ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 9. dubna 2014
o režimu státní podpory SA.23257 (12/C) (ex NN 8/10, ex CP 157/07) provedeném Francií (mezioborová dohoda uzavřená v rámci Francouzského sdružení zhodnocení produktů a profesních odvětví v oblasti pěstování zeleniny a krajiny - Val'Hor)
(oznámeno pod číslem C(2014) 2223)
(Pouze francouzské znění je závazné)
(2014/416/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské Unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedeným článkem, a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
V dopise ze dne 9. května 2007 obdržela Komise stížnost týkající se rozšíření mezioborové dohody uzavřené v rámci Francouzského sdružení pro zhodnocení zemědělských produktů a pro profesní odvětví v oblasti pěstování zeleniny a krajiny (dále jen „mezioborové sdružení Val'Hor“). Případ byl zaevidován pod č. CP 157/07. Dne 4. února 2010 bylo toto opatření zaevidováno pod č. NN 8/10 jakožto neoznámená státní podpora.
(2)
V rámci stížnosti CP 157/07 obdržela Komise od stěžovatele připomínky dne 26. října 2009 a 16. května 2011.
(3)
Útvary Komise dopisy z 13. července 2007, 10. prosince 2007, 26. června 2008, 22. února 2010, 16. prosince 2010 a 13. října 2011 požádaly francouzské orgány, aby poskytly doplňující informace o možné státní podpoře v odvětví pěstování zeleniny. Francie tyto informace zaslala dopisy ze 17. října 2007, 7. dubna 2008, 1. září 2008, 2. dubna 2010, 22. února 2011 a 15. listopadu 2011.
(4)
Komise se prostřednictvím rozhodnutí C(2011) 10053 ze dne 11. ledna 2012 rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU.
(5)
Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (1). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily své připomínky k opatření.
(6)
Komise obdržela připomínky zúčastněných stran. Předala je Francii, a tím jí poskytla možnost, aby se k nim vyjádřila.
(7)
E-mailem ze dne 20. ledna 2012 předalo Stálé zastoupení Francie při Evropské unii Komisi dopis francouzských orgánů s žádostí o prodloužení lhůty pro podání připomínek k zahájení řízení o jeden měsíc. Faxem ze dne 26. ledna 2012 bylo uvedené žádosti o prodloužení vyhověno.
(8)
E-mailem ze dne 14. března 2012 předalo Stálé zastoupení Francie při Evropské unii Komisi připomínky francouzských orgánů k zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU.
(9)
E-mailem ze dne 10. července 2012 sdělilo Stálé zastoupení Francie při Evropské unii Komisi reakci francouzských orgánů na připomínky zúčastněných stran.
II. POPIS
PŘEDSTAVENÍ MEZIOBOROVÉ ORGANIZACE VAL'HOR
(10)
Francouzské sdružení pro zhodnocení zemědělských produktů a pro profesní odvětví v oblasti pěstování zeleniny a krajiny (Val'Hor) je uznanou mezioborovou organizací v rámci odvětví pěstování zeleniny ve Francii. Je uspořádána a funguje na základě pravidel daných články L. 631-1 a zemědělského zákoníku.
(11)
Sdružení Val'Hor bylo založeno v roce 1997 a orgány veřejné správy je ve smyslu článku L.632-1 francouzského zemědělského zákoníku dne 13. srpna 1998 uznaly jako mezioborové sdružení na vnitrostátní úrovni pro odvětví pěstování zeleniny a krajiny. Jeho stanovy byly schváleny na valné hromadě dne 25. března 2004.
(12)
Sdružení Val'Hor, jako jiné uznané mezioborové organizace, může uzavírat dohody a od všech členů oborů, které je tvoří, vybírat dobrovolné příspěvky na jejich financování. Plnění těchto dohod může být na základě meziresortního výnosu povinné (tzv. „rozšířené“ dohody) pro všechny subjekty působící v odvětví, členy či nečleny mezioborového sdružení Val'Hor za podmínek stanovených francouzským zemědělským zákoníkem. Zemědělský zákoník povoluje rozšíření dohod, pouze pokud tyto dohody mají za cíl „společný zájem“ založený na opatřeních „v souladu s obecným zájmem a slučitelných s pravidly společné zemědělské politiky“ (viz článek L.632-3 zemědělského zákoníku).
(13)
Sdružení Val'Hor přijalo dne 12. listopadu 2004 mezioborovou dohodu o financování, jež byla pozměněna dodatkem č. 1 ze dne 14. září 2006. Článek II uvedené dohody stanoví, že každý člen, ať fyzická či právnická osoba, oboru, jenž je v mezioborové organizaci Val'Hor zastoupen, platí roční příspěvek.
(14)
Mezioborová dohoda o financování uzavřená v rámci Val'Hor byla poprvé prodloužena o jeden rok na základě výnosu Ministerstva zemědělství, výživy, rybolovu a rozvoje venkova dne 12. dubna 2005, jenž byl zveřejněn v Úředním věstníku Francouzské republiky dne 12. května 2005. Podruhé byla prodloužena o jeden rok výnosem ze dne 16. listopadu 2006, jenž byl zveřejněn v Úředním věstníku Francouzské republiky dne 8. prosince 2006.
(15)
Výnosem ze dne 31. března 2008 zveřejněným v Úředním věstníku Francouzské republiky dne 11. dubna 2008 byla platnost mezioborové dohody ze dne 21. února 2008 prodloužena na období od 1. července 2007 do 30. června 2008 pro všechny členy oborů, jež sdružení tvoří. Výnosem ze dne 16. září 2008 zveřejněným v Úředním věstníku Francouzské republiky dne 25. září 2008 byla platnost mezioborové dohody ze dne 22. července 2008 prodloužena do 30. června 2010. Výnosem ze dne 27. května 2010 zveřejněným v Úředním věstníku Francouzské republiky dne 8. června 2010 byla platnost mezioborové dohody ze dne 22. července 2008 prodloužena na hospodářský rok od 1. července 2010 do 30. června 2011. Výnosem ze dne 3. října 2011 zveřejněným v Úředním věstníku Francouzské republiky dne 15. října 2011 byla platnost mezioborové dohody ze dne 12. září 2011 prodloužena do 30. června 2014.
(16)
Podle informací, jež francouzské orgány předložily dne 17. října 2007, závazný dobrovolný příspěvek pro podniky v odvětví okrasných rostlin pocházejících z pěstování zeleniny a z ovocných školek a z odvětví krajiny měl umožnit realizaci opatření a prostředků, jež jsou nezbytné ke společné propagaci pěstování zeleniny, květin a propagaci krajiny, jejich produktů a pracovních dovedností, a to na domácích i zahraničních trzích; znalost nabídky, poptávky a mechanismů trhu; zlepšování fungování, kontroly a transparentnosti trhu; jakost produktů; organizace a zlepšování postupů a mezioborové vztahy v odvětví; realizace školicích programů, aplikovaného výzkumu, testování a vývoje; a fungování sdružení.
ÚLOHA STÁTU
(17)
Francouzský stát výnosem ze dne 13. srpna 1998 uznal ve smyslu článku L.632-1 francouzského zemědělského zákoníku sdružení Val'Hor jako mezioborovou organizaci.
(18)
Fungování, úkoly a složení sdružení se řídí stanovami. Aby mohlo být toto mezioborové sdružení uznáno, musely příslušné orgány ověřit, aby byla splněna různá kritéria, zejména že stanovy jsou v souladu se zákonem (článek L.632-1 zemědělského zákoníku), aby příslušné organizace, jež tvoří sdružení Val'Hor, byly reprezentativní a aby se podřídily cílům na vnitrostátní úrovni i na úrovni Společenství. Jeho existence, úkoly a fungování se řídí články L.631-1 a zemědělským zákoníkem.
(19)
Podle francouzských orgánů byly až do roku 2007 závazné dobrovolné příspěvky od členů z oborů tvořících sdružení Val'Hor jedinými zdroji mezioborové organizace. Ačkoli je sdružení Val'Hor právnickou osobou podle soukromého práva a jeho financování je zajištěno příspěvky z příslušného odvětví, je nezbytné, aby do fungování systému závazných dobrovolných příspěvků zasáhl stát. Aby byly dobrovolné příspěvky v rámci všech mezioborových organizací závazné, je tak nezbytné vydat vyhlášku nebo ministerský výnos.
(20)
Se sdružením Val'Hor lze vést konzultace ohledně směrů a opatření politik, které se ho v rámci odvětví týkají (článek L. 632-2-1 zemědělského zákoníku)
VNITROSTÁTNÍ PRÁVNÍ ZÁKLAD
(21)
Zemědělský zákoník, kniha šest, hlava III (články L. 631-1 až L. 632-13). Mezirezortní výnosy týkající se prodloužení platnosti mezioborových dohod (viz body 13-14), mezioborové dohody (viz body 10-12).
OPATŘENÍ
(22)
Výnos ze závazných dobrovolných příspěvků se využívá na opatření ve prospěch odvětví pěstování zeleniny, jež lze zařadit do těchto tří kategorií: opatření na propagaci, opatření na výzkum a vývoj a opatření na technickou pomoc.
(23)
Francouzské orgány tvrdí, že finanční prostředky nejsou nikdy určeny na výdaje podniků, ať jsou z jakéhokoli profesního odvětví, ale že se jedná pouze o činnosti kolektivní povahy.
III. DŮVODY ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(24)
Komise zahájila řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU, protože měla za to, že vybírané příspěvky představují parafiskální poplatky, tzn. veřejné zdroje, a že činnosti mezioborových organizací by měl vykonávat stát. Tuto domněnku opírala zejména o svůj výklad rozsudku„Pearle“ (2) a měla za to, že opatření nesplňuje všechny podmínky, jež v této věci uložil Soudní dvůr, zejména protože příspěvky lze přijmout až po schválení vládou v podobě uznání mezioborové organizace a protože aby příspěvky byly účinné (3), vyžadují akt orgánu veřejné moci (mezirezortní vyhlášku).
IV. PŘIPOMÍNKY FRANCOUZSKÝCH ORGÁNŮ K ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO ŘÍZENÍ
(25)
Francouzské orgány v dopise zaslaném emailem dne 14. března 2012 vyjádřily nesouhlas se stanoviskem Evropské komise, která měla za to, že činnosti, jež díky příjmům ze závazných dobrovolných příspěvků provádělo sdružení Val'Hor, měl ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU vykonávat stát a měly být financovány ze státních zdrojů.
(26)
Podle francouzských orgánů opatření, jež provedla tato mezioborová organizace, odpovídají požadavkům podle rozsudku ve věci Pearle, a nepředstavují tedy státní podporu. Sdružení Val'Hor je totiž právnickou osobou podle soukromého práva, jež se řídí zákonem ze dne 1. července 1901 týkajícím se smlouvy o sdružování. Bylo založeno ze svobodné vůle dne 28. května 1997 z podnětu organizací, jež mají v oblasti produkce, prodeje a využití okrasných rostlin v rámci odvětví pěstování zeleniny a krajiny významné postavení. Na základě článku L. 632-1 zemědělského zákoníku bylo uznáno výnosem ze dne 13. srpna 1998, jenž byl zveřejněn v Úředním věstníku Francouzské republiky dne 3. září 1998. Správní orgán si před uznáním ověřil, že oborové organizace zakládající sdružení Val'hor jsou reprezentativní a že cílem mezioborového sdružení je provádět kolektivní opatření v hospodářském zájmu soukromých podniků v daném odvětví.
(27)
Francouzské orgány dodaly, že podle článků L. 632-3 a L. 632-6 zemědělského zákoníku se mohou mezioborové dohody uzavřené sdružením Val'hor jednomyslným hlasováním oborových organizací, které je tvoří, stát povinnými pro všechny subjekty v odvětví, jež jsou financovány ze závazných dobrovolných příspěvků, pokud jsou v dohodách stanoveny společné činnosti nebo činnosti ve společném zájmu. Správní orgán pouze ověří soulad dohody s vnitrostátními a unijními právními předpisy a zkontroluje, že se příjmy z vybraných závazných dobrovolných příspěvků pravidelně financují činnosti, jež sama mezioborová organizace definuje jako činnosti ve prospěch celého odvětví. Správní orgán tak nijak nezasahuje do složení, uspořádání a způsobu fungování sdružení Val'Hor. Je tedy zcela na sdružení, jaké určí mezioborové činnosti, jež chce vykonávat.
(28)
Francouzské orgány tedy dospěly k závěru, že mezioborové činnosti, jež sdružení Val'Hor vykonává, nejsou nástrojem pro provádění státní politiky, neboť stát nemá nikdy pravomoc směrovat využití závazných dobrovolných příspěvků k financování těchto činností.
(29)
Pokud jde o postoj Komise k opatření, v němž závazné dobrovolné příspěvky a využívání z nich plynoucích příjmů znamenají diskriminaci vyvážených či dovážených produktů, a k otázce, zda tento způsob financování nemůže narušit hospodářskou soutěž mezi členskými státy, francouzské orgány upozornily, že jelikož základ příspěvků, o nichž rozhodlo mezioborové sdružení Val'Hor, závisí pouze na ploše zařízení nebo počtu jeho zaměstnanců, nevybírají se závazné dobrovolné příspěvky na základě dovezených či vyvezených produktů. Financování mezioborových opatření ze závazných dobrovolných příspěvků tedy nezapřičiňuje diskriminaci mezi domácími produkty a produkty dovezenými či vyvezenými a nijak neohrožuje hospodářskou soutěž.
(30)
Francouzské orgány rovněž připomínají, že jelikož v každém případě se závazné dobrovolné příspěvky nevybírají podle dovezených produktů, mají za to, že opatření, jež jsou z nich financována, spadají do působnosti rozhodnutí Evropské komise C(2008) 7846 ze dne 10. prosince 2008, jímž Komise připouští slučitelnost oznámeného režimu podpory s vnitřním trhem.
V. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN K ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(31)
Dne 4. dubna 2012 Komise obdržela připomínky k zahájení řízení od jedné ze zúčastněných třetích stran.
(32)
V těchto připomínkách zúčastněná strana poukazuje na zavedení systémů, v nichž je mezioborové sdružení Val'Hor pravděpodobně tvůrcem, normotvůrcem a příjemcem finančních příspěvků. Uvedené pochybnosti vzešly z obeznámení se se stanovami mezioborového sdružení, jimiž jsou zástupci odborů vázáni, neboť omezují přístup do mezioborové organizace pouze zástupcům malého počtu podniků určité velikosti.
(33)
Dne 5. dubna 2012 Komise obdržela připomínky k zahájení řízení od druhé zúčastněné třetí strany.
(34)
V těchto připomínkách se zúčastněná strana plně ztotožňuje s analýzou Komise, pokud jde o vyhodnocení závazných dobrovolných příspěvků a domnívá se, že jsou v rozporu s článkem 110 SFEU. Zúčastněná strana upozorňuje Komisi na zcela nezákonnou povahu závazných dobrovolných příspěvků a na úlohu vnitrostátních soudních orgánů, pokud jde o sankce za tuto nezákonnou situaci, jež by měla být vyjádřena v podobě uznání práva na plnou náhradu uhrazených závazných dobrovolných příspěvků.
(35)
Dne 6. dubna 2012 Komise obdržela připomínky k zahájení řízení od třetí zúčastněné třetí strany.
(36)
V těchto připomínkách třetí strana vyjadřuje nesouhlas s analýzou Komise, jež se domnívá, že činnosti vykonávané sdružením Val'Hor příslušejí státu a že by tyto zdroje měly být považovány za státní zdroje, neboť stát provádí pouze kontrolu souladu se zákonem, a nikoli politiky, již mezioborová organizace vede.
(37)
Dopisem ze dne 10. července 2012 se francouzské orgány vyjádřily k připomínkám zúčastněných třetích stran a dospěly k závěru, že jimi zaslaná vyjádření nijak nezpochybňují připomínky, jež francouzské orgány zaslaly Komisi.
VI. HODNOCENÍ
(38)
Úvodem Komise podotýká, že část předmětných opatření na propagaci pěstování zeleniny byla financována z dotací od organizace France-Agrimer (dále jen „FAM“) v rámci režimů podpory, jež byly oznámeny Komisi pod čísly N 671/07 a XA 220/07 (druhé číslo odpovídá vyňaté podpoře). Tímto rozhodnutím není dotčeno již učiněné hodnocení povahy státní podpory spojené s uvedenými dotacemi. Analogicky se toto rozhodnutí nevyjadřuje k povaze podpory danému odvětví týkající se případných dotací, jež nebyly určeny na konkrétní opatření, avšak byly uhrazeny do rozpočtu mezioborového sdružení Val'Hor.
(39)
Komise se tedy poté omezí na posouzení, zda financování předmětných opatření ze závazných dobrovolných příspěvků představuje státní podporu.
VI.1 Existence podpory
(40)
Ustanovení čl. 107 odst. 1 SFEU říká, že „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem“.
(41)
Aby tedy bylo možné posuzovaná opatření považovat za státní podporu, musí je provádět stát a musejí být financovány ze státních zdrojů.
(42)
Pokud jde o systém mezioborových organizací a povahu závazných dobrovolných příspěvků, aby byla Komise schopna určit, zda mohou příspěvky představovat státní zdroje, posoudila předmětné opatření kromě jiného na základě rozsudku Soudního dvora ze dne 30. května 2013 ve věci „Doux élevages“, C-677/11.
Řešení přijaté Soudním dvorem v rozsudku „Doux Elevages“
(43)
Soudní dvůr ve věci „Doux élevages“ odpověděl na předběžnou otázku týkající se výkladu čl. 107 odst. 1 SFEU, a zejména pojmu „státní zdroje“ v případech dobrovolných příspěvků, jež byly učiněny závaznými.
(44)
Soudní dvůr vynesl rozsudek a dospěl v něm k závěru, že rozhodnutí vnitrostátního orgánu, kterým rozšiřuje na všechny obory zemědělského odvětví dohodu, která jakožto mezioborová dohoda představující věc v hlavním řízení, ustanovuje příspěvek v rámci mezioborové organizace, jež je uznána vnitrostátním orgánem, a činí jej tak povinným s cílem umožnit provádění opatření týkajících se komunikace, propagace, vnějších vztahů, zajištění jakosti, výzkumu a ochrany zájmů příslušného odvětví nepředstavuje prvek státní podpory.
(45)
Soudní dvůr měl ve svém rozsudku za to, že předmětné příspěvky jsou od soukromých hospodářských subjektů, které vykonávají činnost na daných trzích, což znamená, že tento mechanismus nezahrnuje žádný přímý či nepřímý převod státních zdrojů. Fondy vytvořené na základě odvodů neprocházejí státním rozpočtem či skrze jiný veřejný subjekt a stát se z jakéhokoli důvodu nevzdává žádných prostředků (jako jsou daně, poplatky, příspěvky či jiné prostředky), které by podle vnitrostátních právních předpisů měly být odváděny do státního rozpočtu.
(46)
Podle Soudního dvora si tyto příspěvky zachovávají svůj soukromý charakter po celou dobu své existence a vnitrostátní orgány nemohou tyto zdroje z příspěvků, jež jsou předmětem hlavního řízení, účinně využívat k podpoře některých podniků. Samy příslušné mezioborové organizace rozhodují o využití těchto zdrojů, jež jsou tedy v celém objemu určeny pro účely stanovené uvedenými organizacemi. Tyto zdroje rovněž nejsou pod neustálou veřejnou kontrolou a nejsou dostupné státním orgánům.
(47)
Pokud jde o případný vliv, který může mít stát na fungování mezioborové organizace prostřednictvím rozhodnutí rozšířit na všechny obory odvětví mezioborovou dohodu, zastává Soudní dvůr názor, že tím nemohou být změněna výše uvedená zjištění. Soudní dvůr totiž zdůraznil, že předmětné právní předpisy nedávají příslušnému orgánu pravomoc řídit nebo ovlivňovat správu fondů.
(48)
Kromě toho podle judikatury příslušných vnitrostátních soudních orgánů neopravňují ustanovení zemědělského zákoníku, jimiž se řídí rozšíření dohody, na jejímž základě se ustanovují příspěvky v rámci mezioborové organizace, orgány veřejné správy, aby uvedené příspěvky podrobovaly jiné kontrole, než je kontrola řádnosti a souladu se zákonem. Orgány veřejné správy konají pouze jako „nástroj“, aby se příspěvky ustavené mezioborovými organizacemi za účelem, jež si sami určí, staly závazné. Soudní dvůr navíc zdůraznil, že soukromé fondy využívané mezioborovými organizacemi se nestanou „veřejnými zdroji“ pouze proto, že jsou využívány společně s částkami případně pocházejícími z veřejného rozpočtu.
(49)
Soudní dvůr rovněž uvedl, že ani pravomoc státu uznat mezioborovou organizaci v souladu s článkem L.632.1 zemědělského zákoníku, ani pravomoc státu rozšířit v souladu s články L.632-3 a L.632-4 uvedeného zákoníku mezioborovou dohodu na všechny obory odvětví neumožňuje dospět k závěru, že opatření prováděná mezioborovými organizacemi by měl vykonávat stát.
(50)
Komise v rozhodnutí o zahájení řízení založila své hodnocení na tom, že se jedná o státní podporu, že se využívají státní zdroje a že daná opatření nemá vykonávat stát, výhradně na argumentech, které Soudní dvůr vyvrátil ve zmíněném rozsudku „Doux élevages“.
Použití judikatury „Doux Elevages“ v daném případě
(51)
V případě mezioborového sdružení Val'Hor: Stejně jako v případě jiných mezioborových organizací ve Francii musí být jeho existence, úkoly a fungování uznány státním orgánem. Jak vyplývá z informací francouzských orgánů, zůstává však právnickou osobou podléhající soukromému právu, jež není součástí veřejné správy, a úloha státu se omezuje na jeho uznání a rozšíření dohod, které může sdružení uzavírat.
(52)
V případě mechanismu povinných příspěvků: Podle článku L. 632-6 zemědělského zákoníku i přes závaznou povahu jsou příspěvky i nadále pohledávkami soukromého práva. Neprocházejí ani státním rozpočtem, ani skrze veřejný subjekt, ani fondy kontrolovanými orgány veřejné správy. Z článků zemědělského zákoníku totiž vyplývá, že úloha státu spočívá pouze v rozšíření dohod, zatímco mezioborová organizace (v tomto případě Val'Hor) je nadále zodpovědná za stanovení sazeb příspěvků a za jejich využití na cíle, jež si sama určí.
(53)
Pokud jde o výše uvedené cíle, jichž mají mezioborové organizace dosáhnout zejména prostřednictvím provedených opatření, Soudní dvůr ve věci „Doux élevages“ zjistil, že článek L. 632-3 zemědělského zákoníku uvádí velice obecně a stroze cíle, jež musí mezioborová dohoda upřednostňovat, aby ji mohl orgán veřejné správy rozšířit, a nepodmiňuje tedy rozšíření dohody nutností sledovat konkrétní cíle, které stanovil a definoval státní orgán.
(54)
Z rozsudku „Doux élevages“ vyplývá, že vnitrostátní orgány ve skutečnosti nemohou využívat zdroje pocházející z předmětných příspěvků na podporu některých podniků. Sama příslušná mezioborová organizace rozhoduje o využití těchto zdrojů, jež jsou v celém objemu určeny na cíle stanovené uvedenou organizací. Tyto zdroje rovněž nejsou pod neustálou veřejnou kontrolou a nejsou dostupné státním orgánům. Předmětné právní předpisy nedávají příslušnému orgánu pravomoc řídit nebo ovlivňovat správu fondů. Soudní dvůr rovněž uvedl, že případným vlivem, který může mít stát na fungování mezioborové organizace prostřednictvím rozhodnutí rozšířit na všechny obory odvětví mezioborovou dohodu, nemohou být změněna výše uvedená zjištění.
(55)
Soudní dvůr zdůraznil, že soukromé fondy využívané mezioborovými organizacemi se nestanou „veřejnými zdroji“ pouze proto, že jsou využívány společně s prostředky případně pocházejícími z veřejného rozpočtu. Pouhá skutečnost, že některá daná opatření jsou zřejmě financována i z dotací FAM, nezavdává důvod zařadit státní zdroje k předmětným závazným příspěvkům, pokud chybí ukazatel, podle něhož by dotace bývaly státu umožnily provádět dostatečnou kontrolu fondů financovaných z výběru závazných dobrovolných příspěvků.
(56)
Soudní dvůr rovněž uvedl, že ani pravomoc státu uznat mezioborovou organizaci v souladu s článkem L.632-1 zemědělského zákoníku, ani pravomoc státu rozšířit v souladu s články L.632-3 a L.632-4 uvedeného zákoníku mezioborovou dohodu na všechny obory odvětví neumožňuje dospět k závěru, že opatření prováděná mezioborovou organizací by měl vykonávat stát.
(57)
Z důvodů zmíněných v bodech odůvodnění má Komise za to, že finanční prostředky na předmětná opatření prováděná mezioborovým sdružení Val'Hor prostřednictvím závazných dobrovolných příspěvků nepocházejí ze státních zdrojů, a tudíž nepředstavují státní podporu.
VII. ZÁVĚR
(58)
Z výše uvedeného vyplývá, že financování opatření prostřednictvím závazných dobrovolných příspěvků nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Financování opatření na propagaci, reklamu, technickou pomoc, výzkum a vývoj, jež provádělo mezioborové sdružení Val'Hor prostřednictvím závazných dobrovolných příspěvků v období 2005-2014, nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, a to bez ohledu na otázku, zda státní dotace mezioborové organizaci představují podporu příslušnému odvětví či nikoli nebo zda dotace poskytnuté na tato opatření představují státní podporu.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Francouzské republice.
V Bruselu dne 9. dubna 2014.
KOMISIJOS SPRENDIMAS
2014 m. balandžio 9 d.
dėl Prancūzijos įgyvendintos valstybės pagalbos SA.23257 (12/C) [ex NN 8/10, ex CP 157/07] schemos (Prancūzijos sodininkystės ir kraštovaizdžio profesinių sektorių ir produktų populiarinimo asociacijos „Val'Hor“ sudaryto tarpšakinio susitarimo)
(pranešta dokumentu Nr. C(2014) 2223)
(Tekstas autentiškas tik prancūzų kalba)
(2014/416/ES)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,
pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal minėtą straipsnį ir atsižvelgdama į tas pastabas,
kadangi:
I. PROCEDŪRA
(1)
2007 m. gegužės 9 d. raštu Komisija gavo skundą dėl Prancūzijos sodininkystės ir kraštovaizdžio profesinių sektorių ir produktų populiarinimo asociacijos (tarpšakinė asociacija „Val'Hor“) sudaryto tarpšakinio susitarimo taikymo išplėtimo. Skundas buvo užregistruotas numeriu CP 157/07. 2010 m. vasario 4 d. ši priemonė užregistruota numeriu NN 8/10 kaip valstybės pagalba, apie kurią nebuvo pranešta;
(2)
2009 m. spalio 26 d. ir 2011 m. gegužės 16 d. Komisija gavo skundo pateikėjo pastabas, susijusias su skundu CP 157/07;
(3)
2007 m. liepos 13 d., 2007 m. gruodžio 10 d., 2008 m. birželio 26 d., 2010 m. vasario 22 d., 2010 m. gruodžio 16 d. ir 2011 m. spalio 13 d. raštais Komisijos tarnybos paprašė Prancūzijos institucijų pateikti papildomą informaciją apie galimą valstybės pagalbą sodininkystės sektoriuje. Prancūzija pateikė šią informaciją 2007 m. spalio 17 d., 2008 m. balandžio 7 d., 2008 m. rugsėjo 1 d., 2010 m. balandžio 2 d., 2011 m. vasario 22 d. ir 2011 m. lapkričio 15 d. raštais;
(4)
2012 m. sausio 11 d. Sprendimu C(2011) 10053 Komisija nutarė pradėti SESV 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą;
(5)
Komisijos sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (1). Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas dėl minėtos priemonės;
(6)
suinteresuotosios šalys atsiuntė Komisijai savo pastabas. Komisija perdavė šias pastabas Prancūzijai ir suteikė jai galimybę jas pakomentuoti;
(7)
2012 m. sausio 20 d. elektroniniu paštu Prancūzijos nuolatinė atstovybė Europos Sąjungoje persiuntė Komisijai Prancūzijos institucijų raštą, kuriame buvo prašoma vienu mėnesiu pratęsti pastabų dėl procedūros pradėjimo pateikimo terminą. 2012 m. sausio 26 d. faksu pranešta, kad terminą pratęsti leista;
(8)
2012 m. kovo 14 d. elektroniniu paštu Prancūzijos nuolatinė atstovybė Europos Sąjungoje persiuntė Prancūzijos institucijų pastabas dėl SESV 108 straipsnio 2 dalyje nurodytos procedūros pradėjimo;
(9)
2012 m. liepos 10 d. elektroniniu paštu Prancūzijos nuolatinė atstovybė Europos Sąjungoje atsiuntė Prancūzijos institucijų atsakymą dėl suinteresuotųjų šalių pateiktų pastabų;
II. APRAŠYMAS
TARPŠAKINĖS ORGANIZACIJOS „VAL'HOR“ PRISTATYMAS
(10)
Prancūzijos sodininkystės ir kraštovaizdžio profesinių sektorių ir produktų populiarinimo asociacija („Val'Hor“) yra pripažinta tarpšakinė Prancūzijos sodininkystės sektoriaus organizacija. Jos struktūra ir veikimas reglamentuojami Kaimo kodekso L. 631-1 ir paskesniais straipsniais;
(11)
asociacija „Val'Hor“ įsteigta 1997 m. ir 1998 m. rugpjūčio 13 d. valdžios institucijų pripažinta nacionaline tarpšakine sodininkystės ir kraštovaizdžio sektoriaus organizacija pagal Prancūzijos kaimo kodekso L.632-1 straipsnį. 2004 m. kovo 25 d. visuotiniame susirinkime patvirtinti jos įstatai;
(12)
„Val'Hor“, kaip ir kitos pripažintos tarpšakinės organizacijos, gali sudaryti susitarimus ir iš visų ją sudarančių profesijų atstovų rinkti savanoriškas įmokas jiems finansuoti. Šie susitarimai (vadinamieji išplėstiniai susitarimai) tarpministeriniu nutarimu gali būti padaryti privalomi visiems sektoriaus dalyviams, nepaisant to, ar pagal Prancūzijos kaimo kodekso nuostatas šie dalyviai yra tarpšakinės organizacijos „Val'Hor“ nariai, ar ne. Pagal Kaimo kodeksą išplėsti susitarimų taikymą leidžiama tik tais atvejais, kai siekiama „bendro intereso“, paremto veiksmais, „atitinkančiais bendrą interesą ir derančiais su bendros žemės ūkio politikos taisyklėmis“ (žr. Kaimo kodekso L.632-3 straipsnį);
(13)
2004 m. lapkričio 12 d.„Val'Hor“ sudarė tarpšakinį finansavimo susitarimą, kuris iš dalies pakeistas 2006 m. rugsėjo 14 d. Pataisa Nr. 1. Šio susitarimo II straipsnyje nustatyta, kad kiekvienas tarpšakinei organizacijai „Val'Hor“ priklausantis ir atitinkama profesine veikla užsiimantis fizinis arba juridinis asmuo privalo mokėti metinę įmoką;
(14)
„Val'Hor“ sudaryto tarpšakinio finansavimo susitarimo taikymas pirmą kartą vieniems metams pratęstas 2005 m. balandžio 12 d. Žemės ūkio, maisto pramonės, žuvininkystės ir kaimo reikalų ministerijos nutarimu, kuris 2005 m. gegužės 12 d. paskelbtas Prancūzijos Respublikos oficialiajame leidinyje. 2006 m. lapkričio 16 d. nutarimu, 2006 m. gruodžio 8 d. paskelbtu Prancūzijos Respublikos oficialiajame leidinyje, susitarimo taikymas antrą kartą pratęstas vieniems metams;
(15)
2008 m. kovo 31 d. nutarimu, kuris 2008 m. balandžio 11 d. paskelbtas Prancūzijos Respublikos oficialiajame leidinyje, 2008 m. vasario 21 d. tarpšakinio susitarimo nuostatų taikymas 2007 m. liepos 1 d.-2008 m. birželio 30 d. buvo išplėstas, į taikymo sritį įtraukus visus asociacijai priskirtų profesijų atstovus. 2008 m. rugsėjo 16 d. nutarimu, kuris 2008 m. rugsėjo 25 d. paskelbtas Prancūzijos Respublikos oficialiajame leidinyje, 2008 m. liepos 22 d. tarpšakinio susitarimo nuostatų taikymas buvo pratęstas iki 2010 m. birželio 30 d.2010 m. gegužės 27 d. nutarimu, kuris 2010 m. birželio 8 d. paskelbtas Prancūzijos Respublikos oficialiajame leidinyje, 2008 m. liepos 22 d. tarpšakinio susitarimo nuostatų taikymas buvo pratęstas prekybos metams, trukusiems nuo 2010 m. liepos 1 d. iki 2011 m. birželio 30 d. Galiausiai 2011 m. spalio 3 d. nutarimu, kuris 2011 m. spalio 15 d. paskelbtas Prancūzijos Respublikos oficialiajame leidinyje, 2011 m. rugsėjo 12 d. tarpšakinio susitarimo nuostatų taikymas pratęstas iki 2014 m. birželio 30 d.;
(16)
remiantis Prancūzijos institucijų 2007 m. spalio 17 d. pateikta informacija, privalomoji savanoriška įmoka (PSĮ), taikoma sodininkystės ir daigynų dekoratyvinių augalų sektoriaus bei kraštovaizdžio sektoriaus įmonėms, turėjo būti naudojama: priemonėms ir veiksmams, reikalingiems bendram sodininkystės, gėlininkystės ir kraštovaizdžio sektorių, jų produktų ir amatų populiarinimui vidaus ir išorės rinkose, įgyvendinti; pasiūlos, paklausos ir rinkos mechanizmų tyrimams; rinkos veikimui ir kontrolei gerinti bei jos skaidrumui didinti; produktų kokybei užtikrinti; sektoriaus tarpšakinei praktikai bei ryšiams organizuoti ir tobulinti; mokymo, taikomųjų mokslinių tyrimų, eksperimentų ir plėtros programoms įgyvendinti; asociacijos darbui;
VALSTYBĖS VAIDMUO
(17)
1998 m. rugpjūčio 13 d. nutarimu Prancūzijos valstybė pripažino „Val'Hor“ tarpšakine organizacija pagal Prancūzijos kaimo kodekso L.632-1 straipsnį;
(18)
„Val'Hor“ veikla, uždaviniai ir sudėtis reglamentuojami įstatais. Kad ši tarpšakinė asociacija galėtų būti pripažinta, kompetentingos institucijos turėjo patikrinti, ar ji atitinka įvairius kriterijus, pvz., ar jos įstatai atitinka teisės aktus (Kaimo kodekso L.632-1 straipsnis), ar atitinkamos „Val'Hor“ sudarančios organizacijos atstovauja savo nariams ir ar jos siekia nacionalinės bei ES politikos tikslų. Organizacija, jos uždaviniai ir veikla reglamentuojami Kaimo kodekso L. 631-1 ir paskesniais straipsniais;
(19)
pasak Prancūzijos institucijų, „Val'Hor“ sudarančių profesijų atstovų mokamos PSĮ iki 2007 m. buvo vienintelis šios tarpšakinės asociacijos finansavimo šaltinis. Nors „Val'Hor“ yra pagal privatinę teisę reglamentuojamas juridinis asmuo, finansuojamas atitinkamo sektoriaus atstovų įmokomis, PSĮ sistemos veikimui užtikrinti reikalinga valstybės pagalba. Todėl ministro dekretas ar nutarimas yra būtinas siekiant PSĮ padaryti privalomas visiems tarpšakinės asociacijos nariams;
(20)
su „Val'Hor“ gali būti konsultuojamasi dėl atitinkamo sektoriaus politikos krypčių ir priemonių (Kaimo kodekso L. 632-2-1 straipsnis);
NACIONALINIS TEISINIS PAGRINDAS
(21)
Kaimo kodekso šeštojo tomo III antraštinė dalis (L. 631-1-L. 632-13 straipsniai). Bendri ministrų nutarimai dėl tarpšakinių susitarimų išplėtimo (žr. 13-14 punktus); tarpšakiniai susitarimai (žr. 10-12 punktus);
PRIEMONĖ
(22)
pajamos iš PSĮ naudojamos sodininkystės sektoriui naudingiems veiksmams, kuriuos galima suskirstyti į tokias tris kategorijas: pardavimo skatinimo, mokslinių tyrimų ir plėtros bei techninės pagalbos;
(23)
Prancūzijos institucijos tvirtina, kad surinktos lėšos niekuomet nenaudojamos jokios ūkio šakos įmonių išlaidoms padengti, o skiriamos tiktai bendriems veiksmams finansuoti;
III. PRIEŽASTYS, DĖL KURIŲ OFICIALIAI PRADĖTA TYRIMO PROCEDŪRA
(24)
Komisija SESV 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą pradėjo dėl to, kad, jos požiūriu, renkamos įmokos yra parafiskaliniai mokesčiai, t. y. viešieji ištekliai, o tarpšakinių organizacijų veiksmai priskirtini valstybei. Visų pirma remdamasi savo suformuluotu Sprendimo Pearle aiškinimu (2) ji pareiškė nuomonę, kad priemonė neatitinka visų šioje byloje Teisingumo Teismo iškeltų sąlygų, ypač dėl to, kad Vyriausybės pritarimas (kai ji pripažįsta tarpšakinę organizaciją) yra išankstinė sąlyga įmokoms nustatyti, o tam, kad įmokos būtų visiškai veiksmingos (3), jos turi būti patvirtintos valstybės institucijos aktu (bendru ministrų dekretu);
IV. PRANCŪZIJOS INSTITUCIJŲ PASTABOS DĖL OFICIALAUS PROCEDŪROS PRADĖJIMO
(25)
2012 m. kovo 14 d. elektroniniu paštu atsiųstame rašte Prancūzijos institucijos užginčijo Europos Komisijos poziciją, kad naudojant iš PSĮ gautas pajamas „Val'Hor“ įgyvendinami veiksmai yra priskirtini valstybei ir finansuojami iš valstybinių išteklių pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį;
(26)
pasak Prancūzijos institucijų, šios tarpšakinės organizacijos veiksmai atitinka Sprendime Pearle išdėstytus reikalavimus, todėl nėra valstybės pagalba. Iš tikrųjų asociacija „Val'Hor“ yra juridinis asmuo, pagal privatinę teisę reglamentuojamas 1901 m. liepos 1 d. asociacijos sutarties įstatymo. Asociacija laisvai įsteigta 1997 m. gegužės 28 d. organizacijų, geriausiai atstovaujančių dekoratyvinius augalus auginančioms, parduodančioms ir populiarinančioms sodininkystės bei kraštovaizdžio sektoriaus įmonėms, iniciatyva. Vadovaujantis Kaimo kodekso L. 632-1 straipsniu ji buvo pripažinta 1998 m. rugpjūčio 13 d. nutarimu, 1998 m. rugsėjo 3 d. paskelbtu Prancūzijos Respublikos oficialiajame leidinyje. Siekdama pripažinti šią organizaciją, administracinė institucija patikrino tik tai, ar „Val'Hor“ įsteigusios profesinės organizacijos atstovauja savo nariams ir ar tarpšakinės asociacijos tikslas - įgyvendinti privačioms sektoriaus įmonėms ekonomiškai naudingus bendrus veiksmus;
(27)
Prancūzijos institucijos pridūrė, kad pagal Kaimo kodekso L. 632-3 ir L. 632-6 straipsnius „Val'Hor“ sudarančių profesinių organizacijų bendru sprendimu jos tarpšakiniai susitarimai gali būti padaryti privalomi visiems sektoriaus specialistams ir finansuojami PSĮ lėšomis, jeigu tuose susitarimuose numatomi bendri arba bendro intereso veiksmai. Administracinė institucija tik tikrina, ar susitarimas atitinka nacionalinės ir ES teisės aktus ir ar pajamomis iš surinktų PSĮ tvarkingai finansuojami pačios tarpšakinės organizacijos nustatyti visam sektoriui naudingi veiksmai. Taigi administracinė institucija nedaro jokio poveikio „Val'Hor“ sudėčiai, struktūrai ir veiklos sąlygoms. Todėl ši organizacija gali labai savarankiškai nustatyti norimus įgyvendinti tarpšakinius veiksmus;
(28)
taigi Prancūzijos institucijos padarė išvadą, kad „Val'Hor“ įgyvendinami tarpšakiniai veiksmai nėra valstybės politikos įgyvendinimo priemonės, nes valstybė neturi jokios teisės nurodyti, kad PSĮ lėšos būtų skirtos šiems veiksmams finansuoti;
(29)
vertindamos Komisijos poziciją dėl to, kiek renkant PSĮ ir naudojant iš jų gautas pajamas diskriminuojami eksportuojami arba importuojami produktai, ir dėl to, ar tokiu finansavimu negali būti pažeista ES valstybių narių tarpusavio konkurencija, Prancūzijos institucijos pažymėjo, kad PSĮ nuo importuojamų ar eksportuojamų produktų nerenkamos, nes tarpšakinės organizacijos „Val'Hor“ renkamų įmokų bazė priklauso tik nuo įmonės turimo žemės ploto arba darbuotojų skaičiaus. Taigi tarpšakinius veiksmus finansuojant PSĮ lėšomis, importuojami ar eksportuojami produktai visiškai nediskriminuojami, palyginti su šalyje gaminamais produktais, ir konkurencija niekaip neiškreipiama;
(30)
galiausiai Prancūzijos institucijos primena, kad, jų nuomone, PSĮ lėšomis finansuojamos priemonės bet kokiu atveju patenka į 2008 m. gruodžio 10 d. Europos Komisijos sprendimo C(2008) 7846, pagal kurį pagalbos schemą, apie kurią pranešta, Komisija laiko suderinama su vidaus rinka, taikymo sritį, nes PSĮ nuo importuojamų produktų nėra renkamos;
V. SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS DĖL PROCEDŪROS PRADĖJIMO
(31)
2012 m. balandžio 4 d. Komisija gavo pirmos suinteresuotosios trečiosios šalies pastabas dėl procedūros pradėjimo;
(32)
šiose pastabose suinteresuotoji šalis kvestionuoja sistemų, pagal kurias tarpšakinė organizacija „Val'Hor“ yra ir iniciatorė, ir teisės aktų leidėja, ir finansinės kompensacijos gavėja, kūrimą. Šie klausimai jai iškilo skaitant tarpšakinės organizacijos įstatus, kuriuose įtvirtintas atstovavimas profsąjungoms ir ribojamos galimybės įstoti į tarpšakinę organizaciją - jos suteikiamos tik nedaugelio tinkamo dydžio įmonių atstovams;
(33)
2012 m. balandžio 5 d. Komisija gavo antros suinteresuotosios trečiosios šalies pastabas dėl procedūros pradėjimo;
(34)
šiose pastabose suinteresuotoji šalis visiškai pritaria Komisijos analizėje pateiktam PSĮ vertinimui ir mano, kad PSĮ nesuderinamos su SESV 110 straipsnio nuostatomis. Suinteresuotoji šalis atkreipia Komisijos dėmesį į tai, kad PSĮ yra visiškai neteisėtos, ir į nacionalinių teismų vaidmenį baudžiant už tokius neteisėtus veiksmus - jie turėtų pripažinti teisę susigrąžinti visas sumokėtas PSĮ;
(35)
2012 m. balandžio 6 d. Komisija gavo trečios suinteresuotosios trečiosios šalies pastabas dėl procedūros pradėjimo;
(36)
šiose pastabose suinteresuotoji šalis ginčija Komisijos analizę, kurioje linkstama pripažinti, kad „Val'Hor“ vykdomi veiksmai priskirtini valstybei ir kad jos ištekliai turėtų būti prilyginti valstybiniams ištekliams, nes valstybė tikrina tik tarpšakinės organizacijos atitiktį teisės aktams, o ne jos vykdomai politikai;
(37)
2012 m. liepos 10 d. raštu Prancūzijos institucijos pateikė savo komentarus dėl suinteresuotųjų trečiųjų šalių pastabų, kuriuose daro išvadą, kad dėl trečiųjų šalių perduotų pastabų negali būti ginčijamos pastabos, kurias Prancūzijos institucijos pateikė Komisijai;
VI. VERTINIMAS
(38)
visų pirma Komisija pažymi, kad dalis aptariamų sodininkystės populiarinimo ar produktų pardavimo skatinimo veiksmų buvo finansuojami „France-Agrimer“ (FAM) subsidijomis pagal pagalbos schemas Nr. 671/07 ir XA 220/07, apie kurias pranešta Komisijai (pagal pagalbos schemą Nr. XA 220/07 teikiamai pagalbai taikoma išimtis). Šis sprendimas neturi įtakos jau atliktam vertinimui, kad šios subsidijos yra valstybės pagalba. Jame taip pat nebus vertinama, kokio pobūdžio pagalba sektoriui yra subsidijos, kurios gali būti skirtos ne konkrečiam veiksmui, o tarpšakinės organizacijos „Val'Hor“ biudžetui papildyti;
(39)
taigi toliau Komisija nagrinės tik tai, ar aptariamų veiksmų finansavimas PSĮ lėšomis yra valstybės pagalba;
VI.1. Pagalba
(40)
SESV 107 straipsnio 1 dalyje nurodyta, kad su vidaus rinka yra nesuderinama „valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, … kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai“;
(41)
taigi kad galėtų būti pripažinti valstybės pagalba, nagrinėjami veiksmai turi būti priskirtini valstybei ir finansuojami iš valstybinių išteklių;
(42)
vertindama tarpšakinių organizacijų sistemą ir PSĮ pobūdį, Komisija aptariamą priemonę išnagrinėjo, be kita ko, remdamasi ir 2013 m. gegužės 30 d. Teisingumo Teismo sprendimu Doux Elevage, C-677/11, kad galėtų nustatyti, ar įmokos gali būti laikomos valstybiniais ištekliais;
Teisingumo Teismo sprendimas, pateiktas Sprendime Doux Elevage
(43)
byloje Doux Elevage Teisingumo Teismas atsakė į klausimą, dėl kurio pateiktas prašymas priimti prejudicinį sprendimą ir kuris susijęs su SESV 107 straipsnio 1 dalies ir konkrečiai sąvokos „valstybiniai ištekliai“ aiškinimu tais atvejais, kai savanoriškos įmokos padaromos privalomos;
(44)
savo sprendime Teisingumo Teismas padarė išvadą, kad nacionalinės institucijos sprendimas, kuriuo susitarimo dėl įmokos nustatymo nacionalinės institucijos pripažintoje tarpšakinėje organizacijoje ir tos įmokos padarymo privalomos, siekiant suteikti galimybę įgyvendinti informavimo, pardavimo skatinimo, išorės santykių, kokybės užtikrinimo, mokslinių tyrimų ir atitinkamo sektoriaus interesų gynimo veiksmus, (kaip antai pagrindinėje byloje nagrinėjamo tarpšakinio susitarimo) taikymas išplečiamas į taikymo sritį įtraukiant visus žemės ūkio sektoriaus specialistus, neturi valstybės pagalbos požymių;
(45)
Teisingumo Teismas savo sprendime nurodė, kad nagrinėjamos įmokos renkamos iš privačių ekonominės veiklos vykdytojų, kurie vykdo veiklą atitinkamose rinkose, o tai reiškia, kad šis mechanizmas neapima jokio tiesioginio ar netiesioginio valstybinių išteklių perdavimo. Lėšos, gautos sumokėjus šias įmokas, nepervedamos per valstybės ar kitos viešosios įstaigos biudžetą, ir valstybė neatiduoda jokių savo išteklių (kaip antai mokesčių, rinkliavų, įmokų ar kitų išteklių), kurie pagal nacionalinės teisės aktus turėtų būti mokami į valstybės biudžetą;
(46)
pasak Teisingumo Teismo, šios įmokos lieka privačios visą laiką, ir nacionalinės institucijos iš tikrųjų negali pagrindinės šių išteklių sumos naudoti tam tikroms įmonėms remti. Dėl tokių išteklių naudojimo sprendžia atitinkamos tarpšakinės organizacijos, todėl jie visi skiriami jų nustatytiems tikslams. Be to, šiems ištekliams nuolat netaikoma viešoji kontrolė, ir valstybės institucijos negali jais naudotis;
(47)
vertindamas valstybės įtaką tarpšakinės organizacijos veiklai, kurią ji gali daryti priimdama sprendimą išplėsti tarpšakinio susitarimo taikymą, į taikymo sritį įtraukiant visus sektoriaus specialistus, Teisingumo Teismas laikosi nuomonės, kad išdėstyti teiginiai dėl šios įtakos nekinta. Teisingumo Teismas iš tikrųjų pabrėžė, kad nagrinėjamuose teisės aktuose kompetentingai institucijai nesuteikiama teisė valdyti lėšas ar daryti įtaką jų administravimui;
(48)
be to, remiantis kompetentingų nacionalinių teismų praktika pagal Kaimo kodekso nuostatas, kuriomis reglamentuojamas susitarimo dėl įmokų nustatymo tarpšakinėje organizacijoje taikymo išplėtimas, valstybės institucijoms leidžiama tikrinti tik šių įmokų teisėtumą bei atitiktį teisės aktams. Valstybės institucijos veikia tiktai kaip priemonė, siekdamos padaryti tarpšakinių organizacijų nustatytas įmokas privalomas, kad šios galėtų siekti savo nustatytų tikslų. Be to, Teisingumo Teismas pabrėžė, kad tarpšakinių organizacijų naudojamos privačios lėšos netampa viešaisiais ištekliais vien dėl to, kad yra naudojamos kartu su lėšomis, kurios galbūt yra gautos iš valstybės biudžeto;
(49)
Teisingumo Teismas taip pat nurodė, kad nei valstybės teisė pripažinti tarpšakinę organizaciją pagal Kaimo kodekso L.632-1 straipsnį, nei valstybės teisė pagal šio kodekso L.632-3 ir L.632-4 straipsnius išplėsti tarpšakinio susitarimo taikymą į taikymo sritį įtraukiant visus sektoriaus specialistus nėra pagrindas daryti išvadą, kad tarpšakinės organizacijos veiksmai priskirtini valstybei;
(50)
savo vertinimą, kad valstybės pagalba šiuo atveju suteikta, t. y. kad buvo naudojami valstybiniai ištekliai ir kad atlikti veiksmai priskirtini valstybei, sprendime pradėti procedūrą Komisija aiškiai pagrindė argumentais, kuriuos Teisingumo Teismas atmetė minėtame Sprendime Doux Elevage;
Sprendimo Doux Elevage taikymas nagrinėjamu atveju
(51)
dėl tarpšakinės organizacijos „Val'Hor“: kaip ir kitų Prancūzijos tarpšakinių organizacijų atveju, ši organizacija, jos uždaviniai ir veikla priklauso nuo valstybės institucijos pripažinimo. Tačiau ši organizacija - tai pagal privatinę teisę reglamentuojamas juridinis asmuo, kuris nėra viešojo administravimo sistemos dalis, nes, kaip matyti iš Prancūzijos institucijų pateiktos informacijos, valstybė tik pripažįsta šią organizaciją ir išplečia susitarimų, kuriuos ji kompetentinga sudaryti, taikymą;
(52)
dėl PSĮ mechanizmo: pagal Kaimo kodekso L. 632-6 straipsnį, nors įmokas mokėti privaloma, jos laikomos įsipareigojimais pagal privatinę teisę. Jos nepervedamos nei per valstybės, nei per viešosios įstaigos biudžetą ar per valdžios institucijų valdomą fondą. Iš Kaimo kodekso straipsnių nuostatų iš tikrųjų aišku, kad valstybė tik išplečia susitarimų taikymą, o tarpšakinė organizacija (šiuo atveju - „Val'Hor“) lieka atsakinga už įmokų dydžio nustatymą ir įmokų panaudojimą savo nustatytais tikslais;
(53)
vertindamas nurodytus tikslus, kuriuos turi pasiekti tarpšakinės organizacijos, ypač tuos, kurių jos siekia savo vykdomais veiksmais, Teisingumo Teismas Sprendime Doux Elevage nurodė, kad Kaimo kodekso L. 632-3 straipsnyje labai abstrakčiai ir neišsamiai nurodyti tikslai, kurių tarpšakiniu susitarimu turi būti siekiama, kad valstybės institucija galėtų išplėsti šio susitarimo taikymą, taigi pagal šį straipsnį valstybės institucijų nustatytų ir apibrėžtų konkrečių tikslų siekimas nėra būtina tokio susitarimo taikymo išplėtimo sąlyga;
(54)
iš Sprendimo Doux Elevage aišku, kad surinkus nagrinėjamas įmokas gautų išteklių nacionalinės institucijos iš tikrųjų negali naudoti tam tikroms įmonėms remti. Sprendimus dėl šių išteklių naudojimo priima atitinkama tarpšakinė organizacija, ir jie visi skiriami jos nustatytiems tikslams. Be to, šiems ištekliams nuolat netaikoma viešoji kontrolė, ir valstybės institucijos negali jais naudotis. Nagrinėjamuose teisės aktuose kompetentingai institucijai nesuteikiama teisė valdyti lėšas arba daryti įtaką jų administravimui. Kaip pažymėjo ir Teisingumo Teismas, dėl įtakos, kurią priimdama sprendimą išplėsti tarpšakinio susitarimo taikymą visiems sektoriaus specialistams valstybė gali daryti tarpšakinės organizacijos veiklai, išdėstyti teiginiai nekinta;
(55)
kadangi Teisingumo Teismas pabrėžė, jog tarpšakinių organizacijų naudojamos privačios lėšos netampa viešaisiais ištekliais vien dėl to, kad yra naudojamos kartu su lėšomis, kurios galbūt gautos iš valstybės biudžeto, vien aplinkybė, kad dalis aptariamų veiksmų taip pat finansuojama FAM subsidijomis, nėra pagrindas pripažinti aptariamas PSĮ valstybiniais ištekliais, nes nėra požymių, dėl kurių būtų galima teigti, jog teikdama šias subsidijas valstybė turėjo galimybę pakankamai kontroliuoti surinktų PSĮ lėšas;
(56)
be to, Teisingumo Teismas pažymėjo, kad nei valstybės teisė pripažinti tarpšakinę organizaciją pagal Kaimo kodekso L.632-1 straipsnį, nei valstybės teisė pagal šio kodekso L.632-3 ir L.632-4 straipsnius išplėsti tarpšakinio susitarimo taikymą, į taikymo sritį įtraukiant visus sektoriaus specialistus, nėra pagrindas daryti išvadą, kad tarpšakinės organizacijos veiksmai priskirtini valstybei;
(57)
dėl pirmesnėse konstatuojamosiose dalyse nurodytų priežasčių Komisija mano, kad nagrinėjami tarpšakinės organizacijos „Val'Hor“ veiksmai PSĮ lėšomis finansuojami ne iš valstybinių išteklių, todėl nėra valstybės pagalba;
VII. IŠVADA
(58)
darytina išvada, kad veiksmų finansavimas PSĮ lėšomis nėra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Pardavimo skatinimo, populiarinimo, techninės pagalbos ir mokslinių tyrimų bei plėtros veiksmų, kuriuos įgyvendino tarpšakinė organizacija „Val'Hor“, finansavimas privalomosiomis savanoriškomis įmokomis 2005-2014 m. nėra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, nepažeidžiant galimybės kelti klausimą, ar valstybės subsidijos tarpšakinei organizacijai yra pagalba atitinkamam sektoriui ir ar šiems veiksmams skirtos subsidijos yra valstybės pagalba.
2 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Prancūzijos Respublikai.
Priimta Briuselyje 2014 m. balandžio 9 d.