikalavimų, nepavyksta visiškai išskaityti pagal taisykles, kurias Komisija nustato remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 57 straipsnio 2 dalimi, likutis panaikinamas.
3 SKIRSNIS
Išmoka už klimatui ir aplinkai naudingą žemės ūkio praktiką
22 straipsnis
Bendrieji principai
1. Taikant šį skirsnį išskiriamos šios pasėlių grupės:
a)
kiekviena plotų, deklaruotų kaip tam tikri pasėliai, nurodyti Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 44 straipsnio 4 dalyje, grupė;
b)
plotai, deklaruoti kaip Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 45 straipsnio 1 dalyje nurodyti daugiamečiai žolynai, kurie yra pažeidžiami aplinkos požiūriu;
c)
b punkte nenurodyti plotai, deklaruoti kaip daugiamečiai žolynai, ir
d)
plotai, deklaruoti kaip ekologiniu požiūriu svarbios vietovės, nurodytos Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 46 straipsnio 1 dalyje.
2. Jeigu tas pats plotas deklaruojamas daugiau kaip vienoje pasėlių grupėje, į tą plotą kiekvienoje iš tų pasėlių grupių atsižvelgiama atskirai.
23 straipsnis
Išmokos už klimatui ir aplinkai naudingą žemės ūkio praktiką, susijusios su reikalavimus atitinkančiais hektarais, deklaruojamais pagal bazinės išmokos sistemą arba vienkartinės išmokos už plotus sistemą, apskaičiavimo pagrindas
1. Jeigu valstybė narė taiko bazinės išmokos sistemą, taikomos šios nuostatos:
a)
jei deklaruotų teisių į išmokas skaičius viršija pagalbos gavėjo turimų teisių į išmokas skaičių, deklaruotų teisių į išmokas skaičius mažinamas iki pagalbos gavėjo turimų teisių į išmokas skaičiaus;
b)
jeigu skiriasi deklaruotų teisių į išmokas skaičius ir deklaruotas plotas, deklaruotas plotas koreguojamas iki mažiausio skaičiaus.
2. Nedarant poveikio administracinėms nuobaudoms, taikomoms pagal 28 straipsnį, jeigu plotas, deklaruotas bendrojoje paraiškoje siekiant gauti bazinę išmoką arba vienkartinę išmoką už plotus, viršija remiamą plotą, žalinimo išmoka už klimatui ir aplinkai naudingą žemės ūkio praktiką (toliau - žalinimo išmoka) apskaičiuojama pagal remiamą plotą.
Tačiau jeigu plotas, remiamas taikant bazinės išmokos sistemą arba vienkartinės išmokos už plotus sistemą, yra didesnis nei pagalbos paraiškoje deklaruotas plotas, žalinimo išmoka apskaičiuojama pagal deklaruotą plotą.
24 straipsnis
Žalinimo išmokos mažinimas dėl pasėlių įvairinimo reikalavimų nesilaikymo
1. Jeigu Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 44 straipsnyje reikalaujama, kad pagrindiniams pasėliams nebūtų skiriama daugiau kaip 75 % bendro ariamosios žemės ploto, bet nustatytam pagrindinių pasėlių grupės plotui skirta daugiau nei 75 %, plotas, naudojamas žalinimo išmokai pagal šio reglamento 23 straipsnį apskaičiuoti, sumažinamas 50 % bendro nustatyto ariamosios žemės ploto, padauginto iš skirtumo santykio.
Pirmoje pastraipoje nurodytas skirtumo santykis yra pagrindinių pasėlių grupės ploto, viršijančio 75 % bendros nustatytos ariamosios žemės, dalis bendrame kitoms pasėlių grupėms reikalingame plote.
2. Jeigu Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 44 straipsnyje reikalaujama, kad dviems pagrindiniams pasėliams nebūtų skiriama daugiau kaip 95 % bendro ariamosios žemės ploto, bet nustatytam dviejų pagrindinių pasėlių grupių plotui skirta daugiau nei 95 %, plotas, naudojamas žalinimo išmokai pagal šio reglamento 23 straipsnį apskaičiuoti, sumažinamas 50 % bendro nustatyto ariamosios žemės ploto, padauginto iš skirtumo santykio.
Pirmoje pastraipoje nurodytas skirtumo santykis yra dviejų rūšių pagrindinių pasėlių grupių ploto, viršijančio 95 % bendro nustatytos ariamosios žemės ploto, dalis bendrame kitoms pasėlių grupėms reikalingame plote.
3. Jeigu Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 44 straipsnyje reikalaujama, kad pagrindiniams pasėliams nebūtų skiriama daugiau kaip 75 % bendro nustatyto ariamosios žemės ploto ir kad dviejų rūšių pagrindiniams pasėliams nebūtų skiriama daugiau kaip 95 %, bet nustatytam pagrindinių pasėlių grupės plotui skirta daugiau nei 75 % ir nustatytam dviejų rūšių pagrindinių pasėlių grupių plotui skirta daugiau nei 95 %, plotas, naudojamas žalinimo išmokai pagal šio reglamento 23 straipsnį apskaičiuoti, sumažinamas 50 % bendro nustatyto ariamosios žemės ploto, padauginto iš skirtumo santykio.
Pirmoje pastraipoje nurodytas skirtumo santykis yra pagal 1 ir 2 dalis apskaičiuotų skirtumo santykių suma. Tačiau šis santykis negali būti didesnis kaip 1.
4. Jei nustatyta, kad pagalbos gavėjas trejus metus nesilaikė pasėlių įvairinimo reikalavimų, išdėstytų šiame straipsnyje, plotas, kuriuo pagal 1, 2 ir 3 dalis paskesniais metais turi būti sumažinamas apskaičiuojant žalinimo išmoką naudojamas plotas, yra visas nustatytas ariamosios žemės plotas, padaugintas iš skirtumo santykio.
25 straipsnis
Žalinimo išmokos mažinimas dėl su daugiamečiais žolynais susijusių reikalavimų nesilaikymo
1. Jeigu nustatoma, kad nesilaikoma Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 45 straipsnio 1 dalies trečios pastraipos, plotas, naudojamas žalinimo išmokai pagal šio reglamento 23 straipsnį apskaičiuoti, sumažinamas plotu, kuris, kaip nustatyta, neatitinka Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 45 straipsnio 1 dalies trečioje pastraipoje numatytų reikalavimų.
2. Jeigu nustatoma, kad nevykdomos Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 639/2014 44 straipsnyje nurodytos pareigos, plotas, naudojamas žalinimo išmokai pagal šio reglamento 23 straipsnį apskaičiuoti, sumažinamas plotu, kurio atžvilgiu, kaip nustatyta, nevykdomos Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 639/2014 44 straipsnyje nurodytos pareigos.
3. Reikalavimų nesilaikymo atvejai laikomi nustatytais, jei jie nustatomi per patikras, vykdomas pagal Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 74 straipsnį, arba jeigu apie juos kaip nors kitaip pranešta kompetentingai kontrolės institucijai arba mokėjimo agentūrai.
26 straipsnis
Žalinimo išmokos mažinimas dėl reikalavimų, susijusių su ekologiniu požiūriu svarbiomis vietovėmis, nesilaikymo
1. Ekologiniu požiūriu svarbių vietovių, kurių reikalaujama pagal Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 46 straipsnio 1 dalį (toliau - reikalaujamos ekologiniu požiūriu svarbios vietovės), plotas apskaičiuojamas remiantis bendru nustatytu ariamosios žemės plotu, įskaitant, jeigu taikoma pagal to paties reglamento 46 straipsnio 2 dalį, nustatytus plotus, nurodytus tos dalies pirmos pastraipos c, d, g ir h punktuose.
2. Jeigu reikalaujama ekologiniu požiūriu svarbi vietovė yra didesnė nei nustatyta ekologiniu požiūriu svarbi vietovė atsižvelgiant į Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 46 straipsnio 3 dalyje numatytus ekologiniu požiūriu svarbių vietovių svorinius koeficientus, plotas, naudojamas žalinimo išmokai pagal šio reglamento 23 straipsnį apskaičiuoti, sumažinamas 50 % bendro nustatyto ariamosios žemės ploto, įskaitant, jeigu taikoma pagal Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 46 straipsnio 2 dalį, nustatytus plotus, nurodytus tos dalies pirmos pastraipos c, d, g ir h punktuose, padauginto iš skirtumo santykio.
Pirmoje pastraipoje nurodytas skirtumo santykis yra reikalaujamos ekologiniu požiūriu svarbios vietovės ir nustatytos ekologiniu požiūriu svarbios vietovės skirtumo dalis reikalaujamoje ekologiniu požiūriu svarbioje vietovėje.
3. Jei nustatyta, kad pagalbos gavėjas trejus metus nesilaikė su ekologiniu požiūriu svarbiomis vietovėmis susijusių reikalavimų, išdėstytų šiame straipsnyje, plotas, kuriuo pagal 2 dalį paskesniais metais turi būti sumažinamas apskaičiuojant žalinimo išmoką naudojamas plotas, yra visas nustatytas ariamosios žemės plotas, įskaitant, jei taikoma pagal Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 46 straipsnio 2 dalį, nustatytus plotus, nurodytus tos dalies pirmos pastraipos c, d, g ir h punktuose, padaugintas iš skirtumo santykio.
27 straipsnis
Didžiausias žalinimo išmokos sumažinimas
1. Pagal 24 ir 26 straipsnius apskaičiuotų sumažinimų suma, išreikšta hektarų skaičiumi, neviršija bendro ariamosios žemės hektarų skaičiaus, nustatyto įskaitant, jei taikoma pagal Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 46 straipsnio 2 dalį, nustatytus plotus, nurodytus tos dalies pirmos pastraipos c, d, g ir h punktuose.
2. Nedarant poveikio administracinių nuobaudų taikymui pagal 28 straipsnį, bendras pagal 24-26 straipsnius apskaičiuotas sumažinimas negali viršyti pagal 23 straipsnį apskaičiuotos žalinimo išmokos.
28 straipsnis
Administracinės nuobaudos, susijusios su žalinimo išmoka
1. Jeigu plotas, naudojamas ekologiškumą skatinančiai išmokai pagal 23 straipsnį apskaičiuoti, skiriasi nuo ploto, naudojamo žalinimo išmokai apskaičiuoti pritaikius 24-27 straipsnius, žalinimo išmoka apskaičiuojama remiantis pastaruoju plotu, sumažintu dvigubu nustatytu skirtumu, jeigu tas skirtumas didesnis nei 3 % arba du hektarai, bet ne didesnis kaip 20 % ploto, naudojamo žalinimo išmokai apskaičiuoti pritaikius 24-27 straipsnius.
Jeigu skirtumas didesnis nei 20 %, pagalba neskiriama.
Jeigu skirtumas didesnis nei 50 %, pagalba neskiriama. Be to, pagalbos gavėjui skiriama papildoma administracinė nuobauda, lygi pagalbos sumai, atitinkančiai ploto, naudojamo žalinimo išmokai pagal 23 straipsnį apskaičiuoti, ir ploto, naudojamo žalinimo išmokai apskaičiuoti pritaikius 24-27 straipsnius, skirtumą.
2. Jeigu pagalbos gavėjas, siekdamas būti atleistas nuo Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 44, 45 ir 46 straipsniuose numatytų pareigų, deklaruoja ne visus savo ariamosios žemės plotus ir (arba) ne visus savo daugiamečius žolynus, kurie yra pažeidžiami aplinkos požiūriu pagal to reglamento 45 straipsnio 1 dalį, o nedeklaruotas plotas yra didesnis nei 0,1 ha, plotas, naudojamas žalinimo išmokai apskaičiuoti pritaikius to reglamento 24-27 straipsnius, sumažinamas dar 10 %.
3. Vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 77 straipsnio 6 dalimi, pagal šio straipsnio 1 ir 2 dalis apskaičiuota administracinė nuobauda netaikoma 2015 ir 2016 paraiškų teikimo metais. Pagal 1 ir 2 dalis apskaičiuota administracinė nuobauda 2017 paraiškų teikimo metais dalijama iš 5 ir yra ne didesnė kaip 20 % žalinimo išmokos sumos, kurią atitinkamas ūkininkas būtų turėjęs teisę gauti pagal 23 straipsnį; 2018 ir vėlesniais paraiškų teikimo metais tokia nuobauda dalijama iš 4 ir yra ne didesnė kaip 25 % tos pačios sumos.
4. Jei pagal 1, 2 ir 3 dalis apskaičiuotos administracinės nuobaudos sumos per trejus kalendorinius metus, einančius po kalendorinių metų, kuriais nustatyta, kad nesilaikoma reikalavimų, nepavyksta visiškai išskaityti pagal taisykles, kurias Komisija nustato remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 57 straipsnio 2 dalimi, likutis panaikinamas.
29 straipsnis
Lygiavertei praktikai taikomos taisyklės
Šis skirsnis mutatis mutandis taikomas lygiavertei praktikai, nurodytai Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 43 straipsnio 3 dalyje.
4 SKIRSNIS
Savanoriška susietoji parama, grindžiama pagalbos už gyvulius paraiškomis pagal pagalbos už gyvulius sistemas, arba parama kaimo plėtrai, grindžiama mokėjimo prašymais pagal su gyvuliais susijusios paramos priemones
30 straipsnis
Apskaičiavimo pagrindas
1. Pagalba ar parama niekada neskiriama už didesnį, nei nurodyta pagalbos paraiškoje arba mokėjimo prašyme, gyvulių skaičių.
2. Valdoje esantys gyvuliai laikomi nustatytais tik tada, jei jie yra identifikuoti pagalbos paraiškoje arba mokėjimo prašyme. Identifikuotus gyvulius galima pakeisti kitais neprarandant teisės į pagalbos ar paramos išmoką, su sąlyga, kad kompetentinga institucija dar nepranešė pagalbos arba paramos gavėjui apie tai, kad jo paraiška arba prašymas neatitinka nustatytų reikalavimų, arba kad jam dar nebuvo pranešta apie tos institucijos ketinimą atlikti patikrą vietoje. Jeigu valstybė narė pagal taisykles, kurias Komisija nustato remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 78 straipsnio b punktu, nepasinaudoja galimybe taikyti sistemą be paraiškų, ji visomis priemonėmis užtikrina, kad nebūtų abejojama, dėl kurių gyvulių pateiktos pagalbos arba paramos gavėjų paraiškos ar prašymai.
3. Nepažeidžiant 31 straipsnio nuostatų, jei pagalbos paraiškoje arba mokėjimo prašyme deklaruotų gyvulių skaičius yra didesnis už skaičių, nustatytą atlikus administracinę patikrą arba patikrą vietoje, pagalba ar parama apskaičiuojama pagal nustatytų gyvulių skaičių.
4. Jeigu nustatoma su galvijų identifikavimo ir registravimo sistema susijusių reikalavimų nesilaikymo atvejų, taikomos šios nuostatos:
a)
valdoje esantis galvijas, pametęs vieną iš dviejų ausų įsagų, laikomas nustatytu, jei jis aiškiai atskirai identifikuojamas pagal kitus galvijų identifikavimo ir registravimo sistemos elementus, nurodytus Reglamento (EB) Nr. 1760/2000 3 straipsnio pirmos pastraipos b, c ir d punktuose;
b)
atskiras valdoje esantis galvijas, pametęs abu ausų įsagus, laikomas nustatytu, jei gyvulį vis tiek galima identifikuoti pagal registrą, gyvulio pasą, duomenų bazę ar kitomis Reglamente (EB) Nr. 1760/2000 nustatytomis priemonėmis, su sąlyga, kad jo laikytojas gali pateikti įrodymų, kad jau ėmėsi priemonių situacijai ištaisyti prieš paskelbiant apie patikrą vietoje;
c)
jeigu nustatyti reikalavimų nesilaikymo atvejai yra susiję su klaidingais įrašais registre arba gyvulių pasuose, atitinkamas gyvulys nenustatytu laikomas tik tada, jei tokių klaidų randama bent per dvi patikras, atliktas per 24 mėnesius. Visais kitais atvejais atitinkami gyvuliai laikomi nenustatytais nuo tada, kai pirmą kartą nustatoma, kad nesilaikoma reikalavimų.
Galvijų identifikavimo ir registravimo sistemos įrašus ir pranešimus šiai sistemai galima bet kada koreguoti akivaizdžių klaidų, kurias pripažino kompetentinga institucija, atvejais.
5. Pametusi vieną ausies įsagą valdoje esanti avis arba ožka laikoma nustatyta, jeigu ją vis tiek galima identifikuoti pagal pirmines identifikavimo priemones pagal Reglamento (EB) Nr. 21/2004 4 straipsnio 2 dalies a punktą ir jeigu tenkinami visi kiti avių ir ožkų identifikavimo ir registravimo sistemos reikalavimai.
31 straipsnis
Administracinės nuobaudos, susijusios su gyvuliais, deklaruotais pagal pagalbos už gyvulius sistemas arba su gyvuliais susijusios paramos priemones
1. Jeigu, pateikus pagalbos paraišką pagal pagalbos už gyvulius sistemas arba mokėjimo prašymą pagal susijusios su gyvuliais paramos priemonę, nustatomas deklaruotų gyvulių ir pagal 30 straipsnio 3 dalį nustatytų gyvulių skaičiaus skirtumas, bendra pagalbos ar paramos suma, kurią pagalbos arba paramos gavėjas turi teisę gauti pagal tą pagalbos sistemą arba paramos priemonę atitinkamais paraiškų teikimo metais, sumažinama šio straipsnio 3 dalyje nustatyta procentine dalimi, jeigu nustatoma, kad reikalavimų neatitinka ne daugiau kaip trys gyvuliai.
2. Nustačius daugiau kaip tris reikalavimų neatitinkančius gyvulius, bendra pagalbos ar paramos suma, kurią pagalbos arba paramos gavėjas turi teisę gauti pagal 1 dalyje nurodytą pagalbos sistemą arba paramos priemonę atitinkamais paraiškų teikimo metais, sumažinama:
a)
procentine dalimi, nustatyta pagal 3 dalį, jeigu ji ne didesnė kaip 10 %;
b)
dviguba procentine dalimi, nustatyta pagal 3 dalį, jeigu ji didesnė kaip 10 %, bet ne didesnė kaip 20 %.
Jeigu pagal 3 dalį nustatyta procentinė dalis yra didesnė kaip 20 %, pagalba ar parama, kurią pagalbos arba paramos gavėjas būtų turėjęs teisę gauti pagal 30 straipsnio 3 dalį, pagal pagalbos sistemą arba paramos priemonę atitinkamais paraiškų teikimo metais neskiriama.
Jeigu pagal 3 dalį nustatyta procentinė dalis yra didesnė kaip 50 %, pagalba ar parama, kurią pagalbos arba paramos gavėjas būtų turėjęs teisę gauti pagal 30 straipsnio 3 dalį, pagal pagalbos sistemą arba paramos priemonę atitinkamais paraiškų teikimo metais neskiriama. Be to, pagalbos arba paramos gavėjui taikoma papildoma nuobauda, kurios suma yra lygi sumai, atitinkančiai deklaruoto gyvulių skaičiaus ir pagal 30 straipsnio 3 dalį nustatytų gyvulių skaičiaus skirtumą. Jei tos sumos per trejus kalendorinius metus, einančius po kalendorinių metų, kuriais nustatyta, kad nesilaikoma reikalavimų, nepavyksta visiškai išskaityti pagal taisykles, kurias Komisija nustato remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 57 straipsnio 2 dalimi, likutis panaikinamas.
3. Kad būtų nustatyta 1 ir 2 dalyse nurodyta procentinė dalis, pagal pagalbos už gyvulius sistemą arba susijusios su gyvuliais paramos priemonę deklaruotų gyvulių, kurie, kaip nustatyta, neatitinka reikalavimų, skaičius padalijamas iš gyvulių, nustatytų taikant tą pagalbos už gyvulius sistemą arba paramos priemonę, pagal kurias teikiama pagalbos paraiška arba mokėjimo prašymas atitinkamais paraiškų teikimo metais, skaičiaus.
Jeigu valstybė narė pagal taisykles, kurias Komisija nustato remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 78 straipsnio b punktu, nepasinaudoja galimybe taikyti sistemą be paraiškų, gyvuliai, už kuriuos gali būti skirta pagalba arba parama, bet kurie, kaip nustatyta, yra netinkamai identifikuoti ar įregistruoti gyvulių identifikavimo ir registravimo sistemoje, laikomi reikalavimų neatitinkančiais gyvuliais.
32 straipsnis
Administracinių nuobaudų taikymo išimtys natūralių aplinkybių atvejais
31 straipsnyje numatytos administracinės nuobaudos netaikomos, jeigu pagalbos arba paramos gavėjas negali atitikti atitikties kriterijų ir įvykdyti įsipareigojimų ar kitų pareigų dėl natūralių aplinkybių, turinčių įtakos bandai, su sąlyga, kad nustatęs, jog gyvulių skaičius sumažėjo, jis per 10 darbo dienų apie tai raštu informavo kompetentingą instituciją.
Nepažeisdamos faktinių aplinkybių, į kurias reikia atsižvelgti atskirais atvejais, kompetentingos institucijos gali pripažinti, kad bandai turėjo įtakos natūralios aplinkybės, kaip antai:
a)
gyvulio kritimas dėl ligos arba
b)
gyvulio kritimas dėl nelaimingo atsitikimo, už kurį pagalbos arba paramos gavėjas negali būti laikomas atsakingu.
33 straipsnis
Papildomos nuobaudos ir priemonės
1. Valstybės narės gali numatyti papildomas nacionalines nuobaudas, taikytinas pagalbos arba paramos skyrimo procedūroje dalyvaujantiems tarpininkams, siekdamos užtikrinti, kad būtų laikomasi kontrolės reikalavimų, įskaitant pareigą teikti pranešimus.
2. Jei nustatoma, kad dėl aplaidumo arba tyčia pateikta klaidinga informacija, kurią pagal taisykles, kurias nustato Komisija remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 78 straipsnio c punktu, turi teikti tarnybos, institucijos ar organizacijos, išskyrus kompetentingas institucijas, atitinkama valstybė narė taiko tinkamas nuobaudas pagal nacionalinę teisę. Jeigu tokie reikalavimų nesilaikymo atvejai nustatomi antrą kartą, tokiai tarnybai, institucijai ar organizacijai ne mažiau kaip vieneriems metams atimama teisė teikti su paramos teikimu susijusią patvirtinamąją informaciją.
34 straipsnis
Įrašų kompiuterinėje galvijų duomenų bazėje pakeitimai ir tikslinimas
15 straipsnis taikomas su deklaruotais galvijais susijusių kompiuterinės galvijų duomenų bazės įrašų klaidoms ir praleidimams, padarytiems nuo to momento, kai pateikta pagalbos paraiška arba mokėjimo prašymas.
III ANTRAŠTINĖ DALIS
SPECIALIOS NUOSTATOS DĖL PARAMOS KAIMO PLĖTRAI PRIEMONIŲ
35 straipsnis
Paramos skyrimo kriterijų, išskyrus ploto dydį ir gyvulių skaičių, įsipareigojimų ir kitų pareigų nesilaikymas
1. Visa prašyta parama neskiriama arba atšaukiama, jei nesilaikoma atitikties kriterijų.
2. Visa prašyta parama arba jos dalis neskiriama arba atšaukiama, jei:
a)
nevykdomi kaimo plėtros programoje nustatyti įsipareigojimai arba
b)
atitinkamais atvejais nevykdomos kitos su tam tikru veiksmu susijusios pareigos, nustatytos Sąjungos ar nacionalinėje teisėje arba kaimo plėtros programoje, visų pirma nesilaikoma su viešaisiais pirkimais, valstybės pagalba susijusių ir kitų privalomų standartų ir reikalavimų.
3. 2 straipsnyje nurodytų įsipareigojimų nesilaikymo arba kitų ten pat nurodytų pareigų nevykdymo atvejais spręsdama, kiek paramos neskirti arba atšaukti, valstybė narė atsižvelgia į 2 dalyje nurodytų paramos gavimo sąlygų nesilaikymo atvejų reikšmingumą, mastą, trukmę ir pasikartojimą.
Reikalavimų nesilaikymo reikšmingumas visų pirma priklauso nuo jo pasekmių svarbos atsižvelgiant į nepaisytų įsipareigojimų ar pareigų tikslus.
Reikalavimų nesilaikymo mastas visų pirma priklauso nuo jo poveikio visam veiksmui.
Reikalavimų nesilaikymo trukmė visų pirma priklauso nuo laiko, kurį trunka jo poveikis, arba nuo galimybės ši poveikį panaikinti pagrįstomis priemonėmis.
Reikalavimų nesilaikymo pasikartojimas nustatomas pagal tai, ar per pastaruosius ketverius metus arba visą 2014-2020 m. programavimo laikotarpį buvo nustatyta panašių to paties paramos gavėjo pažeidimų, padarytų taikant tą pačią priemonę, atliekant tokio paties tipo veiksmą arba taikant panašią 2007-2013 m. programavimo laikotarpiu galiojusią priemonę.
4. Daugiamečių įsipareigojimų arba išmokų atveju, remiantis 3 dalyje nurodytais kriterijais gali būti atšaukiamos ir sumos, kurios už tą patį veiksmą jau išmokėtos praėjusiais metais.
5. Jei atlikus 3 dalyje nurodytais kriterijais grindžiamą bendra vertinimą paaiškėja, kad reikalavimų nesilaikymo atvejis yra reikšmingas, parama visai neskiriama arba atšaukiama visa jos suma. Be to, paramos gavėjui neskiriama parama pagal tą priemonę arba už atitinkamo tipo veiksmus ištisus kalendorinius metus, kuriais nustatyta, kad nesilaikoma reikalavimų, ir kitus kalendorinius metus.
6. Jei nustatyta, kad paramos gavėjas, norėdamas gauti paramą, pateikė melagingos informacijos arba dėl aplaidumo nepateikė būtinos informacijos, parama visai neskiriama arba atšaukiama visa jos suma. Be to, paramos gavėjui neskiriama parama pagal tą priemonę arba už atitinkamo tipo veiksmus ištisus kalendorinius metus, kuriais nustatyta, kad nesilaikoma reikalavimų, ir kitus kalendorinius metus.
7. Jei 1, 2, 4, 5 ir 6 dalyse nurodytų atšauktų sumų ir administracinių nuobaudų per trejus kalendorinius metus, einančius po kalendorinių metų, kuriais nustatyta, kad nesilaikoma reikalavimų, nepavyksta visiškai išskaityti pagal taisykles, kurias Komisija nustato remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 57 straipsnio 2 dalimi, likutis panaikinamas.
36 straipsnis
Paramos mokėjimo sustabdymas
Mokėjimo agentūra gali sustabdyti paramos, susijusios su tam tikromis išlaidomis, mokėjimą, jei nustatomas reikalavimų nesilaikymo, už kurį skiriama administracinė nuobauda, atvejis. Mokėjimo agentūra sustabdymą atšaukia, kai tik paramos gavėjas kompetentingai institucijai priimtinu būdu įrodo, kad padėtį ištaisė. Sustabdymo laikotarpis negali būti ilgesnis kaip trys mėnesiai. Valstybės narės gali nustatyti ir trumpesnius ilgiausius laikotarpius, priklausomai nuo veiksmų, siejamų su reikalavimų nesilaikymu, ir to nesilaikymo poveikio.
Mokėjimo agentūra gali sustabdyti paramos mokėjimą tik tais atvejais, jei reikalavimų nesilaikymu nesutrukdoma pasiekti bendro atitinkamo veiksmo tikslo ir jei galima numatyti, kad paramos gavėjas pajėgs ištaisyti padėtį per nustatytą ilgiausią laikotarpį.
IV ANTRAŠTINĖ DALIS
SU KOMPLEKSINE PARAMA SUSIJUSI KONTROLĖS SISTEMA IR ADMINISTRACINĖS NUOBAUDOS
I SKYRIUS
DAUGIAMEČIŲ GANYKLŲ IŠLAIKYMAS
37 straipsnis
Su daugiametėmis ganyklomis susijusios pareigos
1. Jeigu nustatoma, kad Reglamento (EB) Nr. 1122/2009 3 straipsnio 3 dalyje nurodytas santykis 2014 m. sumažėjo nacionaliniu arba regioniniu lygmeniu, atitinkama valstybė narė pagalbos gavėjams, 2015 m. teikiantiems bet kokios pagalbos paraiškas pagal tiesioginių išmokų sistemas, gali numatyti pareigą nekeisti daugiamečių ganyklų paskirties, prieš tai negavus leidimo.
Jeigu nustatoma, kad 2014 m. tas santykis sumažėjo daugiau kaip 5 %, atitinkama valstybė narė numato tokią pareigą.
Jei pirmoje ir antroje pastraipose nurodytas leidimas suteikiamas su sąlyga, kad žemės plotas būtų paskirtas daugiametei ganyklai, tokia žemė, nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 1122/2009 2 straipsnio antros pastraipos 2 punkte pateiktos apibrėžties, daugiamete ganykla laikoma nuo pirmos pertvarkymo dienos. Toks plotas penkerius iš eilės metus nuo pertvarkymo dienos naudojamas žolei ar kitokiems žoliniams pašarams auginti.
2. 1 dalyje nustatyta pareiga pagalbos gavėjams netaikoma, jeigu pagalbos gavėjai daugiametes ganyklas įrengė pagal Tarybos reglamentus (EEB) Nr. 2078/92 (22), (EB) Nr. 1257/1999 (23) ir (EB) Nr. 1698/2005.
3. Jeigu nustatoma, kad negalima užtikrinti, jog 2014 m. bus įvykdyta Reglamento (EB) Nr. 1122/2009 3 straipsnio 2 dalyje nurodyta pareiga, atitinkama valstybė narė ne tik imasi reikiamų priemonių pagal šio straipsnio 1 dalį, bet nacionaliniu arba regioniniu lygmeniu pagalbos gavėjams, 2015 m. teikiantiems pagalbos paraiškas pagal bet kurią iš tiesioginių išmokų sistemų, numato pareigą vėl pertvarkyti žemę į daugiametę ganyklą.
Pirma pastraipa taikoma tik pagalbos gavėjams, turintiems žemės, kuri iš daugiametės ganyklos buvo pertvarkyta į kitos paskirties žemę.
Taip pertvarkytos žemės ploto atveju pirma pastraipa taikoma nuo 24 mėnesių laikotarpio, einančio prieš galutinę dieną, kurią pagal Reglamento (EB) Nr. 1122/2009 11 straipsnio 2 punktą turėjo būti pateiktos bendrosios paraiškos atitinkamoje valstybėje narėje, pirmosios dienos.
Tokiu atveju ūkininkai tam tikrą procentinę to ploto dalį vėl pertvarko į daugiametę ganyklą arba daugiametei ganyklai skiria kitą tokio pat dydžio plotą. Procentinė dalis apskaičiuojama remiantis ūkininko pertvarkytos žemės ploto dydžiu ir pusiausvyrai atkurti reikalingu ploto dydžiu.
Tačiau, jei plotas į kitos paskirties žemę buvo pertvarkytas prieš jį perleidžiant, pirma pastraipa taikoma tik tada, jeigu perleidimas įvykdytas po 2004 m. gegužės 6 d.
Nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 1122/2009 2 straipsnio antros pastraipos 2 punkto, vėl į daugiametę ganyklą pertvarkyti ar daugiametei ganyklai skirti nauji žemės plotai daugiamete ganykla laikomi nuo pirmos tokio pertvarkymo į daugiametę ganyklą ar ploto skyrimo daugiametei ganyklai dienos. Tokie plotai penkerius iš eilės metus nuo pertvarkymo dienos naudojami žolei ar kitokiems žoliniams pašarams auginti.
4. 1 ir 3 dalys taikomos tik 2015 m.
5. 2015 ir 2016 m. valstybės narės atlieka patikras, siekdamos užtikrinti, kad būtų laikomasi 1 ir 3 dalių.
II SKYRIUS
ADMINISTRACINIŲ NUOBAUDŲ APSKAIČIAVIMAS IR TAIKYMAS
38 straipsnis
Bendrosios taisyklės, taikomos reikalavimų nesilaikymo atveju
1. Pasikartojantis reikalavimų nesilaikymas - daugiau kaip kartą per trejus iš eilės kalendorinius metus nustatytas to paties reikalavimo arba standarto nesilaikymas, jei pagalbos arba paramos gavėjui buvo pranešta apie ankstesnį reikalavimų nesilaikymo atvejį ir jis turėjo galimybę imtis reikiamų priemonių ankstesniam reikalavimų nesilaikymui nutraukti. Nustatant pasikartojančio reikalavimų nesilaikymo atvejus atsižvelgiama į reikalavimų nesilaikymo atvejus, nustatytus pagal Reglamentą (EB) Nr. 1122/2009, ir visų pirma į Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 II priedą įtrauktas 3 GAAB standartas laikomas lygiaverčiu 2013 m. gruodžio 21 d. galiojusios Reglamento (EB) Nr. 73/2009 redakcijos II priede nurodytam 2 VR.
2. Reikalavimų nesilaikymo mastas nustatomas visų pirma atsižvelgiant į tai, ar reikalavimų nesilaikymo poveikis yra plataus masto, ar susijęs tik su pačiu ūkiu.
3. Reikalavimų nesilaikymo sunkumas visų pirma priklauso nuo reikalavimų nesilaikymo padarinių reikšmingumo atsižvelgiant į atitinkamo reikalavimo arba standarto tikslus.
4. Ar reikalavimų nesilaikymas yra pastovus, visų pirma priklauso nuo to, kiek trunka jo poveikis arba kiek laiko gali prireikti tam poveikiui nutraukti taikant deramas priemones.
5. Taikant šį skyrių, reikalavimų nesilaikymo atvejai laikomi nustatytais, jei jie nustatomi taikant kontrolės priemones pagal šį reglamentą arba kai apie juos kaip nors kitaip pranešta kompetentingai kontrolės institucijai ar, jei taikoma, mokėjimo agentūrai.
39 straipsnis
Administracinių nuobaudų apskaičiavimas ir taikymas aplaidumo atveju
1. Jei nustatoma, kad pagalbos arba paramos gavėjas reikalavimų nesilaiko dėl aplaidumo, taikomas išmokų sumažinimas. Paprastai 3 % sumažinama Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 92 straipsnyje nurodytų išmokų ir metinės priemokos bendra suma.
Tačiau mokėjimo agentūra, remdamasi kompetentingos kontrolės institucijos parengtos kontrolės ataskaitos vertinamojoje dalyje pateiktu reikalavimų nesilaikymo reikšmingumo vertinimu ir atsižvelgdama į 38 straipsnio 1-4 dalyse nurodytus kriterijus, gali nuspręsti tą procentinį dydį sumažinti iki 1 % arba padidinti jį iki 5 % pirmoje pastraipoje nurodytos bendros sumos arba visai nemažinti išmokų, jeigu pagal nuostatas, susijusias su atitinkamu reikalavimu ar standartu, galima toliau nebenagrinėti nustatyto reikalavimų nesilaikymo atvejo arba jeigu parama teikiama pagal Reglamento 1305/2013 17 straipsnio 5 ir 6 dalis.
2. Jei valstybė narė pagal Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 97 straipsnio 3 dalį nusprendžia netaikyti administracinės nuobaudos, bet pagalbos arba paramos gavėjas neištaisė padėties iki kompetentingos institucijos nustatyto termino, administracinė nuobauda taikoma.
Kompetentinga institucija nustato galutinį terminą, kuris negali būti vėlesnis kaip kitų metų po tų, kuriais nustatyta, kad nesilaikoma reikalavimų, pabaiga.
3. Jeigu valstybė narė pasinaudoja Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 99 straipsnio 2 dalies antroje pastraipoje numatyta galimybe, o pagalbos arba paramos gavėjas per kompetentingos institucijos nustatytą terminą padėties neištaiso, išmokos atgaline tvarka mažinamos mažiausiai 1 %, kaip numatyta šio straipsnio 1 dalyje, už tuos pradinio reikalavimų nesilaikymo nustatymo metus, kuriais taikyta išankstinio įspėjimo sistema, jei nustatyta, kad padėtis neištaisyta per trejų iš eilės kalendorinių metų laikotarpį, skaičiuojamą nuo tų metų ir apimantį tuos metus..
Kompetentinga institucija nustato galutinį terminą, kuris negali būti vėlesnis kaip kitų metų po tų, kuriais nustatyta, kad nesilaikoma reikalavimų, pabaiga.
Jeigu pagalbos arba paramos gavėjas per nustatytą terminą ištaiso padėtį, nustatant pasikartojančio reikalavimų nesilaikymo atvejus pagal 4 dalį nelaikoma, kad buvo nesilaikoma reikalavimų.
4. Nedarant poveikio tyčinio reikalavimų nesilaikymo atvejams, kai pirmą kartą pakartotinai nesilaikoma to paties reikalavimo, pagal 1 dalį taikytinas sumažinimas dauginamas iš trijų.
Jeigu nustatoma tolesnių pasikartojančių reikalavimų nesilaikymo atvejų, kiekvienu atveju už ankstesnį pasikartojantį reikalavimų nesilaikymą nustatytas sumažinimas dauginamas iš trijų. Tačiau 1 dalyje nurodyta bendra suma negali būti sumažinta daugiau kaip 15 %.
Kai sumažinimas pasiekia 15 % ribą, mokėjimo agentūra atitinkamam pagalbos arba paramos gavėjui praneša, kad dar kartą nustačius, jog nesilaikoma to paties reikalavimo, jo veiksmai bus laikomi tyčiniu reikalavimo nesilaikymu, kaip apibrėžta 40 straipsnyje.
40 straipsnis
Administracinių nuobaudų apskaičiavimas ir taikymas tyčinio reikalavimų nesilaikymo atvejais
Jeigu nustatoma, kad pagalbos arba paramos gavėjas tyčia nesilaikė reikalavimų, 39 straipsnio 1 dalyje nurodyta bendra suma paprastai mažinama 20 %.
Tačiau mokėjimo agentūra, remdamasi kompetentingos kontrolės institucijos parengtos kontrolės ataskaitos vertinamojoje dalyje pateiktu reikalavimų nesilaikymo reikšmingumo vertinimu ir atsižvelgdama į 38 straipsnio 1-4 dalyse nurodytus kriterijus, gali nuspręsti tą procentinį dydį sumažinti iki ne mažiau kaip 15 % bendros sumos arba padidinti iki 100 % bendros sumos.
41 straipsnis
Administracinių nuobaudų sumavimas
Jei 2 straipsnio 1 dalies antros pastraipos 2 punkto b papunktyje apibrėžtas reikalavimų nesilaikymo atvejis, yra ir to paties punkto a papunktyje apibrėžtas reikalavimų nesilaikymo atvejis, administracinės nuobaudos taikomos pagal taisykles, kurias Komisija nustato remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 77 straipsnio 8 dalies a punktu.
V ANTRAŠTINĖ DALIS
PEREINAMOJO LAIKOTARPIO IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
42 straipsnis
Su kompleksine parama susijusios pereinamojo laikotarpio taisyklės
1. Tais atvejais, kai pagal Reglamente (EB) Nr. 1698/2005 nustatytas priemones skiriamos paramos gavėjai turi vykdyti su kompleksine parama susijusias pareigas, jiems taikomos šiame reglamente nustatytos su kontrolės sistema ir administracinėmis nuobaudomis susijusios taisyklės ir įgyvendinimo aktai, kuriuos priima Komisija remdamasi Reglamentu (ES) Nr. 1306/2013.
2. Su kompleksine parama susijusių pareigų nevykdymo atvejais, kuriais neskiriama administracinė nuobauda, nes jiems taikoma, atitinkamai, Reglamento (EB) Nr. 73/2009 23 straipsnio 2 dalyje arba Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 51 straipsnio 2 dalyje numatyta de minimis taisyklė, taikoma Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 97 straipsnio 3 dalies antra pastraipa dėl kontrolės institucijos pareigos imtis būtinų veiksmų, kad patikrintų, ar paramos gavėjas ištaisė tai, ko buvo nesilaikoma.
43 straipsnis
Panaikinimas
Reglamentai (EB) Nr. 1122/2009 ir (ES) Nr. 65/2011 panaikinami nuo 2015 m. sausio 1 d.
Tačiau tie reglamentai toliau taikomi:
a)
tiesioginių išmokų paraiškoms, pateiktoms už priemokų laikotarpius, prasidedančius prieš 2015 m. sausio 1 d.,
b)
mokėjimų prašymams, pateiktiems už 2014 m., ir
c)
kontrolės sistemai ir administracinėms nuobaudoms, taikomoms pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 (24) 85t ir 103z straipsnius tais atvejais, kai ūkininkai vykdo su kompleksine parama susijusias pareigas.
44 straipsnis
Įsigaliojimas ir taikymas
Šis reglamentas įsigalioja septintą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Jis taikomas pagalbos paraiškoms arba mokėjimo prašymams, susijusiems su paraiškų teikimo metais arba priemokų laikotarpiais, prasidedančiais 2015 m. sausio 1 d.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2014 m. kovo 11 d.