NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1071/2012
ze dne 14. listopadu 2012,
kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejícího z Čínské lidové republiky a Thajska
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Zahájení
(1)
Dne 16. února 2012 informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) prostřednictvím zveřejnění oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejícího z Čínské lidové republiky, Thajska a Indonésie (dále jen „dotčené země“).
(2)
Řízení bylo zahájeno v důsledku podnětu, který podal dne 3. ledna 2012 Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího příslušenství (fitinky) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 50 % celkové výroby příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem (dále jen „fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem“) v Unii. Podnět obsahoval prima facie důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení šetření.
2. Strany dotčené řízením
(3)
Komise o zahájení řízení úředně vyrozuměla žadatele, výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce, kteří nejsou ve spojení, uživatele a zástupce vyvážejících zemí. Komise rovněž vyrozuměla výrobce v Argentině, neboť byla navržena coby možná srovnatelná země. Zúčastněné strany měly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem k vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR, výrobců v Unii a dovozců, kteří nejsou ve spojení, byl v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení navržen výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda bude výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci v ČLR, výrobci v Unii a dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se přihlásili a ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení poskytli Komisi základní informace o své činnosti související s fitinkami z kujné (tvárné) litiny se závitem (jak je vymezeno v části B níže) od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011. Pokud jde o další dvě dotčené země, Thajsko a Indonésii, sestavení vzorku nebylo pro vyvážející výrobce navrženo.
(6)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti čínským orgánům a vyvážejícím výrobcům v ČLR, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká. Dvě společnosti požádaly v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení o zacházení jako v tržním hospodářství a čtyři společnosti požádaly v souladu s čl. 9 odst. 5 základního nařízení o individuální zacházení.
(7)
Komise dotčeným vyvážejícím výrobcům v ČLR, čínským orgánům a žadateli oficiálně sdělila výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Tito měli možnost písemně sdělit své připomínky.
(8)
Pokud jde o výrobce v Unii, a jak je blíže uvedeno v 29. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo šest výrobců v Unii. Na základě informací získaných od spolupracujících výrobců v Unii vybrala Komise podle výše objemu jejich prodeje vzorek tří výrobců v Unii.
(9)
Jak je uvedeno níže v 31. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo 33 dovozců, kteří nejsou ve spojení. Na základě informací poskytnutých těmito stranami Komise vybrala vzorek devíti dovozců, a to podle největšího objemu dovozu a jejich geografického umístění v Unii. Konečný vzorek se však skládal pouze z osmi dovozců, neboť jeden z dovozců nepředložil odpovědi na předložený dotazník.
(10)
Jak je uvedeno níže v 30. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo dvanáct vyvážejících výrobců z ČLR. Na základě informací poskytnutých těmito stranami Komise vybrala vzorek tří vyvážejících výrobců z ČLR s největším objemem vývozu do Unie.
(11)
Komise zaslala dotazníky třem vybraným výrobcům v Unii, třem čínským vybraným vyvážejícím výrobcům, třem thajským vyvážejícím výrobcům, třem indonéským vyvážejícím výrobcům, devíti vybraným dovozcům, kteří nejsou ve spojení, a sedmi uživatelům.
(12)
Vyplněné dotazníky byly obdrženy od tří výrobců v Unii zařazených do vzorku, tří čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, dvou thajských vyvážejících výrobců, jednoho indonéského vyvážejícího výrobce a od osmi dovozců, kteří nejsou ve spojení. Žádný z uživatelů nepředložil vyplněný dotazník.
(13)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobci v Unii
-
ATUSA Accesorios de Tuberia S.A., Salvatierra (Alava), Španělsko
-
Berg Montana Fittings EAD, Montana, Bulharsko
-
Georg Fischer Fittings GmbH, Traisen, Rakousko
b)
vyvážející výrobci v ČLR
-
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd., Yutian County, Hebei, ČLR
-
Jinan Meide Casting Co., Ltd., Pingyin, Shandong, ČLR
-
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd., Jimo, Shandong, ČLR
c)
vyvážející výrobci v Thajsku
-
Siam Fittings Co., Ltd., Samutsakorn, Thajsko
-
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd, Samutsakorn, Thajsko
d)
vyvážející výrobce v Indonésii
-
PT. Tri Sinar Purnama, Semarang, Indonésie
e)
dovozci v Unii, kteří nejsou ve spojení
-
Crane Limited, Ipswich, Spojené království
-
GEBO Armaturen GmbH, Schwelm, Německo
-
Hitachi Metals Europe GmbH, Düsseldorf, Německo
-
MegaGroup Trade Holding B.V., Veghel, Nizozemsko
-
Raccorditalia s.r.l., Brugherio(MB), Itálie
(14)
Vzhledem k nutnosti stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR, kterým není zacházení jako v tržním hospodářství přiznáno, proběhla inspekce na místě s cílem stanovit běžnou hodnotu na základě údajů z Indie jako srovnatelné země v prostorách této společnosti:
-
Jainson Industries, Jalandhar, Paňdžáb, Indie
3. Období šetření a posuzované období
(15)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období šetření“). Průzkum trendů významných pro posouzení újmy se týkal období od roku 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(16)
Dotčeným výrobkem popsaným v oznámení o zahájení šetření je příslušenství (fitinky) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN ex 7307 19 10.
(17)
Hlavními vstupními surovinami jsou kovový šrot, koks/elektřina, písek (pro tvarování) a zinek (pro pozinkování). V první fázi výroby se kovový šrot taví v tavících pecích. Poté následuje tvarování a odlévání různých tvarů, které jsou následně odděleny na jednotlivé kusy. Výrobky musí projít zdlouhavým procesem žíhání, který má zajistit, že jsou dostatečně tvárné k použití pro následné úpravy, kde je např. vyžadována odolnost vůči nárazům, vibracím a náhlým změnám teplot. Je-li zapotřebí, mohou být fitinky pozinkovány. Poté dochází k řezání závitů.
(18)
Fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem se používají ke spojení dvou či více trubek nebo trub, připojení trubek k přístroji, změně toku kapaliny či k uzavření trubky. Fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem se používají zejména v plynových, vodních a topných rozvodech obytných a neobytných budov. Rovněž se používají v potrubních systémech ropných rafinérií. Fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem se vyrábějí v řadě podob, nejběžnější jsou devadesátistupňová kolena, profily tvaru T, spojky, křížení a napojení. Jsou vyráběny jak v černé (nepozinkované), tak i v pozinkované podobě.
2. Obdobný výrobek
(19)
Dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR, Thajsku a Indonésii a na domácím trhu v Indii, která sloužila jako srovnatelná země, jakož i výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie mají stejné fyzické a technické vlastnosti. Předběžně se proto pokládají za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení (dále jen „obdobný výrobek“).
(20)
Několik tvrzení, která uvedli dovozci, ale i orgány členského státu, se týkalo vymezení výrobku. Tato jednotlivá tvrzení jsou posouzena níže.
(21)
Jeden z dovozců uváděl, že „elektricky pozinkované fitinky“ by měly být z definice fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem vyňaty. Opíral se při tom o tvrzení, že výroba elektricky pozinkovaných fitinek vyžaduje další výrobní kroky po vyřezání závitu, jako je např. mytí a následné elektrické pozinkování. To údajně vede k řadě kvalitativních zlepšení a výhodám oproti běžným fitinkám. Je však zjevné, že elektricky pozinkované fitinky jsou zcela zaměnitelné s běžnými, a tudíž mají totožné základní fyzikální a technické vlastnosti. Proto jsou považovány za dotčený výrobek.
(22)
Totožný dovozce dováží části kompresních fitinek, z nichž společně s dalšími díly sestavuje konečné kompresní fitinky. Zpochybnil, zda části kompresních fitinek náleží do definice dotčeného výrobku. I když tyto části vypadají obdobně jako fitinky a jsou opatřeny závitem, nelze je ke spojování potrubí použít přímo, neboť je nutné, aby byly předtím, než je možné spojit potrubí takto smontovanou fitinkou, sestaveny. I když jsou dražší, jsou zaměnitelné s jinými fitinkami se závitem, neboť se rovněž používají ke spojování trubek a trub, i když zejména při opravách, a nikoliv při montáži nového systému. Vzhledem k tomu byl učiněn předběžný závěr, že kompresní fitinky a jejich části spadají do definice dotčeného výrobku.
(23)
Některé strany uváděly, že fitinky z kujné (tvárné) litiny vyráběné a prodávané výrobci v Unii není možno považovat za srovnatelné s fitinkami, které jsou vyráběny a vyváženy do Unie dotčenými vyvážejícími zeměmi, neboť v případě výroby v Unii se používá materiál s jakostí bílého lomu, zatímco v případě materiálu vyvážených fitinek, jde o kujnou (tvárnou) litinu s černým lomem.
(24)
Jak již bylo vyřčeno v závěru uvedeném v nařízení Rady (ES) č. 1784/2000 (3) ohledně stejného výrobku, šetření prozatím prokázalo, že pokud jde o vnímání trhu, není rozdílů mezi fitinkami s bílým lomem a fitinkami s černým lomem, neboť kromě obsahu uhlíku mají velmi podobné vlastnosti, totožné koncové uživatele, a tudíž jsou zaměnitelné. To potvrdila skutečnost, kdy dovozci/obchodníci, kteří nakupují jak fitinky z tvárné (kujné) litiny s černým lomem z dotčených zemí, tak i fitinky z tvárné (kujné) litiny s bílým lomem vyráběné výrobním odvětvím Unie, prodávají tyto výrobky uživatelům, aniž by rozlišovali mezi oběma jakostmi materiálu. Pokud jde o uživatele dotyčného výrobku, šetření potvrdilo, že nedělají žádný podstatný rozdíl mezi fitinkami s bílým a černým lomem.
(25)
O tom napovídá rovněž skutečnost, že jak fitinky s bílým, tak i s černým lomem jsou zařazeny do evropské normy EN 10242 a mezinárodní normy ISO 49, které stanoví požadavky na návrh a provedení kujných (tvárných) fitinek. Co se konkrétně týče jakosti použitého materiálu, je přípustná tvárná litina s bílým i černým lomem.
(26)
Vzhledem k výše uvedenému se vyvozuje prozatímní závěr, že fitinky z kujné (tvárné) litiny vyráběné a prodávané výrobci z Unie by měly být považovány za výrobek srovnatelný s fitinkami z kujné (tvárné) litiny s černým lomem, které jsou vyráběny a vyváženy do Unie dotčenými vyvážejícími zeměmi.
(27)
Jeden dovozce dováží omezené množství nedokončených fitinek, které nejsou opatřeny závitem. Závit je vyřezán později dovozcem. Vzhledem k tomu, že dovážené zboží není opatřeno závitem, není považováno za dotčený výrobek.
(28)
Orgány jednoho členského státu uvedly, že podle vysvětlujících poznámek ke kombinované nomenklatuře (4) zahrnuje výraz „kujné (tvárné)“ litinu s kuličkovým grafitem (shodná s tvárnou litinou). I když během období šetření žádná ze zúčastněných stran neuvedla prodej fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem, existují indicie, že k tomu mohlo dojít. Vzhledem k tomu, že tyto fitinky mají stejné základní vlastnosti jako fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem, na něž se šetření vztahuje, považuje se za vhodné upřesnit, že řízení a opatření se vztahují rovněž na tvárné výrobky ze železa.
C. VÝBĚR VZORKU
1. Výběr vzorku výrobců v Unii
(29)
V souladu s článkem 17 základního nařízení vybrala Komise vzorek na základě největšího reprezentativního objemu prodeje fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem určeného zákazníkům v Unii, kteří nejsou v spojení, který lze ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřit. Vybraný vzorek se sestává ze tří výrobců, kteří jsou součástí dvou skupin společností, které představují 81 % prodeje fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem zákazníkům v Unii, z celkového počtu šesti výrobců v Unii, o nichž je známo, že obdobný výrobek vyrábějí. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení byli v Unii konzultováni všichni výrobci a žadatelé a veškeré zúčastněné strany byly vyzvány, aby se k navrhovanému vzorku vyjádřily. K výběru vzorku nebyly vzneseny žádné připomínky.
2. Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR
(30)
V souladu s článkem 17 základního nařízení vybrala Komise vzorek na základě největšího reprezentativního objemu vývozu, který lze ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřit. Dvanáct vyvážejících výrobců, kteří představují 51 % čínského vývozu do Unie během období šetření, předložilo informace pro účely výběru vzorku požadované podle přílohy A oznámení o zahájení řízení. Vybraný vzorek tvoří tři společnosti představující 88 % objemu vývozu spolupracujících stran z ČLR do Unie. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení proběhly konzultace se všemi dotčenými vyvážejícími výrobci a s čínskými orgány. K výběru vzorku nebyly vzneseny žádné připomínky.
3. Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(31)
V souladu s článkem 17 základního nařízení vybrala Komise vzorek na základě největšího reprezentativního objemu dovozu do Unie a geografické polohy společností, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Informace pro účely výběru vzorku požadované podle přílohy B oznámení o zahájení řízení předložilo celkem 33 dovozců, kteří nejsou ve spojení. Prvotní vybraný vzorek tvořilo šest dovozců z pěti členských států, kteří představují 59 % dovozu fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem do Unie od spolupracujících dovozců. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení proběhly konzultace se všemi dovozci. Po připomínkách byly do vzorku doplněny další tři společnosti, a tudíž se konečný vzorek skládal z devíti dovozců ze šesti členských států, kteří představují 67 % dovozu fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem do Unie od spolupracujících dovozců. K rozšířenému vzorku nebyly obdrženy žádné další připomínky. Konečný vzorek se však skládal pouze z osmi dovozců, neboť jeden z dovozců nepředložil odpovědi na předložený dotazník.
D. DUMPING
1. Čínská lidová republika
1.1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(32)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se v rámci antidumpingového šetření dovozu z ČLR určí běžná hodnota podle čl. 2 odst. 1 až 6 pro výrobce, kteří splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(33)
Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
1.
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních podmínek bez významných zásahů státu a náklady odrážejí tržní hodnoty;
2.
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech;
3.
nedochází k žádnému podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství;
4.
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zajišťují právní jistotu a stabilitu; a
5.
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kurzů.
(34)
Dva vyvážející výrobci požádali o status zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách odpověděli na formulář žádosti o status tržního hospodářství.
(35)
Komise si vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a ověřila informace uvedené v žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství v prostorách dotčených společností.
(36)
Na základě ověření bylo zjištěno, že ani jeden z vyvážejících výrobců, kteří žádají o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, nesplňuje podmínky stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(37)
Auditovaná účetní závěrka v případě obou vývozců nesplňovala mezinárodní účetní standardy a u jednoho z vývozců nebyla auditovaná účetní závěrka kompletní, neboť neobsahovala výkaz peněžních toků. Je tudíž zjevné, že tito vývozci nesplnili kritérium č. 2.
(38)
Jeden z vývozců nemohl doložit řádné ocenění kapitálových vkladů během jeho privatizace a druhý obdržel státní zvýhodnění v podobě preferenční sazby daně z příjmu. Proto nesplňují podmínky podle kritéria č. 3.
(39)
Jedna ze společností žádající o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství uvedla připomínky týkající se oznámení prozatímních zjištění. Nezpochybnila žádnou ze skutečností uvedených v prozatímním zjištění, avšak ve svých připomínkách uvedla tři zásadní důvody.
(40)
Zaprvé uvedla, že určení týkající se zacházení jako v tržním hospodářství je protiprávní, neboť k němu došlo téměř dva měsíce po lhůtě stanovené v právních předpisech. V tomto ohledu je třeba uvést, že toto zpoždění bylo způsobeno tím, že k ověření přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nemohlo dojít dříve, neboť čínští vývozci nebyli v uvedeném okamžiku k dispozici. Mělo by být zdůrazněno, že okamžik určení přiznání zacházení jako v tržním hospodářství neměl žádný dopad na výsledek.
(41)
Druhým uváděným důvodem bylo, že nedodržení podmínky auditovaných účetních závěrek bylo stanoveno výlučně na základě formálních důvodů. Dále bylo argumentováno tím, že „účetní postupy, které nejsou formálně zcela v souladu s mezinárodními účetními standardy, nejsou porušením druhého kritéria pro přiznání tržního zacházení, nebyly-li dotčeny finanční výsledky společnosti.“ V tomto ohledu je třeba uvést, že druhé kritérium neobsahuje žádný odkaz k finančním výsledkům společnosti. Výše zmíněné tvrzení je tedy nepodložené. Příslušné kritérium, které stanoví, že „účetní záznamy, které jsou ověřeny nezávislým auditem podle mezinárodních účetních standardů,“ je skutečně formálním požadavkem. Je však třeba uvést, že v případě všech porušení se jednalo o porušení závažné povahy, a to buď v důsledku rozsahu dotčených množství, nebo z důvodu závažnosti porušení (tj. nebyla provedena ani povinná analýza).
(42)
Bylo rovněž uvedeno, že zvýhodnění obdržené v podobě preferenční sazby daně z příjmu nebylo v minulosti použito k zamítnutí žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. V této souvislosti je třeba uvést, že každý případ je posuzován jednotlivě s ohledem na jeho specifické okolnosti. Podle kritéria č. 3 týkajícího se žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství se posuzuje, zda se čínských vývozců týkají podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství. V tomto případě k tomu došlo z důvodu státních zvýhodnění v podobě zvýhodněné daňové sazby. Obecné připomínky vycházející z takových tvrzení, které předložil čínský vývozce, nejsou proto dostatečně odůvodněné.
(43)
Závěrem je, že ani jedním z vyvážejících výrobců nebylo prokázáno splnění kritérií č. 2 a 3 pro udělení zacházení jako v tržním hospodářství. Zacházení jako v tržním hospodářství proto těmto společnostem nemůže být uděleno.
1.2. Individuální zacházení
(44)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedené ustanovení případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
(45)
Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
1.
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk;
2.
vývozní ceny a množství a prodejní podmínky jsou svobodně určeny;
3.
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby. Státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je dostatečně nezávislá na státních zásazích; většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby a buď jsou státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce v menšině, nebo je společnost dostatečně nezávislá na státních zásazích;
4.
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů; a
5.
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se jednotlivým vývozcům uloží rozdílné celní sazby.
(46)
Všichni vyvážející výrobci, kteří nesplnili kritéria udělení zacházení jako v tržním hospodářství, jakož i třetí výrobce zařazený do vzorku, požádali o individuální zacházení. Na základě dostupných informací bylo předběžně rozhodnuto, že tito všichni vyvážející výrobci zařazení do vzorku splňují požadavky stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení, a tudíž jim lze přiznat individuální zacházení.
1.3. Srovnatelná země
(47)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se u vyvážejících výrobců, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určí běžná hodnota na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím (srovnatelné země).
(48)
V oznámení o zahájení šetření Komise uvedla svůj záměr použít Argentinu jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR a vyzvala všechny zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(49)
K výběru srovnatelné země předložila vyjádření řada vývozců a dovozců, přičemž uváděli, že Argentina nebude vhodnou srovnatelnou zemí, a to zejména v důsledku nízké konkurence na argentinském domácím trhu a na ni navazující vysoké cenové hladiny na tomto trhu. Indicie opravdu svědčí o tomto rozdělení argentinského trhu mezi tři domácí výrobce. Podle argentinských statistických výkazů je dovoz na argentinský trh zanedbatelný, neboť Brazílie a Čína, tradičně největší zahraniční dodavatelé, podléhají vysokému antidumpingovému clu.
(50)
Titíž vývozci a dovozci navrhli, že vhodnější srovnatelné země budou představovat Thajsko, Indie a Indonésie. Vzhledem k připomínkám zúčastněných stran byli o spolupráci požádání výrobci z Argentiny a Indie, přičemž následně se spoluprací souhlasili jeden argentinský a jeden indický výrobce.
(51)
Analýza těchto odpovědí prokázala, že domácí ceny uvedené jediným spolupracujícím výrobcem z Argentiny byly opravdu velmi vysoké a značnou měrou převyšovaly cenu prodeje u vzorku vybraných výrobců v Unii a jejich cenu, v jejímž důsledku nedochází k žádné újmě.
(52)
Na druhou stranu se ukázalo, že v případě indického trhu se jedná o trh se silným konkurenčním prostředím, přičemž na něm podle odhadů působí 300 výrobců. Vzhledem k tomu lze považovat domácí ceny uvedené spolupracujícím výrobcem z Indie za přiměřené.
(53)
Stejné šetření se týká i Thajska a Indonésie, avšak v obou těchto zemích působí velmi nízký počet výrobců, a proto je na jejich domácích trzích oproti Indii slabší konkurenční prostředí. Proto bylo předběžně rozhodnuto, že Indie je vhodnou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
1.4. Běžná hodnota
(54)
Vzhledem k tomu, že žádnému z čínských vývozců nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství, byla stanovena podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení běžná hodnota, přičemž Indie byla použita coby srovnatelná třetí země s tržním hospodářstvím.
(55)
Nejprve bylo u každého dotčeného vyvážejícího výrobce stanoveno, zda celkové domácí prodeje fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem výrobce ze srovnatelné země byly dostatečně reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval u každého vyvážejícího výrobce minimálně 5 % celkového objemu prodeje u vývozu dotčeného výrobku do Unie během období šetření. K tomu došlo v případě dvou ze tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku.
(56)
Následně byly určeny druhy výrobku prodávané na domácím trhu společnostmi, měl-li odpovídají výrobce ze srovnatelné země celkový reprezentativní domácí prodej stejný nebo přímo srovnatelný s druhy výrobků prodávanými na vývoz do Unie.
(57)
U každého typu výrobku, který výrobce ve srovnatelné zemi prodává na svém domácím trhu a u něhož byla zjištěna přímá srovnatelnost s druhem fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda je prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní. Prodej určitého druhu výrobku na tuzemském trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když objem prodeje tohoto typu výrobku na tuzemském trhu nezávislým odběratelům během období šetření představoval u vyvážejícího výrobce nejméně 5 % z celkového objemu prodeje srovnatelného druhu výrobku na vývoz do Unie.
(58)
Komise následně ve vztahu k výrobci ze srovnatelné země přezkoumala, zda by bylo možné domácí prodej každého srovnatelného výrobku prodávaného na domácím trhu v reprezentativním množství považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku. Toto ověření proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého druhu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu v průběhu období šetření.
(59)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a pokud se vážená průměrná cena tohoto typu rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tato cena byla vypočítána coby vážený průměr veškerého domácího prodeje tohoto typu během období šetření.
(60)
Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu, nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr pouze ziskového prodeje daného typu.
(61)
Pokud byly všechny typy výrobků prodány se ztrátou, mělo se za to, že nebyly prodány v běžném obchodním styku.
(62)
U prodeje těch typů výrobků, které se neuskutečnily v běžném obchodním styku, i u typů výrobků, které nebyly prodány v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat.
(63)
Za účelem početního zjištění běžné hodnoty byly k vlastním průměrným výrobním nákladům v průběhu období šetření připočteny vynaložené prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk dosažený v období šetření jediným spolupracujícím výrobcem ze srovnatelné země u domácího prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku. Pro veškeré typy výrobku prodávané na domácím trhu v nereprezentativním množství byl ke stanovení běžné hodnoty použit vážený průměr zisku a prodejní, správní a režijní náklady na tento nereprezentativní prodej v běžném obchodním styku. V případě potřeby byly výrobní náklady a prodejní, správní a režijní náklady před posouzením běžného obchodního styku a při početním zjištění běžné hodnoty upraveny.
1.5. Vývozní cena
(64)
Protože výrobcům, kteří byli vybráni ve vzorku, bylo uděleno individuální zacházení a veškerý vývoz dotyčného výrobku do Unie byl uskutečněn přímo nezávislým odběratelům v Unii, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, zejména na základě vývozních cen skutečně zaplacených či splatných.
1.6. Srovnání
(65)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(66)
Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(67)
Příslušné úpravy týkající se charakteristických vlastností, nepřímých daní, dopravy, nakládky, pojištění, manipulačních a vedlejších nákladů, balení, úvěrových a bankovních poplatků byly provedeny ve všech případech, kdy byly přiměřené, přesné a podložené ověřenými podklady.
1.7. Dumpingová rozpětí
(68)
U společností zařazených do vzorku byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku stanovená pro srovnatelnou zemi srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(69)
Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
(70)
Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku bylo vypočítáno podle ustanovení čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo stanoveno na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku.
(71)
Na tomto základě bylo dumpingové rozpětí pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku předběžně stanoveno na hodnotu 42,3 %.
(72)
Pokud jde o všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR, byla dumpingová rozpětí stanovena na základě dostupných skutečností v souladu s článkem 18 základního nařízení. Za tímto účelem byla nejprve stanovena úroveň spolupráce srovnáním objemu vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie s odpovídajícími statistickými údaji Eurostatu o dovozu.
(73)
Vzhledem k tomu, že spolupráce představuje více než 50 % celkového čínského vývozu do Unie a průmyslové odvětví lze považovat za roztříštěné, neboť v ČLR působí značný počet vyvážejících výrobců, lze úroveň spolupráce považovat za vysokou. Vzhledem k tomu, že nebyl žádný důvod se domnívat, že by se jakýkoli vyvážející výrobce spolupráce neúčastnil, bylo zbývající dumpingové rozpětí stanoveno na úrovni společnosti vybrané ve vzorku s nejvyšším dumpingovým rozpětím. Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné indicie, které by prokazovaly, že se dumping společností, které nespolupracovaly, pohybuje na nižší úrovní, a rovněž tak v zájmu zajištění účinnosti jakýchkoli opatření, bylo takové stanovení rozpětí považováno za odpovídající.
(74)
Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
Ostatní spolupracující společnosti
42,3 %
Všechny ostatní společnosti
67,8 %
2. Thajsko a Indonésie
2.1. Běžná hodnota
(75)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise u každého ze spolupracujících vyvážejících výrobců nejdříve stanovila, zda je jejich celkový domácí prodej obdobného výrobku reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představuje alespoň 5 % jejich celkového objemu prodeje dotčeného výrobku na vývoz do Unie. Šetření stanovilo, že domácí prodej obdobného výrobku byl u všech spolupracujících vyvážejících výrobců v Thajsku a Indonésii reprezentativní.
(76)
Komise následně určila ty typy výrobků prodávané na domácím trhu společnostmi s celkově reprezentativním domácím prodejem, které byly shodné s typy prodávanými na vývoz do Unie nebo jim byly velmi podobné.
(77)
Dále bylo pro každý typ obdobného výrobku, který prodali vyvážející výrobci na svém domácím trhu a který je srovnatelný s typem dotčeného výrobku, jenž je prodáván na vývoz do Unie, zjištěno, zda byl domácí prodej dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej určitého typu výrobku na tuzemském trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když objem prodeje tohoto typu výrobku na tuzemském trhu nezávislým odběratelům během období šetření představoval nejméně 5 % z celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku na vývoz do Unie.
(78)
Komise následně přezkoumala, zda by bylo možné domácí prodej každého typu obdobného výrobku prodávaného na domácím trhu v reprezentativním množství považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Tento přezkum proběhl tak, že byl pro každý typ výrobku stanoven podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření.
(79)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu nejméně ve výši vypočítaných výrobních nákladů představoval více než 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku a pokud vážený průměr prodejní ceny dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle typu výrobku vypočítána jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje daného typu výrobku.
(80)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného typu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku.
(81)
Pokud byly všechny typy výrobků prodány se ztrátou, mělo se za to, že nebyly prodány v běžném obchodním styku.
(82)
U prodeje těch typů výrobků, které se neuskutečnily v běžném obchodním styku, i u typů výrobků, které nebyly prodány v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat.
(83)
Za účelem početního zjištění běžné hodnoty byly k vlastním průměrným výrobním nákladům v průběhu období šetření připočteny vynaložené prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk dosažený v období šetření dotčenými spolupracujícími vyvážejícími výrobci u domácího prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku. Pro veškeré typy výrobku prodávané na domácím trhu v nereprezentativním množství byl ke stanovení běžné hodnoty použit vážený průměr zisku a prodejní, správní a režijní náklady na tento nereprezentativní prodej v běžném obchodním styku.
2.2. Vývozní cena
(84)
Protože byl veškerý vývoz dotčeného výrobku ze strany spolupracujících thajských a indonéských vývozců uskutečněn přímo nezávislým odběratelům v Unii, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, zejména na základě vývozních cen skutečně zaplacených či splatných.
2.3. Srovnání
(85)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(86)
Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(87)
Příslušné úpravy týkající se objemu obchodu, dopravy, nakládky, pojištění, manipulačních a vedlejších nákladů, balení, úvěrových a bankovních poplatků byly provedeny ve všech případech, kdy byly přiměřené, přesné a podložené ověřenými podklady.
2.4. Dumpingová rozpětí
a) Thajsko
(88)
U dvou spolupracujících společností v Thajsku byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(89)
Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla považována za vysokou (objem vývozu dvou spolupracujících thajských společností představoval více než 80 % celkového thajského vývozu do Unie během období šetření), bylo dumpingové rozpětí stanoveno pro všechny vyvážející výrobce z Thajska na úrovni nejvyššího dumpingového rozpětí u dvou spolupracujících společností.
(90)
Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí pro thajské společnosti, vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd
50,7 %
Všechny ostatní společnosti
50,7 %
b) Indonésie
(91)
U jediné spolupracující společnosti byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(92)
Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla považována za vysokou (objem vývozu jediné spolupracující indonéské společnosti představoval více než 80 % celkového indonéského vývozu do Unie během období šetření), bylo dumpingové rozpětí stanoveno pro všechny vyvážející výrobce z Indonésie na stejné úrovni jako u spolupracující společnosti.
(93)
Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí
PT. Tri Sinar Purnama
11,0 %
Všechny ostatní společnosti
11,0 %
E. ÚJMA
1. Výroba v Unii
(94)
V průběhu období šetření vyrábělo obdobný výrobek šest výrobců v Unii. Jak bylo uvedeno v 29. bodě odůvodnění, do vzorku byli zařazeni tři výrobci z Unie, kteří jsou součástí dvou skupin společností, které představují 81 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii.
2. Definice výrobního odvětví Unie
(95)
Všech šest stávajících výrobců v Unii vyrábějících obdobný výrobek v období šetření představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a bude tudíž dále souhrnně označováno jako „výrobní odvětví Unie“.
3. Spotřeba v Unii
(96)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a objemu dovozu, který vykázal Eurostat, a byla upravena podle zjištění učiněných během šetření.
(97)
Spotřeba v Unii mezi roky 2008 a 2009 poklesla o 21 % a následně vzrostla o dvanáct procentních bodů na úroveň o 9 % nižší, než byla spotřeba na začátku posuzovaného období.
Spotřeba Unie (v tunách)
2008
2009
2010
OŠ
Spotřeba v Unii
72 231
57 398
59 190
65 460
Index
100
79
82
91
Zdroj:
údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník
4. Dovoz z dotčených zemí
4.1. Souhrnné posouzení účinků dovozu z dotčených zemí
(98)
Komise zjišťovala, zda lze dovoz fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejících z dotčených zemí hodnotit souhrnně v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení.
(99)
Dumpingová rozpětí stanovená ve vztahu k dovozu z každé dotčené země byla na úrovni minimální hranice definované v čl. 9 odst. 3 základního nařízení (viz 74., 90. a 93. bod odůvodnění výše).
(100)
Pokud jde o objem dumpingového dovozu z Indonésie, bylo zjištěno, že tvořil přibližně pouze 2,5 % veškerého dovozu obdobného výrobku do Unie během období šetření. Proto jej lze považovat za dovoz, který nepůsobí výrobnímu odvětví Unie závažnou újmu ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení nebo ve smyslu ustanovení antidumpingové dohody WTO (5).
(101)
V této předběžné fázi šetření rovněž stanovilo, že většina dovozu z Indonésie mohla být rovněž vykazována pod jiným kódem KN, konkrétně pod 7307 99 10 místo 7307 19 10, jenž je obvykle používán pro příslušenství (fitinky) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem. Všechen nebo přinejmenším převážná většina tohoto pravděpodobně nesprávně vykázaného dovozu však již je zahrnuta v údaji 2,5 %, který je uveden v předchozím bodě odůvodnění.
(102)
Vzhledem k výše uvedenému bylo prozatímně rozhodnuto, že tento dovoz nebude přičítán k dumpingovému dovozu z Thajska a ČLR.
(103)
Pokud jde o objem dumpingového dovozu z Thajska a ČLR, nelze jej považovat za zanedbatelný, neboť v období šetření dosahuje tržního podílu 5,4 %, resp. 47,3 %.
(104)
Vzhledem ke srovnatelným podmínkám konkurenčního prostředí u dovozu z těchto dvou zemí a obdobného výrobku z Unie, tj. stejných prodejních kanálů a určení pro stejné kategorie zákazníků, bylo považováno za vhodné provést souhrnné posouzení. V řadě případů se skutečně prokázalo, že výrobky dovážené z ČLR a Thajska byly prodávány prostřednictvím stejných distributorů.
(105)
S ohledem na výše uvedené byl stanoven předběžný závěr, že všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení jsou splněna. Dovoz z Thajska a ČLR byl proto posuzován souhrnně. Dále se na něj odkazuje jako na „dovoz ze dvou dotčených zemí“.
4.2. Objem dovozu ze dvou dotčených zemí a jeho podíl na trhu
(106)
Objem dovozu dotčeného výrobku z dotčených zemí na trh Unie v posuzovaném období vzrostl o 15 %. Zatímco dovoz nejprve v rozmezí let 2008 a 2009 v důsledku poklesu spotřeby poklesl o 16 %, jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění, došlo následně do období šetření k podstatnému nárůstu o 31 procentních bodů.
Objem dovozu do Unie (v tunách)
2008
2009
2010
OŠ
ČLR
26 188
22 413
22 065
30 786
Index
100
86
84
118
Thajsko
3 723
2 681
3 331
3 485
Index
100
72
89
94
Dvě dotčené země
29 911
25 094
25 396
34 271
Index
100
84
85
115
Zdroj:
Eurostat a zjištění v rámci šetření
(107)
Tržní podíl dumpingového dovozu ze dvou dotčených zemí vzrostl během posuzovaného období o 11 procentních bodů z 41,7 % na 52,7 %. K tomuto růstu tržního podílu došlo zejména mezi rokem 2010 a obdobím šetření, v němž došlo k oživení poptávky.
Podíl na trhu Unie
2008
2009
2010
OŠ
ČLR
36,5 %
39,3 %
37,7 %
47,3 %
Index
100
108
103
129
Thajsko
5,2 %
4,7 %
5,7 %
5,4 %
Index
100
91
110
103
Dvě dotčené země
41,7 %
44,0 %
43,4 %
52,7 %
Index
100
106
104
126
Zdroj:
údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník
4.3. Ceny dovozu ze dvou dotčených zemí a cenové podbízení
a) Vývoj cen
(108)
Níže uvedená tabulka udává průměrnou cenu dumpingového dovozu ze dvou dotčených zemí s dodáním na hranice Unie před proclením, a to na základě údajů Eurostatu. Během posuzovaného období průměrná cena dovozu ze dvou dotčených zemí průběžně rostla, a to celkem o 14 %.
Dovozní ceny (v EUR/t)
2008
2009
2010
OŠ
ČLR
1 428
1 557
1 631
1 676
Index
100
109
114
117
Thajsko
2 126
2 208
2 036
2 148
Index
100
104
96
101
Dvě dotčené země
1 515
1 626
1 679
1 721
Index
100
107
111
114
Zdroj:
Eurostat
b) Cenové podbízení
(109)
Bylo provedeno srovnání jednotlivých typů výrobků z hlediska prodejních cen vyvážejících výrobců a prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku v Unii. Za tímto účelem byly porovnány ceny účtované výrobci v Unii zařazenými do vzorku nezávislým odběratelům a ceny vyvážejících výrobců ze dvou dotčených zemí zařazených do vzorku. V případě potřeby byly provedeny úpravy zohledňující rozdíly v úrovni obchodu (zejména prodej na trhu výrobců původních výrobků) a v nákladech vynaložených po dovozu.
(110)
Z tohoto srovnání vyplynulo, že v období šetření se dotčené výrobky dovezené z Thajska a ČLR prodávaly v Unii za ceny, které se podbízely cenám výrobního odvětví Unie v procentním vyjádření ve vztahu k těmto cenám o 25 % až 55 %.
5. Situace výrobního odvětví Unie
(111)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských činitelů, které v posuzovaném období ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie. Níže uvedené údaje se týkají všech výrobců v Unii, pokud jde o výrobu, výrobní kapacitu, využití kapacity, prodej a tržní podíly, a výrobců v Unii zařazených do vzorku, pokud jde o zbývající ukazatele. Pokud jde o ukazatele vycházející od výrobců zařazených do vzorku, nemohly být z důvodu důvěrné povahy zveřejněny agregované údaje v příslušných níže uvedených tabulkách, neboť vzorek byl složen pouze ze dvou skupin výrobců. Místo toho jsou uvedeny pouze indexy, které dokládají vývoj těchto ukazatelů.
5.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(112)
Mezi rokem 2008 a 2009 došlo k prudkému poklesu objemu výroby v Unii o 39 %, po němž následoval opět mírný pokles i přes nárůst spotřeby o 12 procentních bodů v následujících letech, jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění výše.
Objem výroby v Unii (v tunách)
Všichni výrobci
2008
2009
2010
OŠ
Spotřeba v Unii
55 726
33 780
32 303
32 646
Index
100
61
58
59
Zdroj:
údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(113)
Během posuzovaného období, a zejména mezi rokem 2008 a 2009, poklesla výrobní kapacita průmyslového odvětví Unie o 21 %. Hlavním důvodem pro pokles výrobní kapacity bylo uzavření provozu u tří výrobců v Unii, ke kterému došlo v rámci posuzovaného období.
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie (v tunách)
Všichni výrobci
2008
2009
2010
OŠ
Výrobní kapacita
90 400
75 440
71 440
71 440
Index
100
83
79
79
Zdroj:
údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(114)
Kromě poklesu výrobní kapacity došlo v Unii i k poklesu využití kapacity výrobního odvětví Unie o 26 %, a to zejména mezi rokem 2008 a 2009.
Využití výrobní kapacity výrobního odvětví Unie
Všichni výrobci
2008
2009
2010
OŠ
Využití výrobní kapacity
62 %
45 %
45 %
46 %
Index
100
73
73
74
Zdroj:
údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
5.2. Stav zásob
(115)
Během posuzovaného období poklesl objem zásob o 23 % ve shodě s poklesem objemu prodeje a výroby výrobního odvětví Unie.
Zásoby (v tunách)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
91
75
77
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
5.3. Objem prodeje a podíl na trhu
(116)
V důsledku poklesu poptávky došlo mezi rokem 2008 a 2009 na trhu Unie ke značnému poklesu objemu prodeje u všech výrobců v Unii, a to o 25 %. Po roce 2009 však došlo ke značnému nárůstu poptávky v Unii, jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění výše, avšak prodej v Unii zůstal až do konce posuzovaného období na nízké úrovni roku 2009.
Objem prodeje v Unii (v tunách)
Všichni výrobci
2008
2009
2010
OŠ
Prodej v Unii
34 210
25 702
26 717
25 333
Index
100
75
78
74
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
(117)
Tržní podíl výrobního odvětví Unie v posuzovaném období trvale klesal o 9 procentních bodů, nebo jinak vyjádřeno o 18 %, zatímco dumpingový dovoz narostl ve stejném období o 11 procentních bodů, jak je uvedeno výše ve 107. bodě odůvodnění.
Podíl na trhu Unie
Všichni výrobci
2008
2009
2010
OŠ
Prodej v Unii
47,7 %
45,1 %
45,6 %
38,9 %
Index
100
95
96
82
Zdroj:
údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník
5.4. Ceny a faktory ovlivňující ceny
(118)
Během posuzovaného období mohli výrobci Unie zařazení do vzorku zvýšit své prodejní ceny pouze nepatrně, a to o 4 %. Tento nárůst ceny byl v důsledku narůstajícího množství dumpingového dovozu, který vstupoval na trh Unie, nižší než nárůst nákladů.
Průměrná cena za tunu v Unii
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
103
103
104
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
5.5. Ziskovost, návratnost investic a peněžní tok
(119)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, před zdaněním byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. Zatímco ziskovost výrobního odvětví Unie byla na začátku posuzovaného období dostatečná, v roce 2009 nebyla téměř žádná. I když následně došlo k jejímu nárůstu, zůstala ziskovost během zbývající části posuzovaného období hluboko pod úrovní, jež by nezpůsobovala újmu.
(120)
Co se týká návratnosti investic, vyjádřené jako zisk v procentech z čisté účetní hodnoty investic, sledoval tento ukazatel stejnou tendenci jako ziskovost.
Ziskovost a návratnost investic
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Ziskovost (index)
100
8
38
37
Návratnost investic (index)
100
1
36
40
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
(121)
Během posuzovaného období čisté peněžní toky z provozních činností trvale klesaly, a to o 64 %, a během období šetření klesly na velmi nízkou úroveň.
Peněžní tok (v EUR)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
55
58
36
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
5.6. Růst
(122)
Jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění výše, došlo mezi rokem 2009 a obdobím šetření ke značnému nárůstu spotřeby v Unii, a to o 8 000 tun, zatímco objem dumpingového dovozu narostl ve stejném období o 9 000 tun, jak je uvedeno výše ve 106. bodě odůvodnění. Celkový růst trhu Unie mezi rokem 2009 a obdobím šetření byl tudíž zcela absorbován dumpingovým dovozem, zatímco prodej výrobního odvětví Unie v Unii zůstal na velmi nízké úrovni roku 2009. Z toho plyne, že výrobní odvětví Unie nemohlo těžit z nedávného růstu spotřeby v Unii v důsledku narůstajícího tržního podílu dumpingového dovozu ze dvou dotčených zemí.
5.7. Investice a schopnost získávat kapitál
(123)
Během posuzovaného období se investice výrobců v Unii zařazených do vzorku vyvíjely takto:
Čisté investice (v EUR)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
65
41
76
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
(124)
Jak ukazuje výše uvedená tabulka, došlo u výrobců v Unii mezi rokem 2008 a 2010 ke značnému snížení investic. Tento vývoj byl zvrácen během období šetření, v němž došlo ke značnému oživení investic, avšak ani tak nebylo dosaženo úrovně z počátku posuzovaného období.
5.8. Schopnost získat kapitál
(125)
Někteří z výrobců v Unii zaznamenali v důsledku nedostatečné ziskovosti popsané výše ve 119. bodě odůvodnění těžkosti při získávání kapitálu pro další investice za stávajících podmínek. Obtíže při získávání kapitálu dále rovněž prohlubuje neuspokojivá návratnost investic.
5.9. Zaměstnanost, produktivita a mzdové náklady
(126)
Zaměstnanost počítaná v ekvivalentu plného pracovního úvazku z valné většiny sledovala vývoj objemu výroby (viz 112. bod odůvodnění výše), což naznačuje, že se výrobní odvětví Unie pokoušelo snížit své výrobní náklady, pokud to bylo nutné. Výrobní odvětví Unie se pokoušelo přizpůsobit svou pracovní sílu zhoršující se situaci na trhu, což vedlo během posuzovaného období k trvalému celkovému poklesu zaměstnanosti o 36 %.
Zaměstnanost (v ekvivalentech plného pracovního úvazku, FTE)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
75
67
64
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
(127)
Mezi rokem 2008 a 2009 i přes snahu výrobního odvětví Unie o přizpůsobení zaměstnanosti zhoršující se situaci na trhu značně poklesl výstup ekvivalentů plného pracovního úvazku u výrobců v Unii, a to o 19 %. Tento stav se průběžně následně zlepšil, avšak oproti začátku posuzovaného období byl o 9 % nižší.
Produktivita (t/FTE)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
81
87
91
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
(128)
Během posuzovaného období průměrné mzdové náklady u výrobního odvětví Unie trvale rostly, celkově o 12 %.
Mzdové náklady (EUR/FTE)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
106
112
112
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
5.10. Velikost dumpingového rozpětí
(129)
Dumpingové rozpětí u dovozu ze dvou dotčených zemí, jak je blíže uvedeno v 74. a 90. bodě odůvodnění, je vysoké. Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dumpingového dovozu nelze dopad dumpingových rozpětí pokládat za zanedbatelný.
5.11. Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(130)
Na fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházející z Brazílie, České republiky, Japonska, ČLR, Korejské republiky a Thajska se již v období 2000 až 2005 (6) vztahovala příslušná opatření (7) (dřívější opatření). Uspokojivá ziskovost výrobního odvětví Unie na počátku posuzovaného období (viz 119. bod odůvodnění výše) svědčí o tom, že tato opatření přinesla výrobnímu odvětví Unie dočasnou úlevu. Rostoucí objem dumpingového dovozu však toto převážně příznivé období ukončil. Rovněž se uvádí, že společný tržní podíl šesti zemí, na které se vztahovala předcházející opatření, nikdy nepřekročil 29 % (8), zatímco dvě země, na které se vztahuje stávající šetření, zaujímají během období šetření tržní podíl o velikosti 52,7%, jak je uvedeno ve 107. bodě odůvodnění.
6. Závěr ohledně újmy
(131)
Ukazatele újmy se v posuzovaném období vyvíjely negativně. To je obzvláště patrné u ukazatelů ziskovosti, objemů výroby, využití kapacity, objemů prodeje a podílu na trhu, které všechny vykazovaly jednoznačně se zhoršující tendenci.
(132)
Dovozy fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházející ze dvou dotčených zemí zároveň cenovým podbízením ohrožovaly ceny výrobního odvětví Unie, a to během období šetření až o 55 % (viz 110. bod odůvodnění výše) a současně v jejich důsledku došlo ke značnému nárůstu jejich podílu na trhu (viz výše uvedený 107. bod odůvodnění).
(133)
S ohledem na výše uvedené se dospělo k prozatímnímu závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
F. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(134)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo předmětem šetření, zda dumpingový dovoz z ČLR a Thajska způsobil podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a to v míře, kterou lze považovat za podstatnou. Byly zkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
2. Účinek dumpingového dovozu
(135)
Mezi rokem 2008 a obdobím šetření vzrostl objem dumpingového dovozu ze dvou dotčených zemí o 15 %, a to na trhu, který se zmenšil o 9 %, což mělo za následek zvýšení podílu na trhu Unie z 41,7 % na 52,7 %.
(136)
Nárůst dumpingového dovozu dotčeného výrobku ze dvou dotčených zemí v posuzovaném období se časově shodoval s klesající tendencí u většiny ukazatelů újmy výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie utrpělo ztrátu 8,7 procentního bodu, pokud jde o jeho podíl na trhu, a bylo nuceno snížit svou výrobu o 41 %. Značné cenové podbízení znemožnilo výrobnímu odvětví Unie promítnout do prodejních cen v přijatelné míře vyšší výrobní náklady, což po většinu posuzovaného období vedlo k velmi nízké míře ziskovosti.
(137)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že levný dumpingový dovoz ze dvou dotčených zemí, který v průběhu celého posuzovaného období vstupoval na trh Unie ve velkém a rostoucím objemu a jehož ceny byly podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, způsobuje výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
3. Účinky jiných činitelů
3.1. Dovoz z dalších třetích zemí
(138)
I když během celého posuzovaného období Eurostat uvádí značný dovoz z Indie za velmi nízké ceny, existují indicie svědčící o tom, že tento dovoz se netýká dotčeného výrobku, ale rozdílných výrobků vykázaných pod stejným kódem KN.
(139)
Pokud jde o další třetí země, byl v rámci celého posuzovaného období dovoz na velmi nízké úrovni. Celkový podíl dovozu z jiných zemí než dvou dotčených zemí na trhu se snížil o 2,1 procentního bodu, z 10,5 % na 8,4 %.
(140)
Druhým největším zdrojem dovozu byly během období šetření Indonésie, Brazílie a Turecko, jejichž podíl na trhu byl mezi 1,3 % a 1,6 %, a u všech těchto zemí došlo během posuzovaného období k poklesu podílu na trhu.
Podíl dovozu na trhu
2008
2009
2010
OŠ
Brazílie
3,6 %
3,8 %
4,0 %
1,5 %
Indonésie
1,8 %
2,5 %
1,9 %
1,6 %
Turecko
1,6 %
2,0 %
1,9 %
1,3 %
Ostatní země
3,6 %
2,5 %
3,2 %
4,0 %
Celkem
10,5 %
1 074,8 %
11,0 %
8,4 %
Index
100
105
104
80
Zdroj:
Eurostat
(141)
Vzhledem k malému objemu a klesajícím trendům lze dospět k závěru, že nelze u dovozu ze třetích zemí jiných než dotčených zemí předpokládat, že přispěl k újmě, kterou během období šetření utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.2. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(142)
Pokud jde o vývoj prodeje vývozu výrobního odvětví Unie, vývoz během posuzovaného období trvale klesal, a to celkem o 34 %.
Objem prodeje vývozu (v tunách)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Objem prodeje vývozu
7 134
5 043
4 969
4 700
Index
100
71
70
66
Zdroj:
odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník
(143)
Během celého posuzovaného období však prodej vývozu představoval pouze 13 až 15 % výroby výrobního odvětví Unie. Vzhledem k tomu se nezdá, že by podstatným způsobem přispěl k jakékoli závažné míře újmy, kterou během období šetření utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.3. Vývoj spotřeby v Unii
(144)
Jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění výše, mezi roky 2008 a 2009 poklesla spotřeba v Unii o 21 %, což vedlo ve stejném období k poklesu prodeje výrobního odvětví Unie o 25 %. Po roce 2009 však došlo ke značnému nárůstu spotřeby v Unii, a to přibližně o 8 000 tun, zatímco objem dumpingového dovozu narostl ve stejném období o 9 000 tun, jak je uvedeno výše ve 106. bodě odůvodnění. Celkový růst trhu Unie mezi rokem 2009 a obdobím šetření byl tudíž zcela absorbován dumpingovým dovozem, zatímco prodej výrobního odvětví Unie v Unii zůstal na velmi nízké úrovni roku 2009.
(145)
Zúčastněné strany uváděly, že významnou příčinou újmy byla krize španělského trhu v oblasti stavebnictví, která údajně podstatnou měrou dopadla na španělskou společnost ATUSA, která je jedním z hlavních žadatelů. Společnost ATUSA však uskutečňuje prodej ve většině členských států EU, a proto se vlastní dopad španělské krize ve stavebnictví projevil pouze u prodeje této společnosti ve Španělsku, přičemž tento prodej nikdy nezaujímal většinový podíl veškerého prodeje společnosti. Vysledovaný rozsah újmy je kromě toho jasný jak ve vztahu ke skupinám společností vybraných do vzorku, tak ve vztahu ke všem žadatelům, jakož i ve vztahu k celému výrobnímu odvětví Unie. Analýza újmy se proto netýkala pouze výsledků jednoho výrobce v Unii či jednoho národního trhu, ale vzala v úvahu celé výrobní odvětví Unie.
(146)
Zúčastněné strany rovněž uváděly, že újma způsobená záporným vývojem spotřeby v Unii nebyla způsobena dumpingovým dovozem, ale došlo k ní v důsledku substituce. V tomto ohledu se uvádí, že záporný vývoj spotřeby v Unii mohl způsobit újmu výrobcům v Unii. Tato újma však byla prohloubena trvalým nárůstem dumpingového dovozu na zmenšující se trh. Jak je uvedeno výše, z nedávného oživení spotřeby Unie těžil výlučně dumpingový dovoz, zatímco výrobci Unie nemohly dosáhnout nárůstu svého objemu prodeje.
3.4. Strukturální problémy výrobců Unie
(147)
Zúčastněné strany uváděly skutečnost, že společnost Georg Fischer („GF“) i přes své vyšší ceny byla i nadále zisková, zatímco jiní výrobci v Unii nedosáhli úspěšných výsledků, což svědčí o tom, že újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, nezpůsobil dumpingový dovoz, ale strukturální problémy. Nepříznivými dopady však byla postižena i společnost GF, neboť ztratila podíl na trhu a určitou část ze své ziskové marže. Došlo u ní k poklesu zaměstnanosti, jakož i k poklesu výroby. Tvrzení, že společnost GF újmu neutrpěla, tudíž nelze přijmout.
(148)
Tlaku na ceny vyvolanému dumpingovým dovozem byli dále vystaveni všichni výrobci v Unii, včetně společnosti GF.
(149)
Obdobně zúčastněné strany uváděly, že újmu nezpůsobil dumpingový dovoz, ale jiné příčiny, neboť společnost Berg Montana, bulharská dceřiná společnost skupiny ATUSA, rovněž i nadále vykazovala ziskovost. Společnost Berg Montana však byla rovněž nepříznivě dotčena čínským dovozem, neboť u ní došlo ke značnému poklesu výroby, využití kapacity a zaměstnanosti. Vzhledem k tomu, že většina prodeje společnosti Berg Montana směřuje spřízněným společnostem v rámci skupiny ATUSA, není možné tuto záležitost posuzovat výlučně pohledem na ziskovost společnosti Berg Montana, aniž by byly vzaty v úvahu finanční výsledky celé skupiny, neboť ziskovost společnosti Berg Montana je ovlivněna cenovými přesuny, přičemž ve skutečnosti vykazuje skupina ATUSA celkově ztrátu. Tvrzení, že společnost Berg Montana újmu neutrpěla, tudíž rovněž nelze přijmout.
(150)
Je možné tvrdit, že 9% pokles produktivity práce mezi rokem 2008 a obdobím šetření, jak je uvedeno ve 127. bodě odůvodnění, svědčí o strukturálním problému. K tomuto poklesu však došlo v období, v němž výrobní odvětví Unie snížilo celkově pracovní sílu o 36 % a výrobu o 41 %. Tato snížení svědčí o tom, že výrobci v Unii byli neustále nuceni přizpůsobovat své činnosti tržnímu tlaku, který byl vyvoláván dumpingovým dovozem a dočasným oslabením poptávky. S ohledem na tyto nepříznivé hospodářské podmínky lze považovat 9% snížení produktivity práce za velmi mírné.
4. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(151)
Závěrem se uvádí, že výše uvedená analýza prokázala, že dovoz ze dvou dotčených zemí v posuzovaném období vzrostl, pokud jde o množství, a získal značný podíl na trhu. Toto vyšší množství se mimoto dostávalo na trh Unie za dumpingové ceny, které byly podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(152)
Analyzovány byly rovněž jiné faktory, které mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu. V této záležitosti bylo zjištěno, že dovoz z dalších třetích zemí, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie a vývoj spotřeby v Unii pravděpodobně nedosáhly takového významu, aby mohly přerušit příčinnou souvislost, která byla zjištěna mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie v období šetření.
(153)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z ČLR a Thajska způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
G. ZÁJEM UNIE
1. Předběžná poznámka
(154)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Za tímto účelem byl v souladu s čl. 21 odst. 1 základního nařízení posouzen pravděpodobný dopad možných opatření na všechny strany, které jsou účastníky tohoto řízení, jakož i pravděpodobné důsledky nepřijetí opatření, a to na základě veškerých předložených důkazů.
2. Výrobní odvětví Unie
(155)
Všichni známí výrobci v Unii podporují uložení antidumpingových opatření. Připomíná se, že většina ukazatelů újmy vykazovala negativní tendenci a že velmi nepříznivě byly dotčeny zejména ukazatele újmy týkající se objemu výroby a prodeje a podílu na trhu, a rovněž i finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je ziskovost a návratnost investic.
(156)
V případě uložení opatření se očekává, že se pokles cen a úbytek podílu na trhu zmírní a že se prodejní ceny výrobního odvětví Unie začnou zvyšovat, což povede k významnému zlepšení finanční situace výrobního odvětví Unie.
(157)
Pokud by na druhou stranu antidumpingová opatření uložena nebyla, je pravděpodobné, že bude pokračovat zhoršování tržní a finanční situace výrobního odvětví Unie. Při takovém vývoji by výrobní odvětví Unie dále ztrácelo podíl na trhu, jelikož není schopno držet krok s tržními cenami určovanými dumpingovým dovozem ze dvou dotčených zemí. Pravděpodobným dopadem by bylo další omezování výroby a zavírání výrobních zařízení v Unii a následný značný úbytek pracovních míst.
(158)
S přihlédnutím ke všem výše uvedeným činitelům se vyvozuje předběžný závěr, že by uložení antidumpingových opatření bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Dovozci
(159)
Jak je uvedeno výše ve 31. bodě odůvodnění, v rámci vyšetřování spolupracovalo 32 dovozců, kteří nejsou ve spojení, jejichž dovoz představuje přibližně 45 % celkového dovozu ze dvou dotčených zemí. Dovozci jsou obecně proti uložení antidumpingových opatření. Ve většině případů se však dopad opatření jeví jako nízký. V řadě případů však z hlediska veškerých podnikatelských činností dovozce představuje dotčený výrobek pouze menšinový podíl. Někteří dovozci rovněž již nakoupili fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem z jiných zdrojů a dovozci, kteří v současnosti nakupují pouze ze dvou dotčených zemí, mohou rovněž využít jiné zdroje, včetně výrobního odvětví Unie. Na základě těchto skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že uložení prozatímních opatření nebude mít na zájem dovozců významné nepříznivé dopady.
4. Uživatelé
(160)
Jak je uvedeno výše v 18. bodě odůvodnění, fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem se používají zejména v plynových, vodních a topných rozvodech obytných a jiných budov. Fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem tedy používají převážně instalatéři. V rámci šetření však nespolupracovala žádná sdružení uživatelů či spotřebitelů. Hodnota fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem rovněž představuje pouze malou část celkových nákladů na rozvody plynu, vody či topné soustavy. Na základě těchto skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že uložení prozatímních opatření nebude mít na zájem uživatelů významné nepříznivé dopady.
(161)
Při posouzení celkových dopadů antidumpingových opatření se zdá, že kladné dopady na výrobní odvětví Unie jednoznačně vyvažují možné negativní dopady na ostatní zájmové skupiny. Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení antidumpingových cel není v rozporu se zájmem Unie.
5. Aspekty hospodářské soutěže
(162)
Zúčastněné strany tvrdí, že v případě zavedení antidumpingových opatření se na trhu Unie může vytvořit duopol, který by byl ovládán dvěma hlavními žadateli, tj. společností ATUSA a GF. V této souvislosti by mělo být nejprve uvedeno, že stávající podíl těchto dvou skupin na trhu je po porovnání malý, neboť údajný „duopol“ by zaujímal podíl na trhu o poměrně umírněné velikosti 30 %. To by mělo být srovnáno s podílem dvou dotčených zemí na trhu, který dosahuje 52,7 %, zatímco dovoz z jiných třetích zemí představuje podíl na trhu o velikosti 8,4 %. Další výrobci v Unii rovněž zaujímají podíl na trhu o velikosti 7,5 %.
(163)
Účelem antidumpingového cla dále není zakázat veškerý dovoz, ale obnovit rovné podmínky. Je třeba uvést, že předcházející opatření, která platila v období 2000 až 2005, dovoz nezastavila. ČLR naopak vyvážela v letech 2002, 2003 a 2004 vyšší množství než před uložením opatření, kterým bylo antidumpingové clo ve výši 49,4 %. Skutečnost, že na trhu Unie působí značné množství aktérů, kromě toho svědčí o tom, že riziko duopolu zabraňujícího hospodářské soutěži, jenž by ovládl trh Unie, je velmi nízké.
6. Závěr ohledně zájmu Unie
(164)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že celkově neexistují podle dostupných informací o zájmu Unie žádné přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejících z ČLR a Thajska.
H. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(165)
S ohledem na závěry týkající se dumpingu, výsledné újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní opatření, aby se zabránilo působení další újmy výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem ze dvou dotčených zemí.
(166)
Pro účely stanovení úrovně těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytného pro odstranění újmy způsobené výrobcům v Unii.
(167)
Při výpočtu výše cla nezbytného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobcům v Unii umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého by mohli v tomto odvětví výrobci tohoto druhu výrobku přiměřeně dosáhnout z prodeje obdobného výrobku v Unii za běžných podmínek hospodářské soutěže, tzn. bez dumpingového dovozu.
(168)
V předcházejícím šetření, které se týkalo totožného výrobku, byl tento přiměřený zisk stanoven na úrovni 7 % (9). Vzhledem k tomu, že výrobci v Unii zařazení do vzorku tento zisk na počátku posuzovaného období mohli dosáhnout, nic nenasvědčuje tomu, že by toto ziskové rozpětí nebylo již přiměřené.
(169)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobcům v Unii. Cena, která nepůsobí újmu, byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí ve výši 7 % k výrobním nákladům.
(170)
Nezbytné zvýšení cen pak bylo stanoveno na základě srovnání váženého průměru dovozní ceny s váženým průměrem ceny nepůsobící újmu obdobného výrobku prodávaného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie. Všechny rozdíly vyplývající z tohoto srovnání byly pak vyjádřeny jako procento vážené průměrné dovozní CIF hodnoty.
2. Prozatímní opatření
(171)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření z dovozu pocházejícího z ČLR a Thajska, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(172)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce od spolupracujících vyvážejících výrobců z Číny a Thajska bylo clo pro ostatní společnosti v obou zemích stanoveno na úrovni nejvyššího cla, jež má být uloženo společnostem, které byly buď v rámci příslušné země zařazeny do vzorku nebo během šetření spolupracovaly. Clo pro všechny ostatní společnosti bude použito na společnosti, které v rámci šetření nespolupracovaly.
(173)
Pro spolupracující čínské společnosti nezařazené do vzorku, které jsou uvedeny v příloze, je prozatímní sazba cla stanovena jako vážený průměr sazeb pro společnosti zařazené do vzorku.
(174)
Navrhují se proto tyto sazby prozatímního antidumpingového cla:
Čínská lidová republika
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Celní sazba
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd.
67,8 %
136,5 %
67,8 %
Jinan Meide Casting Co., Ltd.
39,3 %
122,4 %
39,3 %
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd.
32,1 %
128,4 %
32,1 %
Ostatní spolupracující společnosti
42,3 %
124,7 %
42,3 %
Všechny ostatní společnosti
67,8 %
Thajsko
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Celní sazba
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,9 %
86,2 %
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd
50,7 %
39,7 %
39,7 %
Všechny ostatní společnosti
39,7 %
(175)
Výše uvedená antidumpingová opatření se prozatímně stanoví ve formě valorických cel.
(176)
Individuální sazby antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a Thajska vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Dovezené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, jejíž název není konkrétně uveden v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s konkrétně uvedenými subjekty, nemohou tyto sazby využívat a podléhají celní sazbě uplatňované na „všechny ostatní společnosti“.
(177)
S veškerými žádostmi o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (10) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím a vývozním prodejem, která je spojena například s takovou změnou názvu nebo takovou změnou výrobních či prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(178)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se výše cla stanovená pro všechny ostatní společnosti vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, nýbrž rovněž na výrobce, kteří během období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(179)
Pokud však v případě Thajska posledně jmenované společnosti splní požadavky stanovené v čl. 11 odst. 4 druhém pododstavci základního nařízení, mohou podle uvedeného článku předložit žádost o přezkum, aby byla jejich situace posouzena individuálně.
I. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(180)
V zájmu řádného úředního postupu se stanoví lhůta, ve které mohou zúčastněné strany, jež se samy přihlásily ve lhůtě uvedené v nařízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Dále je třeba uvést, že závěry o uložení cla učiněné pro účely tohoto nařízení jsou prozatímní a mohou být přezkoumány za účelem uložení jakéhokoliv konečného cla,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem, v současnosti kódu KN ex 7309 19 10 (kód TARIC 7307191010), pocházejícího z Čínské lidové republiky a Thajska.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi činí:
Země
Společnost
Celní sazba
Doplňkový kód TARIC
Čínská lidová republika
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. - Yutian County
67,8 %
B335
Jinan Meide Casting Co., Ltd. - Jinan
39,3 %
B336
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. -Qingdao
32,1 %
B337
Hebei XinJia Casting Co., Ltd. - XuShui County
42,3 %
B338
Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd. - Xizhaotong Town
42,3 %
B339
Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd. - Linyi City
42,3 %
B340
China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. - Taigu County
42,3 %
B341
Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd. - Yutian County
42,3 %
B342
Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd. - LangFang, Hebei
42,3 %
B343
Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd. -Hongqiao Town, Yutian County
42,3 %
B344
Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd. - Tangshan
42,3 %
B345
Taigu Tongde Casting Co., Ltd. - Nanyang Village, Taigu
42,3 %
B346
Všechny ostatní společnosti
67,8 %
B999
Thajsko
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd - Samutsakorn
15,9 %
B347
Siam Fittings Co., Ltd - Samutsakorn
39,7 %
B348
Všechny ostatní společnosti
39,7 %
B 999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se zúčastněné strany mohou vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 14. listopadu 2012.
KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1071/2012
2012 m. lapkričio 14 d.
kuriuo importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos ir Tailando kilmės kaliojo ketaus vamzdžių arba vamzdelių jungiamosioms detalėms su sriegiais nustatomas laikinasis antidempingo muitas
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 7 straipsnį,
pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
A. PROCEDŪRA
1. Inicijavimas
(1)
2012 m. vasario 16 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2) (toliau - pranešimas apie inicijavimą) Europos Komisija (toliau - Komisija) paskelbė apie antidempingo tyrimo dėl Kinijos Liaudies Respublikos (toliau - KLR), Tailando ir Indonezijos (toliau - nagrinėjamosios šalys) kilmės kaliojo ketaus vamzdžių arba vamzdelių jungiamųjų detalių su sriegiais importo į Europos Sąjungą inicijavimą.
(2)
Tyrimas inicijuotas 2012 m. sausio 3 d. Europos Sąjungos lietinių kaliojo ketaus vamzdžių arba vamzdelių jungiamųjų detalių apsaugos komitetui (toliau - skundo pateikėjas) Sąjungos gamintojų, kurie pagamina daugiau nei 50 % visų Sąjungoje pagaminamų kaliojo ketaus vamzdžių arba vamzdelių jungiamųjų detalių su sriegiais (toliau - kaliojo ketaus jungiamosios detalės su sriegiais), vardu pateikus skundą. Skunde pateikti šio produkto dempingo ir dėl to daromos reikšmingos žalos prima facie įrodymai, kurių pakako tyrimo inicijavimui pagrįsti.
2. Su tyrimu susijusios šalys
(3)
Komisija apie tyrimo inicijavimą oficialiai pranešė skundo pateikėjui, Sąjungos gamintojams, eksportuojantiems gamintojams, nesusijusiems importuotojams, naudotojams ir eksportuojančių šalių atstovams. Komisija taip pat pranešė Argentinos gamintojams, nes ji numatyta kaip galima panaši šalis. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti per laikotarpį, nustatytą pranešime apie tyrimo inicijavimą.
(4)
Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą jas išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.
(5)
Atsižvelgiant į didelį eksportuojančių KLR gamintojų, Sąjungos gamintojų ir nesusijusių importuotojų skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo nurodyta, kad gali būti taikoma atranka, kaip numatyta pagrindinio reglamento 17 straipsnyje. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų eksportuojančių KLR gamintojų, Sąjungos gamintojų ir nesusijusių importuotojų prašyta Komisijai pranešti apie save ir pateikti, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, pagrindinę informaciją apie savo veiklą, susijusią su kaliojo ketaus jungiamosiomis detalėmis su sriegiais (kaip nurodyta B dalyje), nuo 2011 m. sausio 1 d. iki 2011 m. gruodžio 31 d. Kitų dviejų nagrinėjamųjų šalių (Tailando ir Indonezijos) eksportuojančių gamintojų atranka nenumatyta.
(6)
Kad eksportuojantys KLR gamintojai, kurie to pageidauja, galėtų pateikti prašymus dėl rinkos ekonomikos režimo (toliau - RER) arba individualaus režimo (toliau - IR) taikymo, Komisija išsiuntė prašymų formas žinomai suinteresuotiems eksportuojantiems KLR gamintojams ir Kinijos valdžios institucijoms. Dvi bendrovės pateikė prašymus dėl RER taikymo pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį, o keturios bendrovės prašė taikyti tik IR pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalį.
(7)
Komisija susijusiems eksportuojantiems KLR gamintojams, Kinijos valdžios institucijoms ir skundo pateikėjui oficialiai atskleidė su RER susijusius nustatytus faktus. Jiems taip pat suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę.
(8)
Kalbant apie Sąjungos gamintojus ir kaip deramai paaiškinta 29 konstatuojamojoje dalyje, prašomą informaciją pateikė ir dalyvauti atrankoje sutiko šeši Sąjungos gamintojai. Remdamasi bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų pateikta informacija, Komisija atrinko tris Sąjungos gamintojus, atsižvelgdama į jų pardavimo apimtį.
(9)
Kaip paaiškinta 31 konstatuojamojoje dalyje, prašomą informaciją pateikė ir dalyvauti atrankoje sutiko 33 nesusiję importuotojai. Remdamasi šių šalių pateikta informacija Komisija atrinko devynis importuotojus, kurių importo į Sąjungą apimtis buvo didžiausia ir kurių geografinė vieta yra Sąjungoje. Kadangi vienas importuotojas nepateikė klausimyno atsakymų, galutinai atrinkti likę aštuoni importuotojai.
(10)
Kaip paaiškinta 30 konstatuojamojoje dalyje, prašomą informaciją pateikė ir atrankoje dalyvauti sutiko 12 eksportuojančių KLR gamintojų. Remdamasi šių šalių pateikta informacija Komisija atrinko tris eksportuojančius KLR gamintojus, kurių eksporto į Sąjungą apimtis buvo didžiausia.
(11)
Komisija nusiuntė klausimynus trims atrinktiems Sąjungos gamintojams, trims atrinktiems eksportuojantiems Kinijos gamintojams, trims eksportuojantiems Tailando gamintojams, trims eksportuojantiems Indonezijos gamintojams, devyniems atrinktiems nesusijusiems importuotojams ir septyniems naudotojams.
(12)
Klausimyno atsakymai gauti iš trijų atrinktų Sąjungos gamintojų, trijų eksportuojančių Kinijos gamintojų, dviejų eksportuojančių Tailando gamintojų, vieno eksportuojančio Indonezijos gamintojo ir aštuonių nesusijusių importuotojų. Klausimyno atsakymų nepateikė nė vienas naudotojas.
(13)
Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga norint padaryti preliminarias išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų. Tikrinamieji vizitai buvo surengti toliau nurodytų bendrovių patalpose:
a)
Sąjungos gamintojai:
-
ATUSA Accesorios de Tuberia S.A., Salvatierra (Alava), Ispanija;
-
Berg Montana Fittings EAD, Montana, Bulgarija;
-
Georg Fischer Fittings GmbH, Traisen, Austrija;
b)
eksportuojantys KLR gamintojai:
-
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd., Yutian apygarda, Hebei, KLR;
-
Jinan Meide Casting Co., Ltd., Pingyin, Shandong, KLR;
-
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd., Jimo, Shandong, KLR;
c)
eksportuojantys Tailando gamintojai:
-
Siam Fittings Co., Ltd., Samutsakorn, Tailandas;
-
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd, Samutsakorn, Tailandas;
d)
eksportuojantis Indonezijos gamintojas:
-
PT. Tri Sinar Purnama, Semarang, Indonezija;
e)
nesusiję Sąjungos importuotojai:
-
Crane Limited, Ipswich, Jungtinė Karalystė;
-
GEBO Armaturen GmbH, Schwelm, Vokietija;
-
Hitachi Metals Europe GmbH, Düsseldorf, Vokietija;
-
MegaGroup Trade Holding B.V., Veghel, Nyderlandai;
-
Raccorditalia s.r.l., Brugherio(MB), Italija.
(14)
Eksportuojantiems KLR gamintojams, kuriems nesuteikiamas RER, reikia nustatyti normaliąją vertę, todėl toliau nurodytos bendrovės patalpose atliktas tikrinimas, siekiant nustatyti normaliąją vertę remiantis Indijos, kaip panašios šalies, duomenimis:
-
Jainson Industries, Jalandhar, Punjab, Indija.
3. Tiriamasis ir nagrinėjamasis laikotarpiai
(15)
Atliekant dempingo ir žalos tyrimą nagrinėtas 2011 m. sausio 1 d. - 2011 m. gruodžio 31 d. laikotarpis (toliau - tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2008 m. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
1. Nagrinėjamasis produktas
(16)
Kaip apibrėžta pranešime apie inicijavimą, nagrinėjamasis produktas yra kaliojo ketaus vamzdžių arba vamzdelių jungiamosios detalės su sriegiais (toliau - nagrinėjamasis produktas), kurių KN kodas šiuo metu yra ex 7307 19 10.
(17)
Pagrindinės žaliavos yra metalo laužas, koksas ir (ar) elektra, smėlis (liejimui) ir cinkas (galvanizavimui). Pirmas gamybos etapas yra metalo laužo lydymas lydkrosnėse. Po to seka įvairių formų liejinių išliejimo tam skirtose formose procesas, po to liejiniai padalijami į atskiras dalis. Produktai turi pereiti ilgą atkaitinimo procesą, kad taptų pakankamai kalūs ir būtų galima juos naudoti ten, kur reikia atsparumo smūgiams ir vibracijai bei staigiems temperatūros pokyčiams. Galiausiai, jei reikia, jungiamosios detalės galvanizuojamos. Tuomet produktai sriegiami.
(18)
Kaliojo ketaus jungiamosios detalės naudojamos dviem ar daugiau vamzdžiams ar vamzdeliams sujungti, prijungti vamzdį prie aparato, pakeisti skysčio tekėjimo kryptį ar uždaryti vamzdį. Kaliojo ketaus jungiamosios detalės daugiausia naudojamos gyvenamųjų ir negyvenamųjų pastatų dujų, vandens ir šildymo sistemose. Be to, jos naudojamos naftos perdirbimo įmonių vamzdynuose. Galimos įvairios kaliojo ketaus jungiamųjų detalių konfigūracijos, iš kurių dažniausios yra 90 laipsnių alkūnės, trišakiai, movos, kryžmės ir įmovos. Jos gaminamos juodos (negalvanizuotos) ir galvanizuotos.
2. Panašus produktas
(19)
Nustatyta, kad nagrinėjamojo produkto ir produkto, gaminamo ir parduodamo KLR, Tailando ir Indonezijos vidaus rinkoje bei Indijos, kuri buvo pasirinkta panašia šalimi, vidaus rinkoje, taip pat produkto, kurį Sąjungoje gamina ir parduoda Sąjungos pramonė, pagrindinės fizinės ir techninės savybės yra tokios pačios. Todėl šie produktai preliminariai yra laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje (toliau - panašus produktas).
(20)
Buvo pateikta argumentų dėl produkto apibrėžtosios srities, jų daugiausia pateikė importuotojai, tačiau taip pat ir valstybės narės institucijos. Argumentai atskirai aptarti toliau.
(21)
Importuotojas teigė, kad kaliojo ketaus jungiamųjų detalių su sriegiais sąvoka neturėtų apimti „elektriniu būdu galvanizuotų jungiamųjų detalių“. Teigiama, kad elektriniu būdu galvanizuotų jungiamųjų detalių gamyboje po sriegimo reikalingi papildomi gamybos etapai - valymas ir papildomas galvanizavimas elektriniu būdu. Dėl to šios jungiamosios detalės yra kokybiškesnės ir pranašesnės už įprastines. Tačiau aišku, kad elektriniu būdu galvanizuotos jungiamosios detalės ir įprastinės jungiamosios detalės gali būti tarpusavyje visiškai pakeičiamos ir todėl jų pagrindinės fizinės ir techninės savybės yra tokios pačios. Todėl jos laikomos nagrinėjamuoju produktu.
(22)
Tas pats importuotojas importuoja kompresinių jungiamųjų detalių dalis, kurias jis vėliau sumontuoja su kitomis dalimis į vieną baigtą kompresinę jungiamąją detalę. Abejota, ar nagrinėjamojo produkto sąvoka apima kompresinių jungiamųjų detalių dalis. Nors šios dalys atrodo kaip jungiamosios detalės ir yra su sriegiais, jomis negalima iš karto sujungti vamzdžių - tai galima padaryti tik iš pradžių sumontavus iš šių dalių jungiamąją detalę. Nors ir brangesnės, jos yra tarpusavyje pakeičiamos su kitomis jungiamosiomis detalėmis su sriegiais, nes jos taip pat naudojamos vamzdžiams ir vamzdeliams sujungti, tiesa, daugiausia remontuojant nei naujai įrengiant. Todėl daroma preliminari išvada, kad nagrinėjamojo produkto sąvoka apima kompresines jungiamąsias detales ir jų dalis.
(23)
Kai kurios šalys teigė, kad Sąjungos gamintojų gaminamų ir parduodamų kaliojo ketaus jungiamųjų detalių negalima laikyti panašiomis į eksportuojančiose šalyse gaminamas ir į Sąjungą eksportuojamas jungiamąsias detales, nes Sąjungoje gaminamoms detalėms naudojama vienos rūšies medžiaga, dažniausiai baltasis ketus, o eksportuojamoms detalėms naudojamos medžiagos rūšis yra juodasis kalusis ketus.
(24)
Kaip jau nurodyta Tarybos reglamente (EB) Nr. 1784/2000 (3) dėl to paties produkto, atlikus tyrimą preliminariai nustatyta, kad požiūris į baltojo ketaus jungiamąsias detales ir juodojo ketaus jungiamąsias detales rinkoje nesiskiria, nes visais atžvilgiais, išskyrus anglies kiekį, jų savybės labai panašios, naudojimo paskirtis ta pati, taigi tokios detalės yra tarpusavyje pakeičiamos. Šią išvadą patvirtino ir tai, kad importuotojai ir (ar) prekiautojai, kurie perka ir juodojo kaliojo ketaus jungiamąsias detales iš nagrinėjamųjų šalių, ir baltojo kaliojo ketaus jungiamąsias detales, kurias pagamino Sąjungos pramonės įmonės, parduoda jas naudotojams nedarydami skirtumo dviejų medžiagos rūšių. Atlikus tyrimą taip pat patvirtinta, kad nagrinėjamo produkto naudotojai taip pat nedaro reikšmingo skirtumo tarp baltojo ir juodojo ketaus jungiamųjų detalių.
(25)
Šią išvadą patvirtina ir tai, kad ir baltojo, ir juodojo ketaus jungiamosios detalės yra įtrauktos į Europos standartą EN 10242 ir Tarptautinį standartą ISO 49, kuriuose nurodomi kaliojo ketaus jungiamųjų detalių konstrukcijos ir charakteristikų reikalavimai. Kalbant apie naudojamos medžiagos rūšį, leidžiama naudoti ir baltąjį, ir juodąjį ketų.
(26)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad dalies Sąjungos gamintojų gaminamos ir parduodamos baltojo kaliojo ketaus jungiamosios detalės turėtų būti laikomos panašiu produktu palyginti su nagrinėjamųjų eksportuojančių šalių gaminamomis ir į Sąjungą eksportuojamomis juodojo kaliojo ketaus jungiamosiomis detalėmis.
(27)
Vienas importuotojas importuoja nedidelį kiekį nebaigtų jungiamųjų detalių be sriegių. Įsriegimą vėliau atlieka pats importuotojas. Kadangi importuojamos prekės yra be sriegių, jos nelaikomos nagrinėjamuoju produktu.
(28)
Vienos valstybės narės institucijos pažymėjo, kad remiantis Kombinuotosios nomenklatūros paaiškinimais (4) sąvoka „kalusis“ (angl. malleable) apima ketų su rutuliniu grafitu (angl. spheroidal graphite cast iron, taip pat ductile cast iron). Nors nei viena suinteresuotoji šalis per TL nepranešė apie ketaus su rutuliniu grafitu jungiamųjų detalių su sriegiais pardavimą, yra įrodymų, kad tai įmanoma. Kadangi tokių jungiamųjų detalių pagrindinės fizinės charakteristikos yra tokios pačios kaip ir tiriamų kaliojo ketaus jungiamųjų detalių su sriegiais, reikia paaiškinti, kad ketaus su rutuliniu grafitu produktai patenka tyrimo ir priemonių taikymo sritį.
C. ATRANKA
1. Sąjungos gamintojų atranka
(29)
Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį Komisija bendroves atrinko remdamasi didžiausia tipine kaliojo ketaus jungiamųjų detalių su sriegiais eksporto į Sąjungą nesusijusiems pirkėjams apimtimi, kurią būtų galima pagrįstai išnagrinėti per turimą laikotarpį. Iš šešių žinomų Sąjungos gamintojų, kurie gamina panašų produktą, buvo atrinkti trys gamintojai, priklausantys dviems bendrovių grupėms ir pagaminantys 81 % kaliojo ketaus jungiamųjų detalių su sriegiais, parduodamų nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalimi, konsultuotasi su visais Sąjungos gamintojais bei skundo pateikėju ir visoms suinteresuotosioms šalims pasiūlyta pateikti pastabas dėl siūlomų atrinkti bendrovių. Tokių pastabų nepateikta.
2. Eksportuojančių KLR gamintojų atranka
(30)
Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį, vykdydama atranką, Komisija atsižvelgė į didžiausią tipišką eksporto apimtį, kurią galima pagrįstai ištirti per turimą laikotarpį. Dvylika eksportuojančių gamintojų, eksportavusių 51 % visų iš Kinijos į Sąjungą per TL eksportuotų detalių, pateikė pranešimo apie inicijavimą A priede prašomą atrankos informaciją. Atrinktos trys bendrovės, kurių eksportas sudarė 88 % viso bendradarbiavusių suinteresuotųjų šalių iš KLR į Sąjungą eksportuoto kiekio. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalimi, konsultuotasi su visais susijusiais eksportuojančiais gamintojais ir Kinijos institucijomis. Dėl bendrovių atrankos pastabų nepateikta.
3. Nesusijusių importuotojų atranka
(31)
Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį Komisija bendroves atrinko remdamasi didžiausia tipine nagrinėjamojo importo į Sąjungą apimtimi (taip pat bendrovių geografine padėtimi), kurią būtų galima pagrįstai išnagrinėti per turimą laikotarpį. Iš viso 33 nesusiję importuotojai pateikė pranešimo apie inicijavimą B priede prašomą informaciją. Iš pradžių atrinkti šeši importuotojai penkiose valstybėse narėse, kurie importavo 59 % į Sąjungą bendradarbiaujančių importuotojų importuotų kaliojo ketaus jungiamųjų detalių su sriegiais. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalimi, konsultuotasi su visais importuotojais. Atsižvelgiant į pastabas papildomai atrinktos trys bendrovės ir galutinai atrinkti devyni importuotojai šešiose valstybėse narėse, kurie importavo 67 % į Sąjungą bendradarbiaujančių importuotojų importuotų kaliojo ketaus jungiamųjų detalių su sriegiais. Dėl papildomai atrenkamų bendrovių pastabų negauta. Kadangi vienas importuotojas nepateikė klausimyno atsakymų, galutinai atrinkti likę aštuoni importuotojai.
D. DEMPINGAS
1. Kinijos Liaudies Respublika
1.1. Rinkos ekonomikos režimas
(32)
Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktu, atliekant su KLR kilmės importu susijusius antidempingo tyrimus normalioji vertė tiems gamintojams, kurie, kaip nustatyta, atitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus kriterijus, nustatoma pagal 2 straipsnio 1-6 dalis.
(33)
Trumpai ir tik dėl aiškumo toliau pateikiami šie kriterijai:
1.
verslo sprendimai priimami atsižvelgiant į rinkos sąlygas, be didelio valstybės kišimosi, o sąnaudos atitinka rinkos vertes;
2.
įmonės turi vieną aiškų pagrindinių apskaitos įrašų, kurie yra tikrinami nepriklausomų auditorių pagal tarptautinius apskaitos standartus ir kurie yra taikomi įvairiais tikslais, rinkinį;
3.
nėra jokių reikšmingų iškraipymų, likusių iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos,
4.
bankroto ir nuosavybės įstatymai užtikrina teisinį tikrumą bei stabilumą; taip pat
5.
valiutos keitimo kursas nustatomas pagal rinkos kursą.
(34)
Du eksportuojantys gamintojai kreipėsi dėl RER statuso pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą ir per nustatytą laikotarpį pateikė užpildytą RER prašymo formą.
(35)
Komisija surinko visą, jos nuomone, būtiną informaciją ir tiriamų bendrovių patalpose patikrino visą RER prašymuose pateiktą informaciją.
(36)
Patikrinus nustatyta, kad abu RER prašantys eksportuojantys gamintojai neatitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte išdėstytų kriterijų.
(37)
Abiejų eksportuotojų audituotos finansinės atskaitomybės dokumentai neatitiko tarptautinių apskaitos standartų, o vieno eksportuotojo audituotos finansinės atskaitomybės dokumentai net nebuvo išsamūs, nes tarp jų nebuvo grynųjų pinigų srautų ataskaitos. Taigi akivaizdu, kad jie neatitinka 2 kriterijaus.
(38)
Vienas eksportuotojas negalėjo įrodyti, kad jį privatizuojant įneštas kapitalas buvo tinkamai įvertintas, o antras eksportuotojas gavo iš valstybės lengvatų daugiausia lengvatinio pelno mokesčio tarifo forma. Todėl jie neatitinka 3 kriterijaus.
(39)
Viena RER prašanti bendrovė pateikė pastabų dėl informacijos atskleidimo. Ji neginčijo jokių atskleistų faktų, tačiau savo pastabose iškėlė tris problemas.
(40)
Pirma, ji tvirtino, kad RER nustatymas neteisėtas, nes tai padaryta praėjus beveik dviem mėnesiams po teisės aktuose nustatyto termino. Šiuo atžvilgiu reikia pažymėti, kad vėluota iš esmės dėl to, kad anksčiau RER patikrinimo nebuvo galima atlikti, nes tuo metu Kinijos eksportuotojai buvo nepasiekiami. Reikėtų pabrėžti, kad nustatymo laikas neturėjo jokio poveikio rezultatams.
(41)
Antra, teigta, kad išvada dėl audituotos finansinės atskaitomybės dokumentų reikalavimo nesilaikymo grindžiama vien formaliais pagrindais. Be to, teigta, kad „tai, jog apskaita ne visiškai formaliai atitinka tarptautinius apskaitos standartus, nereiškia antrojo RER kriterijaus pažeidimo, jeigu tai nepaveikia bendrovės finansinių rezultatų“. Šiuo atžvilgiu vertėtų paminėti, kad apibrėžiant 2 kriterijų bendrovės finansiniai rezultatai nepaminėti. Todėl šis teiginys nepagrįstas. Iš tikrųjų atitinkamas kriterijus dėl „apskaitos įrašų, kurie yra tikrinami nepriklausomų auditorių pagal tarptautinius apskaitos standartus“ yra formalus reikalavimas. Nepaisant to, vertėtų pažymėti, kad visi pažeidimai buvo reikšmingi arba dėl susijusių sumų dydžio, arba dėl pažeidimo reikšmingumo (t. y. privaloma analizė nebuvo atlikta).
(42)
Galiausiai teigta, atsisakymas suteikti RER praeityje nebuvo grindžiamas lengvatinio pelno mokesčio tarifo forma gautomis lengvatomis. Pagal 3 RER kriterijų vertinama, ar Kinijos eksportuotojų atžvilgiu nėra jokių didelių iškraipymų, likusių iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos. Šiuo atveju tokie iškraipymai yra lengvatinio mokesčio tarifo forma valstybės teikiamos lengvatos. Todėl tokios Kinijos eksportuotojo pateiktos bendro pobūdžio pastabos yra nepakankamai pagrįstos.
(43)
Daroma išvada, kad nebuvo įrodyta, jog kuris nors iš eksportuojančių gamintojų atitinka 2 ir 3 RER kriterijus. Taigi šioms bendrovėms negalima suteikti RER.
1.2. Individualus režimas
(44)
Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu prireikus muitas visos šalies mastu nustatomas šalims, kurioms taikoma minėta nuostata, išskyrus tuos atvejus, kai bendrovės gali įrodyti, kad jos atitinka visus pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytus kriterijus.
(45)
Trumpai ir tik dėl aiškumo toliau pateikiami šie kriterijai:
1.
jei įmonės yra visiškai ar iš dalies užsienio kapitalo įmonės ar bendros įmonės, eksportuotojai gali nevaržomai grąžinti kapitalą bei pelną į savo šalį;
2.
eksporto kainos, apimtis ir pardavimo sąlygos nustatomi laisvai;
3.
akcijų dauguma priklauso privatiems asmenims. Direktorių valdybose esantys ar svarbias vadovaujančias pareigas užimantys valstybės pareigūnai sudaro mažumą, arba turi būti įrodyta, kad įmonė vis dėlto yra pakankamai nepriklausoma nuo valstybės kišimosi;
4.
valiutų keitimo kurso perskaičiavimai yra atliekami pagal rinkoje nusistovėjusį valiutos kursą, taip pat
5.
valstybės kišimasis nėra toks, kad leistų išvengti priemonių tuo atveju, jei individualiems eksportuotojams taikomos skirtingos muitų normos.
(46)
Nustatyti IR prašė eksportuojantys gamintojai, kurie neatitiko RER kriterijų, ir trečias atrinktas gamintojas. Remiantis turima informacija buvo preliminariai nustatyta, kad visi atrinkti eksportuojantys gamintojai atitiko pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje numatytus reikalavimus ir jiems galima nustatyti IR.
1.3. Panaši šalis
(47)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą normalioji vertė eksportuojantiems gamintojams, kuriems netaikomas RER, nustatoma remiantis kaina arba apskaičiuotąja verte trečiojoje rinkos ekonomikos šalyje (toliau - panaši šalis).
(48)
Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad normaliajai vertei KLR nustatyti tinkama panašia šalimi ketina pasirinkti Argentiną, ir visoms suinteresuotosioms šalims pasiūlė dėl to pateikti pastabas.
(49)
Keli eksportuotojai ir importuotojai pateikė pastabas dėl panašios šalies parinkimo, teigdami, kad Argentina nebūtų tinkama panaši šalis iš esmės dėl nedidelės vidaus konkurencijos ir atitinkamai aukštų kainų Argentinos vidaus rinkoje. Iš tikrųjų yra požymių, kad Argentinos rinką iš esmės dalijasi trys nacionaliniai gamintojai. Remiantis Argentinos statistikos duomenimis importo į Argentinos rinką apimtis yra nedidelė, nes tradiciškai didžiausiems užsienio tiekėjams Brazilijai ir Kinijai taikomi dideli antidempingo muitai.
(50)
Tie patys eksportuotojai ir importuotojai tinkamesnėmis panašiomis šalimis siūlė Tailandą, Indiją ir Indoneziją. Atsižvelgiant į suinteresuotųjų šalių pastabas, siekta bendradarbiauti su Argentinos ir Indijos gamintojais, galiausiai bendradarbiauti sutiko vienas Argentinos ir vienas Indijos gamintojas.
(51)
Išanalizavus šiuos atsakymus paaiškėjo, kad vienintelio bendradarbiaujančio Argentinos gamintojo vidaus rinkos kainos išties labai aukštos - daug didesnės už atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo kainas, taip pat jų nežalingas kainas.
(52)
Kita vertus, paaiškėjo, kad Indijos rinka, kurioje apytikriai veikia 300 gamintojų, yra labai konkurencinga. Todėl bendradarbiaujančio Indijos eksportuotojo pateiktas vidaus rinkos kainas galima laikytis pagrįstomis.
(53)
Tas pats tyrimas vykdytas ir Tailando bei Indonezijos atžvilgiu, tačiau abiejose šalyse veiklą vykdo labai mažas gamintojų skaičius, todėl jų vidaus rinkos yra mažiau konkurencingos, palyginti su Indija. Taigi daroma preliminari išvada, kad Indija yra tinkama panaši šalis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą.
1.4. Normalioji vertė
(54)
Kadangi nei vienam atrinktam Kinijos eksportuotojui RER nenustatytas, buvo apskaičiuota normalioji vertė pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą, kaip panašią trečiąją rinkos ekonomikos šalį pasirinkus Indiją.
(55)
Pirmiausia kiekvieno eksportuojančio gamintojo atveju buvo nustatyta, ar panašios šalies gamintojo kaliojo ketaus jungiamųjų detalių su sriegiais bendra pardavimo apimtis vidaus rinkoje buvo tipiška, t. y. ar bendra tokio pardavimo apimtis sudarė bent 5 % kiekvieno eksportuojančio gamintojo bendros nagrinėjamojo produkto pardavimo eksportui į Sąjungą per TL apimties. Taip buvo dviejų iš trijų atrinktų eksportuojančių gamintojų atveju.
(56)
Po to buvo nustatytos tos vidaus rinkoje bendrovių parduodamo produkto rūšys (kai panašios šalies gamintojo bendras pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas), kurios buvo identiškos arba labai panašios palyginti su eksportui į Sąjungą parduodamomis produkto rūšimis.
(57)
Panašios šalies gamintojo jo vidaus rinkoje parduoto produkto kiekvienos rūšies, pripažintos labai panašia į eksportuojančių gamintojų parduotų į Sąjungą eksportuojamų kaliojo ketaus jungiamųjų dalių su sriegiais rūšį, atveju buvo nustatyta, ar pardavimas vidaus rinkoje buvo pakankamai tipiškas. Konkrečios rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo laikomas pakankamai tipišku, jeigu per TL tos rūšies produkto nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje parduota ne mažiau kaip 5 % viso panašios rūšies produkto eksportui į Sąjungą eksportuojančio gamintojo parduoto kiekio.
(58)
Po to Komisija nagrinėjo, ar galima laikyti, kad kiekviena panašios šalies gamintojo panašaus produkto rūšis, kurios tipiškas kiekis buvo parduodamas vidaus rinkoje, buvo parduodama įprastomis prekybos sąlygomis. Tai buvo atlikta nustatant kiekvienos rūšies produkto pelningai parduoto nepriklausomiems pirkėjams kiekio dalį vidaus rinkoje per TL.
(59)
Kai produkto rūšies, parduotos už grynąją pardavimo kainą, lygią apskaičiuotoms jos gamybos sąnaudoms, arba už jas didesnę, buvo parduota daugiau nei 80% viso parduoto tos rūšies produkto kiekio ir kai tos rūšies produkto svertinė vidutinė kaina buvo lygi jo gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė, normalioji vertė buvo nustatoma pagal faktinę vidaus rinkos kainą. Ši kaina buvo apskaičiuota kaip tos rūšies produkto viso pardavimo vidaus rinkoje per TL kainų svertinis vidurkis.
(60)
Tais atvejais, kai tam tikros rūšies produkto pelningai parduotas kiekis sudarė 80% arba mažiau viso tos rūšies produkto parduoto kiekio arba kai tos rūšies produkto vidutinė svertinė kaina buvo mažesnė už gamybos sąnaudas, normalioji vertė buvo nustatyta pagal faktinę vidaus rinkos kainą, apskaičiuotą kaip tik tos rūšies produkto pelningo pardavimo svertinis vidurkis.
(61)
Jei visų rūšių produktų pardavimas buvo nuostolingas, laikyta, kad jie nebuvo parduoti įprastomis prekybos sąlygomis.
(62)
Tų rūšių produktams, kurie nebuvo parduoti įprastomis prekybos sąlygomis, taip pat tų rūšių produktams, kurie vidaus rinkoje nebuvo parduoti tipišku kiekiu, buvo nustatyta apskaičiuotoji normalioji vertė.
(63)
Apskaičiuojant normaliąją vertę, panašaus produkto pardavimo, bendrųjų ir administracinių išlaidų (toliau - PBA išlaidos) svertinis vidurkis ir vienintelio bendradarbiaujančio panašios šalies gamintojo gauto pelno už vidaus rinkoje parduotą panašų produktą svertinis vidurkis įprastomis prekybos sąlygomis per tiriamąjį laikotarpį buvo pridėti prie jo vidutinių gamybos sąnaudų per tiriamąjį laikotarpį. Visų rūšių produktų, kurių vidaus rinkoje parduotas kiekis buvo netipiškas, tokio netipiško pardavimo vidutinis svertinis pelnas ir PBA išlaidos įprastomis prekybos sąlygomis naudoti normaliajai vertei apskaičiuoti. Prireikus gamybos sąnaudos ir PBA išlaidos buvo koreguojamos prieš jas panaudojant įprastoms prekybos sąlygoms patikrinti ir normaliosioms vertėms apskaičiuoti.
1.5. Eksporto kaina
(64)
Kadangi atrinktiems gamintojams buvo nustatytas IR ir jie pardavė nagrinėjamąjį produktą eksportui į Sąjungą tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje, eksporto kaina buvo nustatyta vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalimi, būtent, remiantis iš tiesų sumokėta ar mokėtina eksporto kaina.
1.6. Palyginimas
(65)
Normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis.
(66)
Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui.
(67)
Prireikus atlikti koregavimai dėl fizinių charakteristikų, netiesioginių mokesčių, transporto, draudimo, paruošimo, pakrovimo ir papildomų sąnaudų, taip pat pakavimo, kredito, komisinių ir banko mokesčių visais atvejais, kai nustatyta, kad toks koregavimas yra pagrįstas, tikslus ir grindžiamas patvirtintais įrodymais.
1.7. Dempingo skirtumai
(68)
Atrinktų bendrovių atveju kiekvienos rūšies panašaus produkto vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse.
(69)
Tuo remiantis toliau pateikiami laikini vidutiniai svertiniai dempingo skirtumai, išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, procentu:
Bendrovė
Dempingo skirtumas
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
(70)
Neatrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų vidutinis svertinis dempingo skirtumas buvo apskaičiuotas vadovaujantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 6 dalies nuostatomis. Šis skirtumas apskaičiuotas pagal atrinktiems eksportuojantiems gamintojams apskaičiuotus skirtumus.
(71)
Tuo remiantis neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms apskaičiuotas laikinasis 42,3% dempingo skirtumas.
(72)
Visiems kitiems eksportuojantiems KLR gamintojams dempingo skirtumai buvo nustatyti pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį, remiantis turimais faktais. Tam pirmiausia nustatytas bendradarbiavimo lygis palyginus bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų nurodytą eksporto į Sąjungą apimtį ir atitinkamus Eurostato importo statistinius duomenis.
(73)
Kadangi bendradarbiauta dėl daugiau nei 50 % viso Kinijos eksporto į Sąjungą ir kadangi pramonę dėl didelio KLR eksportuojančių gamintojų skaičiaus galima laikyti susiskaidžiusia, bendradarbiavimo lygį galima laikyti aukštu. Kadangi nebuvo pagrindo manyti, kad kuris nors eksportuojantis gamintojas sąmoningai nebendradarbiavo, dempingo skirtumas kitoms bendrovėms nustatytas toks, kaip ir didžiausias atrinktai bendrovei nustatytas dempingo skirtumas. Manyta, kad taip daryti tinkama, nesant požymių, kad nebendradarbiaujančios bendrovės buvo nustačiusios mažesnes dempingo kainas, ir siekiant užtikrinti priemonių veiksmingumą.
(74)
Atsižvelgiant į tai, laikini vidutiniai svertiniai dempingo skirtumai, išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą procentine dalimi, yra tokie:
Bendrovė
Dempingo skirtumas
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
Kitos bendradarbiaujančios bendrovės
42,3 %
Visos kitos bendrovės
67,8 %
2. Tailandas ir Indonezija
2.1. Normalioji vertė
(75)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį Komisija iš pradžių nustatė, ar kiekvieno iš bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų bendras panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas, t. y. ar bendra tokio pardavimo apimtis sudaro bent 5 % gamintojo nagrinėjamojo produkto pardavimo eksportui į Sąjungą apimties. Atlikus tyrimą nustatyta, kad panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas visiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams Tailande ir Indonezijoje.
(76)
Vėliau Komisija nustatė bendrovių, kurių pardavimas vidaus rinkoje iš esmės buvo tipiškas, vidaus rinkoje parduodamų rūšių produktus, kurie yra buvo tokie patys arba labai panašūs į eksportui į Sąjungą parduodamų rūšių produktus.
(77)
Buvo nustatyta, ar kiekvienos rūšies panašaus produkto, kurį eksportuojantys gamintojai pardavė savo vidaus rinkoje ir kuris, kaip nustatyta, panašus į eksportui į Sąjungą parduodamos rūšies produktą, pardavimas vidaus rinkoje buvo pakankamai tipiškas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Konkrečios rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo laikomas pakankamai tipišku, jeigu per TL tos rūšies produkto nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje parduota ne mažiau kaip 5 % viso panašios rūšies produkto eksportui į Sąjungą parduoto kiekio.
(78)
Po to Komisija nagrinėjo, ar galima manyti, kad kiekvienos rūšies panašus produktas, kurio tipiškas kiekis yra parduodamas vidaus rinkoje, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį buvo parduodamas įprastomis prekybos sąlygomis. Tai buvo padaryta nustatant kiekvienos rūšies produkto pelningo pardavimo nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje per tiriamąjį laikotarpį santykį.
(79)
Jeigu tam tikros rūšies produkto, kuris buvo parduotas už grynąją pardavimo kainą, lygią jo apskaičiuotosioms gamybos sąnaudoms arba už jas didesnę, parduotas kiekis sudarė daugiau kaip 80 % viso tos rūšies produkto parduoto kiekio ir jeigu tos rūšies produkto vidutinė svertinė kaina buvo lygi vieneto gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė, kiekvienos rūšies produkto normalioji vertė apskaičiuota kaip visų tos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje kainų svertinis vidurkis.
(80)
Jeigu tam tikros rūšies produkto pelningo pardavimo apimtis sudarė ne daugiau kaip 80 % viso tos rūšies produkto pardavimo apimties arba jeigu tos rūšies produkto vidutinė svertinė kaina buvo mažesnė už vieneto gamybos sąnaudas, normalioji vertė buvo nustatoma pagal faktinę kainą vidaus rinkoje, kuri buvo apskaičiuota kaip tik pelningo tos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje per TL vidutinė svertinė kaina.
(81)
Jei visų rūšių produktų pardavimas buvo nuostolingas, laikyta, kad jie nebuvo parduoti įprastomis prekybos sąlygomis.
(82)
Tų rūšių produktams, kurie nebuvo parduoti įprastomis prekybos sąlygomis, taip pat tų rūšių produktams, kurie vidaus rinkoje nebuvo parduoti tipišku kiekiu, buvo nustatyta apskaičiuotoji normalioji vertė.
(83)
Apskaičiuojant normaliąją vertę, susijusių bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų parduodant panašų produktą vidaus rinkoje patirtos pardavimo, bendrosios ir administracinės išlaidos (PBA išlaidos) ir gautas vidutinis svertinis pelnas įprastomis prekybos sąlygomis per tiriamąjį laikotarpį buvo pridėti prie jų vidutinių gamybos sąnaudų per tiriamąjį laikotarpį. Visų rūšių produktų, kurių vidaus rinkoje parduotas kiekis buvo netipiškas, tokio netipiško pardavimo svertinis vidutinis pelnas ir PBA išlaidos įprastomis prekybos sąlygomis naudoti normaliajai vertei apskaičiuoti.
2.2. Eksporto kaina
(84)
Kadangi visą nagrinėjamojo produkto kiekį bendradarbiaujantys Tailando ir Indonezijos eksportuotojai į Sąjungą eksportavo nepriklausomiems klientams Sąjungoje, eksporto kaina buvo nustatyta vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalimi, būtent, remiantis iš tiesų sumokėta ar mokėtina eksporto kaina.
2.3. Palyginimas
(85)
Normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos remiantis kainomis EXW sąlygomis.
(86)
Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui.
(87)
Prireikus atlikti koregavimai dėl prekybos lygio, transporto, draudimo, paruošimo, pakrovimo ir papildomų sąnaudų, taip pat pakavimo, kreditų, komisinių ir banko mokesčių visais atvejais, kai nustatyta, kad toks koregavimas yra pagrįstas, tikslus ir pagrįstas patvirtintais įrodymais.
2.4. Dempingo skirtumai
a) Tailandas
(88)
Dviejų bendradarbiaujančių Tailando bendrovių kiekvienos rūšies panašaus produkto vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse.
(89)
Atsižvelgiant į tai, kad bendradarbiavimo lygis laikytas aukštu (dviejų bendradarbiaujančių Tailando bendrovių eksporto apimtis sudarė daugiau nei 80 % viso Tailando eksporto į Sąjungą per TL), visiems kitiems eksportuojantiems Tailando gamintojams dempingo skirtumas nustatytas toks, kaip ir dviejų bendradarbiaujančių bendrovių didžiausias dempingo skirtumas.
(90)
Tuo remiantis toliau pateikiami Tailando bendrovėms nustatyti laikini vidutiniai svertiniai dempingo skirtumai, išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, procentine dalimi:
Bendrovė
Dempingo skirtumas
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd
50,7 %
Visos kitos bendrovės
50,7 %
b) Indonezija
(91)
Vienintelės bendradarbiaujančios bendrovės kiekvienos rūšies panašaus produkto vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse.
(92)
Atsižvelgiant į tai, kad bendradarbiavimo lygis laikytas aukštu (vienintelės bendradarbiaujančios Indonezijos bendrovės eksporto apimtis sudarė daugiau nei 80 % viso Indonezijos eksporto į Sąjungą per TL), visiems kitiems eksportuojantiems Indonezijos gamintojams dempingo skirtumas nustatytas toks pats, kaip ir bendradarbiaujančiai bendrovei.
(93)
Tuo remiantis toliau pateikiami vidutiniai svertiniai dempingo skirtumai, išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, procentu:
Bendrovė
Dempingo skirtumas
PT. Tri Sinar Purnama
11,0 %
Visos kitos bendrovės
11,0 %
E. ŽALA
1. Sąjungos gamyba
(94)
Per TL Sąjungoje panašų produktą gamino šeši gamintojai. Kaip nurodyta 29 konstatuojamojoje dalyje, buvo atrinktos dvi Sąjungos gamintojų grupės, kurias sudaro trys Sąjungos gamintojai, pagaminančios 81 % viso Sąjungoje pagaminamo panašaus produkto.
2. Sąjungos pramonės apibrėžtis
(95)
Visi šeši vykdantys veiklą Sąjungos gamintojai, per TL gaminę panašų produktą, sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje (toliau - Sąjungos pramonė).
3. Sąjungos vartojimas
(96)
Sąjungos vartojimas nustatytas remiantis Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje apimtimi ir Eurostato nurodyta importo apimtimi, pakoregavus šiuo duomenis pagal tyrimo išvadas.
(97)
Nuo 2008 iki 2009 m. Sąjungos vartojimas sumažėjo 21 %, tačiau vėliau padidėjo 12 procentinių punktų iki 9 % mažesnio, nei nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje, lygio.
Sąjungos vartojimas (tonomis)
2008
2009
2010
TL
Sąjungos vartojimas
72 231
57 398
59 190
65 460
Indeksas
100
79
82
91
Šaltinis -
skunde pateikti duomenys, Eurostatas ir klausimyno atsakymai
4. Importas iš nagrinėjamųjų šalių
4.1. Suvestinis importo iš nagrinėjamųjų šalių poveikio vertinimas
(98)
Komisija nagrinėjo, ar nagrinėjamųjų šalių kilmės kaliojo ketaus jungiamųjų detalių su sriegiais importą reikėtų vertinti bendrai pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalį.
(99)
Kiekvienos iš nagrinėjamųjų šalių importui nustatytas dempingo skirtumas buvo didesnis nei de minimis riba, apibrėžta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalyje (žr. 74, 90 ir 93 konstatuojamąsias dalis).
(100)
Dėl importo dempingo kaina iš Indonezijos apimties, nustatyta, kad jis sudarė tik apytiksliai 2,5 % viso panašaus produkto importo į Sąjungą per TL. Todėl jį galima pripažinti nedarančiu reikšmingos žalos Sąjungos pramonei pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalies ar PPO antidempingo susitarimo (5) nuostatų prasme.
(101)
Be to, atlikus tyrimą šiame pradiniame etape nustatyta, kad didelė dalis iš Indonezijos importuojamų produktų galėjo būti neteisingai deklaruoti pagal kitą KN kodą, t. y. 7307 99 10 vietoje 7307 19 10, kuris įprastai taikytinas kaliojo ketaus vamzdžių ar vamzdelių jungiamosioms detalėms su sriegiais. Tačiau visus galimai neteisingai deklaruotus importuojamus produktus ar bent jau didelę jų dalį jau apima ankstesnėje konstatuojamojoje dalyje nurodytas 2,5 % skaičius.
(102)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, iš pradžių nuspręsta nenagrinėti šių importuotų produktų bendrai su iš Tailando ir KLR importuotais dempingo kainomis produktais.
(103)
Importo dempingo kainomis iš Tailando ir KLR apimčių negalima laikyti nereikšmingomis, nes jų rinkos dalys per TL pasiekė 5,4 % ir 47,3 %
(104)
Suvestinis vertimas pradiniame etape pripažintas tinkamu atsižvelgiant į panašias konkurencijos sąlygas tarp iš šių dviejų šalių importuojamų produktų ir panašaus Sąjungos produkto, t. y. tų pačių pardavimo kanalų ir tų pačių pirkėjų kategorijų. Iš tikrųjų kai kuriais atvejais nustatyta, kad iš KLR ir Tailando importuoti produktai buvo pardavinėjami tų pačių platintojų.
(105)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad laikytasi visų pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje išvardytų kriterijų. Todėl importas iš Tailando ir KLR nagrinėtas bendrai. Jis toliau vadinamas „importu iš dviejų nagrinėjamųjų šalių“.
4.2. Importo iš dviejų nagrinėjamųjų šalių apimtis ir rinkos dalis
(106)
Nagrinėjamojo produkto importo iš dviejų nagrinėjamųjų šalių į Sąjungos rinką apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 15 %. Nors 2008-2009 m. importas iš pradžių sumažėjo 16 % dėl sumažėjusios paklausos, kaip minėta 97 konstatuojamojoje dalyje, vėliau importas iki TL žymiai padidėjo 31 procentiniu punktu.
Sąjungos importo apimtis (tonomis)
2008
2009
2010
IP
KLR
26 188
22 413
22 065
30 786
Indeksas
100
86
84
118
Tailandas
3 723
2 681
3 331
3 485
Indeksas
100
72
89
94
Dvi nagrinėjamosios šalys
29 911
25 094
25 396
34 271
Indeksas
100
84
85
115
Šaltinis -
Eurostatas ir tyrimo išvados
(107)
Importo dempingo kaina iš dviejų nagrinėjamųjų šalių rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 11 procentinių punktų nuo 41,7% iki 52,7%. Rinkos dalis labiausiai augo nuo 2010 m. iki TL - paklausos atsigavimo laikotarpiu.
Sąjungos rinkos dalis
2008
2009
2010
IP
KLR
36,5 %
39,3 %
37,7 %
47,3 %
Indeksas
100
108
103
129
Tailandas
5,2 %
4,7 %
5,7 %
5,4 %
Indeksas
100
91
110
103
Dvi nagrinėjamosios šalys
41,7 %
44,0 %
43,4 %
52,7 %
Indeksas
100
106
104
126
Šaltinis -
skunde pateikti duomenys, Eurostatas ir klausimyno atsakymai
4.3. Importo iš dviejų nagrinėjamųjų šalių kainos ir priverstinis kainų mažinimas
a) Kainų raida
(108)
Toliau lentelėje pateikiama Eurostato nurodyta vidutinė importo iš dviejų nagrinėjamųjų šalių dempingo kaina Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą. Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinė importo kaina iš dviejų nagrinėjamųjų šalių nuolat augo - iš viso 14 %.
Importo kainos (EUR/toną)
2008
2009
2010
IP
KLR
1 428
1 557
1 631
1 676
Indeksas
100
109
114
117
Tailandas
2 126
2 208
2 036
2 148
Indeksas
100
104
96
101
Dvi nagrinėjamosios šalys
1 515
1 626
1 679
1 721
Indeksas
100
107
111
114
Šaltinis -
Eurostatas
b) Priverstinis kainų mažinimas
(109)
Kainų palyginimas pagal rūšį buvo atliktas lyginant eksportuojančių gamintojų pardavimo kainas ir Sąjungos gamintojų pardavimo kainas Sąjungoje. Todėl lygintos atrinktų Sąjungos gamintojų kainos nesusijusiems pirkėjams ir atrinktų dviejų nagrinėjamųjų šalių eksportuojančių gamintojų kainos. Prireikus koreguota atsižvelgiant į prekybos lygio (ypač originalių įrenginių gamintojų pardavimo) ir sąnaudų po importo skirtumus.
(110)
Palyginus nustatyta, kad per TL Tailando ir KLR kilmės nagrinėjamasis produktas Sąjungoje buvo parduodamas kainomis, dėl kurių Sąjungos pramonės kainos priverstinai sumažintos 25-55 %.
5. Sąjungos pramonės padėtis
(111)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėjant importo dempingo kainomis poveikį Sąjungos pramonei buvo įvertinti visi ekonominiai veiksniai, nagrinėjamuoju laikotarpiu turėję įtakos Sąjungos pramonės būklei. Toliau pateikti duomenys apie visų Sąjungos gamintojų gamybą, gamybos pajėgumus, pajėgumų panaudojimą, pardavimą ir rinkos dalis bei apie atrinktų Sąjungos gamintojų visus likusius rodiklius. Kalbant apie atrinktų gamintojų rodiklius, atsižvelgiant į tai, kad buvo atrinktos tik dvi bendrovių grupės, dėl su konfidencialumu susijusių priežasčių toliau pateiktose lentelėse nebuvo galima atskleisti faktinių bendrų duomenų; siekiant parodyti šių rodiklių tendencijas, pateikti tik indeksai.
5.1. Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
(112)
Nuo 2008 iki 2009 m. Sąjungos gamybos apimtis smarkiai sumažėjo 39 %, o vėliau ši nedidelė apimtis dar šiek tiek sumažėjo, nepaisant 12 procentinių punktų padidėjusios paklausos vėlesniais metais, kaip nurodyta 97 konstatuojamojoje dalyje.
Sąjungos importo apimtis (tonomis)
visi gamintojai
2008
2009
2010
TL
Sąjungos vartojimas
55 726
33 780
32 303
32 646
Indeksas
100
61
58
59
Šaltinis -
skunde pateikti duomenys ir klausimyno atsakymai
(113)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu, daugiausia nuo 2008 m. iki 2009 m., Sąjungos pramonės gamybos pajėgumai sumažėjo 21 %. Pagrindinė gamybos pajėgumų sumažėjimo priežastis buvo trijų Sąjungos gamintojų uždarymas nagrinėjamuoju laikotarpiu.
Sąjungos gamybos pajėgumai (tonomis)
visi gamintojai
2008
2009
2010
TL
Gamybos pajėgumai
90 400
75 440
71 440
71 440
Indeksas
100
83
79
79
Šaltinis -
skunde pateikti duomenys ir klausimyno atsakymai
(114)
Nepaisant gamybos pajėgumų sumažėjimo, Sąjungos pramonės pajėgumų panaudojimas sumažėjo 26 %, daugiausia nuo 2008 m. iki 2009 m.
Sąjungos pramonės pajėgumų panaudojimas
visi gamintojai
2008
2009
2010
TL
Gamybos pajėgumų panaudojimas
62 %
45 %
45 %
46 %
Indeksas
100
73
73
74
Šaltinis -
skunde pateikti duomenys ir klausimyno atsakymai
5.2. Atsargos
(115)
Atsargų kiekis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 23 %, tai atitiko mažėjančias Sąjungos pramonės pardavimo ir gamybos apimtis.
Atsargos (tonomis)
atrinktos bendrovės
2008
2009
2010
TL
Indeksas
100
91
75
77
Šaltinis -
atrinktų Sąjungos gamintojų pateikti klausimyno atsakymai
5.3. Pardavimo apimtis ir rinkos dalis
(116)
Sąjungos gamintojų pardavimo Sąjungos rinkoje apimtis nuo 2008 m. iki 2009 m. smarkiai sumažėjo - 25 % - dėl sumažėjusios paklausos. Tačiau po 2009 m. paklausa Sąjungoje žymiai padidėjo, kaip minėta 97 konstatuojamojoje dalyje, tačiau Sąjungos pardavimo apimtis liko mažo 2009 m. lygio iki nagrinėjamojo laikotarpio pabaigos.
Sąjungos pardavimo apimtis (tonomis)
visi gamintojai
2008
2009
2010
TL
Sąjungos pardavimas
34 210
25 702
26 717
25 333
Indeksas
100
75
78
74
Šaltinis -
atrinktų Sąjungos gamintojų pateikti klausimyno atsakymai
(117)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės rinkos dalis nuolat mažėjo - iš viso 9 procentiniais punktais arba 18 %, o dempingo kaina importuojamų produktų rinkos dalis per tą patį laikotarpį padidėjo 11 procentinių punktų, kaip nurodyta 107 konstatuojamojoje dalyje.
Sąjungos rinkos dalis
visi gamintojai
2008
2009
2010
TL
Sąjungos pardavimas
47,7 %
45,1 %
45,6 %
38,9 %
Indeksas
100
95
96
82
Šaltinis -
skunde pateikti duomenys, Eurostatas ir klausimyno atsakymai
5.4. Kainos ir veiksniai, lemiantys kainas
(118)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos gamintojai galėjo tik nežymiai padidinti savo pardavimo kainas 4 %. Dėl didėjančio importo į Sąjungos rinką dempingo kainomis, kaina padidėjo mažiau nei sąnaudos.
Vidutinė kaina Sąjungoje už toną
atrinktos bendrovės
2008
2009
2010
TL
Indeksas
100
103
103
104
Šaltinis -
atrinktų Sąjungos gamintojų pateikti klausimyno atsakymai
5.5. Pelningumas, investicijų grąža ir grynųjų pinigų srautas
(119)
Sąjungos pramonės pelningumas nustatytas ikimokestinį grynąjį pelną, gautą pardavus panašų produktą Sąjungos rinkoje nesusijusiems pirkėjams, išreiškus tokio pardavimo apyvartos procentine dalimi. Nors nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje Sąjungos pramonės pelningumas buvo patenkinamas, 2009 m. jo beveik nebeliko. Vėliau jis šiek tiek padidėjo, tačiau per visą likusį nagrinėjamąjį laikotarpį liko daug mažesnis už nežalingą lygį.
(120)
Investicijų grąža, išreikšta investicijų grynosios buhalterinės vertės procentiniu pelno dydžiu, kito taip pat, kaip pelningumas.
Pelningumas ir investicijų grąža (IG)
atrinktos bendrovės
2008
2009
2010
TL
Pelningumas (indeksas)
100
8
38
37
IG (indeksas)
100
1
36
40
Šaltinis -
atrinktų Sąjungos gamintojų pateikti klausimyno atsakymai
(121)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu grynųjų pinigų srautas iš veiklos nuolat mažėjo - iš viso 64 % - ir per TL pasiekė labai mažą lygį.
Grynųjų pinigų srautas (EUR)
atrinktos bendrovės
2008
2009
2010
TL
Indeksas
100
55
58
36
Šaltinis -
atrinktų Sąjungos gamintojų pateikti klausimyno atsakymai
5.6. Augimas
(122)
Kaip nurodyta 97 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos vartojimas nuo 2009 m. iki tiriamojo laikotarpio smarkiai išaugo - 8 000 tonų, o importo dempingo kaina apimtis per tą patį laikotarpį išaugo 9 000 tonų, kaip nurodyta 106 konstatuojamojoje dalyje. Todėl visą Sąjungos rinkos augimą nuo 2009 m. iki TL amortizavo importas dempingo kaina, o Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungoje apimtis išliko labai mažo 2009 m. lygio. Tai rodo, kad Sąjungos pramonė negalėjo pasinaudoti pastaruoju Sąjungos vartojimo augimu dėl didėjančios rinkos dalies, kurią užėmė importas dempingo kaina iš dviejų nagrinėjamųjų šalių.
5.7. Investicijos ir pajėgumas padidinti kapitalą
(123)
Atrinktų Sąjungos gamintojų investicijų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
Grynosios investicijos (EUR)
atrinktos bendrovės
2008
2009
2010
IP
Indeksas
100
65
41
76
Šaltinis -
atrinktų Sąjungos gamintojų pateikti klausimyno atsakymai
(124)
Iš pateiktos lentelės matyti, kad nuo 2008 m. iki 2010 m. Sąjungos gamintojai smarkiai sumažino investicijų. Ši tendencija pasikeitė per TL, kai investicijos žymiai padidėjo, tačiau nepasiekė lygio nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje.
5.8. Pajėgumas padidinti kapitalą
(125)
Dėl nepakankamo pelningumo, kaip nurodyta 119 konstatuojamojoje dalyje, kai kurie Sąjungos gamintojai patyrė sunkumų didinti kapitalą tolesnėms investicijoms esamomis aplinkybėmis. Be to, didinti kapitalą trukdo nepakankama investicijų grąža.
5.9. Užimtumas, našumas ir darbo sąnaudos
(126)
Visos darbo dienos ekvivalentais (DDE) skaičiuojamas užimtumas iš esmės atspindėjo gamybos apimties raidą (žr. 112 konstatuojamąją dalį), o tai rodo, kad prireikus Sąjungos pramonė bandė racionalizuoti gamybos sąnaudas. Sąjungos pramonė bandė pritaikyti savo darbo jėgą atsižvelgiant į blogėjančią padėtyje rinkoje, todėl užimtumas tolygiai mažėjo - iš viso 36 % per nagrinėjamąjį laikotarpį.
Užimtumas (DDE)
atrinktos bendrovės
2008
2009
2010
TL
Indeksas
100
75
67
64
Šaltinis -
atrinktų Sąjungos gamintojų pateikti klausimyno atsakymai
(127)
Nepaisant minėtų Sąjungos pramonės bandymų priderinti užimtumą prie blogėjančios padėties rinkoje, Sąjungos gamintojų užimtumo duomenys DDE smarkiai sumažėjo - 19 % nuo 2008 m. iki 2009 m. Vėliau padėtis nuolat gerėjo, tačiau išliko 9 % blogesnė, nei nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje.
Našumas (tonų/DDE)
atrinktos bendrovės
2008
2009
2010
TL
Indeksas
100
81
87
91
Šaltinis -
atrinktų Sąjungos gamintojų pateikti klausimyno atsakymai
(128)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinės Sąjungos pramonės sąnaudos darbo jėgai nuolat didėjo - iš viso 12 %.
Darbo sąnaudos (EUR / DDE)
atrinktos bendrovės
2008
2009
2010
TL
Indeksas
100
106
112
112
Šaltinis -
atrinktų Sąjungos gamintojų pateikti klausimyno atsakymai
5.10. Dempingo skirtumo dydis
(129)
Importo iš dviejų nagrinėjamųjų šalių dempingo skirtumai, nurodyti 74 ir 90 konstatuojamosiose dalyse, yra dideli. Atsižvelgiant į importo dempingo kaina apimtį, rinkos dalį ir kainas, dempingo skirtumų poveikį galima laikyti reikšmingu.
5.11. Atsigavimas po buvusio dempingo
(130)
Brazilijos, Čekijos Respublikos, Japonijos, KLR, Korėjos Respublikos ir Tailando kilmės kaliojo ketaus jungiamosioms detalėms su sriegiais jau buvo taikomos priemonės (6) nuo 2000 m. iki 2005 m. (7) (toliau - ankstesnės priemonės). Patenkinamas Sąjungos pramonės pelningumas nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje (žr. 119 konstatuojamąją dalį) rodo, kad dėl šių priemonių Sąjungos pramonė laikinai atsigavo. Tačiau didėjant importo dempingo kainomis apimčiai šis gana palankus laikotarpis baigėsi. Taip pat pažymima, kad bendra šešių šalių, kurioms taikytos ankstesnės priemonės, rinkos dalis niekada neviršijo 29 % (8), o dviejų šiame tyrime nagrinėjamų šalių rinkos dalis per TL buvo 52,7 %, kaip nurodyta 107 konstatuojamojoje dalyje.
6. Išvada dėl žalos
(131)
Žalos rodiklių raida nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo neigiama. Tai ypač matyti iš rodiklių, susijusių su pelningumu, gamybos apimtimi, pajėgumų naudojimu, pardavimo apimtimi ir rinkos dalimi - visi jie aiškiai rodo blogėjančią tendenciją.
(132)
Be to, importuojant iš dviejų nagrinėjamųjų šalių kaliojo ketaus jungiamąsias detales su sriegiais Sąjungos pramonės kainos per TL buvo priverstinai sumažintos 55 % (žr. 110 konstatuojamąją dalį), kartu didėjo jų rinkos dalis (žr. 107 konstatuojamąją dalį).
(133)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad Sąjungos pramonė patyrė reikšmingos žalos pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalies prasme.
F. PRIEŽASTINIS RYŠYS
1. Įžanga
(134)
Remiantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalimis, buvo ištirta, ar KLR ir Tailando kilmės importas dempingo kaina Bendrijos pramonei padarė tokią žalą, jog ją būtų galima laikyti reikšminga. Taip pat nagrinėti kiti, su importu dempingo kainomis nesusiję žinomi veiksniai, galėję tuo pačiu metu daryti žalą Sąjungos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta importui dempingo kainomis.
2. Importo dempingo kaina poveikis
(135)
Nuo 2008 m. iki TL importo dempingo kaina iš dviejų nagrinėjamųjų šalių apimtis išaugo 15%, rinka sumažėjo 9%, todėl Sąjungos rinkos dalis išaugo 41,7 % iki 52,7 %.
(136)
Nagrinėjamojo produkto importo iš dviejų nagrinėjamųjų šalių dempingo kaina padidėjimas nagrinėjamuoju laikotarpiu sutapo su daugumos Sąjungos pramonės žalos rodiklių prastėjimo tendencija. Sąjungos pramonė prarado 8,7 procentinio punkto rinkos dalies ir turėjo sumažinti savo gamybą 41 %. Kadangi kainos buvo smarkiai priverstinai mažinamos, Sąjungos pramonei nepavyko perkelti gamybos sąnaudų pakankamai padidinant pardavimo kainas, todėl pelningumo lygis per nagrinėjamąjį laikotarpį buvo labai mažas.
(137)
Remiantis pirmiau išdėstytais argumentais daroma preliminari išvada, kad importas iš dviejų nagrinėjamųjų šalių mažomis dempingo kainomis, kuris į Sąjungos rinką pateko dideliais ir nuolat augančiais kiekiais ir dėl kurio Sąjungos pramonės kainos visu nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo smarkiai priverstinai mažinamos, daro reikšmingą žalą Sąjungos pramonei.
3. Kitų veiksnių poveikis
3.1. Importas iš kitų trečiųjų šalių
(138)
Nors Eurostatas praneša apie reikšmingos apimties importą iš Indijos labai mažomis kainomis per visą nagrinėjamąjį laikotarpį, yra požymių, kad šie importuojami produktai nėra nagrinėjamasis produktas, bet kiti produktai, deklaruoti pagal tą patį KN kodą.
(139)
Per visą nagrinėjamąjį laikotarpį vykdytas nedidelės apimties importas iš kitų trečiųjų šalių. Visa importo iš kitų, nei dvi nagrinėjamosios šalys, šalių rinkos dalis sumažėjo 2,1 procentinio punkto: nuo 10,5 % iki 8,4 %.
(140)
Kiti didžiausi importo per TL šaltiniai buvo Indonezija, Brazilija ir Turkija, kurių rinkos dalys buvo atitinkamai nuo 1,3 % iki 1,6 %, ir visų šių šalių rinkos dalys per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo.
Importo rinkos dalis
2008
2009
2010
TL
Brazilija
3,6 %
3,8 %
4,0 %
1,5 %
Indonezija
1,8 %
2,5 %
1,9 %
1,6 %
Turkija
1,6 %
2,0 %
1,9 %
1,3 %
Kitos šalys
3,6 %
2,5 %
3,2 %
4,0 %
Iš viso
10,5 %
10,8 %
11,0 %
8,4 %
Indeksas
100
105
104
80
Šaltinis -
Eurostatas
(141)
Dėl nedidelių apimčių ir mažėjimo tendencijų galima daryti išvadą, kad neatrodo, jog importas iš kitų, nei nagrinėjamosios šalys, trečiųjų šalių prisidėjo prie Sąjungos pramonės per TL patirtos žalos.
3.2. Sąjungos pramonės eksporto veiklos rezultatai
(142)
Kalbant apie Sąjungos pramonės pardavimo eksportui plėtrą, per nagrinėjamąjį laikotarpį eksportas nuolat mažėjo - iš viso 34 %.
Pardavimas eksportui (tonomis)
atrinktos bendrovės
2008
2009
2010
TL
Pardavimas eksportui
7 134
5 043
4 969
4 700
Indeksas
100
71
70
66
Šaltinis -
atrinktų ES gamintojų pateikti klausimyno atsakymai.
(143)
Tačiau per visą nagrinėjamąjį laikotarpį pardavimas eksportui sudarė tik 13-15 % Sąjungos pramonės gamybos. Todėl neatrodo, kad jis turėjo reikšmingos įtakos Sąjungos pramonės per TL patirtai žalai.
3.3. Sąjungos vartojimo pokyčiai
(144)
Kaip nurodyta 97 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos vartojimas nuo 2008 m. iki 2009 m. sumažėjo 21 %, todėl sumažėjo Sąjungos pramonės pardavimas Sąjungoje - 25 % per tą patį laikotarpį. Tačiau po 2009 m. Sąjungos vartojimas smarkiai išaugo - maždaug 8 000 tonų, o importo dempingo kaina apimtis per tą patį laikotarpį išaugo maždaug 9 000 tonų, kaip nurodyta 106 konstatuojamojoje dalyje. Todėl visą Sąjungos rinkos augimą nuo 2009 m. iki TL amortizavo importas dempingo kaina, o Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungoje apimtis išliko labai mažo 2009 m. lygio.
(145)
Suinteresuotosios šalys teigė, kad svarbi žalos priežastis buvo krizė Ispanijos statybų rinkoje, kuri tariamai smarkiai paveikė ATUSA - Ispanijos bendrovę ir vieną iš pagrindinių skundo pateikėjų. Tačiau ATUSA prekiauja daugumoje ES valstybių narių, o Ispanijos statybų krizė paveikė tik jos pardavimą Ispanijoje, kuris niekada nesudarė didžiosios jos pardavimo dalies. Be to, žalos situacija aiški abiejų atrinktų bendrovių grupių, visų skundo pateikėjų ir visos Sąjungos pramonės atžvilgiu. Bet kuriuo atveju, žalos analizė neapsiribojo vieno Sąjungos gamintojo veikla ar viena nacionaline rinka - buvo nagrinėjama visa Sąjungos pramonė.
(146)
Suinteresuotosios šalys taip pat teigė, kad žalą dėl neigiamos Sąjungos vartojimo raidos sukėlė ne importas dempingo kaina, bet vienų produktų pakeitimas kitais. Šiuo atžvilgiu pažymima, kad neigiama Sąjungos vartojimo raida galėjo sukelti žalą Sąjungos gamintojams. Tačiau žalą padidino nuolatinis importo dempingo kaina didėjimas besitraukiančioje rinkoje. Kaip minėta, Sąjungos vartojimo atsigavimas buvo naudingas vien importui dempingo kainomis, nes Sąjungos gamintojai negalėjo padidinti savo pardavimo apimties.
3.4. Struktūrinės Sąjungos gamintojų problemos
(147)
Suinteresuotosios šalys teigė, kad ta aplinkybė, jog Georg Fischer (toliau - GF) išliko pelninga padidinusi kainas, o kitų Sąjungos gamintojų veikla nebuvo patenkinama, rodo, kad Sąjungos pramonės patirtą žalą sukėlė struktūrinės problemos, o ne importas dempingo kainomis. Tačiau GF patyrė neigiamą poveikį, nes sumažėjo jos rinkos dalis ir kai kurie jos pelno dydžiai. Užimtumas joje sumažėjo, kaip ir gamyba. Todėl negalima sutikti su argumentu, kad GF nepatyrė žalos.
(148)
Be to, visi Sąjungos gamintojai, įskaitant GF, patyrė kainų spaudimą dėl importo dempingo kainomis.
(149)
Panašiai suinteresuotosios šalys teigė, kad, kadangi ATUSA grupės patronuojamoji bendrovė Berg Montana taip pat išliko pelninga, tai rodo, jog žalą sukėlė kiti veiksniai, nei importas dempingo kainomis. Tačiau Berg Montana taip pat patyrė neigiamą Kinijos importo poveikį: gamyba ir pajėgumų naudojimas, taip pat užimtumas, smarkiai sumažėjo. Kadangi didžioji Berg Montana pardavimo dalis yra susijusi su ATUSA grupės bendrovėmis, negalima Berg Montana pelningumo vertinti neatsižvelgiant į visos grupės finansinius rezultatus, nes Berg Montana pelningumui įtakos turi vidaus sandorių kainodara, o visos ATUSA grupės veikla iš tikrųjų yra nuostolinga. Todėl taip pat negalima sutikti su argumentu, kad Berg Montana nepatyrė žalos.
(150)
Gali būti teigiama, kad darbo jėgos produktyvumo sumažėjimas 9 % nuo 2008 m. iki TL, kaip nurodyta 127 konstatuojamojoje dalyje, yra struktūrinės problemos požymis. Tačiau šis sumažėjimas įvyko laikotarpiu, kai Sąjungos pramonė sumažino visą savo darbo jėgą 36 %, o gamybą - 41 % Tokie sumažinimai rodo, kad Sąjungos gamintojai nuolat buvo verčiami derinti savo veiklą su rinkos spaudimu dėl importo dempingo kaina ir laikinai mažesnės paklausos. Atsižvelgiant į šią nepalankią ekonominę aplinką, darbo jėgos sumažinimą 9 % galima laikyti gana nedideliu.
4. Išvada dėl priežastinio ryšio
(151)
Apibendrinant, pirmiau pateikta analizė parodė, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš dviejų nagrinėjamųjų šalių kiekis išaugo ir labai padidėjo rinkos dalis. Be to, dėl šių padidėjusių kiekių, kurie pateko į Sąjungos rinką dempingo kainomis, buvo smarkiai sumažintos Sąjungos pramonės kainos.
(152)
Buvo išnagrinėti ir kiti veiksniai, galėję padaryti žalos Sąjungos pramonei. Šiuo atžvilgiu nustatyta, kad neatrodo, jog importas iš kitų trečiųjų šalių, Sąjungos pramonės eksporto rezultatai ir Sąjungos vartojimo pokyčiai yra tokie, kad dėl jų galėtų nutrūkti priežastinis ryšys, nustatytas tarp importo dempingo kainomis ir Sąjungos pramonės patirtos žalos per TL.
(153)
Remiantis minėtu nagrinėjimu, kurį atlikus buvo tinkamai nustatytas ir atskirtas visų žinomų veiksnių poveikis Sąjungos pramonės padėčiai nuo žalingo poveikio, kurį daro importas dempingo kainomis, daroma preliminari išvada, kad importas iš KLR ir Tailando Sąjungos pramonei padarė reikšmingą žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje.
G. SĄJUNGOS INTERESAI
1. Pirminė pastaba
(154)
Remiantis pagrindinio reglamento 21 straipsniu nagrinėta, ar, nepaisant preliminarios išvados dėl žalingo dempingo, buvo įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju laikinųjų antidempingo priemonių nustatymas prieštarautų Sąjungos interesams. Šiuo tikslu ir pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnio 1 dalį, remiantis visais pateiktais įrodymais, buvo įvertintas tikėtinas galimų priemonių poveikis visoms susijusioms šalims ir tikėtinos priemonių nesiėmimo pasekmės.
2. Sąjungos pramonė
(155)
Visi žinomi Sąjungos gamintojai pritaria antidempingo priemonių nustatymui. Primenama, kad dauguma žalos rodiklių parodė neigiamą tendenciją ir kad didelis poveikis padarytas ypač su Sąjungos pramonės gamybos, pardavimo apimtimi, rinkos dalimi ir finansine veikla susijusiems žalos rodikliams, kaip antai pelningumas ir investicijų grąža.
(156)
Tikimasi, kad nustačius priemones Sąjungos pramonės kainos ir rinkos dalis nustos mažėti, pardavimo kainos pradės didėti ir dėl to Sąjungos pramonės finansinė padėtis žymiai pagerės.
(157)
Kita vertus, jeigu antidempingo priemonės nebūtų nustatytos, tikėtina, kad Sąjungos pramonės rinkos ir finansinė padėtis toliau blogėtų. Tokiu atveju Sąjungos pramonė prarastų daugiau rinkos, nes nebepajėgtų prisitaikyti prie importo iš nagrinėjamųjų šalių dempingo kaina nustatytų rinkos kainų. Sąjungoje tikriausiai toliau mažėtų gamybos apimtis ir būtų uždaromos gamyklos, dėl to gerokai sumažėtų užimtumas.
(158)
Atsižvelgiant į visus pirmiau nurodytus veiksnius, daroma preliminari išvada, kad nustačius antidempingo priemones nebūtų prieštaraujama Sąjungos pramonės interesams.
3. Importuotojai
(159)
Kaip nurodyta 31 konstatuojamojoje dalyje, atliekant tyrimą bendradarbiavo 32 nesusiję importuotojai ir jų importas sudarė maždaug 45 % viso importo iš dviejų nagrinėjamųjų šalių. Apskritai importuotojai prieštarauja antidempingo priemonių nustatymui. Tačiau daugeliu atvejų priemonių poveikis, atrodo, yra nedidelis. Daugeliu atvejų nagrinėjamasis produktas sudaro nedidelę visos importuotojų komercinės veiklos dalį. Be to, kai kurie importuotojai jau pirko kaliojo ketaus jungiamąsias detales su sriegiais iš kitų šaltinių, o importuotojai, šiuo metu perkantys tik iš dviejų nagrinėjamųjų šalių, taip pat gali pakeisti šaltinius, įskaitant Sąjungos pramonę. Tuo remiantis daroma preliminari išvada, kad nustačius laikinąsias priemones importuotojų interesams didelio neigiamo poveikio nebus padaryta.
4. Naudotojai
(160)
Kaip nurodyta 18 konstatuojamojoje dalyje, kaliojo ketaus jungiamosios detalės daugiausia naudojamos gyvenamųjų ir negyvenamųjų pastatų dujų, vandens ir šildymo sistemose. Taigi kaliojo ketaus jungiamųjų detalių su sriegiais naudotojai yra santechnikai. Atliekant šį tyrimą naudotojai ar vartotojų asociacijos nebendradarbiavo. Kaliojo ketaus jungiamųjų detalių su sriegiais vertė taip pat sudaro nedidelę dalį visos dujų, vandens ar šildymo įrengimo sąnaudų. Tuo remiantis daroma preliminari išvada, kad nustačius laikinąsias priemones naudotojų interesams didelio neigiamo poveikio nebus padaryta.
(161)
Apskritai vertinant bendrą antidempingo priemonių poveikį, teigiamas poveikis Sąjungos pramonei veikiausiai akivaizdžiai kompensuotų galimą neigiamą poveikį kitoms suinteresuotosioms grupėms. Todėl daroma preliminari išvada, kad antidempingo dempingo muitai neprieštarauja Sąjungos interesams.
5. Konkurencijos aspektai
(162)
Suinteresuotosios šalys teigė, kad įvedus antidempingo priemones Sąjungos rinkoje gali susidaryti duopolija, kai rinkoje dominuotų du pagrindiniai skundo pateikėjai ATUSA ir GF. Šiuo atžvilgiu pirmiausia reikėtų pažymėti, kad dabartinė šių dviejų grupių rinkos dalis yra palyginti maža ir tariamai „duopolijai“ tektų gana nedidelė maždaug 30 % rinkos dalis. Ją reikėtų lyginti su kitų dviejų nagrinėjamųjų šalių rinkos dalimi, kuri yra 52,7 %, o importas iš kitų trečiųjų šalių taip pat užima iki 8,4 % rinkos dalį. Kiti Sąjungos gamintojai taip pat užima 7,5 % rinkos dalį.
(163)
Be to, antidempingo muitų tikslas - ne uždrausti visą importą, tačiau atkurti vienodas konkurencijos sąlygas. Vertėtų pažymėti, kad anksčiau nuo 2000 m. iki 2005 m. galiojusios priemonės nesustabdė importo. Priešingai - KLR 2002-2004 m. eksportavo daugiau nei iki 49,4 % antidempingo muito nustatymo. Apskritai tokio didelio skaičiaus veiklos vykdytojų Sąjungos rinkoje buvimas rodo, kad konkurenciją pažeidžiančios duopolijos, dominuojančios Sąjungos rinkoje, rizika yra maža.
6. Išvada dėl Sąjungos interesų
(164)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad apskritai, remiantis turima informacija apie Sąjungos interesus, nėra įtikinamų priežasčių, dėl kurių importuojamoms KLR ir Tailando kilmės kaliojo ketaus jungiamosioms detalėms su sriegiais nereikėtų nustatyti laikinųjų priemonių.
H. LAIKINOSIOS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS
1. Žalos pašalinimo lygis
(165)
Atsižvelgiant į išvadas, padarytas dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų, reikėtų nustatyti laikinąsias priemones, kad būtų užkirstas kelias tolesnei žalai, kurią Sąjungos pramonei daro importas iš dviejų nagrinėjamųjų šalių dempingo kainomis.
(166)
Nustatant šių priemonių dydį buvo atsižvelgta į nustatytus dempingo skirtumus ir muito dydį, kurio reikia Sąjungos gamintojų patiriamai žalai pašalinti.
(167)
Apskaičiuojant muito dydį, reikalingą žalingo dempingo poveikiui pašalinti, manyta, kad esant bet kokioms priemonėms Sąjungos gamintojai galėtų padengti gamybos sąnaudas ir gauti tokį ikimokestinį pelną, kurį tokio tipo gamintojas pagrįstai galėtų uždirbti tokiame sektoriuje įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. kai nėra importo dempingo kainomis, panašų produktą parduodamas Sąjungoje.
(168)
Ankstesniame tyrime dėl to paties produkto toks pagrįstas pelnas buvo nustatytas 7 % dydžio (9). Kadangi nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje atrinkti Sąjungos gamintojai galėjo pasiekti panašų pelną, nėra požymių, kad toks pelno dydis nebėra pagrįstas.
(169)
Tuo remiantis Sąjungos gamintojams apskaičiuota panašaus produkto nežalinga kaina. Nežalinga kaina buvo apskaičiuota prie gamybos sąnaudų pridėjus pirmiau minėtą 7% pelno dydį.
(170)
Tuomet reikalingas kainos padidėjimas buvo nustatytas remiantis svertinės vidutinės importo kainos palyginimu su svertine vidutine nenuostolinga panašaus Sąjungos pramonės Sąjungos rinkoje parduoto produkto kaina. Taip palyginus gautas skirtumas išreikštas vidutinės svertinės importo CIF vertės procentu.
2. Laikinosios priemonės
(171)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, ir vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, manoma, kad KLR ir Tailando kilmės importui turėtų būti įvestos laikinosios antidempingo priemonės, kurių dydis lygus mažiausiems dempingo ir žalos skirtumams, vadovaujantis mažesniojo muito taisykle.
(172)
Atsižvelgiant į didelį Kinijos ir Tailando eksportuojančių gamintojų bendradarbiavimo lygį, visoms kitoms bendrovėms abiejose šalyse nustatytas didžiausias atitinkamai tos šalies atrinktoms ar atliekant tyrimą bendradarbiaujančioms bendrovėms nustatytas muitas. Visoms kitoms bendrovėms taikomas muitas bus taikomas toms bendrovėms, kurioms nebendradarbiavimo atliekant tyrimą.
(173)
Priede išvardytoms neatrinktoms bendradarbiaujančioms Kinijos bendrovėms nustatoma laikinojo muito norma yra svertinis atrinktoms bendrovėms nustatytų normų vidurkis.
(174)
Siūlomi šie laikinieji antidempingo muitai:
Kinijos Liaudies Respublika
Bendrovė
Dempingo skirtumas
Žalos skirtumas
Muito norma
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd.
67,8 %
136,5 %
67,8 %
Jinan Meide Casting Co., Ltd.
39,3 %
122,4 %
39,3 %
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd.
32,1 %
128,4 %
32,1 %
Kitos bendradarbiaujančios bendrovės
42,3 %
124,7 %
42,3 %
Visos kitos bendrovės
67,8 %
Tailandas
Bendrovė
Dempingo skirtumas
Žalos skirtumas
Muito norma
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,9 %
86,2 %
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd
50,7 %
39,7 %
39,7 %
Visos kitos bendrovės
39,7 %
(175)
Pirmiau nurodytos antidempingo priemonės laikinai nustatytos kaip ad valorem muitai.
(176)
Šiame reglamente nurodytos konkrečioms bendrovėms taikomos antidempingo muito normos buvo nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Todėl jos atitinka šių bendrovių padėtį, nustatytą atliekant tyrimą. Taigi šios muito normos (kitaip nei visos šalies mastu nustatytas muitas, taikomas visoms kitoms bendrovėms) taikomos tik tiems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos ir Tailando kilmės produktams, kuriuos pagamino bendrovės, t. y. nurodyti konkretūs juridiniai asmenys. Importuojamiems produktams, pagamintiems kitų bendrovių, kurių pavadinimai nepaminėti šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, šios normos bus netaikomos, ir joms galios muitų normos, taikomos „visoms kitoms bendrovėms“.
(177)
Bet koks prašymas taikyti šias bendrovėms individualiai nustatytas antidempingo muito normas (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įkūrus naują gamybos arba prekybos subjektą) turi būti nedelsiant siunčiamas Komisijai (10), pateikiant jame visą susijusią informaciją, ypač apie bendrovės veiklos pasikeitimus, kaip, pvz., gamyba, prekyba vidaus rinkoje ir eksportas, susijusius su šiuo pavadinimo arba gamybos ir prekybos subjektų pasikeitimu. Prireikus reglamentas bus atitinkamai iš dalies pakeistas, atnaujinant bendrovių, kurioms taikomos individualios muito normos, sąrašą.
(178)
Siekiant užtikrinti tinkamą antidempingo muito taikymą, visoms kitoms bendrovėms taikomas muito dydis turėtų būti taikomas ne tik nebendradarbiaujantiems eksportuotojams, bet ir tiems gamintojams, kurie per TL neeksportavo į Sąjungą.
(179)
Tačiau, Tailando atveju, kai šios bendrovės atitiks pagrindinio reglamento 11 straipsnio 4 dalies antros pastraipos reikalavimus, jos raginamos pateikti prašymą atlikti peržiūrą pagal tą straipsnį, kad jų padėtis būtų išnagrinėta atskirai.
I. BAIGIAMOJI NUOSTATA
(180)
Siekiant gero administravimo, reikėtų nustatyti laikotarpį, per kurį suinteresuotosios šalys, pranešusios apie save per reglamente nustatytą laikotarpį, galėtų raštu pareikšti nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. Be to, reikėtų pažymėti, kad šiame reglamente padarytos išvados dėl muito nustatymo yra preliminarios ir nustatant galutinį muitą gali būti persvarstytos,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos ir Tailando kilmės kaliojo ketaus vamzdžių arba vamzdelių jungiamosioms detalėms su sriegiais, kurių KN kodas šiuo metu yra ex 7307 19 10 (TARIC kodas 7307191010), nustatomas laikinasis antidempingo muitas.
2. Laikinojo antidempingo muito, taikomo 1 dalyje apibrėžto ir toliau išvardytų bendrovių pagaminto produkto grynajai kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, norma yra tokia:
Šalis
Bendrovė
Muito norma
Papildomas TARIC kodas
Kinijos Liaudies Respublika
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. - Yutian apygarda
67,8 %
B335
Jinan Meide Casting Co., Ltd. - Jinan
39,3 %
B336
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. - Qingdao
32,1 %
B337
Hebei XinJia Casting Co., Ltd. - XuShui apygarda
42,3 %
B338
Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd. - Xizhaotong miestas
42,3 %
B339
Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd. - Linyi miestas
42,3 %
B340
China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. - Taigu apygarda
42,3 %
B341
Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd. - Yutian apygarda
42,3 %
B342
Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd. - LangFang, Hebei
42,3 %
B343
Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd. - Hongqiao miestas, Yutian apygarda
42,3 %
B344
Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd. - Tangshan
42,3 %
B345
Taigu Tongde Casting Co., Ltd. - Nanyang kaimas, Taigu
42,3 %
B346
Visos kitos bendrovės
67,8 %
B999
Tailandas
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd. - Samutsakorn
15,9 %
B347
Siam Fittings Co., Ltd. - Samutsakorn
39,7 %
B348
Visos kitos bendrovės
39,7 %
B999
3. 1 dalyje nurodytas produktas į laisvą apyvartą Sąjungoje išleidžiamas tik tuo atveju, jeigu pateikiama laikinojo muito dydžio garantija.
4. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
2 straipsnis
Nepažeisdamos Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 20 straipsnio, suinteresuotosios šalys per vieną mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos gali prašyti, kad joms būtų atskleista išsami informacija, sąlygojusi esminius faktus ir motyvus, kurių pagrindu buvo priimtas šis reglamentas, raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti, kad Komisija jas išklausytų.
Pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 21 straipsnio 4 dalį susijusios šalys gali teikti pastabas dėl šio reglamento taikymo vieną mėnesį nuo jo įsigaliojimo dienos.
3 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šio reglamento 1 straipsnis taikomas šešis mėnesius.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2012 m. lapkričio 14 d.