NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 513/2013
ze dne 4. června 2013
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a jejich klíčových komponentů (tj. článků a destiček) pocházejících nebo odesílaných z Čínské lidové republiky a o změně nařízení (EU) č. 182/2013, kterým se zavádí celní evidence tohoto dovozu pocházejícího nebo odesílaného z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
S ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 a čl. 14 odst. 5 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení řízení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) dne 6. září 2012 o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a jejich klíčových komponentů (tj. článků a destiček) pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“) do Evropské Unie (dále jen „Unie“).
(2)
Šetření bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 25. července 2012 podala iniciativa EU ProSun (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a jejich klíčových komponentů v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení šetření.
2. Celní evidence
(3)
Na základě podnětu žadatele podporovaného požadovanými důkazy přijala Komise dne 1. března 2013 nařízení (EU) č. 182/2013 (3), kterým se zavádí celní evidence dovozu krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a jejich klíčových komponentů (tj. článků a destiček) pocházejících nebo odesílaných z Čínské lidové republiky, a to počínaje dnem 6. března 2013.
3. Strany dotčené řízením
(4)
O zahájení šetření Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce, orgány ČLR a známé dovozce. Komise o zahájení šetření vyrozuměla také výrobce v USA, jelikož se s touto zemí počítalo jako s možnou srovnatelnou zemí.
(5)
Zúčastněné strany dostaly možnost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají závažné důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(6)
S ohledem na velký počet vyvážejících výrobců v dotčené zemi, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii zahrnutých do tohoto šetření a za účelem dokončení šetření v předepsaných lhůtách Komise v oznámení o zahájení řízení oznámila, že se rozhodla omezit okruh vyvážejících výrobců v dotčené zemi, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii, kteří budou podrobeni šetření, na přiměřený počet, a to výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení.
a) Výběr vzorku výrobců v Unii
(7)
Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. O výběru tohoto předběžného vzorku výrobců v Unii byli informováni všichni známí výrobci a známá sdružení výrobců v Unii. Tento předběžný vzorek sestával z devíti výrobců z celkového počtu asi 220 výrobců v Unii, o nichž bylo před zahájením šetření známo, že vyrábějí obdobný výrobek (viz 26. bod odůvodnění níže), a již byli vybráni na základě největšího reprezentativního objemu výroby, s přihlédnutím k objemu prodeje a zeměpisné poloze, aby mohl být v době, která je k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Bylo zajištěno, aby tento vzorek zahrnoval vertikálně integrované i neintegrované výrobce v Unii. Rovněž zúčastněné strany byly vyzvány, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Několik zúčastněných stran vyjádřilo k předběžnému vzoru připomínky a jedna strana požádala o slyšení u úředníka pro slyšení.
(8)
Některé zúčastněné strany vznesly proti předběžnému vzorku výrobců v Unii následující námitky:
i)
Některé strany uvedly, že omezené informace poskytnuté k předběžně vybranému vzorku nebyly dostačující a neumožnily jim vznést smysluplné připomínky k navrženému vzorku. Kritizovaly zejména to, že totožnost výrobců v Unii byla považována za důvěrný údaj, a požadovaly, aby bylo zveřejněno, ve kterých členských státech se nacházejí výrobci v Unii zařazení do vzorku a jaký je podíl těchto vybraných výrobců v Unii na celkovém objemu výroby fotovoltaických modulů, článků a destiček a jaký podíl na výrobě a prodeji představují jednotlivé společnosti zařazené do vzorku i vzorek jako celek.
ii)
Způsob výběru vzorku byl zpochybňován s poukazem na to, že „směšuje tři různé kroky“, a sice podporu pro zahájení šetření, definici výrobního odvětví Unie a výběr vzorku. Bylo uváděno, že proto není jasné, zda v době výběru vzorku bylo již vymezeno výrobní odvětví Unie, a zda tedy tento vzorek lze považovat za reprezentativní. Nebylo-li ve fázi výběru vzorku vymezeno výrobní odvětví Unie, nedostaly zúčastněné strany možnost si ověřit, zda je tento předběžný vzorek reprezentativní, a zda tedy na základě tohoto vzorku lze správně posoudit situaci v tomto výrobním odvětví Unie v období šetření stanoveném v 19. bodě odůvodnění níže. Dále bylo uváděno, že není vhodné, aby byl předběžný vzorek vybírán na základě odpovědí výrobců v Unii na zjišťování podpory pro zahájení šetření.
iii)
Bylo též uváděno, že předběžný vzorek byl vybrán pouze ze společností, jež vyjádřily podporu pro stávající šetření.
iv)
Jedna strana tvrdila, že vzhledem k tomu, že do předběžného vzorku byly zařazeny i vertikálně integrované společnosti, může být objem výroby destiček a článků započítán dvojmo nebo trojmo, což vyvolává pochyby o celkové reprezentativnosti tohoto vzorku. Bylo požadováno, aby u vertikálně integrovaných výrobců byl započítáván pouze objem výroby modulů, ale nikoli objem výroby článků a destiček.
v)
Stejná strana tvrdila, že údaje, z nichž se při výběru vzorků vycházelo, jsou přinejmenším zčásti nespolehlivé, což může mít dopad na reprezentativnost předběžného vzorku jako celku.
vi)
Jedna strana předložila seznam, který údajně obsahoval přibližně 150 dalších výrobců obdobného výrobku v Unii, a tvrdila, že by i oni měli být vzati v úvahu za účelem výběru vzorku výrobců v Unii.
(9)
Na uvedené argumenty vznesené stranami bylo reagováno následujícím způsobem:
i)
Výrobci v Unii požádali, aby byly údaje o jejich totožnosti považovány za důvěrné, vzhledem k hrozícímu riziku odvety. Výrobci totiž skutečně čelili hrozbám, že dojde k poškození jejich obchodů v Unii i mimo ni. Komise byla toho názoru, že tyto žádosti jsou dostatečně opodstatněné pro to, aby jim bylo vyhověno. Zveřejnění lokality nebo podílu na výrobě a prodeji jednotlivých výrobců v Unii zařazených do vzorku by snadno mohlo vést ke zjištění totožnosti dotčeného výrobce, a uvedené požadavky v tomto smyslu musely být zamítnuty.
ii)
Komise „nesměšovala“ zjišťování podpory pro zahájení šetření, vymezení výrobního odvětví Unie a výběr předběžného vzorku, protože tyto kroky zůstaly navzájem nezávislé a o každém z nich bylo rozhodováno odděleně. Nebylo prokázáno, v jaké míře použití údajů o výrobě a prodeji poskytnutých výrobci v rámci zjišťování podpory pro zahájení šetření ovlivnilo reprezentativnost vzorku. Na počátku bylo výrobní odvětví Unie skutečně vymezeno jen předběžně. Pro předběžné stanovení celkové výroby Unie v období šetření, které je stanoveno v 19. bodě odůvodnění níže, byly použity veškeré dostupné informace o výrobcích v Unii, včetně informací obsažených v podnětu a údajů shromážděných od výrobců v Unii a jiných stran před zahájením šetření.
iii)
Pro zařazení do vzorku byli vzati v úvahu všichni výrobci v Unii, kteří odpověděli na otázky týkající se podpory pro zahájení šetření, bez ohledu na to, zda šetření podpořili, vyslovili se proti němu nebo nevyjádřili žádné stanovisko; proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
iv)
Otázka dvojího/trojího započítávání byla při výběru prozatímního vzorku zvážena. Bylo zřejmé, že vyloučením výroby a prodeje destiček a článků vyráběných vertikálně integrovanými výrobci v Unii by nebyla vzata v úvahu část výroby destiček a článků prodávaných na volném trhu. Proto byl učiněn závěr, že vyloučení prodejů destiček a článků z celkového objemu výroby by nezbytně nevedlo k reprezentativnějšímu vzorku. Ostatně reprezentativnost vzorku byla zajištěna nejen na základě objemu výroby, ale i na základě zeměpisného rozmístění a vyváženého zastoupení vertikálně integrovaných a neintegrovaných výrobců. Relativní reprezentativnost objemu výroby byla vypočítána na úrovni každého typu obdobného výrobku. Na základě toho se mělo za to, že metoda výběru prozatímního vzorku byla přiměřená, a vzorek je proto považován za reprezentativní pro celé výrobní odvětví Unie vyrábějící výrobek, který je předmětem šetření. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
v)
Pokud jde o spolehlivost údajů, byl vzorek vybrán na základě informací dostupných v době výběru vzorku, jak stanoví čl. 17 odst. 1 základního nařízení. Pokud jde o spolehlivost údajů použitých na podporu zahájení šetření, při šetření se neprokázalo, že by údaje shromážděné před zahájením vykazovaly značné nedostatky. Proto lze důvodně předpokládat, že základ, z něhož vycházel výběr předběžného vzorku, byl dostatečně spolehlivý. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
vi)
Pokud jde o seznam přibližně 150 dalších výrobců v Unii, je nutno poznamenat, že tato informace byla předložena dávno po vypršení lhůty stanovené pro zúčastněné strany, aby se vyjádřily k výběru prozatímního vzorku, a pro výrobce v Unii, aby se přihlásili a požádali o zařazení do vzorku. Mimoto přibližně 30 výrobců v Unii obsažených v tomto seznamu bylo ve skutečnosti v době výběru vzorku Komisi známo. Při výběru vzorku byli zvažováni všichni výrobci v Unii, kteří se po zveřejnění oznámení o zahájení šetření přihlásili. Vzhledem k tomu nebyla reprezentativnost vzorku ovlivněna. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(10)
Po obdržení připomínek bylo složení vzorku přezkoumáno, neboť existovaly náznaky, že jedna z vybraných společností by nebyla schopna plně spolupracovat. V zájmu zachování míry reprezentativnosti vzorku byl vybrán další výrobce v Unii. Tento revidovaný vzorek tedy tvořilo deset společností vybraných na základě největšího reprezentativního objemu na každé úrovni výroby, s přihlédnutím k objemu prodejů na trhu EU a k zeměpisné poloze, který by mohl být v době, která je k dispozici, přiměřené přezkoumán. V důsledku toho revidovaný vzorek výrobců v Unii představoval, vyjádřeno procentním podílem na celkové výrobě Unie, u modulů mezi 18 % a 21 %, u článků mezi 17 % a 24 % a u destiček mezi 28 % a 35 % a zahrnoval výrobce vertikálně integrované i neintegrované. Přesné podíly nemohly být uvedeny vzhledem k tomu, že přesný podíl by umožnil vypočítat objem výroby dalšího výrobce v Unii uvedeného výše, a mohla by tak být zjištěna jeho totožnost.
b) Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(11)
S ohledem na potenciálně velký počet dovozců, kteří nejsou ve spojení, se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení předpokládal výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni dovozci požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení řízení uvedli základní údaje o svých činnostech souvisejících s výrobkem, který je předmětem šetření, během období šetření, které je stanoveno v 19. bodě odůvodnění níže.
(12)
Z přibližně 250 dovozců, kteří nejsou ve spojení, uvedených žadatelem a kontaktovaných Komisí zaslalo odpovědi na formulář pro výběr vzorku, který byl přiložen k oznámení o zahájení řízení, 36 stran, z toho 35 odpovědí se týkalo modulů, pouze jedna odpověď se týkala článků, a ohledně destiček nepřišla žádná odpověď. Vzorek byl vybrán v souladu s článkem 17 základního nařízení tak, aby pokrýval co největší reprezentativní objem dovozu, který by mohl být v době, která je k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Na základě toho vybrala Komise vzorek složený ze tří dovozců modulů, kteří nejsou ve spojení, a jednoho dovozce článků, který není ve spojení. V návaznosti na obdržené připomínky se Komise rozhodla do vzorku zařadit ještě jednoho dovozce modulů, který není ve spojení. Tato společnost se sama přihlásila a tvrdila, že úroveň její činnosti ji opravňuje k tomu, aby byla zařazena do vzorku. Proto byly znovu přezkoumány údaje, které dříve předložila, a ukázalo se, že došlo k administrativní chybě, pokud jde o objem dovozu oznámený dotčeným dovozcem. Na základě těchto skutečností byla dotčená společnost zařazena do vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení. Kromě toho dvě společnosti, které byly původně do vzorku vybrány, neodpověděly na dotazník, a byly proto pokládány za nespolupracující v šetření a ze vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení, byly vyřazeny. Vzorek dovozců, kteří nejsou ve spojení, tedy tvořili dva dovozci modulů a jeden dovozce článků, představující přibližně 2 %-5 % celkového dovozu z dotčené země. Po obdržení odpovědí na dotazník však vyšlo najevo, že hlavní činností dvou ze tří těchto dovozců jsou ve skutečnosti solární zařízení, a nikoliv obchodování s dotčenými výrobky. Šetření ukázalo, že většina dovozu dotčeného výrobku je na trh Unie uváděna prostřednictvím společností, které jsou ve spojení s vyvážejícími výrobci v ČLR, nebo prostřednictvím montážních organizací nebo navrhovatelů projektů. Za těchto okolností byl vzorek prozatímně považován za reprezentativní. Komise však bude během dalšího šetření kontaktovat další spolupracující dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby ověřila, zda splňují kritéria kladená na dovozce, a zjistila, zda je velikost vzorku možné zvětšit.
c) Výběr vzorku vyvážejících výrobců
(13)
S ohledem na zjevně velký počet vyvážejících výrobců se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení pro stanovení dumpingu předpokládal výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení řízení uvedli základní údaje o svých činnostech souvisejících s výrobkem, který je předmětem šetření, během období šetření, které je stanoveno v 19. bodě odůvodnění níže. Proběhly rovněž konzultace s orgány dotčené země.
(14)
V souvislosti s výběrem vzorku se přihlásilo ne méně než 135 vyvážejících čínských výrobců (často skupiny sestávající z několika společností). Tyto spolupracující společnosti představují 80 % celkové hodnoty čínského vývozu. Vybraný vzorek složený ze sedmi skupin společností tvoří tři spolupracující vývozci s největším objemem vývozu modulů, dva spolupracující vývozci s největším objemem vývozu článků a dva spolupracující vývozci s největším objemem vývozu destiček.
d) Odpovědi na dotazník a ověřování
(15)
Komise rozeslala dotazníky všem čínským vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku, výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, dovozcům, kteří nejsou ve spojení, zařazeným do vzorku a hospodářským subjektům na počátku výrobního řetězce i navazujícím hospodářským subjektům a jejich sdružením, jež se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Komise kontaktovala také jedno reprezentativní sdružení spotřebitelů.
(16)
Odpovědi na dotazník zaslali všichni čínští vyvážející výrobci zařazení do vzorku, všichni výrobci v Unii zařazení do vzorku, tři dovozci do Unie, kteří nejsou ve spojení, a 21 hospodářských subjektů na počátku výrobního řetězce a hospodářských subjektů navazujících na výrobní odvětví Unie a tři jejich sdružení.
(17)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely předběžného stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto (skupin) společností:
a)
výrobci v Unii
-
inspekce na místě se uskutečnily v prostorách deseti výrobců v Unii zařazených do vzorku
b)
vyvážející výrobci v ČLR
-
Changzhou Trina Solar Energy Co Ltd, ČLR
-
Delsolar (Wujiang) Co Ltd, ČLR
-
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co Ltd, ČLR
-
JingAo Group, ČLR
-
Jinzhou Yangguang Energy, ČLR
-
Wuxi Suntech Power Co Ltd, ČLR
-
Yingli Green Energy Holding Company, ČLR
c)
dovozci ve spojení v Unii
-
Yingli Green Energy Greece Sales GmbH, Mnichov, Německo
-
LDK Solar Italia S.r.l., San Zenone degli Ezzelini (TV), Itálie
-
Delta Energy Systems S.r.l., Řím, Itálie
-
Sunways AG, Konstanz, Německo
-
JA Solar GmbH, Mnichov, Německo
d)
obchodníci/dovozci ve spojení mimo Unii
-
Delsolar Co Ltd, Zhunan City, Tchaj-wan
-
JA Solar Hong Kong Ltd, Zvláštní administrativní oblast ČLR Hongkong
-
Wealthy Rise International Ltd, Zvláštní administrativní oblast ČLR Hongkong
-
Suntech Power International Ltd, Schaffhausen, Švýcarsko
-
Trina Solar (Schweiz) AG, Wallisellen, Švýcarsko
e)
dovozce v Unii, který není ve spojení
-
IBC AG, Bad Staffelstein, Německo
f)
hospodářské subjekty na počátku výrobního řetězce
-
Roth & Rau AG, Hohenstein-Ernsthal, Německo
-
WACKER Chemie AG, Burghausen, Německo
g)
hospodářské subjekty navazující na výrobní odvětví Unie
-
Juwi Solar GmbH, Worrstadt, Německo
-
ValSolar SL, Badajoz, Španělsko
h)
sdružení
-
EPIA, Brusel, Belgie
(18)
S ohledem na potřebu stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR v případě, že jim nebude přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, proběhla inspekce na místě s cílem stanovit běžnou hodnotu na základě údajů ze srovnatelné země, Indie, a to v prostorách těchto společností:
-
EMMVEE Photovoltaic Power Private Limited, Bengaluru, Indie
-
Tata Power Solar Systems Limited, Bengaluru, Indie
4. Období šetření a posuzované období
(19)
Šetření o dumpingu a újmě se týkalo období od 1. července 2011 do 30. června 2012 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání vývojových tendencí významných pro posouzení újmy se týkalo období od roku 2009 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(20)
Dotčeným výrobkem jsou krystalické křemíkové fotovoltaické moduly nebo panely a články a destičky typů používaných v krystalických křemíkových fotovoltaických modulech nebo panelech pocházející nebo odesílané z Čínské lidové republiky. Tloušťka článků a destiček nepřesahuje 400 mikrometrů. Tento výrobek v současnosti spadá pod kódy KN ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 a ex 8541 40 90 (dále jen „dotčený výrobek“).
(21)
Z definice dotčeného výrobku jsou vyloučeny tyto typy výrobků:
-
přenosné solární nabíječky skládající se z méně než šesti článků a napájející přístroje elektřinou nebo sloužící k nabití baterií,
-
produkty z tenkého fotovoltaického filmu,
-
krystalické křemíkové fotovoltaické výrobky, jež jsou trvale zabudovány do elektrických spotřebičů, jež mají jinou funkci než výrobu elektrické energie a které spotřebovávají elektřinu vyrobenou zabudovaným(i) krystalickým(i) křemíkovým(i) fotovoltaickým(i) článkem (články).
(22)
Fotovoltaické moduly, články a destičky přeměňují sluneční záření na elektřinu. K přeměně dochází v článcích, které pohlcují světlo a přeměňují ho pomocí krystalického křemíku na elektrický proud.
(23)
Prvním krokem výrobního procesu je výroba destiček. Vyrábějí se z krystalického křemíku a jsou klíčovým komponentem pro výrobu článků.
(24)
Krystalický křemík se nejprve musí roztavit, čímž vznikají ingoty krystalického křemíku, které jsou rozřezávány na destičky. Destičky jsou podrobeny technologicky náročnému postupu zpracování polovodičů, jehož výsledkem jsou funkční solární články. Články jsou druhým krokem výrobního procesu. Mají přechod mezi kladně a záporně dotovanou vrstvou, který slouží ke sběru a odvádění článkem vyráběné elektřiny.
(25)
Třetím krokem výrobního procesu jsou moduly. Při montáži modulů se články pomocí plochých drátů nebo kovových pásek spájejí dohromady a vzniká řetězec článků. Tyto články jsou laminovány mezi jednotlivé vrstvy. Navrchu je většinou používáno sklo a vespod polymerová krycí vrstva. Rámy jsou obvykle zhotoveny tak, aby umožňovaly montáž v terénu (např. na střechách). Modul může, ale nemusí mít invertor.
2. Obdobný výrobek
(26)
Šetření ukázalo, že dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Indii, která posloužila jako srovnatelná země za účelem stanovení běžné hodnoty, jakož i výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie, mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a stejné základní konečné použití. Proto se tyto výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. Tvrzení týkající se definice výrobku
i) Fyzikální, chemické a technické vlastnosti a konečné použití
(27)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že šetření se nemůže týkat tří výrobků s různými fyzikálními, chemickými a technickými vlastnostmi, a že moduly, články a destičky by proto měly být podrobeny třem samostatným šetřením. Dále tvrdily, že není jasné, zda se šetření týká jediného výrobku nebo tří samostatných výrobků, a že proto nemají plnou možnost hájit své zájmy. Bylo rovněž požadováno alternativně vyloučit ze šetření destičky, pokud by nebyly vyloučeny monokrystalické destičky (viz 42. až 44. bod odůvodnění níže).
(28)
Navazující výroba destiček, článků a modulů je jediný výrobní proces s různými výrobními kroky. Moduly, články a destičky společně určují vlastnosti hotového výrobků (tj. modulů). Šetření ukázalo, že přímým a výlučným cílem výroby destiček a článků je výroba modulů; moduly, články a destičky mají stejné fyzikální, chemické a technické vlastnosti (které určují použité suroviny) a stejné konečné použití, tj. jsou prodávány za účelem jejich integrace do fotovoltaických solárních systémů. Výkon modulů bezprostředně souvisí s výkonem destiček a článků.
(29)
V oznámení o zahájení řízení bylo jasně vyjádřeno, že výrobek, který je předmětem šetření, představují moduly, články a destičky. Zúčastněné strany proto měly plnou možnost hájit své zájmy na základě dotčeného výrobku, tak jak byl vymezen. Na základě těchto skutečností byly tyto argumenty zamítnuty.
ii) Odlišná nomenklatura
(30)
Dále bylo uváděno, že moduly, články a destičky by neměly být považovány za jediný výrobek, jelikož mají různé osmimístné kódy KN, šestimístné položky, čtyřmístná čísla HS a dvoumístné úrovně kapitol a vyskytují se také v různých oddílech nomenklatury HS. Pro účely stanovení definice výrobku v rámci antidumpingového šetření, které vychází z fyzikálních vlastností dotčeného výrobku, je toto tvrzení irelevantní.
iii) Přidaná hodnota článků
(31)
Některé strany tvrdily, že největší část hodnoty modulu tvoří přidaná hodnota v procesu přeměny článků, a že články musí být tudíž považovány za samostatný výrobek.
(32)
Ze šetření vyplynulo, že výroba článků je technologicky nejnáročnější částí výrobního procesu. Ukázalo se však i to, že uvedené tři výrobní kroky spolu navzájem souvisejí a že přidaná hodnota není soustředěna v jedné konkrétní fázi výrobního procesu, ale je rozprostřena v celém výrobním procesu. Na základě těchto skutečností bylo toto tvrzení zamítnuto.
iv) Samostatné velkoobchodní trhy
(33)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že moduly, články a destičky mají samostatné velkoobchodní trhy, a že by proto měly být považovány za různé výrobky, čemuž by nasvědčovala i skutečnost, že u velkého počtu výrobců se nejedná o výrobce vertikálně integrované.
(34)
Moduly, články a destičky nelze považovat za samostatné výrobky, jejichž ceny kolísají výlučně v závislosti na tržních faktorech. Ve skutečnosti jsou jejich ceny navzájem úzce provázány a jsou ovlivňovány cenou polykrystalického křemíku. Dotčený výrobek, jak bylo vysvětleno ve 23. až 25. bodě odůvodnění výše, se rovněž vyrábí v rámci jediného výrobního procesu s různými kroky. Skutečnost, že někteří výrobci nejsou vertikálně integrovaní, je pouze výsledkem podnikatelského rozhodnutí a je určována ekonomickými měřítky a nic na tomto závěru nemění. Na základě těchto skutečností musel být tento argument zamítnut.
v) Konečné použití a vzájemná zaměnitelnost
(35)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že k modulům, článkům a destičkám musí být přistupováno jako k různým výrobkům vzhledem k tomu, že mají různé konečné použití a nejsou vzájemně zaměnitelné.
(36)
Jak bylo již zmíněno výše, šetření ukázalo, že navazující výrobní proces destiček, článků a modulů je jediný výrobní proces, a otázku vzájemné zaměnitelnosti mezi různými kroky jediného výrobního procesu nelze uplatnit. Moduly, články a destičky mají mimoto stejné konečné použití, přeměňovat sluneční světlo na elektřinu, a nemohou být používány jiným způsobem.
vi) Distribuční kanály
(37)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že moduly, články a destičky nemají stejné distribuční kanály, a že je proto nelze považovat za jediný výrobek. Šetření ukázalo, že moduly, články a destičky mohou být distribuovány různými nebo obdobnými distribučními kanály. Hlavním kritériem pro definici jediného výrobku jsou stejné fyzikální, chemické a technické vlastnosti a konečné použití. S ohledem na 27. až 29. bod odůvodnění výše se dospělo k závěru, že různé distribuční kanály proto nejsou považovány za určující prvek. Tento argument je proto třeba zamítnout.
vii) Vnímání spotřebiteli
(38)
Bylo uváděno, že moduly, články a destičky se podstatně liší z hlediska jejich vnímání spotřebiteli, a že by proto neměly být považovány za jediný výrobek.
(39)
Jak bylo rovněž uvedeno výše, hlavním kritériem pro definici jediného výrobku jsou stejné fyzikální, chemické a technické vlastnosti a konečné použití. S ohledem na 27. až 29. bod odůvodnění výše se dospělo k závěru, že různé vnímání spotřebiteli proto není považováno za určující prvek. Tento argument je proto třeba zamítnout.
viii) Produkty z tenkého filmu
(40)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že do definice dotčeného výrobku by měly být zahrnuty i produkty z tenkého fotovoltaického filmu, přičemž argumentovala tím, že mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a stejné základní konečné použití.
(41)
Produkty z tenkého fotovoltaického filmu jsou z definice výrobku výslovně vyloučeny, viz 21. bod odůvodnění výše. Produkty z tenkého fotovoltaického filmu mají totiž v porovnání s dotčeným produktem odlišné fyzikální, chemické a technické vlastnosti. Jsou vyráběny odlišným výrobním procesem a nejsou vyráběny z krystalického křemíku, který je hlavní surovinou pro výrobu modulů, článků a destiček. Mají nižší účinnost přeměny a nižší výkon ve wattech, a proto nejsou vhodné pro stejné druhy použití, jako jsou druhy použití dotčeného výrobku. Na základě těchto skutečností musely být tyto argumenty zamítnuty.
ix) Vyloučení monokrystalických destiček
(42)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že z definice dotčeného produktu by měly být vyloučeny monokrystalické destičky, jelikož mají odlišné fyzikální, chemické a technické vlastnosti. Tvrdila, že vykazují rozdíly v krystalické struktuře, tvaru a vzhledu. Navíc tvrdila, že v Unii se monokrystalické destičky nevyrábí.
(43)
Šetřením se zjistilo, že monokrystalické destičky jsou kvalitnější než polykrystalické, ačkoli jsou produktem podobných výrobních procesů, ve kterých se používá stejná hlavní surovina (polykrystalický křemík). Proto se dospělo k závěru, že monokrystalické a polykrystalické destičky mají stejné fyzikální, chemické a technické vlastnosti.
(44)
Šetření ukázalo, že jejich základní konečné použití je stejné, neboť monokrystalické i polykrystalické destičky jsou určeny výlučně k výrobě solárních článků (monokrystalických a polykrystalických článků) a následně k výrobě solárních modulů (monokrystalických a polykrystalických modulů). Mezi oběma typy destiček neexistují žádné podstatné rozdíly a jsou vzájemně zaměnitelné, oba typy mohou být použity k výrobě článků. Kromě toho pokud jde o tvrzení, že se v Unii monokrystalické destičky vůbec nevyrábí, šetření ukázalo, že v Unii jsou vyráběny jak monokrystalické, tak polykrystalické destičky. Na základě těchto skutečností musel být tento argument zamítnut.
x) Polotovary
(45)
Bylo rovněž uváděno, že destičky a články by měly být považovány za dva polotovary používané jako vstupní suroviny, zatímco moduly jsou konečné výrobky, a neměly by proto být považovány za jediný výrobek.
(46)
Jak bylo uvedeno výše, hlavním kritériem pro definici jediného výrobku jsou stejné fyzikální, chemické a technické vlastnosti a konečné použití. S ohledem na 27. až 29. bod odůvodnění výše se dospělo k závěru, že rozdíl mezi polotovary a hotovými výrobky proto není považován za určující prvek. Tento argument je proto třeba zamítnout.
xi) Solární nabíječky
(47)
Jedna zúčastněná strana požadovala vyloučit solární panely určené výlučně k nabití 12 V baterií na základě toho, že mají odlišné konečné použití než moduly pro zapojení do elektrické sítě, neboť vyrábějí elektrický proud o mnohem nižším napětí, a proto se nehodí pro zapojení do elektrické sítě.
(48)
V souladu s oznámením o zahájení řízení jsou ze šetřeného výrobku vyloučeny přenosné solární nabíječky skládající se z méně než šesti článků a napájející přístroje elektřinou nebo sloužící k nabití baterií. Moduly skládající se z více než šesti článků určené pouze k nabití baterií mají stejné základní vlastnosti a stejný výkon jako moduly pro připojení do elektrické sítě. Je v nich použit obvod s napětím naprázdno, který má nižší napětí než obvod používaný v modulech pro připojení k síti. I přes tento rozdíl z šetření vyplynulo, že tento typ modulů lze připojit k elektrické síti. Nižší napětí může být snadno kompenzováno zvětšením rozměru článků a/nebo zvýšením počtu článků. Proto moduly určené k nabíjení baterií a skládající se z více než šesti článků spadají do definice dotčeného výrobku.
xii) Závěr
(49)
Na základě výše uvedeného byl prozatímně učiněn závěr, že krystalické křemíkové fotovoltaické moduly nebo panely a články a destičky typu užívaného v krystalických křemíkových fotovoltaických modulech, jak byly popsány výše, představují jediný výrobek. Komise však bude dál zkoumat otázku, zda moduly, články a destičky představují jediný výrobek, anebo dva nebo tři samostatné výrobky. S ohledem na tento prozatímní závěr učiněný v této fázi Komisí proto Komise vyzývá všechny zúčastněné strany, aby se k této otázce vyjádřily. V každém případě, i kdyby se nakonec zjistilo, že se jedná o dva nebo tři různé výrobky, bude se stávající šetření týkat všech těchto různých výrobků, a konečná opatření by mohla být uložena pro moduly, články a destičky nezávisle na tom, zda představují jeden či více výrobků.
C. DUMPING
1. Čínská lidová republika
1.1 Zacházení jako v tržním hospodářství
(50)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v rámci antidumpingových šetření dovozu pocházejícího z ČLR určuje v souladu s čl. 2 odst. 1 až 6 u těch výrobců, kteří splňují kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(51)
Zmíněná kritéria jsou ve stručné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
1.
obchodní rozhodnutí reagují na tržní podmínky bez výrazných státních zásahů; náklady se zakládají na tržní hodnotě;
2.
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví ověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané pro všechny účely;
3.
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství;
4.
právní úprava úpadku a vlastnictví zaručuje právní jistotu a stabilitu;
5.
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(52)
V tomto šetření všichni vyvážející výrobci zařazení do vzorku požádali o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách zaslali vyplněný formulář žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství.
(53)
Komise si vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a všechny informace uvedené v žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství ověřila v prostorách dotčených společností.
(54)
Ověřením bylo zjištěno, že žádný ze sedmi vyvážejících výrobců (skupin společností), kteří požádali o zacházení jako v tržním hospodářství, nesplňuje kritéria pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(55)
Všech sedm skupin společností využívalo výhod režimu (režimů) preferenčního daňového zacházení a grantů a následně neprokázaly, že u nich nedochází ke zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství, a nesplnily tak požadavky kritéria 3 pro posuzování zacházení jako v tržním hospodářství.
(56)
Šest skupin společností neprokázalo, že jejich účetnictví je ověřeno nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy, a nesplnily tak požadavky kritéria 2 pro posuzování zacházení jako v tržním hospodářství.
(57)
Jedna skupina společností neprokázala, že všechny její společnosti podléhají právním předpisům o úpadku, a nesplnila tak požadavky kritéria 4 pro posuzování zacházení jako v tržním hospodářství.
(58)
Tři skupiny společností navíc nebyly schopny prokázat, že nepodléhají výrazným státním zásahům, a nesplnily tak požadavky kritéria 1 pro posuzování zacházení jako v tržním hospodářství.
(59)
Po zveřejnění zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství zaslaly všechny společnosti zařazené do vzorku své připomínky.
(60)
Dvě skupiny společností vznesly procesní připomínku a tvrdily, že rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství bylo učiněno opožděně, tj. po uplynutí tříměsíční lhůty stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a že šetření proto mělo být neprodleně zastaveno. Na podporu svého tvrzení se dovolávaly rozsudků Soudního dvora v právních věcech Brosmann (4) a Aokang (5) týkajících se obuvi.
(61)
Především je třeba připomenout, že právní věci Brosmann a Aokang se nehodí pro posouzení legality analýzy o zacházení jako v tržním hospodářství v daném šetření, neboť tyto případy se, na rozdíl od tohoto šetření, týkají situací, kde se zacházení jako v tržním hospodářství vůbec neposuzovalo.
(62)
Právní věci Brosmann a Aokang dále nejsou relevantní pro posuzování legality daného šetření proto, že základní nařízení bylo mezitím změněno. Ustanovení čl. 2 odst. 7 základního nařízení v platném znění stanoví, že Komise rozhodne o zacházení jako v tržním hospodářství pouze u společností zařazených do vzorku podle článku 17 základního nařízení a že toto rozhodnutí přijme do sedmi měsíců, avšak v každém případě nejpozději osm měsíců od zahájení šetření. Ustanovení tohoto pozměněného článku se vztahují na všechna nová a probíhající šetření od 15. prosince 2012, a tudíž i na toto šetření.
(63)
V každém případě je nutno potvrdit výklad ustálené judikatury, tj. že nedošlo k porušení jako takovému práva na rozhodnutí zacházení jako v tržním hospodářství, bez ohledu na skutečnost, že nebyla dodržena tříměsíční lhůta.
(64)
Hlavní obdržené podstatné připomínky se týkaly režimu preferenčního daňového zacházení a grantů. Vývozci nenapadali zjištěná fakta, ale zpochybňovali jejich význam pro splnění kritéria 3 pro posuzování zacházení jako v tržním hospodářství. Argumentovali především tím, že výhody poskytované státem se významnou měrou neprojevují v jejich obratu.
(65)
V této souvislosti se podotýká, že systém daně z příjmu, který zvýhodňuje určité společnosti, jež vláda považuje za strategické, zjevně není systémem tržního hospodářství. Takový systém je stále silně ovlivněn státním plánováním. Podotýká se rovněž, že zkreslení způsobená snižováním daně z příjmu jsou podstatná, neboť zcela mění výši zisků před zdaněním, jichž společnost musí dosáhnout, aby byla přitažlivá pro investory. Tato zkreslení jsou také stálá a absolutní výše výhody získaná v období šetření je, vzhledem k povaze tohoto zvýhodnění, pro posouzení, zda se jedná o „podstatné“ zkreslení, irelevantní. Posouzení podstatnosti musí být spíše založeno na celkovém dopadu tohoto opatření na finanční a hospodářskou situaci společnosti.
(66)
Pokud jde o kritérium 2, tři skupiny společností tvrdily, že příslušná pravidla mezinárodních účetních standardů splňují, neboť jejich konsolidovaná účetní závěrka v USA je plně v souladu s těmito standardy. Některé společnosti rovněž tvrdily, že obecně vzato je jejich účetnictví v souladu s čínskými účetními standardy, jež považují za rovnocenné mezinárodním standardům. Daná otázka však nespočívá v tom, zda čínské účetní standardy odpovídají mezinárodním účetním standardům. Daná otázka spočívá v tom, zda je toto účetnictví v souladu s platnými účetními standardy, či nikoliv. Tyto připomínky se zejména nezabývaly skutečností, že pokud jde o finanční výkazy jednotlivých dotčených čínských společností, bylo zjištěno, že řada mezinárodních účetních standardů (a odpovídající čínský ekvivalent), včetně zejména odpisů a uvedení transakcí stran ve spojení, je porušována.
(67)
Pokud jde o kritérium 1, s ohledem na obdržené připomínky stran a na rozsudek v právní věci C-337/09 P (6) bylo konstatováno, že toto kritérium splňují všechny společnosti. Celkové rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství týkající se všech vývozců zařazených do vzorku však zůstává nezměněno, neboť stále nesplňují požadavky kritérií 2 a 3.
(68)
Pokud jde o kritérium 4, skupina společností uvedená v 57. bodě odůvodnění byla schopna prokázat, že vůči hlavní společnosti této čínské skupiny bylo mezitím zahájeno řízení o úpadku. Byl proto učiněn závěr, že tato skupina společností uvedené kritérium splňuje. Avšak celkové rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství týkající se této skupiny společností zůstává nezměněno, neboť nesplňují požadavky kritérií 2 a 3.
(69)
Ve výsledku tedy nebylo zjištěno, že by kritéria 2 a/nebo 3 zacházení jako v tržním hospodářství splňoval kterýkoli z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. Zacházení jako v tržním hospodářství proto nemůže být uděleno žádné z těchto společností.
1.2 Individuální zjišťování
(70)
Žádosti o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení předložilo osmnáct spolupracujících vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku.
(71)
S ohledem na velký počet obdržených žádostí Komise došla k prozatímnímu závěru, že individuální zjišťování by představovalo nadměrnou zátěž a bránilo by dokončení šetření v rozumné době. Proto bylo prozatím rozhodnuto, že žádné žádosti o individuální zjišťování nebudou přijaty.
1.3 Srovnatelná země
(72)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“).
(73)
V oznámení o zahájení řízení uvedla Komise záměr použít pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR jako vhodnou srovnatelnou zemi USA a vyzvala všechny zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(74)
Někteří vývozci a dovozci k této volbě srovnatelné země vyjádřili připomínky a tvrdili, že USA nejsou vhodnou srovnatelnou zemí, zejména vzhledem k tomu, že trh USA je po část období šetření před čínským dovozem chráněn antidumpingovými a antisubvenčními opatřeními.
(75)
Zúčastněné strany navrhly jako vhodnější srovnatelné země Tchaj-wan, Indii a Jižní Koreu. Na základě těchto připomínek bylo rozhodnuto analýzu pro určení vhodné srovnatelné země rozšířit. V důsledku toho byli osloveni všichni významní výrobci solárních panelů. Celkově bylo kontaktováno 34 společností v Indii, devět společností v Japonsku, 15 společností v Malajsii, dvě společnosti v Mexiku, 34 společností v Koreji, devět společností v Singapuru, 43 společností na Tchaj-wanu a 21 společností v USA.
(76)
Odpovědi zaslaly dvě společnosti z Indie, dvě z Tchaj-wanu a dvě z USA. Vzhledem k tomu, že společnosti z Tchaj-wanu vyráběly téměř výlučně fotovoltaické články, zatímco čínský vývoz je převážně ve formě modulů, a USA byly s ohledem na obdržené připomínky považovány za nevhodné, bylo prozatímně rozhodnuto použít jako srovnatelnou zemi Indii. Je třeba poznamenat, že Komise se může k této otázce znovu vrátit, jestliže z dalšího šetření vyplyne, že moduly, články a destičky představují dva nebo tři různé výrobky. Zejména vzhledem tomu, že Indie destičky nevyrábí, možná bude muset být pro oblast destiček vybrána jiná srovnatelná země.
(77)
Jeden indický výrobce poskytl neúplnou odpověď. Informace poskytnuté touto společností proto pro stanovení běžné hodnoty nemohly být použity. Informace uvedené zmíněnou společností by však po ověření mohly být využity k potvrzení toho, že informace uvedené plně spolupracujícím výrobcem ze srovnatelné země jsou pro indický trh skutečně reprezentativní.
1.4 Běžná hodnota
(78)
Vzhledem k tomu, že žádnému z čínských vývozců nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství, byla běžná hodnota stanovena podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení na základě porovnání se srovnatelnou třetí zemí s tržním hospodářstvím, v tomto případě Indií.
(79)
Nejprve byly určeny typy výrobku prodávané výrobcem ze srovnatelné země na domácím trhu, které jsou totožné nebo přímo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Unie.
(80)
Komise následně ve vztahu k výrobci ze srovnatelné země přezkoumala, zda je možné domácí prodej každého typu obdobného výrobku prodávaného na domácím trhu považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku. Toto ověření proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého typu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu v období šetření.
(81)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a pokud se vážená průměrná prodejní cena tohoto typu rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tato cena byla vypočítána jako vážený průměr cen veškerých tuzemských prodejů daného typu uskutečněných během období šetření.
(82)
Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu nebo pokud vážený průměr ceny daného typu nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr ceny pouze ziskového prodeje daného typu.
(83)
Pokud byly všechny typy výrobku prodávány se ztrátou, mělo se za to, že nebyly prodány v běžném obchodním styku.
(84)
Pro prodej těch typů výrobku, který se neuskutečnil v běžném obchodním styku, i u typů výrobku, které nebyly prodány na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat.
(85)
Za účelem početního zjištění běžné hodnoty byly k vlastním průměrným výrobním nákladům v průběhu období šetření připočteny vynaložené prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk dosažený v období šetření jediným spolupracujícím výrobcem ze srovnatelné země při domácím prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku. V případě potřeby byly výrobní náklady a prodejní, správní a režijní náklady před posouzením běžného obchodního styku a při početním zjištění běžné hodnoty upraveny.
(86)
U solárních destiček nemohla být metodou popsanou v 79. až 85. bodě odůvodnění výše běžná hodnota stanovena, neboť žádný ze spolupracujících indických výrobců solární destičky nevyrábí. Bylo ověřováno, zda by bylo možné běžnou hodnotu stanovit na základě velmi podobného výrobku, s případnými nezbytnými úpravami s ohledem na rozdíly ve fyzikálních vlastnostech. V případě solárních destiček by nejvíce podobným výrobkem byl solární článek. Než se však z destiček stanou články, musí projít podstatným zpracováním. Použití této metody by si kromě toho vyžádalo podstatné úpravy, které není možné spolehlivě kvantifikovat. Běžnou hodnotu článku proto nelze použít jako základ pro výpočet běžné hodnoty destičky. Alternativně bylo uvažováno použít ceny destiček prodávaných výrobci ze zemí s tržním hospodářstvím na indickém trhu, neboť tyto ceny jsou reprezentativní pro tržní podmínky převládající na trhu destiček v Indii. Jelikož největším dodavatelem destiček ze zemí s tržním hospodářstvím výrobcům ve srovnatelné zemi je Jižní Korea, byla běžná hodnota stanovena na základě cen jihokorejských destiček na indickém trhu.
1.5 Vývozní cena
(87)
Vyvážející výrobci uskutečňovali prodej na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím společností ve spojení se sídlem v Unii.
(88)
Pokud se vývoz do Unie uskutečnil přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě cen, které byly skutečně zaplaceny za dotčený výrobek, nebo cen, které je třeba zaplatit.
(89)
Pokud se vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím společností ve spojení se sídlem v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanoveny na základě cen, za něž byl dovezený výrobek poprvé těmito společnostmi ve spojení znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii. Výpočet byl upraven o veškeré náklady vzniklé za období mezi dovozem a novým prodejem včetně prodejních, správních a režijních nákladů a o zisk. Pokud jde o ziskové rozpětí, byl použit zisk, kterého dosáhl spolupracující dovozce dotčeného výrobku, který není ve spojení, neboť skutečný zisk dovozce ve spojení nebyl kvůli vztahu mezi vyvážejícím výrobcem a dovozcem ve spojení považován za spolehlivý.
1.6 Srovnání
(90)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(91)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité individuální úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(92)
Příslušné úpravy týkající se fyzikálních vlastností, nepřímých daní, dopravy, pojištění, nakládky, manipulačních a vedlejších nákladů, balení, provizí, úvěrových a bankovních poplatků byly provedeny ve všech případech, kdy byly považovány za přiměřené, přesné a podložené ověřenými podklady.
1.7 Dumpingová rozpětí
(93)
U společností zařazených do vzorku byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku stanovená pro srovnatelnou zemi srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(94)
Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců, kteří nebyli zařazeni do vzorku, bylo vypočítáno podle ustanovení čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo stanoveno jako vážený průměr rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku.
(95)
Pokud jde o všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR, byla dumpingová rozpětí stanovena na základě dostupných skutečností v souladu s článkem 18 základního nařízení. Za tímto účelem byla nejprve stanovena úroveň spolupráce srovnáním objemu vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie s celkovým objemem čínského dovozu do Unie.
(96)
Vzhledem k tomu, že spolupráce se prokázala u více než 80 % celkového čínského vývozu do Unie, lze její míru považovat za vysokou. Jelikož nebyl žádný důvod se domnívat, že by se některý vyvážející výrobce spolupráce neúčastnil, bylo zbývající dumpingové rozpětí stanoveno na úrovni společnosti zařazené do vzorku s nejvyšším dumpingovým rozpětím. Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné indicie, které by nasvědčovaly, že se dumping společností, které nespolupracovaly, pohybuje na nižší úrovni, a rovněž tak v zájmu zajištění účinnosti jakýchkoli opatření, bylo takové stanovení rozpětí považováno za odpovídající
(97)
Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.,
93,3 %
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.,
112,6 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.,
88,4 %
JingAo Solar Co. Ltd.;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.,
99,0 %
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.,
48,1 %
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.;
Suntech Power Co., Ltd.;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.
71,5 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.,
96,2 %
Jiné spolupracující společnosti (Příloha I)
88,5 %
Všechny ostatní společnosti
112,6 %
D. ÚJMA
1. Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii
(98)
Obdobný výrobek vyrábělo přibližně 220 výrobců v Unii. Představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení, a jsou dále souhrnně označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
(99)
Jelikož úplné veřejné informace o výrobě nebyly dostupné, byly ke zjištění celkové výroby v Unii v období šetření použity veškeré dostupné informace týkající se dotčeného výrobního odvětví Unie, včetně informací uvedených v podnětu, makroekonomických údajů poskytnutých službou Europressedienst, nezávislou konzultační společností (dále jen „konzultant“) a ověřených odpovědí na dotazník, které poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku. Vzhledem k tomu, že moduly, články a destičky jsou do Unie dováženy pod položkami zahrnujícími i další výrobky, jež netvoří předmět tohoto šetření, nebylo možné k určení objemu a hodnoty dovozu využít údaje Eurostatu. Údaje o objemu dovozu a hodnotách vycházely z dat poskytnutých konzultantem. Pokud to bylo možné, byly údaje poskytnuté konzultantem porovnány s veřejnými zdroji a s ověřenými odpověďmi na dotazník.
(100)
Na tomto základě byla celková výroba v Unii v období šetření odhadnuta na přibližně 4 GW u modulů, 2 GW u článků a 2 GW u destiček.
(101)
Jak bylo uvedeno v 10. bodě odůvodnění, bylo do vzorku vybráno deset výrobců v Unii představujících 18 %-21 % celkové výroby modulů v Unii, 17 %-24 % celkové výroby článků v Unii a 28 %-35 % celkové výroby destiček v Unii.
2. Určení příslušného trhu Unie
(102)
Část výrobního odvětví Unie je vertikálně integrována a podstatná část jeho výroby, zejména výroba článků a destiček, byla určena k využití pro vlastní spotřebu.
(103)
Pro stanovení toho, zda výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma, a za účelem stanovení spotřeby a dalších ekonomických ukazatelů se zkoumalo, zda a do jaké míry musí být vzato v úvahu následné využití obdobného výrobku vyráběného výrobním odvětvím Unie (dále jen „využití pro vlastní spotřebu“).
(104)
V zájmu získání co nejúplnějšího obrazu o situaci ve výrobním odvětví Unie byly analyzovány údaje o veškeré činnosti v souvislosti s obdobným výrobkem a následně bylo stanoveno, zda je výroba určena k využití pro vlastní spotřebu, nebo pro volný trh.
(105)
Bylo zjištěno, že následující ekonomické ukazatele týkající se výrobního odvětví Unie by měly být zkoumány s ohledem na veškerou činnost výrobního odvětví Unie (včetně využití pro vlastní spotřebu výrobního odvětví): spotřeba, objem prodeje, výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, růst, investice, zásoby, zaměstnanost, produktivita, peněžní tok, návratnost investic, schopnost získat kapitál a rozsah dumpingových rozpětí. Šetření totiž ukázalo, že tyto ukazatele by bylo oprávněné zkoumat s ohledem na veškerou činnost, neboť výroba určená k využití pro vlastní spotřebu je ve stejné míře ovlivněna konkurenčním dovozem z dotyčné země. Závislý trh a volný trh jsou dále společně označovány jako „celkový trh“.
(106)
Pokud jde o ziskovost, analýza se zaměřila na volný trh, neboť bylo zjištěno, že ceny na závislém trhu ne vždy odrážejí tržní ceny a mají dopad na tento ukazatel.
3. Spotřeba v Unii
(107)
Spotřeba v Unii sestávala z celkového objemu dovozu dotčeného výrobku a objemu celkového prodeje obdobného výrobku v Unii včetně výrobků určených k využití pro vlastní spotřebu. Úplné údaje o celkovém prodeji výrobního odvětví Unie na trhu Unie nebyly dostupné. Dovoz do Unie byl navíc evidován pod položkami zahrnujícími i další výrobky, jež nejsou předmětem tohoto šetření. Z těchto důvodů nebylo možné k určení objemu dovozu a jeho hodnoty využít údajů Eurostatu. Při stanovení spotřeby v Unii se proto vycházelo z údajů poskytnutých konzultantem zmíněným v 99. bodu odůvodnění, které byly porovnány s veřejnými zdroji, jako jsou průzkumy trhu a veřejně dostupné studie, a s ověřenými odpověďmi na dotazník.
(108)
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:
Tabulka 1-a
Spotřeba modulů v Unii (v MW)
2009
2010
2011
OŠ
Celkový trh
5 465
12 198
19 878
17 538
Index (2009 = 100)
100
223
364
321
Zdroj:
Europressedienst.
Tabulka 1-b
Spotřeba článků v Unii (v MW)
2009
2010
2011
OŠ
Celkový trh
2 155
3 327
4 315
4 021
Index (2009 = 100)
100
154
200
187
Zdroj:
Europressedienst.
Tabulka 1-c
Spotřeba destiček v Unii (v MW)
2009
2010
2011
OŠ
Celkový trh
1 683
2 376
2 723
2 163
Index (2009 = 100)
100
141
162
129
Zdroj:
Europressedienst.
(109)
V posuzovaném období mezi rokem 2009 a obdobím šetření se celková spotřeba zvýšila u modulů o 221 %, článků o 87 % a destiček o 29 %, avšak v období šetření se oproti roku 2011 snížila. Celkově spotřeba výrobku, který je předmětem šetření, v Unii oproti úrovni roku 2009 podstatně vzrostla.
4. Dovoz z dotčené země
4.1 Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu
(110)
Dovoz z dotčené země do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka 2-a
Dovoz modulů z ČLR (v MW)
2009
2010
2011
OŠ
Objem dovozu z ČLR
3 425
8 606
15 810
13 986
Index (2009 = 100)
100
251
462
408
Podíl na celkovém trhu
63 %
71 %
80 %
80 %
Zdroj:
Europressedienst.
Tabulka 2-b
Dovoz článků z ČLR (v MW)
2009
2010
2011
OŠ
Objem dovozu z ČLR
175
530
970
1 019
Index (2009 = 100)
100
303
554
582
Podíl na celkovém trhu
8 %
16 %
22 %
25 %
Zdroj:
Europressedienst.
Tabulka 2-c
Dovoz destiček z ČLR (v MW)
2009
2010
2011
OŠ
Objem dovozu z ČLR
95
523
880
711
Index (2009 = 100)
100
551
926
748
Podíl na celkovém trhu
6 %
22 %
32 %
33 %
Zdroj:
Europressedienst.
(111)
V posuzovaném období se objem dovozu z dotčené země do Unie značně zvýšil, u modulů o 308 %, článků o 482 % a destiček o 648 %. To vedlo k podstatnému růstu podílu dovozu z dotčené země do Unie na trhu. Konkrétněji, podíl dovozu z dotčené země na trhu se zvýšil u modulů ze 63 % na 80 %, u článků z 8 % na 25 % a u destiček ze 6 % na 33 %. Celkově se dovoz dotčeného výrobku z ČLR mezi rokem 2009 a obdobím šetření objemově i z hlediska podílu na trhu značně zvýšil.
(112)
Je třeba podotknout, že růst dovozu z dotčené země byl mnohem vyšší než růst spotřeby dotčeného výrobku v Unii. Vyvážející výrobci tudíž mohli těžit z rostoucí spotřeby v Unii a jejich pozice trhu v důsledku většího podílu na trhu zesílila.
4.2 Ceny dovozu a cenové podbízení
(113)
Průměrná cena dovozu z dotčené země do Unie se vyvíjela takto:
Tabulka 3-a
Dovozní cena modulů z ČLR (v EUR/kW)
2009
2010
2011
OŠ
Dovozní ceny
2 100
1 660
1 350
764
Index (2009 = 100)
100
79
64
36
Zdroj:
Europressedienst a ověřené odpovědi na dotazník v rámci vzorku
Tabulka 3-b
Dovozní cena článků z ČLR (v EUR/kW)
2009
2010
2011
OŠ
Dovozní ceny
890
650
620
516
Index (2009 = 100)
100
73
70
58
Zdroj:
Europressedienst a ověřené odpovědi na dotazník
Tabulka 3-c
Dovozní cena destiček z ČLR (v EUR/kW)
2009
2010
2011
OŠ
Dovozní ceny
550
400
400
333
Index (2009 = 100)
100
73
73
60
Zdroj:
Europressedienst a ověřené odpovědi na dotazník
(114)
Průměrná dovozní cena modulů, článků a destiček z ČLR se za posuzované období výrazně snížila. U modulů průměrná dovozní cena poklesla o 64 %, z 2 100 EUR/kW v roce 2009 na 764 EUR/kW v období šetření. Podobně i průměrná dovozní cena článků z ČLR poklesla o 42 %, z 890 EUR/kW na 516 EUR/kW. Průměrná dovozní cena destiček se v posuzovaném období snížila o 40 %, z 550 EUR/kW na 333 EUR/kW.
(115)
Celkově se cena dotčeného výrobku mezi rokem 2009 a obdobím šetření značně snížila.
(116)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření bylo provedeno porovnání vážených průměrných prodejních cen jednotlivých typů výrobku prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku účtovaných odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, a upravených na úroveň cen ze závodu a odpovídajících vážených průměrných cen jednotlivých typů výrobku z dovozu spolupracujících čínských vyvážejících výrobců účtovaných prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovených na základě cen CIF s příslušnou úpravou o náklady po dovozu, tj. náklady na celní odbavení, manipulaci a nakládku. Použity byly průměrné náklady po dovozu u dvou dovozců modulů zařazených do vzorku. Skutečnost, že hlavní činností těchto dvou subjektů nebyl dovoz, ale montáž modulů, nemá za následek, že by měly být tyto údaje pokládány za nereprezentativní.
(117)
Toto srovnání cen bylo provedeno podle druhu u transakcí na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledek srovnání vyjádřený jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření poukázal na vážené průměrné rozpětí cenového podbízení v rozmezí 17,5 %-30,7 % u modulů, 4 %-24,2 % u článků, 16,6 %-21,6 % u destiček a 11,2 %-27,5 % u dotčeného výrobku celkově.
5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
5.1 Obecně
(118)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
(119)
Jak je uvedeno v 7. až 10. bodě odůvodnění výše, za účelem posouzení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl proveden výběr vzorku.
(120)
Pro účely analýzy újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Makroekonomické ukazatele za posuzované období analyzovala Komise na základě údajů získaných od nezávislého konzultanta zmíněného v 99. bodě odůvodnění výše, které se týkaly všech výrobců v Unii. Mikroekonomické ukazatele analyzovala Komise na základě ověřených odpovědí na dotazník ze strany výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(121)
Na základě informací týkajících se všech výrobců obdobného výrobku v Unii byly za účelem tohoto šetření posouzeny tyto makroekonomické ukazatele: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, velikost dumpingových rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu.
(122)
Na základě informací týkajících se výrobců obdobného výrobku v Unii zařazených do vzorku byly posouzeny tyto mikroekonomické ukazatele: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál.
(123)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že podmínky na trhu dotčeného výrobku v jednotlivých členských státech jsou různé, a že by proto analýza újmy měla být provedena odděleně na úrovni každého členského státu. Toto tvrzení nebylo doloženo. V rámci šetření navíc nebyly zjištěny žádné zvláštní okolnosti, které by opodstatňovaly k analýze podle členských států. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
5.2 Makroekonomické ukazatele
5.2.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(124)
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 4-a
Moduly - výroba, výrobní kapacita a využití kapacity (MW)
2009
2010
2011
OŠ
Objem výroby
2 155
3 327
4 315
4 021
Index (2009 = 100)
100
154
200
187
Výrobní kapacita
4 739
6 983
9 500
9 740
Index (2009 = 100)
100
147
200
206
Využití kapacity
45 %
48 %
45 %
41 %
Zdroj:
Europressedienst.
Tabulka 4-b
Články - výroba, výrobní kapacita a využití kapacity (MW)
2009
2010
2011
OŠ
Objem výroby
1 683
2 376
2 723
2 024
Index (2009 = 100)
100
141
162
120
Výrobní kapacita
2 324
3 264
3 498
3 231
Index (2009 = 100)
100
140
151
139
Využití kapacity
72 %
73 %
78 %
63 %
Zdroj:
Europressedienst.
Tabulka 4-c
Destičky - výroba, výrobní kapacita a využití kapacity (MW)
2009
2010
2011
OŠ
Objem výroby
1 600
2 677
2 553
2 017
Index (2009 = 100)
100
167
160
126
Výrobní kapacita
2 600
3 410
3 945
3 636
Index (2009 = 100)
100
131
152
140
Využití kapacity
62 %
79 %
65 %
55 %
Zdroj:
Europressedienst.
(125)
Celková výroba modulů v Unii se v průběhu posuzovaného období zvýšila o 87 %. Výroba dosáhla svého vrcholu v roce 2011 a poté, v období šetření, klesala. Výroba modulů v Unii rostla mnohem pomaleji oproti růstu spotřeby, která se za stejné období více než ztrojnásobila. Vzhledem k značnému růstu spotřeby výrobci v Unii během posuzovaného období zdvojnásobili svou výrobní kapacitu pro výrobu modulů. Navzdory vyšším úrovním výroby se však míra využití kapacit v tomto výrobním odvětví Unie v průběhu období šetření snížila o čtyři procentní body a dosáhla pouze 41 %.
(126)
Výroba článků v Unii se v průběhu posuzovaného období zvýšila o 20 %. Dosáhla svého vrcholu v roce 2011 a poté, v období šetření, klesala. Výroba článků v Unii sledovala vývoj spotřeby v Unii, s pomalejším růstem až do roku 2011 a s výraznějším poklesem v období šetření. V souladu s vývojem spotřeby v Unii výrobní odvětví Unie nejprve zvýšilo svou kapacitu o 51 % do roku 2011, a poté, v období šetření, se tato kapacita snižovala. Celkově se kapacita v průběhu posuzovaného období zvýšila o 39 %. Míra využití kapacity rostla do roku 2011, kdy dosáhla svého vrcholu na úrovni 78 %, a poté, během období šetření, se o 15 procentních bodů snížila. Využití kapacity výrobního odvětví Unie pro výrobu článků se v posuzovaném období celkově snižovalo a v období šetření dosáhlo 63 %.
(127)
Výroba destiček v Unii se za posuzované období celkově zvýšila o 26 %. Výroba v Unii dosáhla svého vrcholu v roce 2010, poté v roce 2011 postupně klesala až na ještě nižší úrovně v období šetření. V reakci na zvýšenou spotřebu v Unii výrobci destiček v Unii rozšířili do roku 2011 svou výrobní kapacitu o 52 %, a poté, v období šetření, jejich kapacita klesala. Nicméně celkově za posuzované období vzrostla výrobní kapacita výrobního odvětví Unie pro výrobu destiček o 40 %. Nehledě na růst výroby míra využití kapacity výrobního odvětví Unie pro destičky do roku 2010 rostla, a po tomto období se postupně snižovala, což v posuzovaném období vedlo k celkovému poklesu o 7 procentních bodů, a v období šetření dosahovala 55 %.
(128)
Výrobní odvětví Unie tedy v reakci na zvýšenou spotřebu rozšiřovalo svou kapacitu. Úroveň výroby výrobního odvětví Unie však rostla mnohem pomalejším tempem než spotřeba, což v průběhu posuzovaného období vedlo k poklesu míry využití kapacity pro výrobu dotčeného výrobku.
5.2.2 Objem prodeje a podíl na trhu
(129)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 5-a
Moduly - objem prodeje a podíl na trhu (v MW)
2009
2010
2011
OŠ
Objem prodeje na trhu Unie
1 037
1 890
2 683
2 357
Index (2009 = 100)
100
182
259
227
Podíl na trhu
19 %
15 %
13 %
13 %
Zdroj:
Europressedienst.
Tabulka 5-b
Články - objem prodeje a podíl na trhu (v MW)
2009
2010
2011
OŠ
Objem prodeje na celkovém trhu
1 470
1 913
2 245
1 545
Index (2009 = 100)
100
130
153
105
Podíl na trhu
68 %
57 %
52 %
38 %
Zdroj:
Europressedienst.
Tabulka 5-c
Destičky - objem prodeje a podíl na trhu (v MW)
2009
2010
2011
OŠ
Objem prodeje na celkovém trhu
1 363
1 520
1 608
1 269
Index (2009 = 100)
100
112
118
93
Podíl na trhu
81 %
64 %
59 %
59 %
Zdroj:
Europressedienst.
(130)
V průběhu posuzovaného období vzrostl objem prodeje modulů o 127 %. S ohledem na zvýšení spotřeby o 221 % to však vedlo k poklesu podílu výrobního odvětví Unie na trhu z 19 % v roce 2009 na 13 % v období šetření. Pokud jde o články, prodej výrobního odvětví Unie se zvýšil o zanedbatelných 5 %, zatímco spotřeba vzrostla o 87 %, což mělo za následek pokles podílu na trhu ze 68 % v roce 2009 na 38 % v období šetření. Pokud jde o destičky, celkový objem prodeje poklesl o 7 % navzdory zvýšené spotřebě, což vedlo k poklesu podílu na trhu destiček z 81 % v roce 2009 na 59 % v období šetření.
(131)
V reakci na rostoucí spotřebu prodej modulů a článků výrobního odvětví Unie rostl mnohem méně než dovoz z dotčené země a prodej destiček se snížil. Výrobní odvětví Unie tak nemohlo těžit z rostoucí spotřeby. V důsledku toho se v posuzovaném období podíl na trhu u všech tří segmentů snížil.
5.2.3 Zaměstnanost a produktivita
(132)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 6-a
Moduly - zaměstnanost a produktivita
2009
2010
2011
OŠ
Počet zaměstnanců
11 779
15 792
17 505
16 419
(Index 2009 = 100)
100
134
149
139
Produktivita (kW/zaměstnanec)
183
211
247
245
(Index 2009 = 100)
100
115
135
134
Zdroj:
Europressedienst.
Tabulka 6-b
Články - zaměstnanost a produktivita
2009
2010
2011
OŠ
Počet zaměstnanců
5 281
5 937
5 641
4 782
(Index 2009 = 100)
100
112
107
91
Produktivita (kW/zaměstnanec)
319
400
483
423
(Index 2009 = 100)
100
126
151
133
Zdroj:
Europressedienst.
Tabulka 6-c
Destičky - zaměstnanost a produktivita
2009
2010
2011
OŠ
Počet zaměstnanců
1 944
3 853
4 291
3 920
(Index 2009 = 100)
100
198
221
202
Produktivita (kW/zaměstnanec)
823
695
595
515
(Index 2009 = 100)
100
84
72
63
Zdroj:
Europressedienst.
(133)
Zaměstnanost mezi rokem 2009 a obdobím šetření vzrostla ve výrobě modulů o 39 %, ve výrobě destiček o 102 % a ve výrobě článků poklesla o 9 %. Avšak podotýká se, že do roku 2011 zaměstnanost rostla, a poté, v období šetření, ve výrobě modulů a destiček klesala. V případě článků zaměstnanost rostla do roku 2010, a poté, v roce 2011 a v období šetření, klesala. Celková produktivita výroby modulů a článků vykazovala pozitivní trendy a zvýšila se u modulů o 34 % a u článků o 33 %. Jde zčásti o důsledek snahy výrobního odvětví Unie reagovat na tlak dumpingového dovozu z ČLR. Celková produktivita u destiček se však za posuzované období snížila o 37 %.
(134)
V souladu s poklesem výroby modulů a destiček v Unii mezi rokem 2011 a obdobím šetření se ve stejném období snížila také zaměstnanost ve výrobě modulů a destiček. Ve výrobě článků zaměstnanost rostla do roku 2010, a poté, v roce 2011 a v období šetření, se snížila, zatímco výroba článků v Unii stále rostla až do roku 2011, a poté začala klesat.
5.2.3.1 Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(135)
Všechna dumpingová rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. Pokud jde o dopad velikosti skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie, nelze ho vzhledem k objemu a cenám dovozu z dotčené země považovat za zanedbatelný.
(136)
Jelikož se jedná o první antidumpingové šetření ohledně dotčeného výrobku, není překonání účinků dřívějšího dumpingu relevantní.
5.3 Mikroekonomické ukazatele
5.3.1 Ceny a faktory ovlivňující ceny
(137)
Průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 7-a
Moduly - průměrné prodejní ceny v Unii
2009
2010
2011
OŠ
Průměrné prodejní ceny na volném trhu Unie (EUR/kW)
2 198,75
1 777,15
1 359,35
1 030,83
(Index 2009 = 100)
100
81
62
47
Výrobní náklady (EUR/kW)
2 155,02
1 599,44
1 400,13
1 123,60
(Index 2009 = 100)
100
74
65
52
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
Tabulka 7-b
Články - průměrné prodejní ceny v Unii
2009
2010
2011
OŠ
Průměrné prodejní ceny na volném trhu v Unii (EUR/kW)
1 525,09
1 160,99
777,62
474,91
(Index 2009 = 100)
100
76
51
31
Výrobní náklady (EUR/kW)
1 647,10
1 021,67
1 057,56
745,61
(Index 2009 = 100)
100
62
64
45
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
Tabulka 7-c
Destičky - průměrné prodejní ceny v Unii
2009
2010
2011
OŠ
Průměrné prodejní ceny na volném trhu v Unii (EUR/kW)
709
564
515
426
(Index 2009 = 100)
100
80
73
60
Výrobní náklady (EUR/kW)
631
496
520
648
(Index 2009 = 100)
100
78
82
103
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
(138)
Prodejní ceny v posuzovaném období zaznamenaly prudký pokles, tj. u modulů o 53 %, u článků o 69 % a u destiček o 40 %. V průběhu posuzovaného období se prodejní ceny trvale snižovaly, ale tento pokles cen byl zvlášť výrazný v období šetření, kdy se propadly na neudržitelnou úroveň. Za posuzované období poklesly výrobní náklady u modulů o 48 % a u článků o 55 %. U destiček výrobní náklady v roce 2010 oproti roku 2009 klesly, ale v roce 2011 se zvýšily, ačkoli stále zůstávaly pod úrovní roku 2009. V období šetření náklady dále rostly a dosáhly poněkud vyšších úrovní než v roce 2009, což lze vysvětlit hlavně zastavením výroby v období šetření. Výrobní odvětví Unie nemohlo mít prospěch ani ze svého trvalého úsilí o zvýšení své nákladové účinnosti, ani z dopadu poklesu nákladů na hlavní surovinu, polykrystalický křemík. Bylo tomu tak především v důsledku rostoucího tlaku dumpingového dovozu na ceny, což mělo negativní dopad na prodejní ceny výrobního odvětví Unie, jejichž pokles přesáhl výši výtěžku nákladové účinnosti. Je to patrné v negativním trendu ziskovosti výrobního odvětví Unie popsaném v 144. bodě odůvodnění níže. Celkově došlo k značnému poklesu průměrné ceny a výrobních nákladů obdobného výrobku (kromě destiček) se zničujícím účinkem na ziskovost výrobního odvětví Unie.
5.3.2 Náklady práce
(139)
Průměrné náklady práce výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 8-a
Moduly - průměrné náklady práce na zaměstnance
2009
2010
2011
OŠ
Průměrné náklady práce na zaměstnance (EUR)
38 194
40 793
41 781
42 977
(Index 2009 = 100)
100
107
110
113
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
Tabulka 8-b
Články - průměrné náklady práce na zaměstnance
2009
2010
2011
OŠ
Průměrné náklady práce na zaměstnance (EUR)
49 677
49 357
49 140
49 350
(Index 2009 = 100)
100
99
99
99
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
Tabulka 8-c
Destičky - průměrné náklady práce na zaměstnance
2009
2010
2011
OŠ
Průměrné náklady práce na zaměstnance (EUR)
39 409
40 933
39 323
46 060
(Index 2009 = 100)
100
104
100
117
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
(140)
Mezi rokem 2009 a obdobím šetření průměrné náklady práce na zaměstnance v případě modulů průběžně rostly, a to celkem o 13 %. Pokud jde o články, zůstávaly průměrné náklady práce v posuzovaném období stabilní a mezi roky 2009 a 2010 mírně poklesly o 1 %, ale poté až do období šetření zůstaly stabilní. Pokud jde o destičky, průměrné náklady práce kolísaly, mezi roky 2009 a 2010 se zvýšily, v roce 2011 se snížily, ale v průběhu posuzovaného období celkově vzrostly o 17 %. Celkový růst mzdových nákladů lze zčásti vysvětlit současným růstem produktivity (moduly), vývojem inflace a sociálních nákladů některých výrobců v Unii (destičky) souvisejících s oslabením výrobního odvětví Unie mezi rokem 2011 a obdobím šetření.
5.3.3 Zásoby
(141)
Úroveň zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 9-a
Moduly - zásoby
2009
2010
2011
OŠ
Konečný stav zásob (v kW)
28 612
40 479
74 502
65 415
(Index 2009 = 100)
100
141
260
229
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
Tabulka 9-b
Články - zásoby
2009
2010
2011
OŠ
Konečný stav zásob (v kW)
16 995
23 829
76 889
68 236
(Index 2009 = 100)
100
140
452
402
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
Tabulka 9-c
Destičky - zásoby
2009
2010
2011
OŠ
Konečný stav zásob (v kW)
34 891
5 601
36 697
59 340
(Index 2009 = 100)
100
16
105
170
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
(142)
Zásoby v posuzovaném období výrazně rostly, tj. u modulů o 129 %, u článků o 302 % a u destiček o 70 %. Pokud jde o moduly, zásoby průběžně rostly, dosáhly velmi vysoké úrovně v roce 2011 (nárůst o 160 %), v období šetření se snížily, ale v porovnání se stavem na počátku posuzovaného období stále zůstávaly na velmi vysoké úrovni. V případě článků byl vývoj ještě výraznější, s růstem zásob mezi rokem 2009 a rokem 2011 o více než 350 %. I zde došlo v období šetření k poklesu zásob, ale ty v porovnání se stavem na počátku posuzovaného období zůstávaly na velmi vysoké úrovni. Pokud jde o destičky, výrobní odvětví Unie mezi lety 2009 a 2010 v důsledku zvýšení jejich prodeje sice snížilo jejich zásoby o více než 80 %, avšak poté konečný stav zásob rychle vzrostl a dosáhl úrovně vyšší, než byla úroveň z roku 2009, a v období šetření došlo k jeho zvýšení o 65 procentních bodů.
(143)
Šetření ukázalo, že vzhledem k nepříznivé současné situaci měli výrobci v Unii tendenci udržovat pouze omezené zásoby obdobného výrobku a vyrábět na základě objednávek. Růst zásob obdobného výrobku v průběhu posuzovaného období je proto významným faktorem pro stanovení, zda byla výrobnímu odvětví Unie způsobena podstatná újma.
5.3.4 Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic a schopnost získat kapitál
(144)
Ziskovost a peněžní tok se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 10-a
Moduly - ziskovost a peněžní tok
2009
2010
2011
OŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)
2 %
10 %
-3 %
-9 %
Peněžní tok
13 %
10 %
12 %
3 %
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
Tabulka 10-b
Články - ziskovost a peněžní tok
2009
2010
2011
OŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)
-8 %
12 %
-36 %
-57 %
Peněžní tok
75 %
52 %
-0,3 %
-46 %
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
Tabulka 10-c
Destičky - ziskovost a peněžní tok
2009
2010
2011
OŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)
11 %
12 %
-1 %
-52 %
Peněžní tok
39 %
47 %
32 %
-19 %
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
(145)
Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku byla stanovena tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje.
(146)
Ziskovost u obdobného výrobku se v průběhu posuzovaného období prudce snížila a přešla ve ztrátu. U modulů ziskovost poklesla o 11 procentních bodů, u článků o 49 procentních bodů a u destiček o 63 procentních bodů.
(147)
Ziskovost u obdobného výrobku se mezi roky 2009 a 2010 zvýšila, ale v roce 2011, kdy výrobní odvětví Unie zaznamenalo ztráty, značně klesla, a v období šetření se snížila ještě více. Zvlášť vysoké ztráty byly ve výrobě článků a destiček.
(148)
Podobně sledoval narůstající negativní trend mezi rokem 2009 a obdobím šetření i vývoj čistého peněžního toku, což je schopnost výrobců v Unii zařazených do vzorku samofinancovat svoji činnost. U modulů poklesl o 10 procentních bodů s lehkým růstem v roce 2011, přičemž k největšímu poklesu peněžního toku došlo mezi rokem 2011 a obdobím šetření. U článků a destiček bylo snížení peněžního toku výraznější než u modulů a během období šetření dosáhl tento faktor značně negativní úrovně. Peněžní tok u obdobného výrobku tedy v průběhu posuzovaného období poklesl.
(149)
Dále uvedené údaje představují vývoj investic a návratnosti investic výrobců v Unii zařazených do vzorku za posuzované období v poměru k celkovému trhu.
Tabulka 11-a
Moduly - investice a návratnost investic
2009
2010
2011
OŠ
Investice (EUR)
12 081 999
50 105 017
64 643 322
32 730 559
(Index 2009 = 100)
100
415
535
271
Návratnost investic
-15 %
19 %
-15 %
-17 %
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
Tabulka 11-b
Články - investice a návratnost investic
2009
2010
2011
OŠ
Investice (EUR)
31 448 407
34 451 675
10 234 050
6 986 347
(Index 2009 = 100)
100
110
33
22
Návratnost investic
-4 %
10 %
-20 %
-19 %
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
Tabulka 11-c
Destičky - investice a návratnost investic
2009
2010
2011
OŠ
Investice (EUR)
201 911 346
83 802 212
74 166 331
39 938 349
(Index 2009 = 100)
100
42
37
20
Návratnost investic
10 %
8 %
0 %
-7 %
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
(150)
Z výše uvedené tabulky je patrné, že výrobní odvětví Unie mezi rokem 2009 a obdobím šetření zvýšilo své investice do výroby modulů o 171 %. Souviselo to hlavně se značnými přírůstky kapacity. Ve stejném období však výrobní odvětví Unie snížilo své investice do výroby článků o 78 % a do výroby destiček o 80 %; uskutečněné investice směřovaly hlavně do výzkumu a vývoje a do zlepšování a údržby výrobní techniky a výrobního procesu s cílem zlepšit efektivitu. Jelikož si výrobní odvětví Unie v posuzovaném období další investice do článků a destiček nemohlo dovolit, byla v období šetření úroveň investic dosti nízká. Vzhledem k tomu, že investice byly financovány především peněžním tokem a vnitropodnikovými úvěry, mělo snížení peněžního toku okamžitý dopad na výši investovaných prostředků.
(151)
Návratnost investic byla vyjádřena jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic. Návratnost investic u obdobného výrobku mezi rokem 2009 a obdobím šetření sledovala podobný negativní vývoj jako ostatní ukazatele finanční výkonnosti, a to pro všechny tři typy výrobku. U článků a destiček došlo v letech 2009 a 2010 k růstu, avšak v roce 2011 se návratnost investic značně zhoršila a dosáhla záporné úrovně. U modulů byla návratnost investic na záporné úrovni po celé období šetření kromě roku 2010, kdy dosáhla 19 %. Celkově se v průběhu posuzovaného období snižovala a v období šetření dosahovala u článků -17 %, tj. snížení o 1 %, avšak stále zůstávala na značně záporné úrovni -19 %. Pokud jde o destičky, sledovala návratnost investic trvale negativní vývoj a v období šetření dosáhla -7 %. Celkově se návratnost investic u obdobného výrobku během posuzovaného období vyvíjela negativně.
(152)
Schopnost získat kapitál byla analyzována v souvislosti s celkovým trhem a byla zjištěna trvale klesající schopnost výrobního odvětví Unie přinášet hotovost pro výrobu obdobného výrobku a následné zhoršování finanční situace výrobního odvětví Unie.
5.3.5 Závěr ohledně újmy
(153)
Analýza situace ve výrobním odvětví Unie ukázala jednoznačně klesající vývoj všech hlavních ukazatelů újmy. Kvůli celkově rostoucí spotřebě celková výroba v posuzovaném období u modulů a článků vzrostla. Ačkoli se objem prodeje zvýšil, podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v období šetření zmenšil v důsledku vyššího růstu spotřeby během posuzovaného období. Průměrná prodejní cena po celé posuzované období prudce klesala, což mělo negativní dopad na všechny ukazatele finanční výkonnosti, jako je ziskovost, peněžní tok, návratnost investic a schopnost získat kapitál.
(154)
V posuzovaném období došlo ke zvýšení celkového objemu prodeje výrobního odvětví Unie. Růst objemu prodejů výrobního odvětví Unie však byl doprovázen obrovským snížením průměrné prodejní ceny.
(155)
Během posuzovaného období rostl dovoz zúčastněných stran z ČLR co do objemu i podílu na trhu. Zároveň trvale klesaly dovozní ceny, které byly výrazně nižší než průměrná cena výrobního odvětví Unie na trhu Unie.
(156)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že výrobní odvětví Unie, a zejména výrobci v Unii zařazení do vzorku, si vedou dobře. Vyskytlo se tvrzení, že vývoj určitých ukazatelů újmy, a sice objemu výroby, výrobní kapacity, prodeje a zaměstnanosti, ale i ziskovosti některých výrobců zařazených do vzorku byl vzrůstající a nepředstavoval by podstatnou újmu. Tato tvrzení nebyla potvrzena výsledky šetření, které ukázaly jasné sestupné vývojové tendence mnohých ukazatelů újmy významných pro vyvození závěru, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma.
(157)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti šetření zejména potvrdilo, že prodejní ceny jsou nižší než výrobní náklady, a mají tak negativní účinek na ziskovost výrobního odvětví Unie, která během období šetření dosáhla záporné úrovně. Byl učiněn závěr, že pokud bude dumpingový dovoz na trh Unie pokračovat, přeruší pravděpodobně výrobní odvětví Unie v důsledku ztrát zaznamenaných v průběhu šetření trvale rozsáhlejší výrobu obdobného výrobku v Unii. Jak se zdá, potvrdil tento závěr i vývoj během období šetření a po něm, tj. některé společnosti vyhlásily platební neschopnost a/nebo dočasně či trvale zastavily výrobu.
(158)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Úvod
(159)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení se zkoumalo, zda byla podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, způsobena dumpingovým dovozem z dotčené země. Dále byly vedle dumpingového dovozu zkoumány i jiné známé činitele, které by mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu, aby bylo zajištěno, že jakákoliv újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dumpingovému dovozu.
(160)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že podmínky na trhu dotčeného výrobku v jednotlivých členských státech jsou různé, a že by proto analýza příčinných souvislostí měla být provedena na úrovni každého členského státu odděleně. Velikost trhu v členských státech do určité míry určují vnitrostátní režimy podpory. Šetřením však také bylo zjištěno, že poptávka nezávisí výlučně na režimech podpory. Jak se zdá dosáhly solární panely - v závislosti na zeměpisné poloze (míra slunečního záření) a ceně elektrické energie v daném místě - cenové parity nebo k ní mají blízko, což znamená, že k určitým investicím dochází nezávisle na režimech podpory. Proto nemohlo být prokázáno, že podmínky na trhu závisí výlučně na režimech podpory, a toto tvrzení bylo tudíž zamítnuto.
2. Účinek dumpingového dovozu
(161)
Šetření prokázalo, že dumpingový dovoz z ČLR se během posuzovaného období dramaticky zvýšil a jeho objem značně vzrostl, u modulů o více než 300 %, u článků o 482 % a u destiček o 648 %, a jeho podíl na trhu vzrostl u modulů o 17 procentních bodů, u článků o 17 procentních bodů a u destiček o 27 procentních bodů. Je proto potvrzeno, že objem dovozu dotčeného výrobku a jeho podíl na trhu během posuzovaného období dramaticky vzrostl. Mezi nárůstem dumpingového dovozu a ztrátou podílu výrobního odvětví Unie na trhu existuje zjevná časová souvislost. Šetření rovněž prokázalo, že - jak je uvedeno ve 117. bodě odůvodnění výše - ceny dumpingového dovozu během období šetření byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(162)
Šetření ukázalo, že ceny dumpingového dovozu během posuzovaného období klesly u modulů o 64 %, u článků o 42 % a u destiček o 40 % a vedly k nárůstu cenového podbízení. Výrobní odvětví Unie kvůli tomuto cenovému tlaku vyvinulo značné úsilí zaměřené na snížení výrobních nákladů. I přes toto úsilí však mimořádně nízká úroveň čínských dovozních cen donutila výrobní odvětví Unie k dalšímu snižování jeho prodejní ceny, a to až na neziskovou úroveň. Ziskovost výrobního odvětví Unie se tak během daného období dramaticky snížila, a v období šetření vykazovala ztráty.
(163)
Z výše uvedeného vyplývá, že existence čínského dovozu a růst podílu dumpingového dovozu z Číny na trhu za ceny, které byly trvale nižší než ceny výrobního odvětví Unie, byly pro podstatnou újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie určující, což se promítlo zejména do jeho špatné finanční situace a zhoršení většiny ukazatelů újmy.
3. Účinky jiných činitelů
3.1 Dovoz z jiných třetích zemí
(164)
Objem dovozu z jiných třetích zemí v posuzovaném období vzrostl u modulů o 19 %, a podíl na trhu během posuzovaného období klesl z 18,4 % na 6,8 %. Druhým největším vývozcem po ČLR je Tchaj-wan.
(165)
Objem dovozu článků z jiných třetích zemí se v posuzovaném období zvýšil o 186 %, což se promítlo ve zvýšení podílu na trhu z přibližně 24 % v roce 2009 na přibližně 36 % v období šetření. V případě článků je druhým největším vývozcem po ČLR Tchaj-wan, na který připadá mnohem větší dovezená množství a podíl na trhu oproti ostatním třetím zemí, ale stále zaostává za ČLR.
(166)
Objem dovozu destiček z jiných třetích zemí v posuzovaném období klesl o 19 % a podíl na trhu se snížil ze 13,4 % v roce 2009 na 8,5 % v období šetření. Stejně jako ve výše uvedeném případě, také u destiček je druhým největším vývozcem po ČLR Tchaj-wan. Úroveň dovozu z Tchaj-wanu a jeho podíl na trhu však nezaznamenal významný růst a během posuzovaného období zůstávaly na nízké úrovni.
(167)
Dovozní ceny modulů, článků a destiček z třetích zemí byly v průměru vyšší než průměrná cena za jednotku dovozu z Číny. Dostupné informace o dovozu z Tchaj-wanu ukazují, že průměrná dovozní cena modulů a destiček byla vyšší než průměrná dovozní cena modulů a destiček z Číny, avšak průměrná dovozní cena článků byla ve stejném rozmezí jako průměrná čínská dovozní cena článků. Jelikož však nebyly dostupné podrobné informace o cenách podle typu výrobku, mohlo být porovnání cen na základě průměrných hodnot použito pouze orientačně, avšak nelze na tomto základě vyvozovat žádné spolehlivé závěry. Objem dovozu článků z Tchaj-wanu po celé posuzované období trvale rostl, což vedlo ke zvýšení podílu na trhu přibližně o 14 procentních bodů. Avšak i přes zvýšení podílu na trhu byly u výrobku, který je předmětem šetření, celkově objemy nižší než v případě ČLR a úroveň jejich cen v období šetření byla, s výjimkou článků, obecně vyšší. Na základě těchto skutečností, zejména s ohledem na objem dovozu z jiných třetích zemí a jejich podíly na trhu a s ohledem na úroveň jejich cen, které jsou v průměru podobné nebo vyšší než ceny výrobního odvětví Unie, lze vyvodit předběžný závěr, že dovoz ze třetích zemí nenarušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobními odvětví Unie.
Tabulka 12
Dovoz z jiných třetích zemí a jeho podíl na trhu
Moduly
2009
2010
2011
OŠ
Objem dovozu ze všech ostatních třetích zemí (MW)
1 003
1 702
1 385
1 195
(Index 2009 = 100)
100
169
138
119
Podíl dovozu ze všech ostatních třetích zemí na trhu
18,4 %
14,0 %
7,0 %
6,8 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
2 385,34
1 852,23
1 430,90
1 218,41
(Index 2009 = 100)
100
78
60
51
Objem dovozu z Tchaj-wanu (MW)
49
144
140
135
(Index 2009 = 100)
100
294
286
276
Podíl dovozu z Tchaj-wanu na trhu
0,9 %
1,2 %
0,7 %
0,8 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
2 102,04
1 659,72
1 350,00
1 125,93
(Index 2009 = 100)
100
79
64
54
Objem dovozu z USA (MW)
140
180
51
60
(Index 2009 = 100)
100
129
36
43
Podíl dovozu z USA na trhu
2,6 %
1,5 %
0,3 %
0,3 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
2 400,00
1 872,22
1 431,37
1 233,33
(Index 2009 = 100)
100
78
60
51
Objem dovozu z ostatních zemí Asie (MW)
720
1 140
1 029
879
(Index 2009 = 100)
100
158
143
122
Podíl dovozu z ostatních zemí Asie na trhu
13,2 %
9,3 %
5,2 %
5,0 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
2 400,00
1 870,18
1 440,23
1 229,81
(Index 2009 = 100)
100
78
60
51
Objem dovozu z ostatních zemí světa (MW)
94
238
165
121
(Index 2009 = 100)
100
253
176
129
Podíl dovozu z ostatních zemí světa na trhu
1,7 %
2,0 %
0,8 %
0,7 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
2 404,26
1 869,75
1 442,42
1 231,40
(Index 2009 = 100)
100
78
60
51
Zdroj:
Europressedienst.
Články
2009
2010
2011
OŠ
Objem dovozu ze všech ostatních třetích zemí (MW)
510
884
1 100
1 457
(Index 2009 = 100)
100
173
216
286
Podíl dovozu ze všech ostatních třetích zemí na trhu
23,7 %
26,6 %
25,5 %
36,2 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
1 166,67
1 072,40
751,82
553,88
(Index 2009 = 100)
100
92
64
47
Objem dovozu z Tchaj-wanu (MW)
235
400
540
997
(Index 2009 = 100)
100
170
230
424
Podíl dovozu z Tchaj-wanu na trhu
10,9 %
12,0 %
12,5 %
24,8 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
948,94
1 100,00
670,37
514,54
(Index 2009 = 100)
100
116
71
54
Objem dovozu z USA (MW)
40
40
40
33
(Index 2009 = 100)
100
100
100
83
Podíl dovozu z USA na trhu
1,9 %
1,2 %
0,9 %
0,8 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
1 350,00
1 050,00
825,00
636,36
(Index 2009 = 100)
100
78
61
47
Objem dovozu z Japonska (MW)
60
154
170
145
(Index 2009 = 100)
100
257
283
242
Podíl dovozu z Japonska na trhu
2,8 %
4,6 %
3,9 %
3,6 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
1 350,00
1 051,95
829,41
641,38
(Index 2009 = 100)
100
78
61
48
Objem dovozu z ostatních zemí světa (MW)
175
290
350
282
(Index 2009 = 100)
100
166
200
161
Podíl dovozu z ostatních zemí světa na trhu
8,1 %
8,7 %
8,1 %
7,0 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
1 348,57
1 051,72
831,43
638,30
(Index 2009 = 100)
100
78
62
47
Zdroj:
Europressedienst.
Destičky
2009
2010
2011
OŠ
Objem dovozu ze všech ostatních třetích zemí (MW)
225
333
235
183
(Index 2009 = 100)
100
148
104
81
Podíl dovozu ze všech ostatních třetích zemí na trhu
13,4 %
14,0 %
8,6 %
8,5 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
800,00
588,59
43,30
420,77
(Index 2009 = 100)
100
74
55
52
Objem dovozu z Tchaj-wanu (MW)
20
50
50
36
(Index 2009 = 100)
100
250
250
180
Podíl dovozu z Tchaj-wanu na trhu
1,2 %
2,1 %
1,8 %
1,7 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
800,00
580,00
440,00
416,67
(Index 2009 = 100)
100
73
55
52
Objem dovozu z USA (MW)
50
55
40
28
(Index 2009 = 100)
100
110
80
56
Podíl dovozu z USA na trhu
3,0 %
2,3 %
1,5 %
1,3 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
800,00
581,82
450,00
428,57
(Index 2009 = 100)
100
73
56
54
Objem dovozu z Japonska (MW)
55
50
30
26
(Index 2009 = 100)
100
91
55
47
Podíl dovozu z Japonska na trhu
3,3 %
2,1 %
1,1 %
1,2 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
800,00
580,00
433,33
423,08
(Index 2009 = 100)
100
73
54
53
Objem dovozu z ostatních zemí světa (MW)
100
178
115
93
(Index 2009 = 100)
100
178
115
93
Podíl dovozu z ostatních zemí světa na trhu
5,9 %
7,5 %
4,2 %
4,3 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
800,00
589,89
434,78
419,35
(Index 2009 = 100)
100
74
54
52
Zdroj:
Europressedienst.
(168)
Jak je uvedeno v 108. bodě odůvodnění výše, spotřeba v Unii během posuzovaného období vzrostla u modulů o 221 %, u článků o 87 % a u destiček o 29 %. Svého vrcholu dosáhla spotřeba v roce 2011 a v období šetření klesala, avšak stále byla mnohem vyšší než na počátku posuzovaného období, v roce 2009. Výrobní odvětví Unie z tohoto růstu spotřeby nemohlo profitovat, neboť jeho podíl na trhu ve stejném období klesl u modulů z 19 % na 13 %, u článků z 68 % na 38 % a u destiček z 81 % na 59 %. Současně prudce rostl podíl ČLR na trhu, a to až do roku 2011, a zůstával stabilní na značně vysoké úrovni i poté, v období šetření, kdy spotřeba klesala. Vzhledem ke skutečnosti, že i přes pokles spotřeby v Unii v období šetření si dumpingový dovoz z ČLR během posuzovaného období svůj podíl na trhu udržel (moduly), nebo ho zvýšil (články a destičky) na úkor výrobního odvětví Unie, nelze proto učinit závěr, že pokles spotřeby byl takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(169)
Na základě dostupných informací je obtížné stanovit, do jaké míry poptávka závisí na režimech podpory v členských státech. Ovšem, jak bylo uvedeno v 171. bodě odůvodnění výše, existují různé režimy podpory a interakce mezi nimi a poptávkou je velmi složitá, a jejich přesný dopad lze proto obtížně kvantifikovat. Dostupná fakta však také ukazují, že i při neexistenci režimů podpory bude poptávka po solární energii existovat i nadále a časem dále poroste, i když v menší míře než v podmínkách režimů podpory. V souvislosti s tím některé strany tvrdily, že v některých regionech Unie již bylo dosaženo nebo téměř dosaženo „cenové parity“ (tj. stavu, kdy se náklady na výrobu solární energie rovnají nákladům na výrobu z konvenčních zdrojů energie). Tato tvrzení dosud nebylo možné šetřením potvrdit a šetření v tomto směru bude pokračovat.
3.2 Zaručené výkupní ceny jako hlavní příklad režimů podpory
(170)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že příčina újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie souvisí se snižováním zaručených výkupních cen solární energie, jež členské státy zavedly. Toto snižování údajně vedlo k poklesu počtu solárních zařízení a snížilo poptávku po výrobku, který je předmětem šetření, na trhu Unie, a tím způsobilo podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie.
(171)
Členské státy zavedly zaručené výkupní ceny, povinné plnění kvót s obchodovatelnými zelenými osvědčeními, investiční dotace a daňové pobídky, aby podpořily výrobu energie z obnovitelných zdrojů. V určitých členských státech je rovněž poskytována podpora ze strukturálních fondů EU. Nejčastěji používaným nástrojem na podporu solární energie byly zaručené výkupní ceny. Analýza Komise se v této fázi zaměřila na tento druh režimu podpory.
(172)
Zaručené výkupní ceny jsou nástrojem finanční podpory zaměřeným na dosažení závazných vnitrostátních cílů pro využívání energie z obnovitelných zdrojů, jak předepisuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES (7) o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů. Úroveň podpory a způsob fungování zaručených výkupních cen jsou v jednotlivých členských státech různé. Díky zaručeným výkupním cenám jsou provozovatelé elektrických sítí povinni nakupovat solární energii za ceny, jež zajišťují, že se výrobcům solární energie (obvykle vlastníci solárních zařízení) vrátí náklady a že dosáhnou přiměřeného zisku. Zaručené výkupní ceny, stejně jako jiné režimy podpory, ve většině případů také podléhají kontrole státní podpory podle článků 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie, což zajišťuje, že náhrady poskytované výrobcům elektrické energie nebudou neúměrně vysoké.
(173)
I přes rozdíly mezi členskými státy je třeba, pokud jde o vývoj zaručených výkupních cen v Unii, poukázat na tři jevy: i) snižování úrovně zaručených výkupních cen, ii) pozastavení režimu zaručených výkupních cen jako celku (Španělsko), iii) zavedení horních hranic kapacity pro zařízení způsobilá pro podporu a také celkových horních hranic pro novou kapacitu instalovanou v daném roce, na kterou je poskytována podpora na úrovni členských států. Pokud jde o horní hranice, zdá se, že byly zaváděny hlavně v roce 2012, a s největší pravděpodobnosti proto nemají žádný vliv na spotřebu v období šetření. Analýza se proto zaměřila na nedávné pozastavení zaručených výkupních cen ve Španělsku a na snižování úrovně zaručených výkupních cen ve většině členských států. Bylo analyzováno, zda měly dopad na poptávku na trhu Unie a zda to mohlo způsobit podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. V této souvislosti se mělo za to, že dopad vývoje zaručených výkupních cen na poptávku v oblasti modulů byl reprezentativní také pro situaci v oblasti článků a destiček. Vzhledem k tomu, že články a destičky jsou nezbytně nutné pro výrobu modulů a v jiných výrobních procesech se nepoužívají, pokles poptávky po modulech ovšem automaticky vyvolá pokles poptávky po článcích a destičkách.
(174)
Šetření potvrdilo souvislost mezi vývojem zaručené výkupní ceny a spotřebou, avšak ukázalo, že pokles spotřeby mezi rokem 2011 a obdobím šetření nepřispěl k narušení příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie, jak je podrobně popsána v 163. bodě odůvodnění výše. Šetření totiž ukázalo, že ačkoliv se situace výrobního odvětví Unie zhoršovala, vyvážející výrobci si dokázali udržet vysoký podíl na trhu u modulů (80 %), a ještě mírně zvýšili svůj podíl na trhu u článků (z 22 % v roce 2011 na 25 % v období šetření) a destiček (z 32 % v roce 2011 na 33 % v období šetření). Navíc je třeba poznamenat, že průměrná cena modulů účtovaná výrobním odvětvím Unie během posuzovaného období klesla o 53 %, zejména v důsledku značného růstu dumpingového dovozu a jeho výrazného tlaku na ceny na trhu Unie. Ztrátu ziskovosti, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, proto nelze přičítat hlavně snižování zaručených výkupních cen.
(175)
Uznává se tedy, že zaručené výkupní ceny vyvolaly poptávku po solární energii a že nedávné pozastavení zaručených výkupních cen (jako ve Španělsku) a jejich snižování v jiných členských státech v období šetření spotřebu šetřeného výrobku snížilo, a mohlo tak přispět k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie. Avšak pokles spotřeby během období šetření nebyl takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(176)
Některé strany tvrdily, že snižování zaručených výkupních cen způsobilo, že investiční příležitosti v oblasti solární energie přestaly být přitažlivé pro investory, a snížilo tak v Unii poptávku po dotčeném výrobku.
(177)
Šetření potvrdilo souvislost mezi úrovní zaručených výkupních cen a úrovní investic do odvětví výroby solárních zařízení, avšak ukázalo také, že v oblastech s vysokou mírou slunečního záření, kde je výroba solární energie účinnější, a v oblastech s vysokými cenami elektřiny jsou investice do solární energie na těchto cenách méně závislé. Šetření totiž ukázalo, že dochází (např. ve Španělsku) k stále novým investicím, a to nehledě na pozastavení režimu zaručených výkupních cen. Šetření dále ukázalo, že investiční příležitosti v oblasti solární energie si zachovaly svou přitažlivost i při nižší úrovni zaručených výkupních cen.
(178)
Na základě výše uvedených skutečností nemohl být učiněn jednoznačný závěr, že snižování zaručených výkupních cen způsobilo, že investiční příležitosti v oblasti solární energie přestaly být pro investory přitažlivé, a přispělo tak k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(179)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že pokles zaručených výkupních cen donutil výrobce v Unii ke snižování cen, aby udrželi zájem investorů o investice do fotovoltaické energie a udrželi vzestupný trend poptávky a růstu.
(180)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie bylo nuceno snižovat své ceny hlavně kvůli tlaku ze strany dumpingového dovozu, a nikoli kvůli snižování zaručených výkupních cen. Nasvědčuje tomu skutečnost, že k nejvýraznějšímu poklesu cen výrobního odvětví Unie došlo v letech 2010 a 2011, tj. ještě před větším snižováním zaručených výkupních cen. Ve skutečnosti to byl růst dumpingového dovozu z ČLR za ceny výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, který donutil výrobní odvětví Unie stále více snižovat své ceny.
(181)
Na základě těchto skutečností bylo uvedené tvrzení zamítnuto.
(182)
Souhrnně řečeno, zaručené výkupní ceny byly důležitým činitelem ovlivňujícím vývoj na fotovoltaickém trhu Unie a vývoj spotřeby šetřeného výrobku byl existencí zaručených výkupních cen ovlivněn. Šetření však ukázalo, že i přes značné snižování zaručených výkupních cen nedošlo k výraznému poklesu spotřeby. Byl proto vyvozen předběžný závěr, že vývoj zaručených výkupních cen nebyl takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
3.3 Jiná finanční podpora poskytovaná výrobnímu odvětví Unie
(183)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, způsobilo snížení finanční podpory poskytované tomuto výrobnímu odvětví Unie. Na podporu tohoto tvrzení byly předloženy informace založené na subvencích, jež byly jednomu z výrobců v Unii poskytnuty před posuzovaným obdobím (mezi lety 2003 a 2006).
(184)
Předložené důkazy neprokázaly žádnou souvislost mezi podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie a údajnou subvencí, kterou obdržel jeden z výrobců v Unii v období předcházejícím posuzovanému období. Ostatně tato informace se jeví jako irelevantní, neboť pochází z doby před posuzovaným obdobím. Proto nemohla být prokázána žádná souvislost mezi jakoukoli údajnou subvencí poskytnutou výrobnímu odvětví Unie a újmou, již toto odvětví utrpělo. Na základě toho bylo uvedené tvrzení zamítnuto.
3.4 Nadbytečná kapacita
(185)
Bylo uváděno, že příčinou podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byla nadbytečná kapacita na trhu Unie a světovém trhu celkově. Bylo také uváděno, že nadbytečná kapacita na světovém trhu vedla k oživení výrobního odvětví Unie, ke kterému v současnosti dochází, a že jakákoli způsobená újma byla důsledkem příliš velkého počtu výrobních zařízení. Některé zúčastněné strany dále tvrdily, že podstatná újma způsobená výrobnímu odvětví unie souvisela s přílišným zvyšováním kapacity výrobního odvětví Unie, kterou toto odvětví samo způsobilo. Některé strany naopak tvrdily, že újmu výrobnímu odvětví Unie způsobilo to, že výrobní odvětví Unie neuskutečnilo nezbytné investice do zvýšení kapacity.
(186)
Výrobní odvětví Unie skutečně zvyšovalo svou výrobní kapacitu, avšak celkový objem jeho výroby během posuzovaného období nepokrýval rostoucí úroveň spotřeby na trhu Unie. Růst výrobní kapacity výrobního odvětví Unie proto byl odůvodněný a sledoval vývoj trhu, tj. zvýšenou spotřebu. Nelze jej tudíž považovat za příčinu způsobené újmy.
(187)
Podobně se na základě těchto skutečností během šetření nepotvrdilo ani tvrzení, že výrobní odvětví Unie neinvestovalo do rozšíření kapacity. Právě naopak, jak je uvedeno výše, výrobní odvětví Unie v celém průběhu posuzovaného období postupně zvyšovalo kapacitu a v celém průběhu posuzovaného období mělo k dispozici nadbytečnou kapacitu, což nasvědčuje tomu, že bylo schopné uspokojit i další poptávku. Tento argument proto musel být zamítnut.
(188)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že v obtížné situaci vyvolané nadbytečnou kapacitou světového trhu a následnou změnou trhu se ocitly všechny hospodářské subjekty na trhu, včetně subjektů působících v odvětvích navazujících na výrobní odvětví Unie a v odvětvích na počátku výrobního řetězce. V této souvislosti se uvádělo, že výrobek, který je předmětem šetření, se stal komoditou, kdy jednotliví výrobci již nejsou schopni stanovit ceny, ale kdy se ceny řídí celosvětovou poptávkou a nabídkou. Bylo uváděno, že podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie způsobila právě tato situace, a nikoli dumpingový dovoz.
(189)
Šetření potvrdilo existenci nadbytečné kapacity na světovém trhu, která měla původ hlavně v ČLR. Pokud jde o změnu na trhu, která by údajně vedla k tomu, že se výrobek, který je předmětem šetření, stal komoditou, toto by neospravedlňovalo nekalé chování v oblasti cen a nekalé obchodní praktiky. V souvislosti s tím je třeba podotknout, že výrobní odvětví Unie vyrábí a prodává šetřený produkt již více než 20 let, zatímco odvětví vyrábějící dotčený výrobek v ČLR se rozvinulo teprve nedávno (přibližně v polovině posledního desetiletí), přitahováno hlavně zaručenými výkupními cenami a dalšími politickými pobídkami Unie a následným růstem poptávky.
(190)
Na základě těchto skutečností byly uvedené argumenty zamítnuty.
3.5 Dopad cen surovin
(191)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že podstatná újma způsobená výrobnímu odvětví Unie souvisela s vývojem cen polykrystalického křemíku, hlavní suroviny pro výrobu destiček. Bylo uváděno, že výrobní odvětví Unie uzavřelo dlouhodobé dodavatelské smlouvy s pevnými cenami, a proto nemohlo mít prospěch z poklesu cen polykrystalického křemíku v posuzovaném období.
(192)
Šetření odhalilo, že ceny polykrystalického křemíku v roce 2008 vzrostly, avšak v roce 2009 opět klesly, s pouze mírně stoupající tendencí v roce 2010 a počátkem roku 2011. V období šetření ceny značně klesly.
(193)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie má uzavřeny dlouhodobé smlouvy na dodávky polykrystalického křemíku, avšak na základě vývoje cen polykrystalického křemíku byly podmínky těchto smluv sjednány znovu a smluvní ceny se přiblížily cenám na okamžitém trhu, nebo byly ještě nižší.
(194)
Na základě těchto skutečností byl učiněn závěr, že i když někteří konkrétní výrobci v Unii mohli být ovlivněni dlouhodobými smlouvami na dodávky polykrystalického křemíku, výrobní odvětví Unie celkově těmito dlouhodobými smlouvami neutrpělo a bylo schopno plně využít poklesu cen polykrystalického křemíku. Nebylo proto zjištěno, že by tyto dlouhodobé smlouvy přispěly k podstatné újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie.
3.6 Újma, kterou si výrobní odvětví Unie způsobilo samo: dopad automatizace, velikost, úspory z rozsahu, konsolidace, inovace, nákladová efektivnost
(195)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že příčinou újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byl vysoký stupeň automatizace výrobního procesu. Bylo uváděno, že menší výrobci jsou oproti větším, vertikálně integrovaným výrobcům v nevýhodě, a jakoukoli újmu, kterou tito výrobci utrpěli, nelze přičítat dumpingovému dovozu. V této souvislosti bylo rovněž uváděno, že výrobní odvětví Unie je v každém případě celkově malé, a proto nemohlo využívat úspor z rozsahu.
(196)
Šetření ukázalo, že i u malých výrobců na trhu Unie je výrobní proces vysoce automatizovaný, což se pozitivně promítá do jejich výrobních nákladů. Většina výrobců v Unii je specializována v jedné části výrobního procesu (destičky, články nebo moduly) a díky této specializaci se zvýšila jejich konkurenceschopnost v konkrétním jimi vyráběném typu výrobku. Tvrzení, že újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, způsobil dopad vysokého stupně automatizace, bylo proto zamítnuto.
(197)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že tlak cen vedl ke konsolidaci výrobního odvětví Unie a že právě tato konsolidace je příčinou podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie. Šetření však ukázalo, že tato konsolidace byla spíše důsledkem dumpingového dovozu. Navíc tato strana nedoložila žádnými důkazy, do jaké míry mohl být tento proces konsolidace příčinou způsobené újmy.
(198)
Dále bylo uváděno, že příčinou způsobené újmy je nedostatečná vertikální integrace výrobního odvětví Unie. Vertikálně integrovaní výrobci by za normálních tržních podmínek měli mít svůj dodavatelský řetězec celkově lépe zabezpečený. Šetření však ukázalo, že výhoda vyplývající z vertikální integrace té části výrobního odvětví Unie, která je vertikálně integrována, nemohla být plně využita, neboť tlak dumpingového dovozu na ceny byl mimořádně silný. Kromě toho výrobní odvětví Unie, a to i vertikálně integrovaní výrobci v Unii, nemohli v důsledku dumpingového dovozu plně využít vysoké míry využití kapacity k dosažení úspor z rozsahu. Šetření dále neprokázalo jakoukoli souvislost mezi vertikální integrací a vyšší mírou ziskovosti, neboť silný tlak na ceny tuto vzájemnou souvislost změnil.
(199)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že výrobní odvětví Unie v dostatečné míře technicky neinovuje a neinvestuje do nových technologií. Šetření však nedospělo k žádným věcným důkazům, které by tato tvrzení potvrzovaly. Šetření naopak ukázalo, že většina investic uskutečněných výrobním odvětvím Unie směřovala do nových strojů a do výzkumu a vývoje a že celosvětově neexistují mezi těmito výrobky žádné významné rozdíly v technologii.
(200)
Jedna zúčastněná strana kromě toho tvrdila, že příčinou podstatné způsobené újmy je slabá realizace projektů (neúspěšné projekty). V této souvislosti je třeba podotknout, že uvedené tvrzení nebylo ničím podložené. Každý neúspěšný projekt by navíc bylo možné považovat spíše za důsledek dumpingového dovozu. Uvedený argument proto musel být zamítnut.
(201)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že výrobní odvětví Unie není schopno včas racionalizovat své náklady tak, aby dokázalo reagovat na vývoj na světovém trhu. Jiné strany tvrdily, že v Unii jsou vyšší náklady práce a režijní náklady než v ČLR.
(202)
Šetření ukázalo, že výrobní náklady výrobního odvětví Unie během posuzovaného období neustále klesaly s výjimkou výroby destiček, kde v roce 2010 došlo k poklesu nákladů, ale v roce 2011 a dále v období šetření k jejich růstu na úroveň poněkud vyšší než na počátku posuzovaného období (viz 138. bod odůvodnění výše). Produktivita u modulů a destiček vzrostla, ale u destiček se snížila. Jak bylo uvedeno výše, v důsledku prudkého růstu dumpingového dovozu z ČLR a následného silného tlaku na ceny na trhu Unie nemohlo výrobní odvětví Unie z tohoto snižování nákladů mít prospěch.
(203)
Je třeba poukázat na to, že vyvážející výrobci v ČLR nemají žádné komparativní výhody, pokud jde o používané suroviny (polykrystalický křemík) a stroje, jelikož obojí se většinou dováží z Unie. Pokud jde o náklady práce a režijní náklady, tyto náklady v období šetření představovaly v průměru necelých 10 % celkových nákladů na výrobu modulů a jejich vliv není považován za významný.
(204)
Dále bylo uváděno, že někteří výrobci v Unii si pořizovali destičky, články a/nebo moduly v dotčené zemi a přeprodávali tyto výrobky na trhu Unie jako své vlastní. Šetření odhalilo, že dovoz dotčeného výrobku uskutečňovaný výrobním odvětvím Unie byl svou povahou doplňkový a z hlediska objemu omezený ve srovnání s výrobou v Unii, a proto nelze mít za to, že by narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(205)
Aby mohlo výrobní odvětví Unie čelit trendu klesajících cen dovozu z ČLR, muselo vyvíjet značné úsilí zaměřené na racionalizaci svých výrobních nákladů. Navzdory úsilí výrobního odvětví Unie se tato racionalizace nákladů nemohla promítnout do prodejní ceny kvůli značnému cenovému podbízení ze strany dumpingového dovozu.
(206)
Na základě těchto skutečností musely být všechny uvedené argumenty zamítnuty.
3.7 Konkurence produktů z tenkého fotovoltaického filmu a jiných fotovoltaických technologií
(207)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie je konkurence produktů z tenkého fotovoltaického filmu a jiných fotovoltaických technologií, neboť tyto technologie jsou vzájemně zaměnitelné a mají stejné konečné použití.
(208)
Šetření ukázalo, že produkty z tenkého fotovoltaického filmu se vyrábějí z jiných surovin a nejsou v nich používány krystalické křemíkové destičky. Mají celkově nižší účinnost přeměny a nižší výkon ve wattech než krystalické křemíkové moduly. Vzhledem k tomu nemohou být používány na omezených plochách, jako jsou střechy, tj. nejsou plně vzájemně zaměnitelné s dotčeným výrobkem. A proto, ačkoliv mezi produkty z tenkého filmu a dotčeným výrobkem může existovat určitá konkurence, je tato konkurence považována za okrajovou.
(209)
Šetření tedy neshledalo žádnou spojitost mezi újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie a konkurencí produktů z tenkého fotovoltaického filmu a jiných fotovoltaických technologií.
(210)
Na základě těchto skutečností musel být tento argument zamítnut.
3.8 Finanční krize a její důsledky
(211)
Bylo uváděno, že příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie je finanční krize a hospodářská recese, jež nepříznivě ovlivnily jeho přístup k financím.
(212)
Schopnost výrobního odvětví Unie získat kapitál se během posuzovaného období značně snížila. Jelikož odvětví solární energie je kapitálově náročné, má schopnost získat kapitál klíčový význam. Hospodářská recese měla určitý dopad na situaci výrobního odvětví Unie. Šetření však ukázalo, že i přes růst trhu Unie mezi lety 2009 a 2011 se v důsledku dumpingového dovozu z ČLR za výrazně nižší ceny, než byly prodejní ceny výrobního odvětví Unie, situace výrobního odvětví Unie zhoršovala. Byl proto učiněn závěr, že možný vliv finanční krize se prohloubil vlivem růstu dumpingového dovozu z ČLR a že omezení přístupu k financím bylo z větší části způsobeno nepříznivým vývojem na trhu, nepříznivou situací a nepříznivými vyhlídkami výrobního odvětví Unie v důsledku dumpingového dovozu. Ačkoliv tedy finanční krize měla určitý dopad na situaci výrobního odvětví Unie, nemohla narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
3.9 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(213)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že prodej výrobního odvětví Unie na vývoz během posuzovaného období značně poklesl, v případě modulů zejména mezi lety 2009 a 2011 a v případě článků zejména mezi rokem 2009 a prvním čtvrtletím roku 2012, a že toto bylo příčinou podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(214)
Jak však ukazuje následující tabulka, objem vývozu modulů, i přes mírný pokles v období šetření, zůstával značný a průměrná úroveň cen v období šetření byla vyšší než průměrné náklady na výrobu modulů po celé posuzované období. Toto tedy nemohlo být příčinou, která způsobila újmu výrobnímu odvětví Unie. V případě článků objem vývozu představoval jen přibližně 12 % celkového objemu jejich výroby. Na situaci výrobního odvětví Unie to tedy, i přes nízké ceny během období šetření, mohlo mít jen omezený dopad. A konečně, pokud jde o destičky, jejich vývoz představoval přibližně 24 % celkového objemu výroby, a i přes nízké vývozní ceny dosahované během období šetření to mohlo i v tomto případě mít jen omezený dopad na situaci výrobního odvětví Unie. Argumenty v tomto ohledu proto musely být zamítnuty.
Tabulka 13-a
Moduly
2009
2010
2011
OŠ
Objem vývozu modulů v MW
989
1 279
1 157
1 148
(Index 2009 = 100)
100
129
117
116
Průměrná vývozní cena (EUR/kW)
2 500
1 900
1 470
1 230
(Index 2009 = 100)
100
76
59
49
Zdroj:
Europressedienst.
Tabulka 13-b
Články
2009
2010
2011
OŠ
Objem vývozu článků v MW
62
320
315
238
(Index 2009 = 100)
100
516
508
384
Průměrná vývozní cena (EUR/kW)
1 350
1 050
830
640
(Index 2009 = 100)
100
78
61
47
Zdroj:
Europressedienst.
Tabulka 13-c
Destičky
2009
2010
2011
OŠ
Objem vývozu destiček v MW
93
916
750
486
(Index 2009 = 100)
100
985
806
523
Průměrná vývozní cena (EUR/kW)
850
590
530
480
(Index 2009 = 100)
100
70
63
57
Zdroj:
Europressedienst.
(215)
Na základě těchto skutečností bylo shledáno, že dopad vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie nebyl takový, aby přispěl k podstatné újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie. Argumenty v tomto ohledu proto musely být zamítnuty.
3.10 Objev ložisek plynu z plynonosných břidlic v Evropské unii
(216)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl objev ložisek plynu z břidlic v Evropské unii a že vyhlídka na zvýšení výroby levného plynu z břidlic vedla ke snížení veřejných a soukromých investic do projektů v oblasti obnovitelných zdrojů energie.
(217)
Šetření zjistilo, že spotřeba výrobku, který je předmětem šetření, během posuzovaného období se podstatně zvýšila, jak bylo již uvedeno ve 108. bodě odůvodnění výše. Šetření mimoto nepřineslo žádné věcné důkazy, které by nasvědčovaly tomu, že příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl objev ložisek plynu z břidlic v Evropské unii. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
3.11 Systém Evropské unie pro obchodování s emisemi (ETS)
(218)
Stejná strana tvrdila, že příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byly nízké investice do výroby solární energie v důsledku nízkých tržních cen povolenek na emise CO2 v rámci systému Evropské unie pro obchodování s emisemi.
(219)
Nebyly však předloženy žádné důkazy a šetření nezjistilo žádné věcné okolnosti, které by tato tvrzení dokládaly. Šetření naopak ukázalo, že spotřeba výrobku, který je předmětem šetření, během posuzovaného období výrazně rostla. Na základě těchto skutečností bylo toto tvrzení zamítnuto.
3.12 Rozhodnutí v oblasti řízení
(220)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že příčinou způsobené podstatné újmy byla nejméně u jednoho z výrobců v Unii nesprávná rozhodnutí v oblasti řízení. Tato tvrzení vycházela z účetní závěrky a z některých informací, jež byly obsaženy v dopise jednoho z akcionářů této společnosti adresovaném ostatním akcionářům.
(221)
Žádná z informací v uvedené složce nenasvědčovala tomu, že by jakékoli z rozhodnutí v oblasti řízení dotčené společnosti bylo neobvyklé nebo neopatrné nebo že by mělo dopad na celé výrobní odvětví Unie. Argumenty v tomto ohledu proto byly zamítnuty.
3.13 Jiné vládní politiky
(222)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že příčinou podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byly jiné vládní politiky, jako jsou politiky v oblasti obnovitelných zdrojů energie, politiky zaměřené na podporu inovací a na snižování byrokracie, politiky usnadňování obchodu a regulace přístupu do distribuční soustavy, neboť tyto politiky poskytují výhody vyvážejícím výrobcům. Avšak i kdyby bylo pravdou, že některé z těchto politik mohou usnadňovat dovoz z jiných třetích zemí a celkový růst odvětví solární energie, poskytovaly by tyto politiky výhody také výrobnímu odvětví Unie. Ostatně tyto politiky by neměly být chápány tak, že by se takový dovoz do Unie měl realizovat za dumpingové ceny působící újmu. Argumenty v tomto ohledu proto byly zamítnuty.
3.14 Závěr ohledně příčinné souvislosti
(223)
Šetření prokázalo příčinnou souvislost mezi podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie, a dumpingovým dovozem z ČLR. Byly analyzovány i jiné možné příčiny újmy, jako je dovoz z jiných třetích zemí, spotřeba, zaručené výkupní ceny, jiná finanční podpora poskytovaná výrobnímu odvětví Unie, nadbytečná kapacita, dopad cen surovin, újma, kterou si výrobní odvětví Unie způsobilo samo, konkurence produktů z tenkého fotovoltaického filmu, finanční krize a její důsledky, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie, objev ložisek plynu z břidlic v Evropské unii, rozhodnutí v oblasti řízení, systémy obchodování s emisemi v Evropské unii a jiné vládní politiky, a bylo zjištěno, že žádná z nich nebyla taková, aby narušila prokázanou příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(224)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě rozlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působícího újmu, byl vyvozen předběžný závěr, že v období šetření existovala příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou, jež byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
F. ZÁJEM UNIE
1. Úvodní poznámky
(225)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, společností působících na trzích, které odvětví výroby fotovoltaických zařízení předcházejí a které na ně navazují, dovozců, uživatelů a spotřebitelů dotčeného výrobku.
(226)
Po zahájení šetření se přihlásilo přibližně 150 hospodářských subjektů. Zvláštní dotazníky byly rozeslány dovozcům, kteří nejsou ve spojení, hospodářským subjektům na počátku výrobního řetězce (včetně jednoho výrobce surovin a dodavatelů výrobního zařízení na výrobu šetřeného výrobku), hospodářským subjektům navazujícím na výrobní odvětví Unie (včetně společností připravujících projekty a montážních organizací) a BEUC - organizaci spotřebitelů. Informace předložila tři sdružení představující různé hospodářské subjekty (výrobní odvětví Unie, hospodářské subjekty na počátku výrobního řetězce a hospodářské subjekty navazující na výrobní odvětví Unie) v odvětví výroby fotovoltaických zařízení.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(227)
Výrobní odvětví Unie v období šetření přímo zaměstnávalo ve výrobě a prodeji obdobného výrobku přibližně 25 000 osob.
(228)
Šetření prokázalo, že výrobní odvětví Unie utrpělo v období šetření podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z ČLR. Je třeba připomenout, že řada ukazatelů újmy vykazovala během posuzovaného období záporný trend. Významně byly dotčeny zejména ukazatele újmy týkající se finanční situace spolupracujících výrobců v Unii, jako je ziskovost, peněžní tok a návratnost investic. Výrobci modulů, článků a destiček v Unii byli v roce 2011 a v období šetření fakticky ztrátoví. V důsledku toho byli někteří výrobci v Unii již nuceni uzavřít svá výrobní zařízení, a ostatní se potýkali s platební neschopností. Pokud by opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení situace výrobního odvětví Unie jako velmi pravděpodobné.
(229)
Očekává se, že uložení prozatímních antidumpingových cel obnoví spravedlivé obchodní podmínky na trhu Unie a výrobnímu odvětví Unie umožní přizpůsobit ceny obdobného výrobku tak, aby zohledňovaly výrobní náklady, a zlepší tak jeho ziskovost. Lze rovněž očekávat, že uložení prozatímních opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, o nějž přišlo v průběhu posuzovaného období, což bude mít kladný dopad na jeho celkovou finanční situaci. Výrobnímu odvětví Unie by rovněž měl být umožněn lepší přístup ke kapitálu a další investice do výzkumu, vývoje a inovací na fotovoltaickém trhu. A konečně, šetření také poukázalo na možné obnovení podnikatelské činnosti výrobců v Unii, kteří byli v důsledku tlaku ze strany čínského dovozu nuceni zastavit výrobu. Celkově by podle tohoto scénáře bylo zajištěno nejen stávajících 25 000 pracovních míst ve výrobním odvětví Unie (v období šetření), ale existovala by i reálná vyhlídka na další rozšíření výroby a zvýšení zaměstnanosti.
(230)
Pokud by opatření uložena nebyla, lze očekávat, že dojde k další ztrátě podílu na trhu s dalším zhoršením ziskovosti výrobního odvětví Unie. To by bylo z krátkodobého a střednědobého hlediska neudržitelné. V důsledku toho by kromě velkého počtu výrobců v Unii, kteří byli již z trhu vytlačeni, jak je popsáno v 157. bodě odůvodnění výše, i další výrobci mohli být vystaveni platební neschopnosti, což by z krátkodobého a střednědobého hlediska vedlo k pravděpodobnému zániku výrobního odvětví Unie s následným závažným dopadem na stávající pracovní místa.
(231)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení antidumpingových cel by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení
(232)
Jak bylo uvedeno ve 12. bodě odůvodnění výše, pouze u jednoho ze tří dovozců zařazených do vzorku spočívala hlavní podnikatelská činnost v obchodování s dotčeným produktem.
(233)
Bylo předloženo tvrzení, že uložení opatření týkajících se dotčeného výrobku negativně ovlivní podnikatelskou činnost dovozců. Za prvé by uložení cel nevedlo k vyloučení veškerého dovozu z ČLR. Za druhé, i když lze očekávat, že uvalení opatření se může negativně odrazit na finanční situaci dovozců dovážejících pouze z ČLR, vzhledem k pravděpodobnému růstu dovozu z jiných třetích zemí by dovozci, kteří čerpají ze zdrojů v různých zemích, měli být schopni své dodavatelské zdroje změnit.
(234)
Proto se vyvozuje předběžný závěr, že uložení opatření na navržené úrovni může mít určitý negativní dopad na situaci dovozců dotčeného výrobku, kteří nejsou ve spojení.
4. Zájem hospodářských subjektů na počátku výrobního řetězce
(235)
Hospodářské subjekty na počátku výrobního řetězce působí hlavně v oblasti výroby surovin a výroby a montáže výrobních zařízení pro výrobu výrobku, který je předmětem šetření. Od hospodářských subjektů na počátku výrobního řetězce bylo obdrženo osm odpovědí na dotazníky. Uskutečnily se dvě inspekce na místě, a to u jednoho výrobce surovin a jednoho výrobce výrobních zařízení.
(236)
Podíl činnosti těchto osmi spolupracujících hospodářských subjektů na počátku výrobního řetězce, jež souvisela s výrobkem, který je předmětem šetření, na jejich celkové činnosti byl během období šetření celkově různý a pouze u jedné z těchto spolupracujících společností představoval 100 % její podnikatelské činnosti, zatímco u ostatních se pohyboval mezi 6 % a 80 %. V průměru činnost související s dotčeným výrobkem během období šetření představovala přibližně 41 % celkové činnosti spolupracujících hospodářských subjektů na počátku výrobního řetězce. Pokud jde o pracovní místa, zaměstnávalo těchto osm spolupracujících hospodářských subjektů na počátku výrobního řetězce v období šetření přibližně 4 200 osob. Ziskovost byla různá podle segmentu a podle jednotlivých společností, od vysoké míry až po mírně zápornou míru ziskovosti. Šetření ukázalo, že tyto hospodářské subjekty se zápornou ziskovostí byly negativně dotčeny zhoršenou situací výrobního odvětví Unie, neboť někteří z odběratelů, které ztratily, byli výrobci výrobku, který je předmětem šetření, v Unii, a poklesem spotřeby.
(237)
Prodeje hospodářských subjektů na počátku výrobního řetězce v Unii se uskutečňovaly v rámci Unie, do ČLR a jiných třetích zemí. Teritoriální rozdělení objemu prodeje v období šetření v průměru odpovídalo přibližně 20 % prodeje v rámci Unie, téměř 50 % směřovalo do Číny a přibližně 30 % do jiných třetích zemí.
(238)
Některé strany z odvětví na počátku výrobního řetězce tvrdily, že uložení antidumpingových opatření by negativně ovlivnilo jejich podnikatelské činnosti, neboť ČLR je jejich hlavním vývozním trhem. Bylo uváděno, že cla by výrazně omezila dovoz dotčeného výrobku z ČLR do Unie, a v důsledku toho by ČLR omezila dovoz polykrystalického křemíku a výrobního zařízení z Unie. V důsledku toho by hospodářské subjekty na počátku výrobního řetězce z Unie údajně musely omezit rozsah svých podnikatelských činností a snížit zaměstnanost.
(239)
Především je třeba podotknout, že cílem cla není vyloučit čínský dovoz dotčeného výrobku, ale obnovit spravedlivé podmínky na trhu. Čínský dovoz by tak měl i nadále v určité míře zásobovat trh Unie, ale za přiměřené ceny. Ostatně šetření ukázalo, že hospodářské subjekty na počátku výrobního řetězce z Unie působí celosvětově na různých vnitrostátních trzích, a proto nejsou závislí výlučně na svém vývozu do ČLR. Lze tedy důvodně předpokládat, že na globálním fotovoltaickém trhu budou hospodářské subjekty na počátku výrobního řetězce z Unie pravděpodobně schopny případný pokles vývozu do ČLR nahradit vývozem na ostatní trhy, které v souladu s očekáváními veřejně dostupných studií o trzích mají růst. V každém případě se na čínském fotovoltaickém trhu již nyní projevuje značný nadbytek výrobní kapacity, a proto je sporné, zda by výrobci strojních zařízení v Unii z krátkodobého a střednědobého hlediska byli schopni prodávat mnohem více výrobního zařízení.
(240)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že dopad antidumpingových cel na výrobce strojního zařízení by nebyl významný, avšak dopad na dodavatele surovin, s ohledem na možné snížení jejich prodeje do Číny, z krátkodobého hlediska negativní být může.
5. Zájem hospodářských subjektů navazujících na výrobní odvětví Unie
(241)
Hospodářské subjekty navazující na výrobní odvětví Unie působí hlavně v oblasti přípravy projektů, odbytu, komunikací a montáže fotovoltaických zařízení Od hospodářských subjektů navazujících na výrobní odvětví Unie přišlo 13 odpovědí na dotazník pro hospodářské subjekty navazující na výrobní odvětví Unie, ale pouze sedm bylo dostatečně úplných a umožňovalo smysluplné posouzení. Byly provedeny dvě inspekce na místě, které se zaměřily na přípravu projektů v oblasti fotovoltaických zařízení a montáž tohoto zařízení. Při analýze odpovědí na dotazník obdržených od 36 spolupracujících dovozců, kteří nejsou ve spojení, se ukázalo, že určitý počet z nich musí být ve skutečnosti zařazen do kategorie hospodářských subjektů navazujících na výrobní odvětví Unie, neboť jejich hlavní činností je montáž. Tato otázka bude ještě zkoumána v dalším průběhu šetření.
(242)
Podíl činnosti hospodářských subjektů navazujících na výrobní odvětví Unie, která souvisí s výrobkem, který je předmětem šetření, na jejich celkové činnosti je celkově různý. V průměru v šetřeném období představoval tento podíl 41 %. Ziskovost spolupracujících hospodářských subjektů v souvislosti s výrobkem, který je předmětem šetření, v období šetření činila v průměru 11 %. Pokud jde o pracovní místa, v období šetření zaměstnávalo těchto sedm spolupracujících hospodářských subjektů navazujících na výrobní odvětví Unie přibližně 550 osob.
(243)
Bylo vzneseno tvrzení, že antidumpingová opatření nejsou v zájmu Unie, neboť zvýší cenu modulů, což odradí konečné uživatele/spotřebitele od toho, aby si tato zařízení pořizovali. Vzhledem k tomu by hospodářské subjekty navazující na výrobní odvětví Unie měly mnohem méně zakázek a musely by činnost svých podniků omezit. Toto hodnocení vycházelo ze studie zveřejněné výzkumným ústavem Prognos o možné ztrátě pracovních míst, jež byla předložena v průběhu šetření. Uvedená studie předpovídá, že v případě uložení cel bude ohrožena velká většina pracovních míst na fotovoltaickém trhu EU. Studie používá odhad Evropské asociace fotovoltaického průmyslu (EPIA), podle něhož celkový počet přímých pracovních míst existujících na všech úrovních fotovoltaického trhu Unie včetně výrobců v Unii, dovozců, hospodářských subjektů na počátku výrobního řetězce a hospodářských subjektů navazujících na výrobní odvětví Unie činí 265 000 pracovních míst. Studie ústavu Prognos, která jako výchozí bod používá odhad celkového počtu přímých pracovních míst v oblasti fotovoltaiky z roku 2011, dochází k závěru, že v závislosti na výši cla bude během tří let ztraceno až 242 000 pracovních míst z celkového počtu 265 000 pracovních míst. K většině ztrát pracovních míst údajně dojde na navazujícím trhu, který podle údajů ústavu Prognos v roce 2011 zaměstnával přibližně 220 000 osob.
(244)
Šetření výše uvedený scénář nepotvrdilo a poukázalo na to, že na fotovoltaickém trhu Unie existoval v roce 2011, během období šetření a v roce 2012 mnohem menší počet přímých pracovních míst.
(245)
Šetření v první řadě vyvolalo pochybnosti o správnosti celkového počtu přímých pracovních míst v oblasti fotovoltaiky odhadovaného evropskou fotovoltaickou asociací. Zejména při inspekci na místě provedené v EPIA se ukázalo, že podklady, jež vedly k závěru o 265 000 pracovních místech, byly nepřesné a takový závěr neumožňovaly. Informace získané při inspekci na místě ve skutečnosti ukazují, že počet přímých pracovních míst v oblasti fotovoltaiky vypočítaný pro rok 2011 by vykazoval statistickou odchylku až 20 %. Uvedený odhad navíc zahrnuje zaměstnanost v jiných evropských zemích mimo Evropskou unii a zaměstnanost související s produktem z tenkého filmu, na který se toto šetření nevztahuje.
(246)
Nehledě na tyto pochybnosti, i kdyby byl pro účely analýzy dopadu navržených opatření použit původní odhad, je nutno poznamenat toto: odhad se týká pracovních míst v oblasti evropské fotovoltaiky v roce 2011, kteréžto období odpovídalo velmi vysokému počtu fotovoltaických zařízení instalovaných v uvedeném roce v EU (přibližně 20 GW). Lze tedy předpokládat, že vzhledem ke snížení počtu instalovaných zařízení, který v období šetření dosáhl přibližně 17,5 GW a v roce 2012 dosáhl 15 GW, klesl odpovídajícím způsobem i počet pracovních míst, zejména v navazujících odvětvích, který je přímo úměrný úrovni instalací. Veřejně dostupný odborný tisk v této souvislosti poukázal na to, že v Německu, které je největším vnitrostátním trhem, zaměstnanost v odvětví fotovoltaiky mezi lety 2011 a 2012 klesla ze 128 000 na 100 000 osob, včetně pracovních míst u výrobců. Šetření dále vyvolalo vážné pochyby ohledně toho, zda tento počet zahrnoval pouze pracovní místa s plným úvazkem vyčleněná výlučně pro výrobu fotovoltaických zařízení. V této souvislosti šetření odhalilo, že zejména na navazujícím trhu (montáž) představuje činnost v oblasti fotovoltaiky zpravidla pouze část mnohem širší podnikatelské aktivity, přičemž hlavní činností bývá montáž v oblasti topení nebo elektřiny, instalatérství atd.
(247)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pravděpodobné, že uložení opatření může vést ke zvýšení cen výrobku, který je předmětem šetření, v Unii, a z krátkodobého hlediska tak může vést ke snížení instalace fotovoltaických zařízení. Nicméně pracovní místa v této části trhu mohou být negativně ovlivněna jen v omezeném rozsahu, a to vzhledem k následujícím skutečnostem. Za prvé činnost související s fotovoltaikou přinejmenším v některých montážních organizacích představuje pouze část jejich podnikatelských činností a je také sezonní. Montážní organizace by proto za situace snížené poptávky po fovoltaických zařízeních měly být schopny vykonávat jiné činnosti. Jelikož cíle v oblasti obnovitelných zdrojů a energetické účinnosti stanovené na úrovni EU jsou pro členské státy právně závazné, je třeba očekávat, že snížená poptávka po solárních zařízeních bude mít za následek zvýšení poptávky po jiných formách elektrické energie z obnovitelných zdrojů a v oblasti energetické účinnosti. Mnozí zaměstnanci v odvětví navazujícím na výrobní odvětví Unie pravděpodobně disponují potřebnými dovednostmi, aby zvýšení poptávky v těchto blízkých odvětvích dokázali využít. Za druhé vzhledem ke stávajícím ziskům na navazujícím trhu (viz 242. bod odůvodnění výše) by subjekty zabývající se montáží měly být schopny část růstu cen absorbovat, a omezit tak dopad na konečné ceny a na poptávku po fotovoltaických zařízeních.
(248)
Nezávisle na uložení cel veřejně dostupné prognózy poptávky po fotovoltaických zařízeních uvádějí, že v roce 2013 pravděpodobně dojde ke snížení poptávky, s výkonem instalovaným v roce 2013 mezi 9,8 GW a 16,5 GW, což by pravděpodobně mělo v každém případě negativní dopad na počet pracovních míst na navazujícím trhu.
(249)
A konečně je třeba podotknout, že k tomuto růstu cen fotovoltaických zařízení by pravděpodobně došlo v každém případě, neboť výroba v ČLR pro dodávky na trh Unie je, jak se zdá, do značné míry ztrátová, což je neudržitelná situace.
(250)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že dopad antidumpingových cel na hospodářské subjekty navazující na výrobní odvětví Unie by z krátkodobého hlediska byl omezeně negativní, s ohledem na vyšší počet smluvně zajištěných montáží než v opačném (kontrafaktuálním) scénáři, který předpovídají významná výzkumná střediska, a v míře, v jaké tato cla nemohou být hospodářskými subjekty navazujícími na výrobní odvětví Unie absorbována. I přes možné snížení poptávky po fotovoltaických zařízeních by montážní organizace měly být schopny provádět jiné činnosti související buď s jinými obnovitelnými zdroji energie, nebo s primární podnikatelskou činností, jak je uvedeno výše.
6. Zájem konečných uživatelů (spotřebitelů)
(251)
Žádná strana přímo zastupující konečné uživatele, jako sdružení spotřebitelů, nepodala připomínky. V daném případě se odkazuje na dva druhy konečných uživatelů: spotřebitele (domácnosti) a další konečné uživatele (např. instituce, společnosti). Šetření zjistilo, že pouze přibližně jedna čtvrtina stávajících fotovoltaických zařízení v Unii (takzvaná střešní, menší zařízení) byla objednána spotřebiteli. Ostatní zařízení (montovaná na zemi, průmyslová a komerční zařízení, která jsou mnohem větší) byla objednána jinými konečnými spotřebiteli.
(252)
Některé strany tvrdily, že v případě uložení antidumpingových cel by spotřebitele postihlo zvýšení cen fotovoltaických modulů. Lze očekávat, že v důsledku cel by ceny fotovoltaických modulů na trhu EU poněkud vzrostly, avšak je pravděpodobné, že spotřebitelů a jiných konečných uživatelů by se to dotklo jen v omezené míře, protože šetření ukázalo, že cena modulu představuje nanejvýš 50 % z celkových nákladů na pořízení fotovoltaického zařízení. Vzhledem k ziskovým rozpětím společností připravujících projekty a montážních organizací lze důvodně předpokládat, že případný růst cen modulů pro uživatele může být přinejmenším zčásti absorbován, a tedy zmírněn. Na základě dostupných údajů se vyvozuje předběžný závěr, že dodavatelský řetězec přinejmenším zčásti absorbuje opatření s navrhovanou výší cla, a opatření tudíž nemusí mít nutně za následek vyšší maloobchodní ceny pro spotřebitele.
(253)
Dále je třeba podotknout, že pokud by cla nebyla uložena, pravděpodobný zánik výrobního odvětví Unie by mohl vést k tomu, že spotřebitelé budou mít do budoucna k dispozici pouze jeden zdroj dodávek modulů. V rámci tohoto scénáře by čínští vyvážející výrobci byli schopni dále posilovat svou, již tak velmi silnou, pozici na trhu a to by také v krátkodobém výhledu mohlo vést ke zvýšeným cenám ke škodě spotřebitelů/konečných uživatelů. Ovšem vzhledem ke skutečnosti, že výroba v ČLR je ztrátová, by ke zvýšení cen, jak je uvedeno výše, pravděpodobně došlo v každém případě.
(254)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že celkově by uložení opatření mělo omezený dopad na spotřebitele a konečné uživatele. A to bez ohledu na vliv vnitrostátních režimů podpory k povzbuzení poptávky po fotovoltaických zařízeních, jak je uvedeno v 182. bodě odůvodnění výše. Budou-li vnitrostátní režimy podpory přizpůsobeny vyšším cenám solárních panelů (prostřednictvím vyšších zaručených výkupních cen), může byt dopad na spotřebitele nulový.
7. Jiná tvrzení
(255)
Některé strany tvrdily, že výrobní odvětví Unie není schopno zásobovat trh EU v požadovaném množství, a budou-li uložena antidumpingová cla, existuje vážné riziko nedostatku v EU, což může vést k dalšímu růstu cen dotčeného výrobku.
(256)
Šetření shledalo, že toto tvrzení není opodstatněné. Výrobní odvětví Unie má od roku 2009 nedostatečně využívané výrobní kapacity. V období šetření činila míra využití výrobní kapacity Unie pro výrobu modulů 41 %, s další rezervní kapacitou přibližně ve výši 5,7 GW; míra využití výrobní kapacity Unie pro výrobu článků činila 63 %, s další rezervní kapacitou přibližně ve výši 1,2 GW, a míra využití výrobní kapacity Unie pro výrobu destiček činila 55 %, s další rezervní kapacitou přibližně ve výši 1,6 GW. Díky této rezervní kapacitě by proto výrobní odvětví Unie z krátkodobého hlediska bylo schopno soutěžit o další část trhu. Také ze střednědobého hlediska lze důvodně předpokládat, že výrobní odvětví Unie bude rozšiřovat svou výrobní kapacitu, aby mohlo dosáhnout větších úspor z rozsahu a zajistit další snižování cen. Ostatně ve světě existují i další zdroje dodávek, které působí na trhu Unie a které v případě poklesu dovozu čínských výrobků budou schopny soutěžit o trh Unie. Šetření odhalilo, že stávající rezervní kapacita jiné než čínské výroby mimo EU činila v období šetření u modulů 5,6 GW, u článků 6 GW a u destiček 6 GW. Lze proto dospět k závěru, že vzhledem k prognózám poptávky po fotovoltaických zařízeních v EU v roce 2013 (mezi 9,8 GW a 16,5 GW) a v roce 2014 (mezi 9 GW a 17,1 GW) zveřejněným významnými výzkumnými středisky, jako EPIA, je celková rezervní kapacita EU a třetích výrobců mimo EU dostačující, aby v krátkodobém výhledu nahradila případný výpadek čínských dovozů.
(257)
Některé strany rovněž tvrdily, že uložení antidumpingových cel na dotčený výrobek poškodí rozvoj fotovoltaického trhu v Evropě, a že tudíž nebudou dosaženy cíle strategie Evropa 2020 týkající se obnovitelných zdrojů energie a snížení emisí skleníkových plynů v EU.
(258)
Především je třeba uvést, že splnění cílů stanovených pro rok 2020 nezávisí výlučně na solární energii. Stejně důležité jsou i další ekologické zdroje energie, jako např.: energie získávaná pomocí větru, biomasy, vodní energie atd. Jelikož cíle pro rok 2020 nestanoví žádný konkrétní podíl solární energie, nepředpokládá se, že poněkud nižší počet fotovoltaických zařízení zvýší celkové náklady spojené s realizací strategie Evropa 2020. Kromě toho je cena solárních panelů pouze jedním z mnoha činitelů, které jsou podstatné pro rozvoj evropského odvětví výroby fotovoltaických zařízení. Stejně důležité jsou: příznivé právní a finanční podmínky na evropské úrovni a na úrovni členských států, lepší přístup k financování projektů v oblasti energie z obnovitelných zdrojů a investice do výzkumu a vývoje. Pokud jde o financování investic do solárních energií, dojde díky uložení cla ke zlepšení situace výrobního odvětví Unie i odvětví fotovoltaiky jako celku. Ve svém důsledku to pravděpodobně podpoří přístup výrobního odvětví Unie a investorů v odvětví fotovoltaiky ke kapitálu. A konečně je třeba znovu připomenout, že cílem tohoto cla není vyloučit čínský dovoz, ale obnovit korektní hospodářskou soutěž. Pokud by se cena dotčeného výrobku zvýšila, údaje o zisku dosahovaném na navazujícím trhu umožňují předpokládat, že tento růst cen by byl zčásti absorbován hospodářskými subjekty působícími na navazujícím trhu. Cena modulů pro konečné uživatele/spotřebitele by se proto neměla výrazně zvýšit, a poptávka po solárních zařízeních by mohla zůstat v předpovězeném rozmezí.
(259)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že uložení opatření by celkově nemělo výrazný nepříznivý dopad na jiné politiky EU.
8. Závěr ohledně zájmu Unie
(260)
Celkové pozitivní důsledky pro výrobní odvětví Unie převažují nad pravděpodobným negativním dopadem na jiné subjekty na fotovoltaickém trhu, včetně spotřebitelů/jiných konečných uživatelů.
(261)
Vzhledem k výše uvedené skutečnosti byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
G. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(262)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
1. Úroveň pro odstranění újmy
(263)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, která je působena výrobcům v Unii, aniž by přitom byla překročena zjištěná dumpingová rozpětí.
(264)
Při výpočtu výše cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého může přiměřeně dosáhnout toto výrobní odvětví u prodeje obdobného výrobku v Unii za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu. Má se tedy za to, že ziskové rozpětí 10 % z obratu lze na základě informací uvedených v podnětu chápat jako přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu.
(265)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. Cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí 10 % k výrobním nákladům výrobců v Unii zařazených do vzorku během období šetření.
(266)
Nezbytné zvýšení ceny pak bylo určeno na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR zařazených do vzorku, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, náležitě upravené o náklady na dovoz a celní poplatky, s váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného výrobci z Unie zařazenými do vzorku na trhu Unie v období šetření nepůsobící újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento vážené průměrné hodnoty CIF dovozu.
2. Prozatímní opatření
(267)
Vzhledem k výše uvedenému a v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení se má za to, že by se měla uložit prozatímní antidumpingová opatření ohledně dovozu krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a jejich klíčových komponentů (tj. článků a destiček) pocházejících nebo odesílaných z Čínské lidové republiky, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(268)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce od vyvážejících výrobců z ČLR bylo clo pro „všechny ostatní společnosti“ stanoveno na úrovni nejvyššího cla, jež má být uloženo společnostem, které byly buď zařazeny do vzorku, nebo během šetření spolupracovaly. Clo pro „všechny ostatní společnosti“ bude použito na společnosti, které v rámci šetření nespolupracovaly.
(269)
Pro spolupracující čínské společnosti nezařazené do vzorku, které jsou uvedeny v příloze, je prozatímní sazba cla stanovena jako vážený průměr sazeb pro společnosti zařazené do vzorku.
(270)
Navrhují se proto tyto sazby prozatímního antidumpingového cla:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Celní sazba
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.,
93,3 %
51,5 %
51,5 %
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.,
112,6 %
67,9 %
67,9 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.,
88,4 %
55,9 %
55,9 %
JingAo Solar Co. Ltd.;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.,
99,0 %
58,7 %
58,7 %
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.,
48,1 %
38,3 %
38,3 %
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.;
Suntech Power Co., Ltd.;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.
71,5 %
48,6 %
48,6 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.,
96,2 %
37,3 %
37,3 %
Jiné spolupracující společnosti (příloha I)
88,5 %
47,6 %
47,6 %
Všechny ostatní společnosti
112,6 %
67,9 %
67,9 %
(271)
Výše uvedená antidumpingová opatření se prozatímně stanoví ve formě valorických cel.
(272)
Individuální sazby antidumpingového cla pro společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav zjištěný během šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto výlučně použitelné na dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a vyrobených těmito společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu se svým názvem, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(273)
Každou žádost o použití těchto individuálních sazeb antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti (například po změně názvu subjektu nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (8) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech příslušné společnosti v souvislosti s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, např. spojených s takovou změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(274)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se výše cla stanovená pro všechny ostatní společnosti vztahovat pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale i na ty výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(275)
Jak je uvedeno v oddíle 5 oznámení o zahájení řízení, Komise nyní zjišťuje, zda lze veškerý dovoz dotčeného výrobku z ČLR považovat za pocházející z ČLR. To je zvlášť důležité v případě modulů, které mohou obsahovat komponenty a části z různých zemí. Podle čl. 1 odst. 3 základního antidumpingového nařízení může být země vývozu dumpingového výrobku zemí jednající jako prostředník. Je třeba rovněž poznamenat, že podnět se týká dovozu z Číny, aniž by byl blíže určen původ takových zásilek. A konečně v rámci antidumpingových šetření a šetření o vyrovnávacích clech, která provedly USA a která se týkala téhož výrobku dováženého z ČLR, byla zdůrazněna složitost výrobních a montážních operací, které mohou či nemusí být dostačující pro určení původu (9). S ohledem na tyto úvahy, a aniž je dotčen závěr, který bude v této záležitosti s definitivní platností učiněn, se považuje za vhodné, aby výrobek, který je předmětem šetření, pocházející nebo odesílaný z Číny podléhal prozatímním opatřením, pokud se nejedná o výrobek v tranzitu ve smyslu článku V dohody GATT.
(276)
Jak je uvedeno ve 3. bodě odůvodnění výše, Komise zavedla nařízením (EU) č. 182/2013 celní evidenci dovozu dotčeného výrobku pocházejícího nebo odesílaného z ČLR. Cílem bylo umožnit zpětné uplatnění antidumpingových opatření podle čl. 10 odst. 4 základního nařízení a vyrovnávacích opatření podle čl. 16 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen „základní antisubvenční nařízení“) (10).
(277)
Pokud jde o současné antidumpingové šetření, a vzhledem k výše uvedeným zjištěním by celní evidence dovozu za účelem antidumpingového šetření v souladu s čl. 14 odst. 5 základního nařízení měla být zastavena.
(278)
Co se týká souběžného antisubvenčního šetření, jež v souladu s článkem 10 základního antisubvenčního nařízení zahájila Komise prostřednictvím oznámení zveřejněného dne 8. listopadu 2012 v Úředním věstníku Evropské unie (11), měla by celní evidence dovozu podle čl. 24 odst. 5 základního antisubvenčního nařízení pokračovat.
(279)
V této fázi řízení nelze přijmout žádné rozhodnutí o možném zpětném uplatnění antidumpingových opatření.
(280)
Vzhledem k výjimečným okolnostem stávajícího řízení, zvláště tedy proto, že se vztahuje na výrobek určený pro trh, jenž vyžaduje stabilitu dodávek v krátkodobém horizontu, považuje se za vhodné zavést prozatímní antidumpingová opatření postupně. Jelikož zvláště výrobní odvětví Unie utrpělo újmu v důsledku nekalých obchodních praktik dotčené země v období šetření, výrobci v Unii nemohou okamžitě dodat nezbytná množství, pokud v důsledku zavedení opatření dojde ke snížení úrovně dovozu. Postupné zavedení antidumpingového cla umožní výrobnímu odvětví Unie v krátkodobém horizontu zvýšit nabídku. Kromě toho tím, že se výrobnímu odvětví Unie poskytne dostatečná doba ke zvýšení úrovně výroby, dostupnost dotčeného výrobku zůstane na přiměřené úrovni, aby mohla uspokojit poptávku. Proto se považuje za vhodné zavést clo ve dvou krocích.
I. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(281)
V zájmu řádného úředního postupu se stanoví lhůta, ve které mohou zúčastněné strany, jež se samy přihlásily ve lhůtě uvedené v nařízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Dále je třeba uvést, že závěry o uložení cla učiněné pro účely tohoto nařízení jsou prozatímní a mohou být přezkoumány za účelem uložení jakéhokoliv konečného cla,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní dumpingové clo na dovoz krystalických křemíkových fotovoltaických modulů nebo panelů a článků a destiček typů používaných v krystalických křemíkových fotovoltaických modulech nebo panelech (tloušťka článků a destiček nepřesahuje 400 mikrometrů), v současnosti kódů KN ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 a ex 8541 40 90 (kódy TARIC 3818001011, 3818001019, 8501310081, 8501310089, 8501320041, 8501320049, 8501330061, 8501330069, 8501340041, 8501340049, 8501612041, 8501612049, 8501618041, 8501618049, 8501620061, 8501620069, 8501630041, 8501630049, 8501640041, 8501640049, 8541409021, 8541409029, 8541409031 a 8541409039) pocházejících nebo odesílaných z Čínské lidové republiky, ledaže by byly v tranzitu ve smyslu článku V GATT.
Z definice dotčeného výrobku jsou vyloučeny tyto typy výrobků:
-
přenosné solární nabíječky skládající se z méně než šesti článků a napájející přístroje elektřinou nebo sloužící k nabití baterií,
-
produkty z tenkého fotovoltaického filmu,
-
krystalické křemíkové fotovoltaické výrobky, jež jsou trvale zabudovány do elektrických spotřebičů, jež mají jinou funkci než výrobu elektrické energie a které spotřebovávají elektřinu vyrobenou zabudovaným(i) krystalickým(i) křemíkovým(i) fotovoltaickým(i) článkem (články).
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
i)
od vstupu tohoto nařízení v platnost do 5. srpna 2013:
Společnost
Celní sazba
Všechny společnosti
11,8 %
ii)
od 6. srpna 2013:
Společnost
Celní sazba
Doplňkový kód TARIC
Changzhou Trina Solar Energy Co Ltd.;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.,
51,5 %
B791
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.,
67,9 %
B792
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.,
55,9 %
B793
JingAo Solar Co. Ltd.;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.,
58,7 %
B794
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.,
38,3 %
B795
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.;
Suntech Power Co., Ltd.;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.
48,6 %
B796
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.,
37,3 %
B797
Společnosti uvedené v příloze
47,6 %
Všechny ostatní společnosti
67,9 %
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
Podle čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Nařízení (EU) č. 182/2013 se mění takto:
1)
Vkládá se nový nadpis G a nový 22. bod odůvodnění, které znějí:
„G. UKONČENÍ CELNÍ EVIDENCE PRO ÚČELY OCHRANY PŘED DUMPINGOVÝM DOVOZEM
(22)
Od 6. června 2013 je ochrana před dumpingovým dovozem zajištěna prozatímním antidumpingovým clem. Celní evidence dovozu pro účely ochrany před dumpingovým dovozem proto již není nutná.“
2)
V článku 1 se zrušují slova „čl. 14 odst. 5 nařízení (ES) č. 1225/2009 a“.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 4. června 2013.
KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 513/2013
2013 m. birželio 4 d.
kuriuo importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės arba iš Kinijos Liaudies Respublikos siunčiamiems fotovoltiniams moduliams iš kristalinio silicio ir jų pagrindinėms sudėtinėms dalims (t. y. elementams ir plokštelėms) nustatomas laikinasis antidempingo muitas ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 182/2013, kuriuo nustatomas reikalavimas registruoti šiuos importuojamus Kinijos Liaudies Respublikos kilmės arba iš Kinijos Liaudies Respublikos siunčiamus produktus
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 7 straipsnį ir 14 straipsnio 5 dalį,
pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
A. PROCEDŪRA
1. Inicijavimas
(1)
2012 m. rugsėjo 6 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2) Europos Komisija (toliau - Komisija) paskelbė apie antidempingo tyrimo dėl į Europos Sąjungą (toliau - Sąjunga) importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos (toliau - KLR arba nagrinėjamoji šalis) kilmės fotovoltinių modulių iš kristalinio silicio ir jų pagrindinių sudėtinių dalių (t. y. elementų ir plokštelių) inicijavimą (toliau - pranešimas apie inicijavimą).
(2)
Tyrimas inicijuotas 2012 m. liepos 25 d. gavus gamintojų, kurie pagamina daugiau nei 25 % visų fotovoltinių modulių iš kristalinio silicio ir jų pagrindinių sudėtinių dalių Sąjungoje, vardu ES ProSun (toliau - skundo pateikėjas) pateiktą skundą. Skunde pateikti šio produkto dempingo ir dėl to daromos materialinės žalos prima facie įrodymai, kurių pakako tyrimo inicijavimui pagrįsti.
2. Registracija
(3)
Gavusi skundo pateikėjo tinkamais įrodymais pagrįstą prašymą 2013 m. kovo 1 d. Komisija priėmė Reglamentą (ES) Nr. 182/2013 (3), kuriuo nustatomas reikalavimas nuo 2013 m. kovo 6 d. registruoti importuojamus Kinijos Liaudies Respublikos kilmės arba iš Kinijos Liaudies Respublikos siunčiamus fotovoltinius modulius iš kristalinio silicio ir jų pagrindines sudėtines dalis (t. y. elementus ir plokšteles).
3. Su tyrimu susijusios šalys
(4)
Apie tyrimo inicijavimą Komisija oficialiai pranešė skundo pateikėjui, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, žinomiems eksportuojantiems gamintojams, KLR valdžios institucijoms ir žinomiems importuotojams. Komisija taip pat pranešė JAV, kurios numatytos kaip galima panaši šalis, gamintojams.
(5)
Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė per pranešime apie inicijavimą nurodytą laikotarpį pateikti nuomonę raštu ir prašyti jas išklausyti. Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.
(6)
Atsižvelgdama į didelį su tyrimu susijusių nagrinėjamosios šalies eksportuojančių gamintojų, nesusijusių importuotojų ir Sąjungos gamintojų skaičių ir norėdama tyrimą užbaigti per teisės aktuose nustatytą terminą Komisija pranešime apie inicijavimą paskelbė nusprendusi pasirinkti pagrįstą nagrinėjamosios šalies eksportuojančių gamintojų, nesusijusių importuotojų ir Sąjungos gamintojų, kuriuos būtų galima išnagrinėti, skaičių ir pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį atlikti atranką (toliau - atranka).
a) Sąjungos gamintojų atranka
(7)
Pranešime apie inicijavimą Komisija paskelbė preliminariai atlikusi Sąjungos gamintojų atranką. Visiems Sąjungos gamintojams ir žinomai gamintojų asociacijai pranešta apie laikinai atrinktus Sąjungos gamintojus. Iš apytikriai 220 Sąjungos gamintojų, kurie prieš inicijuojant tyrimą buvo žinomi kaip panašaus produkto gamintojai (žr. 26 konstatuojamąją dalį), remiantis didžiausiu tipišku pagamintu kiekiu ir atsižvelgiant į pardavimo apimtį bei geografinę vietovę laikinai atrinkti devyni Sąjungos gamintojai, kuriuos galima pagrįstai ištirti per turimą laikotarpį. Užtikrinta, kad atrinkta tiek vertikaliai integruotų, tiek neintegruotų Sąjungos gamintojų. Suinteresuotosios šalys taip pat ragintos pareikšti nuomonę dėl laikinai atrinktų bendrovių. Kai kurios suinteresuotosios šalys pateikė pastabų dėl laikinai atrinktų bendrovių, o viena šalis paprašė surengti klausymą su bylas nagrinėjančiu pareigūnu.
(8)
Kelios suinteresuotosios šalys dėl laikinai atrinktų Sąjungos gamintojų pareiškė toliau pateiktų prieštaravimų.
i)
Kai kurios šalys tvirtino, kad apie laikinai atrinktas bendroves pateikta nedaug informacijos, kurios nepakako, kad jos galėtų pateikti reikšmingų pastabų dėl pasiūlytų bendrovių. Tiksliau jos kritikavo tai, kad Sąjungos gamintojų tapatybė buvo laikoma konfidencialia, ir prašė atskleisti valstybes nares, kuriose įsikūrę Sąjungos gamintojai, taip pat atrinktų Sąjungos gamintojų gamybos apimties dalį, palyginti su visa fotovoltinių modulių, elementų ir plokštelių gamybos apimtimi, ir atrinktų bendrovių pardavimo apimtį, nurodant kiekvienos bendrovės pardavimo apimtį atskirai ir visų atrinktų bendrovių kartu.
ii)
Naudotam atrankos metodui prieštarauta remiantis tuo, kad pagal tą metodą „supainiojami trys skirtingi etapai“, tiksliau pritarimas tyrimo inicijavimui, Sąjungos pramonės apibrėžtis ir atranka. Teigta, kad buvo neaišku, ar atrenkant bendroves Sąjungos pramonės apibrėžtis jau buvo nustatyta ir ar dėl to atrinktas bendroves galima laikyti tipiškomis. Atrankos etapu nenustačius Sąjungos pramonės apibrėžties suinteresuotosios šalys negalėjo patikrinti, ar atrinktos bendrovės buvo tipiškos ir ar remiantis atrinktomis bendrovėmis buvo galima tinkamai įvertinti Sąjungos pramonės padėtį per tiriamąjį laikotarpį, kaip apibrėžta 19 konstatuojamojoje dalyje. Be to, teigta, kad nederėjo bendrovių laikinai atrinkti remiantis Sąjungos gamintojų atsakymais, gautais nagrinėjant, ar pritariama tyrimo inicijavimui.
iii)
Taip pat teigta, kad bendrovės laikinai atrinktos remiantis tik tomis bendrovėmis, kurios pareiškė pritariančios šiam tyrimui.
iv)
Viena šalis teigė, kad, atrinkus ir vertikaliai integruotas bendroves, plokštelių ir elementų gamybos apimtis gali būti du ar tris kartus padidinta, dėl to iškyla abejonių dėl viso atrinktų bendrovių tipiškumo. Prašyta, kad vertikaliai integruotų gamintojų atveju būtų skaičiuojama tik modulių gamybos apimtis, į ją neįtraukiant elementų ir plokštelių.
v)
Ta pati šalis teigė, kad duomenys, kuriais remtasi atrenkant bendroves, buvo bent iš dalies nepatikimi, todėl galėjo būti paveiktas visų atrinktų bendrovių tipiškumas.
vi)
Viena šalis pateikė sąrašą, kuriame tariamai buvo išvardyta apie 150 papildomų Sąjungos panašaus produkto gamintojų, ir teigė, kad atrenkant Sąjungos gamintojus į juos turėjo būti atsižvelgta.
(9)
Toliau pateikti atsakymai į šalių pateiktus argumentus.
i)
Sąjungos gamintojai prašė jų pavadinimus laikyti konfidencialiais dėl atsakomųjų veiksmų pavojaus. Iš tiesų būta realių grasinimų Sąjungos gamintojams pakenkti jų verslui tiek Sąjungoje, tiek už jos ribų. Komisijos nuomone, šie prašymai buvo pakankamai pagrįsti, kad juos būtų galima patenkinti. Atskleidus individualių atrinktų Sąjungos gamintojų geografinę vietą ar gamybos ir pardavimo apimties dalį būtų lengva sužinoti susijusio gamintojo tapatybę, todėl šiuos prašymus teko atmesti.
ii)
Komisija „nesupainiojo“ pritarimo tyrimo inicijavimui nustatymo, Sąjungos pramonės apibrėžties nustatymo ir laikino bendrovių atrinkimo, nes šie etapai nepriklausė vienas nuo kito ir dėl kiekvieno iš jų buvo sprendžiama atskirai. Neįrodyta, kokį poveikį atrinktų bendrovių tipiškumui turėjo per pritarimo tyrimo inicijavimui nagrinėjimą Sąjungos gamintojų pateiktų gamybos ir pardavimo duomenų naudojimas. Sąjungos pramonės apibrėžtis iš tiesų buvo laikinai nustatyta inicijavimo etapu. Norint preliminariai nustatyti visą 19 konstatuojamojoje dalyje apibrėžto tiriamojo laikotarpio Sąjungos gamybos apimtį, naudotasi visa turima informacija, susijusia su Sąjungos gamintojais, įskaitant skunde pateiktą informaciją ir iš Sąjungos gamintojų ir kitų šalių prieš inicijuojant tyrimą gautus duomenis.
iii)
Renkant bendroves svarstyti visi į klausimus, susijusius su pritarimu tyrimo inicijavimui, atsakę Sąjungos gamintojai, nepaisant to, ar jie tyrimui pritarė, prieštaravo ar nepareiškė jokios nuomonės dėl tyrimo. Todėl teiginys buvo atmestas.
iv)
Gamybos apimties padidinimas du ar tris kartus svarstytas laikinai atrenkant bendroves. Paaiškėjo, kad neskaičiuojant vertikaliai integruotų Sąjungos gamintojų plokštelių ir elementų gamybos ir pardavimo apimties būtų neatsižvelgta į laisvoje rinkoje parduotų plokštelių ir elementų gamybos apimties dalį. Todėl manyta, kad iš bendros gamybos apimties išbraukus plokštelių ir elementų pardavimo apimtį nebūtinai būtų gauti tipiškesni atrinktų bendrovių duomenys. Be to, atrinktų bendrovių tipiškumas nustatytas ne tik remiantis gamybos apimtimi, bet ir geografiniu pasiskirstymu ir stengiantis atrinkti tiek vertikaliai integruotų, tiek neintegruotų gamintojų. Santykinis gamybos apimties tipiškumas apskaičiuotas kiekvienos rūšies panašaus produkto lygiu. Tuo remiantis manyta, kad metodika, taikyta laikinai atrenkant bendroves, buvo pagrįsta, todėl atrinktos bendrovės laikomos tipiškomis visos Sąjungos pramonės tiriamojo produkto bendrovėmis. Todėl šis teiginys buvo atmestas.
v)
Kalbant apie duomenų patikimumą, bendrovės atrinktos remiantis atrankos metu turėta informacija, kaip numatyta pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalyje. Dėl duomenų, naudotų išreiškiant pritarimą tyrimo inicijavimui, patikimumo: atliekant tyrimą nenustatyta jokių įrodymų, kad prieš inicijuojant tyrimą surinkti duomenys būtų labai nepakankami. Todėl galima pagrįstai manyti, kad pagrindas, kuriuo remtasi laikinai atrenkant bendroves, buvo pakankamai patikimas. Todėl šis teiginys buvo atmestas.
vi)
Dėl apytikriai 150 papildomų Sąjungos gamintojų sąrašo reikėtų pažymėti, kad ši informacija buvo pateikta gerokai vėliau po termino, nustatyto suinteresuotosioms šalims pastaboms dėl laikinai atrinktų bendrovių pateikti ir Sąjungos gamintojams apie save pranešti ir prašyti būti atrinktais. Be to, apie 30 šiame sąraše nurodytų Sąjungos gamintojų atrenkant bendroves Komisijai iš tiesų buvo žinomi. Taip pat atrenkant bendroves atsižvelgta į visus Sąjungos gamintojus, kurie pranešė apie save paskelbus pranešimą apie inicijavimą. Tuo remiantis atrinktų bendrovių tipiškumui poveikio nepadaryta. Todėl šis teiginys buvo atmestas.
(10)
Gavus pastabas atrinktos bendrovės persvarstytos remiantis tuo, kad buvo požymių, kad viena atrinkta bendrovė nebūtų galėjusi visapusiškai bendradarbiauti. Atrinktų bendrovių tipiškumo lygiui užtikrinti atrinktas papildomas Sąjungos gamintojas. Taigi, persvarsčius atrinktas bendroves, remiantis didžiausia tipiška gamybos kiekvienu etapu apimtimi ir atsižvelgiant į pardavimo apimtį ES rinkoje ir geografinę vietą galiausiai atrinkta dešimt bendrovių, kurias būtų galima pagrįstai ištirti per turimą laikotarpį. Po persvarstymo atrinktiems Sąjungos gamintojams teko 18-21 % modulių, 17-24 % elementų ir 28-35 % plokštelių gamybos apimties, išreiškus visos Sąjungos gamybos apimties procentine dalimi, be to, atrinkti tiek vertikaliai integruoti, tiek neintegruoti gamintojai. Kadangi tikslūs procentiniai duomenys leistų apskaičiuoti pirmiau minėto papildomo Sąjungos gamintojo gamybos apimtį ir taip nustatyti jo tapatybę, nebuvo galima atskleisti šių tikslių procentinių duomenų.
b) Nesusijusių importuotojų atranka
(11)
Atsižvelgiant į galimai didelį nesusijusių importuotojų skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo numatyta, kad pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį gali būti vykdoma atranka. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), prašyta, kad visi importuotojai Komisijai praneštų apie save ir pateiktų, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, pagrindinę informaciją apie savo veiklą 19 konstatuojamojoje dalyje apibrėžtu tiriamuoju laikotarpiu, susijusią su tiriamuoju produktu.
(12)
Iš apytikriai 250 nesusijusių importuotojų, apie kuriuos pranešė skundo pateikėjas ir su kuriais susisiekė Komisija, trisdešimt šešios šalys pateikė prie pranešimo apie inicijavimą pridėtos atrankos formos atsakymus - trisdešimt penkios nurodė modulius, tik viena - elementus ir nė viena nenurodė plokštelių. Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį atrinktos bendrovės, kurioms tenka didžiausia tipiška importo apimtis ir kurias būtų galima tinkamai ištirti per turimą laikotarpį. Tuo remdamasi Komisija atrinko tris nesusijusius modulių importuotojus ir vieną nesusijusį elementų importuotoją. Gavusi pastabas Komisija nutarė atrinkti dar vieną nesusijusį modulių importuotoją. Ši bendrovė pranešė apie save ir tvirtino, kad jos veiklos lygis atitinka reikalavimus, kad ji būtų atrinkta. Todėl pirminė šių importuotojų pateikta informacija iš naujo patikrinta ir nustatyta, kad padaryta korektūros klaida, susijusi su vieno aptariamo importuotojo nurodyta importo apimtimi. Tuo remiantis aptariama bendrovė buvo priskirta atrinktiems nesusijusiems importuotojams. Be to, dvi preliminariai atrinktos bendrovės neatsakė į klausimyno klausimus, todėl laikyta, kad jos tyrime nebendradarbiauja, ir jos buvo išbrauktos iš atrinktų nesusijusių importuotojų sąrašo. Taigi, atrinkti nesusiję importuotojai - du modulių importuotojai ir vienas elementų importuotojas, kuriems teko apie 2-5 % visos importo iš nagrinėjamosios šalies apimties. Tačiau gavus klausimyno atsakymus paaiškėjo, kad dviejų iš trijų importuotojų pagrindinė veikla iš tiesų buvo susijusi su saulės energijos įrenginių montavimu, o ne su prekyba nagrinėjamuoju produktu. Atlikus tyrimą nustatyta, kad didžioji importuojamo nagrinėjamojo produkto dalis į Sąjungos rinką pateko per bendroves, kurios yra susijusios su eksportuojančiais KLR gamintojais, arba per montuotojus arba projektų vystytojus. Tokiomis aplinkybėmis atrinkti nesusiję importuotojai preliminariai laikyti tipiškais. Tačiau Komisija toliau vykdydama tyrimą susisieks su papildomais bendradarbiaujančiais nesusijusiais importuotojais, kad galėtų patikrinti, ar jie gali būti laikomi importuotojais ir ar galima padidinti atrinktų bendrovių skaičių.
c) Eksportuojančių gamintojų atranka
(13)
Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį eksportuojančių gamintojų skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo numatyta, kad, siekiant nustatyti dempingą, pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį gali būti atliekama atranka. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), prašyta, kad visi eksportuojantys gamintojai Komisijai praneštų apie save ir pateiktų, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, pagrindinę informaciją apie savo veiklą 19 konstatuojamojoje dalyje apibrėžtu tiriamuoju laikotarpiu, susijusią su tiriamuoju produktu. Be to, konsultuotasi su nagrinėjamosios šalies valdžios institucijomis.
(14)
Per atrankos procedūrą apie save pranešė 135 eksportuojantys Kinijos gamintojai (dažniausia tai kelių bendrovių grupės). Bendradarbiaujančioms bendrovėms teko 80 % visos Kinijos eksporto apimties. Atrinktos septynios bendrovių grupės, kurias sudaro trys bendradarbiaujantys eksportuotojai, kuriems tenka didžiausias eksportuojamų modulių kiekis, du bendradarbiaujantys eksportuotojai, kuriems tenka didžiausias eksportuojamų elementų kiekis, ir du bendradarbiaujantys eksportuotojai, kuriems tenka didžiausias eksportuojamų plokštelių kiekis.
d) Klausimyno atsakymai ir tikrinimai
(15)
Komisija klausimynus nusiuntė visiems atrinktiems eksportuojantiems Kinijos gamintojams ir atrinktiems Sąjungos gamintojams, atrinktiems nesusijusiems importuotojams ir per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą apie save pranešusiems gamintojų grandies bei vartotojų grandies veiklos vykdytojams ir jų asociacijoms. Komisija taip pat susisiekė su vartotojams atstovaujančia asociacija.
(16)
Klausimyno atsakymus pateikė visi atrinkti eksportuojantys Kinijos gamintojai, visi atrinkti Sąjungos gamintojai, trys atrinkti nesusiję Sąjungos importuotojai ir dvidešimt vienas gamintojų grandies bei vartotojų grandies veiklos vykdytojas bei trys jų asociacijos.
(17)
Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga norint padaryti preliminarias išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų. Tikrinamieji vizitai surengti toliau išvardytų bendrovių (jų grupių) patalpose.
a)
Sąjungos gamintojai:
-
Tikrinamieji vizitai surengti dešimties atrinktų Sąjungos gamintojų patalpose.
b)
Eksportuojantys KLR gamintojai:
-
Changzhou Trina Solar Energy Co Ltd, KLR,
-
Delsolar (Wujiang) Co Ltd, KLR,
-
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co Ltd, KLR,
-
JingAo Group, KLR,
-
Jinzhou Yangguang Energy, KLR,
-
Wuxi Suntech Power Co Ltd, KLR,
-
Yingli Green Energy Holding Company, KLR.
c)
Susiję Sąjungos importuotojai:
-
Yingli Green Energy Greece Sales GmbH, Miunchenas, Vokietija,
-
LDK Solar Italia S.r.l., San Zenone degli Ezzelini (TV), Italija,
-
Delta Energy Systems S.r.l., Roma, Italija,
-
Sunways AG, Konstancas, Vokietija,
-
JA Solar GmbH, Miunchenas, Vokietija.
d)
Susiję prekiautojai ir (arba) importuotojai už Sąjungos ribų:
-
Delsolar Co Ltd, Zhunan City, Taivanas,
-
JA Solar Hong Kong Ltd, Hong Kong SAR,
-
Wealthy Rise International Ltd, Hong Kong SAR,
-
Suntech Power International Ltd, Šafhauzenas, Šveicarija,
-
Trina Solar (Schweiz) AG, Valizelenas, Šveicarija.
e)
Nesusijęs Sąjungos importuotojas:
-
IBC AG, Bad Štafelšteinas, Vokietija.
f)
Gamintojų grandies veiklos vykdytojai:
-
Roth & Rau AG, Hohenstein-Ernsthal, Vokietija,
-
WACKER Chemie AG, Burghauzenas, Vokietija.
g)
Vartotojų grandies veiklos vykdytojai:
-
Juwi Solar GmbH, Worrstadt, Vokietija,
-
ValSolar SL, Badachosas, Ispanija.
h)
Asociacija:
-
EPIA, Briuselis, Belgija.
(18)
Eksportuojantiems KLR gamintojams, kuriems nesuteikiamas RER, reikia nustatyti normaliąją vertę, todėl toliau nurodytų bendrovių patalpose atliktas tikrinimas normaliajai vertei nustatyti remiantis Indijos, kaip panašios šalies, duomenimis:
-
EMMVEE Photovoltaic Power Private Limited, Bengaluru, Indija,
-
Tata Power Solar Systems Limited, Bengaluru, Indija.
4. Tiriamasis ir nagrinėjamasis laikotarpiai
(19)
Atliekant dempingo ir žalos tyrimą nagrinėtas 2011 m. liepos 1 d.-2012 m. birželio 30 d. laikotarpis (toliau - tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2009 m. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
1. Nagrinėjamasis produktas
(20)
Nagrinėjamasis produktas - Kinijos Liaudies Respublikos kilmės arba iš Kinijos Liaudies Respublikos siunčiami fotovoltiniai moduliai arba plokštės iš kristalinio silicio ir tam tikrų rūšių elementai ir plokštelės, naudojami fotovoltiniuose moduliuose arba plokštėse iš kristalinio silicio. Elementų ir plokštelių storis neviršija 400 mikrometrų. Šio produkto KN kodai šiuo metu: ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 ir ex 8541 40 90 (toliau - nagrinėjamasis produktas).
(21)
Nagrinėjamojo produkto apibrėžčiai nepriskiriami šių rūšių produktai:
-
iš mažiau kaip šešių elementų sudaryti nešiojami saulės įkrovikliai, kurių paskirtis tiekti elektrą prietaisams arba įkrauti elementus,
-
fotovoltiniai produktai plona plėvele,
-
fotovoltiniai produktai iš kristalinio silicio, visam laikui įmontuoti į elektros prietaisus, kurių paskirtis nėra energijos gamyba ir kurie naudoja integruoto (-ų) fotovoltinio (-ių) elemento (-ų) iš kristalinio silicio gaminamą elektrą.
(22)
Fotovoltiniai moduliai, elementai ir plokštelės saulės šviesą paverčia elektros energija. Tai vyksta elementuose, kurie sugeria šviesą ir per kristalinį silicį ją paverčia elektros energija.
(23)
Plokštelės - pirmasis gamybos proceso etapas. Jos pagamintos iš kristalinio silicio ir yra pagrindinė sudedamoji elementų gamybos dalis.
(24)
Pirmiausia kristalinį silicį reikia išlydyti kristalinio silicio luitams gauti, kurie supjaustomi į plokšteles. Plokštelės apdorojamos pažangiųjų technologijų puslaidininkių apdorojimo seka veikiantiems saulės elementams sukurti. Elementai - antrasis gamybos proceso etapas. Juose yra teigiamų ir neigiamų sluoksnių sandūra elementų pagaminamai elektros energijai surinkti ir perduoti.
(25)
Moduliai - trečiasis gamybos proceso etapas. Kad būtų galima modulius surinkti, elementai sulituojami plokščia viela arba metalinėmis juostomis elementų grandinei suformuoti. Elementai tarp lakštų laminuojami. Ant viršaus dažniausia dedamas stiklas, o iš apačios - polimerinė pagrindo plokštė. Karkasas paprastai padaromas tam, kad modulį būtų galima surinkti vietoje (pvz., ant stogo). Modulis gali turėti inverterį arba ne.
2. Panašus produktas
(26)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad nagrinėjamojo produkto ir Indijos, kuri normaliajai vertei nustatyti naudota kaip panaši šalis, vidaus rinkoje gaminamo ir parduodamo produkto, taip pat Sąjungos pramonės Sąjungoje gaminamo ir parduodamo produkto fizinės, cheminės bei techninės savybės ir pagrindinė galutinio naudojimo paskirtis yra tokios pačios. Todėl šie produktai preliminariai laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
3. Tvirtinimai dėl produkto apibrėžtosios srities
i) Fizinės, cheminės ir techninės savybės bei galutinis naudojimas
(27)
Kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad tyrime negalima nagrinėti trijų produktų, kurių fizinės, cheminės ir techninės savybės skiriasi, todėl moduliai, elementai ir plokštelės turėtų būti nagrinėjami atliekant tris atskirus tyrimus. Be to, jos teigė, kad neaišku, ar tyrime nagrinėjamas vienas produktas, ar trys atskiri produktai, todėl jos negali visapusiškai ginti savo interesų. Taip pat teigta, kad kaip alternatyva tyrime neturėtų būti nagrinėjamos plokštelės, jei monokristalinės plokštelės nebūtų išbrauktos iš tyrimo aprėpties (žr. 42-44 konstatuojamąsias dalis).
(28)
Plokštelių, elementų ir modulių gamyba yra vienas gamybos procesas, kurį sudaro skirtingi gamybos etapai. Moduliai, elementai ir plokštelės kartu lemia gatavo gaminio (t. y. modulių) savybes. Atlikus tyrimą nustatyta, kad plokštelių ir elementų gamyba yra tiesiogiai ir išskirtinai susijusi su modulių gamyba; modulių, elementų ir plokštelių pagrindinės fizinės, cheminės ir techninės savybės yra tokios pačios (dėl naudojamos žaliavos), jų galutinio naudojimo paskirtis yra ta pati, t. y. jie parduodami integravimui į fotovoltines saulės energijos sistemas. Modulių veikimas tiesiogiai susijęs su plokštelių ir elementų veikimu.
(29)
Pranešime apie tyrimo inicijavimą aiškiai išdėstyta, kad tiriamasis produktas - moduliai, elementai ir plokštelės. Taigi, suinteresuotosios šalys galėjo visapusiškai ginti savo interesus, remdamosi apibrėžtu nagrinėjamuoju produktu. Todėl šie argumentai buvo atmesti.
ii) Skirtingos nomenklatūros
(30)
Be to, teigta, kad modulių, elementų ir plokštelių negalima laikyti panašiais produktais, nes jie priskiriami keliems skirtingiems aštuonių skaičių KN kodams, šešių skaičių subpozicijoms, keturių skaičių SS pozicijoms ir dviejų skaičių skirsniams, taip pat šių produktų galima aptikti skirtinguose SS nomenklatūros skyriuose. Šis argumentas yra nesusijęs su antidempingo tyrimo produkto apibrėžtosios srities nustatymu, kuris grindžiamas nagrinėjamojo produkto fizinėmis savybėmis.
iii) Elementų pridėtinė vertė
(31)
Kelios šalys teigė, kad elementų konversijos procesu sukuriama pridėtinė vertė sudaro didžiausią modulio pridėtinės vertės dalį, todėl elementus reikia laikyti atskiru produktu.
(32)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad technologiniu požiūriu sudėtingiausia gamybos dalis yra elementų gamyba. Tačiau taip pat nustatyta, kad visi trys perdirbimo etapai yra susiję, o pridėtinė vertė nesukuriama tik vienu konkrečiu gamybos etapu, bet yra paskirstyta per visą gamybos procesą. Tuo remiantis tvirtinimas buvo atmestas.
iv) Atskiros prekybos rinkos
(33)
Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad modulių, elementų ir plokštelių prekybos rinkos skiriasi, be to, didelė dalis gamintojų nėra vertikaliai integruoti, todėl modulius, elementus ir plokšteles reikėtų vertinti kaip skirtingus produktus.
(34)
Moduliai, elementai ir plokštelės negali būti laikomi skirtingais produktais, kurių kainos svyruoja tik dėl rinkos veiksnių. Iš tiesų jų kainos labai susijusios ir jas lemia polikristalinio silicio kaina. Panašiai, kaip paaiškinta 23-25 konstatuojamosiose dalyse, nagrinėjamasis produktas gaminamas naudojant vieną gamybos procesą, kurį sudaro skirtingi etapai. Tai, kad kai kurie gamintojai nėra vertikaliai integruoti, yra susiję tik su verslo sprendimais ir masto ekonomija, todėl šios išvados nepakeičia. Tuo remiantis šį argumentą teko atmesti.
v) Galutinio naudojimo paskirtis ir pakeičiamumas
(35)
Kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad modulius, elementus ir plokšteles reikia laikyti skirtingais produktais, nes jų galutinio naudojimo paskirtis skiriasi, be to, jų negalima pakeisti vienas kitu.
(36)
Kaip minėta pirmiau, per tyrimą nustatyta, kad plokštelių, elementų ir modulių gamybos procesas yra vienas bendras gamybos procesas, todėl pakeičiamumo veiksnys vieno gamybos proceso skirtingais etapais netaikomas. Be to, moduliai, elementai ir plokštelės naudojami tai pačiai galutinio naudojimo paskirčiai - jais saulės šviesa verčiama elektros energija, todėl jų negalima naudoti kitai paskirčiai.
vi) Platinimo kanalai
(37)
Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad skiriasi modulių, elementų ir plokštelių platinimo kanalai, todėl jų negalima laikyti vienu produktu. Atlikus tyrimą nustatyta, kad modulius, elementus ir plokšteles galima platinti skirtingais arba tais pačiais platinimo kanalais. Tačiau pagrindiniai kriterijai vienam produktui apibrėžti - tos pačios fizinės, cheminės ir techninės savybės ir ta pati galutinio naudojimo paskirtis. Atsižvelgiant į 27-29 konstatuojamąsias dalis daroma išvada, kad skirtingi platinimo kanalai nelaikomi lemiamu veiksniu. Dėl to šis tvirtinimas turėtų būti atmestas.
vii) Vartotojų vertinimas
(38)
Teigta, kad vartotojai skirtingai vertina modulius, elementus ir plokšteles, todėl jie neturėtų būti laikomi vienu produktu.
(39)
Tačiau, kaip teigta pirmiau, pagrindiniai kriterijai vienam produktui apibrėžti - tos pačios fizinės, cheminės ir techninės savybės ir ta pati galutinio naudojimo paskirtis. Atsižvelgiant į 27-29 konstatuojamąsias dalis daroma išvada, kad skirtingas vartotojų vertinimas nelaikomas lemiamu veiksniu. Dėl to šis tvirtinimas turėtų būti atmestas.
viii) Produktai plona plėvele
(40)
Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad nagrinėjamojo produkto apibrėžčiai derėtų priskirti fotovoltinius produktus plona plėvele, nes jų pagrindinės fizinės, cheminės ir techninės savybės ir galutinio naudojimo paskirtis yra tokios pačios.
(41)
Fotovoltiniai produktai plona plėvele aiškiai nepriskirti produkto apibrėžčiai - žr. 21 konstatuojamąją dalį. Iš tiesų fotovoltinių produktų plona plėvele fizinės, cheminės ir techninės savybės skiriasi nuo nagrinėjamojo produkto savybių. Jie gaminami naudojant kitą gamybos procesą, be to, jie gaminami ne iš kristalinio silicio, kuris yra pagrindinė modulių, elementų ir plokštelių gamybos žaliava. Jų energijos konversijos naudingumo koeficientas yra žemesnis, be to, jų galios vatais atidavimas yra mažesnis, todėl jie netinka tai pačiai paskirčiai kaip nagrinėjamasis produktas. Tuo remiantis argumentus teko atmesti.
ix) Monokristalinių plokštelių nepriskyrimas
(42)
Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad monokristalinės plokštelės neturėtų būti priskirtos nagrinėjamojo produkto apibrėžčiai, nes jų fizinės, cheminės ir techninės savybės skiriasi nuo polikristalinių plokštelių. Teigta, kad skiriasi jų kristalų struktūra, jų forma ir santykis. Be to, teigta, kad Sąjungoje monokristalinės plokštelės negaminamos.
(43)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad monokristalinės plokštelės yra geresnės kokybės nei polikristalinės plokštelės, nors ir gaminamos naudojant tą patį gamybos procesą ir tą pačią žaliavą (polikristalinį silicį). Todėl daroma išvada, kad monokristalinių plokštelių ir polikristalinių plokštelių pagrindinės fizinės, cheminės ir techninės savybės yra tokios pačios.
(44)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad pagrindinė galutinio naudojimo paskirtis yra tokia pati, nes tiek monokristalinės plokštelės, tiek polikristalinės plokštelės yra skirtos tik saulės elementams gaminti (atitinkamai mono- ir poli-), iš kurių galiausiai gaminami saulės energijos moduliai (atitinkamai mono- ir poli-). Nėra didelių skirtumų tarp šių dviejų rūšių plokštelių, jas abi galima pakeisti ir naudoti elementams gaminti. Dėl tvirtinimo, kad Sąjungoje monokristalinės plokštelės negaminamos, atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungoje gaminamos tiek monokristalinės plokštelės, tiek polikristalinės plokštelės. Tuo remiantis šį argumentą tenka atmesti.
x) Pusgaminiai
(45)
Taip pat teigta, kad plokšteles ir elementus derėtų laikyti dviem maitinimo linijos pusgaminiais, o moduliai yra galutinis produktas, todėl jų nederėtų laikyti vienu produktu.
(46)
Kaip minėta pirmiau, pagrindiniai kriterijai vienam produktui apibrėžti - tos pačios fizinės, cheminės ir techninės savybės ir ta pati galutinio naudojimo paskirtis. Atsižvelgiant į 27-29 konstatuojamąsias dalis daroma išvada, kad skirtumas tarp pusgaminių ar gatavų produktų nelaikomas lemiamu veiksniu. Dėl to šis tvirtinimas turėtų būti atmestas.
xi) Saulės įkrovikliai
(47)
Viena suinteresuotoji šalis prašė iš produkto apibrėžtosios srities išbraukti saulės baterijų plokštes, skirtas tik 12V elementams įkrauti, remdamasi tuo, kad šių plokščių galutinio naudojimo paskirtis skiriasi nuo modulių, skirtų prisijungimui prie tinklų, nes jos generuoja daug mažesnę įtampą ir todėl nėra skirtos jungtis prie tinklų.
(48)
Pranešime apie inicijavimą nurodyta, kad tiriamajam produktui nepriskiriami iš mažiau kaip šešių elementų sudaryti nešiojami saulės įkrovikliai, kurių paskirtis tiekti elektrą prietaisams arba įkrauti elementus. Iš daugiau kaip šešių elementų sudaryti moduliai, skirti tik elementams įkrauti, pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis savybėmis ir veiksmingumu, kaip moduliai, kurie skirti jungtis prie tinklų. Jie naudoja atviros grandinės įtampą, kurios įtampa yra mažesnė nei jungimuisi prie tinklų skirtuose moduliuose naudojamos grandinės įtampa. Nepaisant šio skirtumo, atlikus tyrimą nustatyta, kad šios rūšies moduliai gali būti jungiami prie tinklo. Mažesnę įtampą galima lengvai kompensuoti didesniais matmenimis ir (arba) didesniu elementų skaičiumi. Todėl elementams įkrauti skirti moduliai ir iš daugiau kaip šešių elementų sudaryti moduliai priskiriami nagrinėjamojo produkto apibrėžčiai.
xii) Išvada
(49)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad fotovoltiniai moduliai arba plokštės iš kristalinio silicio ir tam tikrų rūšių elementai ir plokštelės, naudojami fotovoltiniuose moduliuose arba plokštėse iš kristalinio silicio, kaip aprašyta pirmiau, yra vienas produktas. Tačiau Komisija toliau aiškinsis, ar moduliai, elementai ir plokštelės yra vienas bendras ar du arba trys atskiri produktai. Todėl Komisija ragina visas suinteresuotąsias šalis pateikti nuomonę šiuo klausimu, atsižvelgiant į Komisijos šiuo etapu padarytą preliminarią išvadą. Bet kuriuo atveju, net jei galiausiai būtų nustatyta, kad tai du arba trys skirtingi produktai, šiame tyrime būtų nagrinėjami visi šie skirtingi produktai ir galutinės priemonės būtų nustatytos moduliams, elementams ir plokštelėms, nepriklausomai nuo to, ar jie yra vienas ar keli produktai.
C. DEMPINGAS
1. Kinijos Liaudies Respublika
1.1. Rinkos ekonomikos režimas
(50)
Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktu, atliekant su KLR kilmės importu susijusius antidempingo tyrimus normalioji vertė tiems gamintojams, kurie, kaip nustatyta, atitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus kriterijus, nustatoma pagal 2 straipsnio 1-6 dalis.
(51)
Trumpai ir tik dėl aiškumo toliau pateikiami šie kriterijai:
1.
verslo sprendimai priimami atsižvelgiant į rinkos sąlygas, be didelio valstybės kišimosi, o sąnaudos atitinka rinkos vertes;
2.
įmonės turi vieną aiškų pagrindinių apskaitos įrašų, kurie yra tikrinami nepriklausomų auditorių pagal tarptautinius apskaitos standartus ir kurie yra taikomi įvairiais tikslais, rinkinį;
3.
nėra jokių didelių iškraipymų, likusių iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos;
4.
bankroto ir nuosavybės įstatymais užtikrinamas teisinis tikrumas ir stabilumas ir
5.
valiutos kursas nustatomas pagal rinkos kursą.
(52)
Atliekant šį tyrimą visi atrinkti eksportuojantys gamintojai kreipėsi dėl RER taikymo pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą ir iki nustatytų terminų pateikė užpildytas RER prašymo formas.
(53)
Komisija rinko visą, jos nuomone, būtiną informaciją ir tiriamų bendrovių patalpose patikrino visą RER prašymuose pateiktą informaciją.
(54)
Patikrinus nustatyta, kad visi septyni RER prašantys eksportuojantys gamintojai (bendrovių grupės) neatitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte išdėstytų kriterijų.
(55)
Visos septynios bendrovių grupės naudojosi lengvatinių mokesčių sistema (-omis) ir dotacijomis, todėl neįrodė, kad iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos nebūtų likusių didelių iškraipymų, ir neatitiko vertinimo dėl RER taikymo 3 kriterijaus reikalavimų.
(56)
Šešios bendrovių grupės neįrodė, kad jų apskaitos įrašus tikrintų nepriklausomi auditoriai pagal tarptautinius apskaitos standartus, todėl neatitiko vertinimo dėl RER taikymo 2 kriterijaus reikalavimų.
(57)
Viena bendrovių grupė neįrodė, kad visoms jos bendrovėms būtų taikomi bankroto įstatymai, ir neatitiko vertinimo dėl RER taikymo 4 kriterijaus reikalavimų.
(58)
Be to, trys bendrovių grupės negalėjo įrodyti, kad būtų nesusijusios su dideliu valstybės kišimusi, ir neatitiko vertinimo dėl RER taikymo 1 kriterijaus reikalavimų.
(59)
Atskleidus išvadas dėl RER taikymo visos atrinktos bendrovės pateikė pastabų.
(60)
Dvi bendrovių grupės pateikė procedūrinę pastabą ir teigė, kad sprendimas dėl RER priimtas ne laiku, t. y. praėjus pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytam trijų mėnesių laikotarpiui, dėl to tyrimas turėtų būti nedelsiant nutrauktas. Teiginį jos pagrindė Teisingumo Teismo sprendimais Brosmann (4) ir Aokang Shoes (5) bylose.
(61)
Pirmiausia primenama, kad Brosmann ir Aokang bylos nėra susijusios su analizės dėl RER taikymo teisėtumo vertinimu vykdant šį tyrimą, nes šios bylos, priešingai nei šis tyrimas, yra susijusios su atvejais, kai vertinimai dėl RER taikymo iš viso nebuvo atliekami.
(62)
Be to, Brosmann ir Aokang bylos nėra susijusios su šio tyrimo teisėtumo vertinimu, nes nuo to laiko pagrindinis reglamentas buvo iš dalies pakeistas. Iš dalies pakeistoje 2 straipsnio 7 dalyje nustatyta, kad Komisija sprendimus dėl RER taikymo pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį priima tik dėl atrinktų bendrovių ir kad toks sprendimas priimamas per septynis mėnesius, bet ne vėliau kaip per aštuonis mėnesius nuo tyrimo inicijavimo. Šis iš dalies pakeistas straipsnis nuo 2012 m. gruodžio 15 d. taikomas visiems naujiems ir vykdomiems tyrimams, įskaitant šį tyrimą.
(63)
Bet kuriuo atveju turi būti patvirtintas aiškinimas pagal nusistovėjusią teismo praktiką, kad teisė nustatyti RER nebuvo per se pažeista, nepaisant to, kad nebuvo laikomasi trijų mėnesių termino.
(64)
Daugiausia pastabų gauta dėl lengvatinių mokesčių sistemos ir dotacijų. Eksportuotojai neužginčijo nustatytų faktų, tačiau suabejojo jų svarba tenkinant RER taikymo 3 kriterijų. Tiksliau jie tvirtino, kad valstybės lengvatos nesudaro didelės jų atitinkamos apyvartos dalies.
(65)
Dėl to pažymima, kad pajamų mokesčių sistema, pagal kurią Vyriausybės strateginėmis laikomoms tam tikroms bendrovėms sudaromos palankesnės sąlygos, akivaizdžiai nėra rinkos ekonomikos sistema. Šiai sistemai planinė ekonomika vis dar daro didelį poveikį. Taip pat pažymima, kad dėl pajamų mokesčio lengvatų esama didelių iškraipymų, nes dėl šių lengvatų visiškai pasikeičia ikimokestinio bendrovės pelno suma, kurią bendrovė turi gauti, kad būtų patraukli investuotojams. Be to, iškraipymai yra nuolatinio pobūdžio, todėl per tiriamąjį laikotarpį gauta bendra nauda dėl lengvatos pobūdžio yra neaktuali vertinant, ar iškraipymai yra dideli. Iškraipymų dydžio vertinimas veikiau turi būti grindžiamas bendru priemonės poveikiu bendrovės finansinei ir ekonominei padėčiai.
(66)
Kalbant apie 2 kriterijų, trys bendrovių grupės teigė, kad jos laikėsi susijusių tarptautinės apskaitos standartų taisyklių, nes jų JAV konsoliduotosios ataskaitos visiškai atitiko minėtus standartus. Be to, kai kurios bendrovės teigė, kad apskritai jų ataskaitos atitiko Kinijos apskaitos standartus, kuriuos jos laiko lygiaverčiais tarptautiniams standartams. Tačiau šiuo atveju aiškinamasi ne tai, ar Kinijos apskaitos standartai atitinka tarptautinius apskaitos standartus. Aiškinamasi, ar ataskaitos atitinka taikytinus apskaitos standartus ar ne. Tiksliau pateikiant minėtas pastabas neatsižvelgta į tai, kad tiriamų Kinijos bendrovių pavienių finansinių ataskaitų atveju nustatyta, kad pažeista keletas tarptautinių apskaitos standartų (ir atitinkami Kinijos lygiaverčių standartų), įskaitant visų pirma atsargų nuvertėjimo ir susijusių šalių sandorių atskleidimo standartus.
(67)
Kalbant apie 1 kriterijų, atsižvelgiant į šalių pateiktas pastabas ir sprendimą byloje C-337/09 P (6) daroma išvada, kad šį kriterijų atitiko visos bendrovės. Tačiau bendras sprendimas dėl RER taikymo visiems atrinktiems eksportuotojams nekeičiamas, nes jie neatitiko 2 ir 3 kriterijų reikalavimų.
(68)
Dėl 4 kriterijaus, 57 konstatuojamojoje dalyje minėta bendrovių grupė įrodė, kad tuo metu pagrindinei Kinijos grupės bendrovei inicijuota bankroto procedūra. Todėl daroma išvada, kad ta bendrovių grupė šį kriterijų tenkino. Tačiau bendras sprendimas dėl RER taikymo šiai bendrovių grupei nekeičiamas, nes grupės bendrovės neatitiko 2 ir 3 kriterijų reikalavimų.
(69)
Daroma išvada, kad nebuvo įrodyta, jog kuris nors iš atrinktų eksportuojančių gamintojų atitinka 2 ir (arba) 3 RER taikymo kriterijus. Taigi nė vienai šių bendrovių negalima taikyti RER.
1.2. Individualus nagrinėjimas
(70)
Individualaus nagrinėjimo prašymus pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 3 dalį pateikė aštuoniolika neatrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų ar eksportuojančių gamintojų grupių.
(71)
Atsižvelgdama į tai, kad gauta daug prašymų, Komisija preliminariai nutarė, kad individualūs nagrinėjimai pernelyg apsunkintų tyrimą ir trukdytų jį laiku užbaigti. Todėl preliminariai nuspręsta netenkinti nė vieno individualaus nagrinėjimo prašymo.
1.3. Panaši šalis
(72)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą normalioji vertė eksportuojantiems gamintojams, kuriems netaikomas RER, nustatoma remiantis kaina arba apskaičiuotąja verte trečiojoje rinkos ekonomikos šalyje (toliau - panaši šalis).
(73)
Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad KLR normaliajai vertei nustatyti tinkama panašia šalimi ji ketina pasirinkti JAV, ir paragino visas suinteresuotąsias šalis teikti pastabų dėl šio pasirinkimo.
(74)
Kai kurie eksportuotojai ir importuotojai pateikė pastabų dėl panašios šalies pasirinkimo ir tvirtino, jog JAV nėra tinkama panaši šalis daugiausia dėl to, kad JAV rinka dalį tiriamojo laikotarpio antidempingo ir antisubsidijų priemonėmis buvo apsaugota nuo importo iš Kinijos.
(75)
Suinteresuotųjų šalių siūlymu tinkamesnėmis panašiomis šalimis būtų Taivanas, Indija ir Pietų Korėja. Gavus šias pastabas nuspręsta išplėsti tinkamos panašios šalies parinkimo analizę. Taigi, kreiptasi į visus didžiuosius saulės baterijų plokščių gamintojus. Iš viso susisiekta su 34 bendrovėmis Indijoje, 9 bendrovėmis Japonijoje, 15 bendrovių Malaizijoje, 2 bendrovėmis Meksikoje, 34 bendrovėmis Korėjoje, 9 bendrovėmis Singapūre, 43 bendrovėmis Taivane ir 21 bendrove JAV.
(76)
Atsakymus pateikė dvi Indijos bendrovės, dvi Taivano bendrovės ir dvi JAV bendrovės. Kadangi Taivano bendrovės gamino beveik išskirtinai tik fotovoltinius elementus, kai iš Kinijos daugiausia eksportuota modulių, o JAV, atsižvelgiant į gautas pastabas, buvo laikomos netinkama panašia šalimi, todėl preliminariai nuspręsta panašia šalimi pasirinkti Indiją. Pažymėtina, kad Komisija gali prie šio klausimo grįžti, jei toliau vykdant tyrimą paaiškėtų, kad moduliai, elementai ir plokštelės yra du ar trys skirtingi produktai. Tiksliau gali tekti plokštelėms pasirinkti kitą panašią šalį, nes Indijoje plokštelės negaminamos.
(77)
Vienas Indijos gamintojas pateikė neišsamius atsakymus. Todėl šios bendrovės pateiktos informacijos nebuvo galima naudoti normaliajai vertei nustatyti. Tačiau bendrovės pateiktą ir patikrintą informaciją galima naudoti patvirtinant, kad visapusiškai bendradarbiaujančio panašios šalies gamintojo pateikta informacija buvo iš tiesų tipiška Indijos rinkai.
1.4. Normalioji vertė
(78)
Kadangi nė vienam atrinktam Kinijos eksportuotojui RER netaikytas, normalioji vertė pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punkto nuostatą buvo apskaičiuota remiantis Indijos, kaip panašios trečiosios rinkos ekonomikos šalies, duomenimis.
(79)
Pirma, nustatyta, kokių rūšių produktai, kuriuos panašios šalies gamintojas pardavė vidaus rinkoje, buvo identiški arba tiesiogiai palyginami su eksportui į Sąjungą parduotais produktais.
(80)
Po to Komisija nagrinėjo, ar galima laikyti, kad panašios šalies gamintojo kiekvienos rūšies panašus produktas, kuris buvo parduotas vidaus rinkoje, buvo parduotas įprastomis prekybos sąlygomis. Tai buvo atlikta nustatant kiekvienos rūšies produkto pelningo pardavimo nepriklausomiems pirkėjams dalį vidaus rinkoje per TL.
(81)
Kai tam tikros rūšies produkto, parduoto už grynąją pardavimo kainą, lygią apskaičiuotoms gamybos sąnaudoms, arba už jas didesnę, buvo parduota daugiau nei 80 % viso parduoto tos rūšies produkto kiekio ir kai tos rūšies produkto vidutinė svertinė pardavimo kaina buvo lygi jo gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė, normalioji vertė buvo nustatoma remiantis faktine vidaus rinkos kaina. Ši kaina buvo apskaičiuota kaip tos rūšies produkto viso pardavimo vidaus rinkoje per TL kainų svertinis vidurkis.
(82)
Tais atvejais, kai tam tikros rūšies produkto pelningo pardavimo apimtis sudarė 80 % arba mažiau visos tos rūšies produkto pardavimo apimties arba kai tos rūšies produkto vidutinė svertinė kaina buvo mažesnė už gamybos sąnaudas, normalioji vertė buvo nustatyta pagal faktinę vidaus rinkos kainą, apskaičiuotą kaip tik tos rūšies produkto pelningo pardavimo svertinis vidurkis.
(83)
Jei visų rūšių produktų pardavimas buvo nuostolingas, laikyta, kad jie nebuvo parduoti įprastomis prekybos sąlygomis.
(84)
Tų rūšių produktų, kurie nebuvo parduoti įprastomis prekybos sąlygomis, atveju, taip pat tų rūšių produktų, kurie nebuvo parduodami vidaus rinkoje, atveju naudota apskaičiuotoji normalioji vertė.
(85)
Apskaičiuojant normaliąją vertę, vienintelio visapusiškai bendradarbiaujančio panašios šalies gamintojo panašaus produkto pardavimo, bendrųjų ir administracinių išlaidų (toliau - PBA išlaidos) svertinis vidurkis ir už vidaus rinkoje parduotą panašų produktą gauto pelno svertinis vidurkis įprastomis prekybos sąlygomis per tiriamąjį laikotarpį buvo pridėti prie jo vidutinių gamybos sąnaudų per tiriamąjį laikotarpį. Prireikus gamybos sąnaudos ir PBA išlaidos buvo koreguojamos prieš jas panaudojant įprastoms prekybos sąlygoms patikrinti ir normaliosioms vertėms apskaičiuoti.
(86)
Saulės plokštelių normaliosios vertės nebuvo galima nustatyti naudojant 79-85 konstatuojamosiose dalyse aprašytą metodiką, nes nė vienas bendradarbiaujantis Indijos gamintojas saulės plokštelių nepardavė. Tikrinta, ar normaliąją vertę būtų galima nustatyti remiantis labai panašiu produktu, prireikus tinkamai pakoregavus, atsižvelgiant į fizinių savybių skirtumus. Saulės plokštelių atveju panašiausias produktas būtų saulės elementas. Tačiau plokšteles dar reikia gerokai perdirbti, kad jos taptų elementais. Be to, pagal šį metodą reikėtų daug koreguoti, o to neįmanoma patikimai kiekybiškai įvertinti. Todėl elementų normaliosios vertės negalima naudoti kaip pagrindo plokštelių normaliajai vertei apskaičiuoti. Kaip alternatyva manyta naudoti plokštelių, kurias pardavė rinkos ekonomikos šalių gamintojai Indijos rinkoje, kainas, nes šios kainos yra tipiškos tomis rinkos sąlygomis, kurios dominuoja Indijos plokštelių rinkoje. Kadangi didžiausias plokštelių rinkos ekonomikos tiekėjas panašios šalies gamintojams yra Pietų Korėja, normalioji vertė nustatyta remiantis Pietų Korėjos plokštelių kainomis Indijos rinkoje.
1.5. Eksporto kaina
(87)
Eksportuojantys gamintojai produktą eksportui į Sąjungą pardavė tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams arba per susijusias Sąjungoje įsikūrusias bendroves.
(88)
Kai produktas eksportui į Sąjungą buvo parduodamas tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį eksporto kainos nustatytos remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis nagrinėjamojo produkto kainomis.
(89)
Kai produktas eksportui į Sąjungą buvo parduodamas per susijusias Sąjungoje įsikūrusias bendroves, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį eksporto kainos nustatytos remiantis pirmojo šių susijusių bendrovių perpardavimo nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje kainomis. Koreguota atsižvelgiant į visas sąnaudas, patirtas nuo importo iki perpardavimo, įskaitant pardavimo, bendrąsias ir administracines išlaidas ir pelną. Nustatant pelno dydį naudotas nesusijusio bendradarbiaujančio importuotojo už nagrinėjamąjį produktą gautas pelnas, nes faktinis susijusio importuotojo pelnas laikytas nepatikimu dėl eksportuojančio gamintojo ir susijusio importuotojo ryšių.
1.6. Palyginimas
(90)
Normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis.
(91)
Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui.
(92)
Prireikus koreguota atsižvelgiant į fizines savybes, netiesioginius mokesčius, transporto, draudimo, tvarkymo, krovos ir papildomas sąnaudas, taip pat pakavimo, kreditų, komisinių ir banko mokesčių sąnaudas visais atvejais, kai nustatyta, kad toks koregavimas yra pagrįstas, tikslus ir grindžiamas patvirtintais įrodymais.
1.7. Dempingo skirtumai
(93)
Atrinktų bendrovių atveju panašiai šaliai nustatyta kiekvienos rūšies panašaus produkto vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse.
(94)
Neatrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų vidutinis svertinis dempingo skirtumas buvo apskaičiuotas vadovaujantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 6 dalies nuostatomis. Šis skirtumas apskaičiuotas kaip atrinktiems eksportuojantiems gamintojams nustatytų skirtumų svertinis vidurkis.
(95)
Visiems kitiems eksportuojantiems KLR gamintojams dempingo skirtumai nustatyti pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį remiantis turimais faktais. Tam pirmiausia nustatytas bendradarbiavimo lygis, palyginus bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų nurodytą eksporto į Sąjungą apimtį ir visą importo iš Kinijos į Sąjungą apimtį.
(96)
Kadangi bendradarbiavimas sudarė daugiau nei 80 % visos Kinijos eksporto į Sąjungą apimties, bendradarbiavimo lygį galima laikyti aukštu. Kadangi nebuvo pagrindo manyti, kad kuris nors eksportuojantis gamintojas sąmoningai nebendradarbiautų, kitoms bendrovėms taikomas dempingo skirtumas nustatytas tokio dydžio kaip didžiausias atrinktai bendrovei nustatytas dempingo skirtumas. Manyta, kad taip daryti tikslinga, nes nėra požymių, kad nebendradarbiaujančios bendrovės būtų nustačiusios mažesnes dempingo kainas, ir siekiant užtikrinti priemonių veiksmingumą.
(97)
Tuo remiantis laikinieji vidutiniai svertiniai dempingo skirtumai, išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą procentu, yra šie:
Bendrovė
Dempingo skirtumas
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.
93,3 %
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.
112,6 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.
88,4 %
JingAo Solar Co. Ltd.
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.
99,0 %
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.
48,1 %
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.
Suntech Power Co., Ltd.
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.
71,5 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd.
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.
96,2 %
Kitos bendradarbiaujančios bendrovės (1 priedas)
88,5 %
Visos kitos bendrovės
112,6 %
D. ŽALA
1. Sąjungos pramonės ir Sąjungos gamybos apibrėžtis
(98)
Panašų produktą Sąjungoje gamino apie 220 gamintojų. Jie sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje, ir toliau vadinami Sąjungos pramone.
(99)
Visai Sąjungos gamybos apimčiai per TL nustatyti naudota visa turima su Sąjungos pramone susijusi informacija, įskaitant skunde pateiktą informaciją, nepriklausomos konsultacinės bendrovės Europressedienst (toliau - konsultantas) pateiktus makroekonominius duomenis ir atrinktų Sąjungos gamintojų patikrintus klausimyno atsakymus, nes nėra išsamios viešos informacijos apie gamybą. Kadangi moduliai, elementai ir plokštelės į Sąjungą importuojami pagal muitų pozicijas, kurios taikomos ir kitiems produktams, kurie šiame tyrime nenagrinėjami, importo apimčiai ir vertei nustatyti nebuvo galima naudoti Eurostato duomenų. Importo apimtis ir vertė nustatytos remiantis konsultanto pateiktais duomenimis. Jei įmanoma, konsultanto pateikti duomenys buvo kryžminiu būdu sutikrinti su viešų šaltinių duomenimis ir su patikrintais klausimyno atsakymais.
(100)
Tuo remiantis nustatyta, kad visa Sąjungos gamybos apimtis per TL buvo apie 4 GW modulių, 2 GW elementų ir 2 GW plokštelių.
(101)
Kaip nurodyta 10 konstatuojamojoje dalyje, atrinktiems Sąjungos gamintojams teko 18-21 % visos Sąjungos modulių gamybos apimties, 17-24 % visos Sąjungos elementų gamybos apimties ir 28-35 % visos Sąjungos plokštelių gamybos apimties.
2. Susijusios Sąjungos rinkos nustatymas
(102)
Dalis Sąjungos pramonės bendrovių yra vertikaliai integruotos, o didelė Sąjungos pramonės produkcijos, ypač elementų ir plokštelių, dalis skirta uždarajam naudojimui.
(103)
Norint nustatyti, ar Sąjungos pramonei daryta materialinė žala, ir apibrėžti suvartojimo ir kitus ekonominius rodiklius nagrinėta, ar reikia atsižvelgti (ir kokiu mastu) į tolesnį Sąjungos pramonės panašaus produkto produkcijos naudojimą (uždarąjį naudojimą).
(104)
Siekiant kiek įmanoma išsamiau apibūdinti Sąjungos pramonės padėtį buvo analizuojami su visa panašaus produkto veikla susiję duomenys ir vėliau nustatyta, ar produkcija skirta uždarajam naudojimui ar laisvajai rinkai.
(105)
Nustatyta, kad toliau nurodyti su Sąjungos pramone susiję ekonominiai rodikliai turėtų būti nagrinėjami atsižvelgiant į visą veiklą (įskaitant pramonės uždarąjį naudojimą): suvartojimas, pardavimo apimtis, gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, augimas, investicijos, atsargos, užimtumas, našumas, grynųjų pinigų srautas, investicijų grąža, pajėgumas padidinti kapitalą ir dempingo skirtumo dydis. Taip yra dėl to, kad per tyrimą nustatyta, kad tuos rodiklius būtų galima pagrįstai išnagrinėti atsižvelgiant į visą veiklą, nes uždarajam naudojimui skirtai produkcijai konkurencija su importu iš nagrinėjamosios šalies turėjo tokį patį poveikį. Toliau uždaroji ir laisvoji rinka kartu vadinamos „visa rinka“.
(106)
Dėl pelningumo: analizuojant dėmesys skirtas laisvajai rinkai, nes nustatyta, kad kainos uždarojoje rinkoje ne visada atspindėjo rinkos kainas ir turėjo poveikio šiam rodikliui.
3. Sąjungos suvartojimas
(107)
Sąjungos suvartojimą sudarė visas nagrinėjamojo produkto importuotas kiekis ir visas panašaus produkto Sąjungoje parduotas kiekis, įskaitant uždarajam naudojimui skirtą parduotą kiekį. Išsamių duomenų apie visą Sąjungos pramonės Sąjungos rinkoje parduotą kiekį nebuvo. Be to, į Sąjungą importuojamas produktas buvo registruojamas taikant muitų pozicijas, kurioms buvo priskirti ir kiti produktai, kurie šiame tyrime nenagrinėjami. Todėl nustatant importo apimtį ir vertę nebuvo galima remtis Eurostatu. Taigi, Sąjungos suvartojimas buvo pagrįstas 99 konstatuojamojoje dalyje nurodyto konsultanto pateiktais duomenimis, kurie buvo kryžminiu būdu sutikrinti su viešų šaltinių, pvz., rinkos tyrimų ir viešų tyrimų, duomenimis ir patikrintais klausimyno atsakymais.
(108)
Sąjungos suvartojimo raida:
1-a lentelė
Modulių suvartojimas Sąjungoje (MW)
2009
2010
2011
TL
Visa rinka
5 465
12 198
19 878
17 538
Indeksas (2009 m. = 100)
100
223
364
321
Šaltinis:
Europressedienst
1-b lentelė
Elementų suvartojimas Sąjungoje (MW)
2009
2010
2011
TL
Visa rinka
2 155
3 327
4 315
4 021
Indeksas (2009 m. = 100)
100
154
200
187
Šaltinis:
Europressedienst
1-c lentelė
Plokštelių suvartojimas Sąjungoje (MW)
2009
2010
2011
TL
Visa rinka
1 683
2 376
2 723
2 163
Indeksas (2009 m. = 100)
100
141
162
129
Šaltinis:
Europressedienst
(109)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį nuo 2009 m. iki TL modulių suvartojimas Sąjungoje padidėjo 221 %, elementų - 87 %, o plokštelių - 29 %, tačiau per TL sumažėjo, palyginti su 2011 m. Apskritai tiriamojo produkto suvartojimas Sąjungoje gerokai padidėjo, palyginti su 2009 m. lygiu.
4. Importas iš nagrinėjamosios šalies
4.1. Importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis ir rinkos dalis
(110)
Importo į Sąjungą iš nagrinėjamosios šalies raida:
2-a lentelė
Modulių importas iš KLR (MW)
2009
2010
2011
TL
Importo iš KLR apimtis
3 425
8 606
15 810
13 986
Indeksas (2009 m. = 100)
100
251
462
408
Rinkos dalis visoje rinkoje
63 %
71 %
80 %
80 %
Šaltinis:
Europressedienst
2-b lentelė
Elementų importas iš KLR (MW)
2009
2010
2011
TL
Importo iš KLR apimtis
175
530
970
1 019
Indeksas (2009 m. = 100)
100
303
554
582
Rinkos dalis visoje rinkoje
8 %
16 %
22 %
25 %
Šaltinis:
Europressedienst
2-c lentelė
Plokštelių importas iš KLR (MW)
2009
2010
2011
TL
Importo iš KLR apimtis
95
523
880
711
Indeksas (2009 m. = 100)
100
551
926
748
Rinkos dalis visoje rinkoje
6 %
22 %
32 %
33 %
Šaltinis:
Europressedienst
(111)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį modulių importo į Sąjungą iš nagrinėjamosios šalies apimtis padidėjo net 308 %, elementų - 482 %, o plokštelių - 648 % Dėl to labai padidėjo importo iš nagrinėjamosios šalies į Sąjungą rinkos dalis. Tiksliau modulių importo iš nagrinėjamosios šalies rinkos dalis padidėjo nuo 63 iki 80 %, elementų - nuo 8 iki 25 %, o plokštelių - nuo 6 iki 33 % Apskritai nagrinėjamojo produkto importo iš KLR apimtis ir rinkos dalis gerokai padidėjo nuo 2009 m. iki TL.
(112)
Pažymėtina, kad importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis padidėjo daug daugiau nei nagrinėjamojo produkto suvartojimas Sąjungoje. Todėl eksportuojantys gamintojai galėjo pasinaudoti didėjančiu Sąjungos suvartojimu, o jų pozicija rinkoje sustiprėjo dėl didelės užimamos rinkos dalies.
4.2. Importo kaina ir priverstinis kainų mažinimas
(113)
Vidutinės importo į Sąjungą iš nagrinėjamosios šalies kainos raida:
3-a lentelė
Modulių importo iš KLR kaina (EUR/kW)
2009
2010
2011
TL
Importo kainos
2 100
1 660
1 350
764
Indeksas (2009 m. = 100)
100
79
64
36
Šaltinis:
Europressedienst ir patikrinti atrankos klausimyno atsakymai
3-b lentelė
Elementų importo iš KLR kaina (EUR/kW)
2009
2010
2011
TL
Importo kainos
890
650
620
516
Indeksas (2009 m. = 100)
100
73
70
58
Šaltinis:
Europressedienst ir patikrinti klausimyno atsakymai
3-c lentelė
Plokštelių importo iš KLR kaina (EUR/kW)
2009
2010
2011
TL
Importo kainos
550
400
400
333
Indeksas (2009 m. = 100)
100
73
73
60
Šaltinis:
Europressedienst ir patikrinti klausimyno atsakymai
(114)
Vidutinė modulių, elementų ir plokštelių importo iš KLR kaina per nagrinėjamąjį laikotarpį gerokai sumažėjo. Vidutinė modulių importo kaina sumažėjo 64 % nuo 2 100 EUR/kW 2009 m. iki 764 EUR/kW per TL. Panašiai vidutinė elementų importo iš KLR kaina sumažėjo 42 % nuo 890 EUR/kW iki 516 EUR/kW. Vidutinė plokštelių importo kaina per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 40 % nuo 550 EUR/kW iki 333 EUR/kW.
(115)
Apskritai nagrinėjamojo produkto kaina nuo 2009 m. iki TL gerokai sumažėjo.
(116)
Siekiant nustatyti priverstinį kainų mažinimą per TL, pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis pakoreguotos vidutinės svertinės atrinktų Sąjungos gamintojų kiekvienos rūšies produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainos palygintos su atitinkamomis vidutinėmis svertinėmis bendradarbiaujančių eksportuojančių Kinijos gamintojų importuojamo kiekvienos rūšies produkto kainomis pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, nustatytomis remiantis CIF kaina ir tinkamai pakoreguotomis atsižvelgiant į išlaidas po importo, t. y. muitinio įforminimo, tvarkymo ir krovos išlaidas. Naudotos dviejų atrinktų modulių importuotojų vidutinės išlaidos po importo. Jų pagrindinė veikla buvo modulių montavimas, o ne importas, tačiau duomenys dėl to negalėjo būti netipiški.
(117)
Lygintos to paties prekybos lygio sandorių kiekvienos rūšies produkto kainos, kurios prireikus buvo tinkamai pakoreguotos ir apskaičiuotos atėmus lengvatas ir nuolaidas. Remiantis palyginimo rezultatais, kurie buvo išreikšti atrinktų Sąjungos gamintojų apyvartos per TL procentine dalimi, nustatyta, kad vidutiniai svertiniai priverstinio kainų mažinimo skirtumai modulių atveju buvo 17,5-30,7 %, elementų atveju - 4-24,2 %, plokštelių atveju - 11,2-27,5 %, o apskritai kalbant apie visą nagrinėjamąjį produktą - 11,2-27,5 %.
5. Sąjungos pramonės ekonominė padėtis
5.1. Bendrosios aplinkybės
(118)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį Komisija nagrinėjo visus svarbius Sąjungos pramonės padėčiai įtakos turinčius ekonominius veiksnius ir rodiklius.
(119)
Kaip minėta 7-10 konstatuojamosiose dalyse, nagrinėjant žalą Sąjungos pramonei atlikta atranka.
(120)
Žalai analizuoti Komisija makroekonominius žalos rodiklius atskyrė nuo mikroekonominių. Komisija nagrinėjamojo laikotarpio makroekonominius rodiklius analizavo remdamasi iš 99 konstatuojamojoje dalyje minėto nepriklausomo konsultanto gautais duomenimis, susijusiais su visais Sąjungos gamintojais. Mikroekonominius rodiklius Komisija analizavo remdamasi atrinktų Sąjungos gamintojų patikrintais klausimyno atsakymais.
(121)
Šiame tyrime remiantis su visais panašaus produkto gamintojais Sąjungoje susijusia informacija įvertinti šie makroekonominiai rodikliai: gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas, dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio dempingo.
(122)
Remiantis su atrinktais panašaus produkto gamintojais Sąjungoje susijusia informacija įvertinti šie mikroekonominiai rodikliai: vidutinės vieneto kainos, vieneto sąnaudos, darbo sąnaudos, atsargos, pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą.
(123)
Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad nagrinėjamojo produkto rinkos sąlygos valstybėse narėse skyrėsi ir kad dėl to žalos analizė turėtų būti atliekama kiekvienai valstybei narei atskirai. Šis teiginys nebuvo pagrįstas. Be to, per tyrimą nenustatyta jokių konkrečių aplinkybių, kuriomis būtų pagrįsta žalos analizė kiekvienai valstybei narei atskirai. Todėl teiginys buvo atmestas.
5.2. Makroekonominiai rodikliai
5.2.1. Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
(124)
Visos Sąjungos gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo raida per nagrinėjamąjį laikotarpį:
4-a lentelė
Moduliai. Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas (MW)
2009
2010
2011
TL
Gamybos apimtis
2 155
3 327
4 315
4 021
Indeksas (2009 m. = 100)
100
154
200
187
Gamybos pajėgumai
4 739
6 983
9 500
9 740
Indeksas (2009 m. = 100)
100
147
200
206
Pajėgumų panaudojimas
45 %
48 %
45 %
41 %
Šaltinis:
Europressedienst
4-b lentelė
Elementai. Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas (MW)
2009
2010
2011
TL
Gamybos apimtis
1 683
2 376
2 723
2 024
Indeksas (2009 m. = 100)
100
141
162
120
Gamybos pajėgumai
2 324
3 264
3 498
3 231
Indeksas (2009 m. = 100)
100
140
151
139
Pajėgumų panaudojimas
72 %
73 %
78 %
63 %
Šaltinis:
Europressedienst
4-c lentelė
Plokštelės. Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas (MW)
2009
2010
2011
TL
Gamybos apimtis
1 600
2 677
2 553
2 017
Indeksas (2009 m. = 100)
100
167
160
126
Gamybos pajėgumai
2 600
3 410
3 945
3 636
Indeksas (2009 m. = 100)
100
131
152
140
Pajėgumų panaudojimas
62 %
79 %
65 %
55 %
Šaltinis:
Europressedienst
(125)
Visa Sąjungos modulių gamyba per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 87 %. Daugiausia gaminta 2011 m., vėliau gamyba per TL sumažėjo. Sąjungos modulių gamyba didėjo daug lėčiau nei suvartojimas, kuris per tą patį laikotarpį padidėjo daugiau nei tris kartus. Gerokai padidėjus suvartojimui Sąjungos modulių gamintojai gamybos pajėgumus per nagrinėjamąjį laikotarpį padvigubino. Tačiau nepaisant didesnio gamybos lygio Sąjungos pramonės pajėgumų naudojimo koeficientas sumažėjo 4 procentiniais punktais ir per TL sudarė tik 41 %.
(126)
Sąjungos elementų gamyba per nagrinėjamąjį laikotarpį apskritai padidėjo 20 %. Daugiausia gaminta 2011 m., vėliau per TL gamyba sumažėjo. Sąjungos elementų gamybos tendencijos keitėsi panašiai kaip Sąjungos suvartojimo tendencijos, tik gamyba iki 2011 m. lėčiau didėjo ir po to per TL labiau sumažėjo. Derindamasi prie Sąjungos suvartojimo raidos Sąjungos pramonė pirmiausia iki 2011 m. 51 % padidino pajėgumus, vėliau per TL jie sumažėjo. Apskritai pajėgumai per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 39 %. Pajėgumų naudojimo koeficientas iki 2011 m. didėjo ir sudarė 78 %, vėliau per TL sumažėjo 15 procentinių punktų. Apskritai Sąjungos pramonės elementų pajėgumų naudojimas per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo ir per TL sudarė 63 %.
(127)
Sąjungos plokštelių gamyba per nagrinėjamąjį laikotarpį apskritai padidėjo 26 %. Daugiausia Sąjungoje gaminta 2010 m., vėliau 2011 m. gamyba nuolat mažėjo ir dar labiau sumažėjo per TL. Padidėjus Sąjungos suvartojimui Sąjungos plokštelių gamintojai 2011 m. 52 % padidino gamybos pajėgumus, vėliau per TL jų pajėgumai sumažėjo. Vis dėlto Sąjungos pramonės plokštelių gamybos pajėgumai per nagrinėjamąjį laikotarpį apskritai padidėjo 40 %. Nepaisant gamybos padidėjimo Sąjungos pramonės plokštelių pajėgumų naudojimas iki 2010 m. didėjo, o po to laikotarpio nuolat mažėjo, tad apskritai jų naudojimas per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 7 procentiniais punktais ir per TL sudarė 55 %.
(128)
Taigi, padidėjus suvartojimui Sąjungos pramonė padidino pajėgumus. Tačiau Sąjungos pramonės gamyba didėjo daug lėčiau nei suvartojimas, dėl to per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo su nagrinėjamuoju produktu susiję pajėgumų naudojimo koeficientai.
5.2.2. Pardavimo apimtis ir rinkos dalis
(129)
Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir rinkos dalies raida per nagrinėjamąjį laikotarpį:
5-a lentelė
Moduliai. Pardavimo apimtis ir rinkos dalis (MW)
2009
2010
2011
TL
Pardavimo Sąjungos rinkoje apimtis
1 037
1 890
2 683
2 357
Indeksas (2009 m. = 100)
100
182
259
227
Rinkos dalis
19 %
15 %
13 %
13 %
Šaltinis:
Europressedienst
5-b lentelė
Elementai. Pardavimo apimtis ir rinkos dalis (MW)
2009
2010
2011
TL
Pardavimo apimtis visoje rinkoje
1 470
1 913
2 245
1 545
Indeksas (2009 m. = 100)
100
130
153
105
Rinkos dalis
68 %
57 %
52 %
38 %
Šaltinis:
Europressedienst
5-c lentelė
Plokštelės. Pardavimo apimtis ir rinkos dalis (MW)
2009
2010
2011
TL
Pardavimo apimtis visoje rinkoje
1 363
1 520
1 608
1 269
Indeksas (2009 m. = 100)
100
112
118
93
Rinkos dalis
81 %
64 %
59 %
59 %
Šaltinis:
Europressedienst
(130)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį modulių pardavimo apimtis padidėjo 127 %. Tačiau 221 % padidėjus suvartojimui Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo nuo 19 % 2009 m. iki 13 % per TL. Sąjungos pramonės elementų pardavimo apimtis padidėjo vos 5 %, o suvartojimas padidėjo 87 %, dėl to rinkos dalis sumažėjo nuo 68 % 2009 m. iki 38 % per TL. Didėjant suvartojimui bendra plokštelių pardavimo apimtis sumažėjo 7 %, dėl to plokštelių rinkos dalis sumažėjo nuo 81 % 2009 m. iki 59 % per TL.
(131)
Didėjant suvartojimui Sąjungos pramonės modulių ir elementų pardavimas didėjo daug mažiau nei importas iš nagrinėjamosios šalies, o plokštelių pardavimas sumažėjo. Taigi, Sąjungos pramonė negalėjo pasinaudoti didėjančiu suvartojimu. Dėl to visų trijų segmentų rinkos dalys per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo.
5.2.3. Užimtumas ir našumas
(132)
Užimtumo ir našumo raida per nagrinėjamąjį laikotarpį:
6-a lentelė
Moduliai. Užimtumas ir našumas
2009
2010
2011
TL
Darbuotojų skaičius
11 779
15 792
17 505
16 419
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
134
149
139
Našumas (kW/darbuotojui)
183
211
247
245
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
115
135
134
Šaltinis:
Europressedienst
6-b lentelė
Elementai. Užimtumas ir našumas
2009
2010
2011
TL
Darbuotojų skaičius
5 281
5 937
5 641
4 782
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
112
107
91
Našumas (kW/darbuotojui)
319
400
483
423
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
126
151
133
Šaltinis:
Europressedienst
6-c lentelė
Plokštelės. Užimtumas ir našumas
2009
2010
2011
TL
Darbuotojų skaičius
1 944
3 853
4 291
3 920
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
198
221
202
Našumas (kW/darbuotojui)
823
695
595
515
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
84
72
63
Šaltinis:
Europressedienst
(133)
Su moduliais ir plokštelėmis susijęs užimtumas nuo 2009 m. iki TL padidėjo atitinkamai 39 ir 102 %, o su elementais - sumažėjo 9 %. Tačiau pažymima, kad su moduliais ir plokštelėmis susijęs užimtumas didėjo iki 2011 m., po to per TL sumažėjo. Su elementais susijęs užimtumas didėjo iki 2010 m., po to 2011 m. ir per TL sumažėjo. Su moduliais ir elementais susijęs bendras našumas padidėjo atitinkamai 34 ir 33 %. Iš dalies taip atsitiko dėl to, kad Sąjungos pramonė dėjo pastangas atsilaikyti prieš importo iš KLR dempingo kaina daromą spaudimą. Tačiau per nagrinėjamąjį laikotarpį bendras su plokštelėmis susijęs našumas sumažėjo 37 %.
(134)
Taigi, nuo 2011 m. iki TL mažėjant Sąjungos modulių ir plokštelių gamybai, su moduliais ir plokštelėmis susijęs užimtumas per tą patį laikotarpį taip pat sumažėjo. Su elementais susijęs užimtumas iki 2010 m. didėjo, po to 2011 m. ir per TL sumažėjo, o Sąjungos elementų gamyba iki 2011 m. nuolat didėjo, o po to ėmė mažėti.
5.2.3.1. Dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio dempingo
(135)
Visi dempingo skirtumai yra gerokai didesni už de minimis lygį. Atsižvelgiant į importo iš nagrinėjamosios šalies apimtį ir kainas, faktinių dempingo skirtumų dydžio poveikį Sąjungos pramonei galima laikyti reikšmingu.
(136)
Kadangi tai pirmas antidempingo tyrimas, susijęs su nagrinėjamuoju produktu, atsigavimas po buvusio dempingo yra neaktualus.
5.3. Mikroekonominiai rodikliai
5.3.1. Kainos ir kainoms poveikio turintys veiksniai
(137)
Vidutinių atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje kainų raida per nagrinėjamąjį laikotarpį.
7-a lentelė
Moduliai. Vidutinės pardavimo kainos Sąjungoje
2009
2010
2011
TL
Vidutinės pardavimo kainos Sąjungos laisvojoje rinkoje (EUR/kW)
2 198,75
1 777,15
1 359,35
1 030,83
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
81
62
47
Gamybos sąnaudos (EUR/kW)
2 155,02
1 599,44
1 400,13
1 123,60
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
74
65
52
Šaltinis:
patikrinti klausimyno atsakymai
7-b lentelė
Elementai. Vidutinės pardavimo kainos Sąjungoje
2009
2010
2011
TL
Vidutinės pardavimo kainos Sąjungos laisvojoje rinkoje (EUR/kW)
1 525,09
1 160,99
777,62
474,91
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
76
51
31
Gamybos sąnaudos (EUR/kW)
1 647,10
1 021,67
1 057,56
745,61
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
62
64
45
Šaltinis:
patikrinti klausimyno atsakymai
7-c lentelė
Plokštelės. Vidutinės pardavimo kainos Sąjungoje
2009
2010
2011
TL
Vidutinės pardavimo kainos Sąjungos laisvojoje rinkoje (EUR/kW)
709
564
515
426
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
80
73
60
Gamybos sąnaudos (EUR/kW)
631
496
520
648
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
78
82
103
Šaltinis:
patikrinti klausimyno atsakymai
(138)
Modulių pardavimo kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo net 53 %, elementų - 69 %, o plokštelių - 40 %. Pardavimo kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį nuolat mažėjo, tačiau jos daugiausia sumažėjo per TL, kai jos tapo visiškai nestabilios. Modulių gamybos sąnaudos per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 48 %, o elementų - 55 %. Plokštelių gamybos sąnaudos 2010 m., palyginti su 2009 m., sumažėjo, tačiau 2011 m. padidėjo, bet buvo mažesnės nei 2009 m. Per TL sąnaudos toliau didėjo ir buvo šiek tiek didesnės nei 2009 m. - taip atsitiko daugiausia dėl to, kad per TL sustabdyta gamyba. Sąjungos pramonė negalėjo pasinaudoti nei nuolatinėmis pastangomis didinti sąnaudų veiksmingumą, nei pagrindinės žaliavos, polikristalinio silicio, sąnaudų sumažėjimo poveikiu. Taip buvo daugiausia dėl to, kad didėjo importo dempingo kainomis daromas spaudimas kainoms, kuris turėjo neigiamo poveikio Sąjungos pramonės pardavimo kainoms, sumažėjusioms netgi daugiau nei veiksmingumo didinimas. Tai matyti iš neigiamos Sąjungos pramonės pelningumo tendencijos, kaip aprašyta 144 konstatuojamojoje dalyje. Apskritai vidutinės panašaus produkto (išskyrus plokšteles) pardavimo kainos ir gamybos sąnaudos labai sumažėjo ir tai turėjo triuškinančio poveikio Sąjungos pramonės pelningumui.
5.3.2. Darbo sąnaudos
(139)
Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinių darbo sąnaudų raida per nagrinėjamąjį laikotarpį:
8-a lentelė
Moduliai. Vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui
2009
2010
2011
TL
Vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui (EUR)
38 194
40 793
41 781
42 977
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
107
110
113
Šaltinis:
patikrinti klausimyno atsakymai
8-b lentelė
Elementai. Vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui
2009
2010
2011
TL
Vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui (EUR)
49 677
49 357
49 140
49 350
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
99
99
99
Šaltinis:
patikrinti klausimyno atsakymai
8-c lentelė
Plokštelės. Vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui
2009
2010
2011
TL
Vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui (EUR)
39 409
40 933
39 323
46 060
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
104
100
117
Šaltinis:
patikrinti klausimyno atsakymai
(140)
Su moduliais susijusios vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui nuo 2009 m. iki TL nuolat didėjo - iš viso jos padidėjo 13 %. Su elementais susijusios vidutinės darbo sąnaudos per nagrinėjamąjį laikotarpį nesikeitė, o 2009-2010 m. sumažėjo 1 %, tačiau po to iki TL nesikeitė. Su plokštelėmis susijusios vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui svyravo - 2009-2010 m. didėjo, 2011 m. mažėjo, tačiau apskritai per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 17 %. Bendrą darbo sąnaudų padidėjimą galima iš dalies paaiškinti tuo pačiu metu padidėjusiu našumu (moduliai), infliacijos raida ir socialinėmis kai kurių Sąjungos gamintojų (plokštelės) sąnaudomis, susijusiomis su pramonės veiklos sumažėjimu nuo 2011 m. iki TL.
5.3.3. Atsargos
(141)
Atrinktų Sąjungos gamintojų atsargų lygio raida per nagrinėjamąjį laikotarpį:
9-a lentelė
Moduliai. Atsargos
2009
2010
2011
TL
Laikotarpio pabaigos atsargos (kW)
28 612
40 479
74 502
65 415
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
141
260
229
Šaltinis:
patikrinti klausimyno atsakymai
9-b lentelė
Elementai. Atsargos
2009
2010
2011
TL
Laikotarpio pabaigos atsargos (kW)
16 995
23 829
76 889
68 236
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
140
452
402
Šaltinis:
patikrinti klausimyno atsakymai
9-c lentelė
Plokštelės. Atsargos
2009
2010
2011
TL
Laikotarpio pabaigos atsargos (kW)
34 891
5 601
36 697
59 340
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
16
105
170
Šaltinis:
patikrinti klausimyno atsakymai
(142)
Modulių atsargos per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo net 129 %, elementų - 302 %, o plokštelių - 70 %. Modulių atsargos nuolat didėjo ir 2011 m. buvo labai didelės (padidėjo 160 %), per TL jos mažėjo, tačiau jų buvo labai daug, palyginti su nagrinėjamojo laikotarpio pradžia. Elementų atsargų pokyčiai buvo net dar didesni - atsargų lygis 2009-2011 m. padidėjo daugiau nei 350 %. Panašiai atsargų per TL sumažėjo, tačiau jų buvo labai daug, palyginti su nagrinėjamuoju laikotarpiu. Sąjungos pramonės plokštelių atsargų 2009-2010 m. sumažėjo daugiau nei 80 % dėl to, kad padidėjo jų pardavimas, tačiau laikotarpio pabaigos atsargos padidėjo labai greitai, jų buvo daugiau nei 2009 m., o per TL jų dar padaugėjo 65 procentiniais punktais.
(143)
Per tyrimą nustatyta, kad atsižvelgiant į nepalankią dabartinę padėtį Sąjungos gamintojai dėl gamybos pagal užsakymą pobūdžio rinktųsi turėti nedaug panašaus produkto atsargų. Todėl panašaus produkto atsargų padidėjimas per nagrinėjamąjį laikotarpį yra svarbus veiksnys nustatant, ar Sąjungos pramonei daryta materialinė žala.
5.3.4. Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža, pajėgumas padidinti kapitalą
(144)
Pelningumo ir grynųjų pinigų srauto raida per nagrinėjamąjį laikotarpį:
10-a lentelė
Moduliai. Pelningumas ir grynųjų pinigų srautas
2009
2010
2011
TL
Pardavimo Sąjungoje nesusijusiems pirkėjams pelningumas (pardavimų apyvartos %)
2 %
10 %
-3 %
-9 %
Grynųjų pinigų srautas
13 %
10 %
12 %
3 %
Šaltinis:
patikrinti klausimyno atsakymai
10-b lentelė
Elementai. Pelningumas ir grynųjų pinigų srautas
2009
2010
2011
TL
Pardavimo Sąjungoje nesusijusiems pirkėjams pelningumas (pardavimų apyvartos %)
-8 %
12 %
-36 %
-57 %
Grynųjų pinigų srautas
75 %
52 %
-0,3 %
-46 %
Šaltinis:
patikrinti klausimyno atsakymai
10-c lentelė
Plokštelės. Pelningumas ir grynųjų pinigų srautas
2009
2010
2011
TL
Pardavimo Sąjungoje nesusijusiems pirkėjams pelningumas (pardavimų apyvartos %)
11 %
12 %
-1 %
-52 %
Grynųjų pinigų srautas
39 %
47 %
32 %
-19 %
Šaltinis:
patikrinti klausimyno atsakymai
(145)
Atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumas nustatytas ikimokestinį grynąjį pelną, gautą parduodant panašų produktą nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje, išreiškus tokio pardavimo apyvartos procentine dalimi.
(146)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį panašaus produkto pelningumas ypač sumažėjo ir tapo nuostolingu. Su moduliais susijęs pelningumas sumažėjo 11 procentinių punktų, su elementais - 49 procentiniais punktais, o su plokštelėmis - 63 procentiniais punktais.
(147)
Panašaus produkto pelningumas 2009-2010 m. padidėjo, tačiau 2011 m., kai Sąjungos pramonė patyrė nuostolių, labai sumažėjo ir dar daugiau sumažėjo per TL. Ypač daug nuostolių patirta dėl elementų ir plokštelių.
(148)
Grynųjų pinigų srauto, kuris parodo atrinktų Sąjungos gamintojų gebėjimą finansuoti savo veiklą, tendencija nuo 2009 m. iki TL taip pat palaipsniui blogėjo. Taigi, su moduliais susijęs grynųjų pinigų srautas sumažėjo 10 procentinių punktų, t. y. šiek tiek padidėjo 2011 m., o ypač sumažėjo nuo 2011 m. iki TL. Su elementais ir plokštelėmis susijęs grynųjų pinigų srautas sumažėjo dar labiau, nei susijęs su moduliais, ir pasiekė itin neigiamą lygį per TL. Taigi, su panašiu produktu susijęs grynųjų pinigų srautas per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo.
(149)
Lentelėje pateikiama atrinktų Sąjungos gamintojų investicijų visoje rinkoje ir investicijų grąžos raida per nagrinėjamąjį laikotarpį:
11-a lentelė
Moduliai. Investicijos ir investicijų grąža
2009
2010
2011
TL
Investicijos (EUR)
12 081 999
50 105 017
64 643 322
32 730 559
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
415
535
271
Investicijų grąža
-15 %
19 %
-15 %
-17 %
Šaltinis:
patikrinti klausimyno atsakymai
11-b lentelė
Elementai. Investicijos ir investicijų grąža
2009
2010
2011
TL
Investicijos (EUR)
31 448 407
34 451 675
10 234 050
6 986 347
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
110
33
22
Investicijų grąža
-4 %
10 %
-20 %
-19 %
Šaltinis:
patikrinti klausimyno atsakymai
11-c lentelė
Plokštelės. Investicijos ir investicijų grąža
2009
2010
2011
TL
Investicijos (EUR)
201 911 346
83 802 212
74 166 331
39 938 349
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
42
37
20
Investicijų grąža
10 %
8 %
0 %
-7 %
Šaltinis:
patikrinti klausimyno atsakymai
(150)
Lentelėje parodyta, kad Sąjungos pramonė nuo 2009 m. iki TL 171 % padidino investicijas į modulius. Tai buvo daugiausia susiję su gerokai padidintais pajėgumais. Tačiau per tą patį laikotarpį Sąjungos pramonė 78 % sumažino investicijas į elementus ir 80 % - į plokšteles; investicijos daugiausia buvo susijusios su moksliniais tyrimais ir technologijų plėtra ir gamybos technologijų bei procesų gerinimu ir palaikymu veiksmingumui didinti. Kadangi Sąjungos pramonė per nagrinėjamąjį laikotarpį nepajėgė papildomai investuoti į elementus ir plokšteles, investicijų lygis per TL buvo gana žemas. Kadangi investicijos daugiausia finansuotos per grynųjų pinigų srautą ir teikiant bendrovių tarpusavio paskolas, grynųjų pinigų srauto sumažėjimas turėjo tiesioginio poveikio investicijų lygiui.
(151)
Investicijų grąža išreikšta investicijų grynosios buhalterinės vertės procentiniu pelnu. Su panašiu produktu susijusios investicijų grąžos tendencijos nuo 2009 m. iki TL buvo taip pat neigiamos, kaip ir visų trijų rūšių produkto kitų finansinės veiklos rodiklių. Su elementais ir plokštelėmis susijusi investicijų grąža 2009 ir 2010 m. padidėjo, tačiau 2011 m. gerokai sumažėjo ir tapo neigiama. Su moduliais susijusi investicijų grąža per nagrinėjamąjį laikotarpį buvo neigiama, išskyrus 2010 m., kai ji sudarė 19 %. Apskritai per nagrinėjamąjį laikotarpį ji sumažėjo 1 % (per TL elementų atveju ji sudarė -17 %), tačiau išliko labai neigiamame lygmenyje, t. y. -19 %. Plokštelių atveju investicijų grąžos tendencija buvo neigiama ir per TL ji sudarė -7 %. Apskritai su panašiu produktu susijusi investicijų grąžos tendencija per nagrinėjamąjį laikotarpį buvo neigiama.
(152)
Pajėgumas padidinti kapitalą analizuotas vertinant visą rinką ir nustatyta, kad Sąjungos pramonės pajėgumas užtikrinti su panašiu produktu susijusį grynųjų pinigų srautą nuolat mažėja ir atitinkamai prastėja finansinė Sąjungos pramonės padėtis.
5.3.5. Išvada dėl žalos
(153)
Išanalizavus Sąjungos pramonės padėtį nustatyta, kad visų pagrindinių žalos rodiklių pokyčiai buvo akivaizdžiai neigiami. Apskritai didėjant suvartojimui bendra modulių ir elementų gamybos apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo. Nors pardavimo apimtis padidėjo, Sąjungos pramonės rinkos dalis per TL sumažėjo dėl to, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį kur kas daugiau padidėjo suvartojimas. Per nagrinėjamąjį laikotarpį labai sumažėjo vidutinė pardavimo kaina, o tai turėjo neigiamo poveikio visiems finansinės veiklos rodikliams, kaip antai pelningumo, grynųjų pinigų srauto, investicijų grąžos ir pajėgumo padidinti kapitalą rodikliams.
(154)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį visa Sąjungos pramonės pardavimo apimtis padidėjo. Tačiau Sąjungos pramonės pardavimo apimties padidėjimas sutapo su ypač dideliu vidutinės pardavimo kainos sumažėjimu.
(155)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo suinteresuotųjų šalių importo iš KLR apimtis ir rinkos dalis. Tuo pačiu metu toliau mažėjo importo kainos, dėl to buvo priverstinai labai mažinama Sąjungos pramonės vidutinė kaina Sąjungos rinkoje.
(156)
Kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos pramonė ir ypač atrinkti Sąjungos gamintojai dirbo sėkmingai. Teigta, kad tam tikri žalos rodikliai, kaip antai gamybos apimties, gamybos pajėgumų, pardavimo ir užimtumo, o kai kurių atrinktų gamintojų atveju net pelningumo rodikliai, gerėjo ir iš jų nebuvo matyti, kad būtų daroma materialinė žala. Šie tvirtinimai nepatvirtinti tyrimo rezultatais, iš kurių aiškiai matyti blogėjanti daugelio žalos rodiklių, kurie yra susiję su išvada, kad Sąjungos pramonei daryta materialinė žala, tendencija.
(157)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, atlikus tyrimą visų pirma patvirtinta tai, kad pardavimo kainos yra gerokai mažesnės už gamybos sąnaudas, todėl daromas neigiamas poveikis Sąjungos pramonės pelningumui, kuris per TL tapo neigiamu. Daroma išvada, kad jei į Sąjungos rinką toliau būtų importuojama dempingo kaina, Sąjungos pramonė dėl nuostolių veikiausiai visam laikui nutrauktų bet kokios apimties Sąjungos panašaus produkto gamybą. Panašu, kad šią išvadą galima patvirtinti pokyčiais po TL, t. y. kai kurios bendrovės pasiskelbė nemokiomis ir (arba) laikinai ar visam laikui sustabdė gamybą.
(158)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad Sąjungos pramonei daryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.
E. PRIEŽASTINIS RYŠYS
1. Įvadas
(159)
Vadovaujantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalimis nagrinėta, ar Sąjungos pramonė patyrė materialinę žalą dėl importo dempingo kaina iš nagrinėjamosios šalies. Be to, nagrinėti kiti žinomi su importu dempingo kaina nesusiję veiksniai, galėję daryti žalą Sąjungos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta dėl tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta žalai, susijusiai su importu dempingo kaina.
(160)
Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad nagrinėjamojo produkto rinkos sąlygos valstybėse narėse skyrėsi ir kad dėl to priežastinio ryšio analizė turėtų būti atliekama kiekvienai valstybei narei atskirai. Nacionalinės paramos sistemos iš dalies apibrėžia valstybių narių rinkų dydį. Tačiau per tyrimą taip pat nustatyta, kad paklausa nebūtinai priklauso vien tik nuo paramos sistemų. Panašu, kad priklausomai nuo geografinės padėties (saulės šviesa) ir elektros kainų tam tikroje vietovėje saulės baterijų plokščių pagaminamos energijos tinkluose yra tiek, kiek ir kitų rūšių energijos, arba bent panašiai, o tai reiškia, kad tam tikros investicijos vykdomos nepriklausomai nuo paramos sistemų. Todėl nebuvo įmanoma nustatyti, kad rinkos sąlygos priklauso tik nuo paramos sistemų, ir šis tvirtinimas buvo atmestas.
2. Importo dempingo kaina poveikis
(161)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad importo dempingo kaina iš KLR apimtis ypač padidėjo per nagrinėjamąjį laikotarpį - importuojamų modulių kiekis padidėjo daugiau nei 300 %, elementų - 482 %, o plokštelių - 648 %, o moduliams tenkanti rinkos dalis padidėjo 17 procentinių punktų, elementų - 17 procentinių punktų ir plokštelių - 27 procentiniais punktais. Taigi patvirtinama, kad nagrinėjamojo produkto importo apimtis ir rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį ypač padidėjo. Importas dempingo kaina akivaizdžiai išaugo tuo pačiu metu, kai Sąjungos pramonė prarado rinkos dalį. Be to, per tyrimą nustatyta, kad, kaip minėta 117 konstatuojamojoje dalyje, dėl importo dempingo kaina per TL buvo priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos.
(162)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį modulių importo dempingo kainos sumažėjo 64 %, elementų - 42 %, o plokštelių - 40 %, dėl to kainos buvo dar daugiau priverstinai mažinamos. Kai buvo daromas toks spaudimas kainoms, Sąjungos pramonė dėjo labai daug pastangų gamybos sąnaudoms mažinti. Nepaisant šių pastangų, dėl išskirtinai mažų importo iš Kinijos kainų Sąjungos pramonė buvo priversta toliau mažinti pardavimo kainas, kol pardavimas tapo nepelningu. Taigi Sąjungos pramonės pelningumas per nagrinėjamąjį laikotarpį ypač sumažėjo, o per TL Sąjungos pramonė patyrė nuostolių.
(163)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, padaryta išvada, kad dėl importo iš Kinijos ir dėl to, kad padidėjo importo iš Kinijos dempingo kaina, dėl kurios buvo nuolat priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos, rinkos dalis, Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala, kuri pirmiausia matyti iš jos blogos finansinės padėties ir beveik visų žalos rodiklių verčių sumažėjimo.
3. Kitų veiksnių poveikis
3.1. Importas iš kitų trečiųjų šalių
(164)
Modulių importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 19 %, o rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo nuo 18,4 % iki 6,8 %. Taivanas yra antras didžiausias eksportuotojas po KLR.
(165)
Elementų importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 186 %, dėl to rinkos dalis padidėjo nuo 24 % 2009 m. iki apytikriai 36 % per TL. Elementų atveju Taivanas yra antras didžiausias eksportuotojas po KLR, importo iš Taivano apimtis ir rinkos dalys yra daug kartų didesnės nei importo iš kitų trečiųjų šalių, tačiau mažesnės nei importo iš KLR.
(166)
Plokštelių importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 19 %, o rinkos dalis nuo 13,4 % 2009 m. iki 8,5 % per TL. Kaip ir pirmiau, Taivanas yra antras didžiausias plokštelių eksportuotojas po KLR. Tačiau importo iš Taivano apimtis ir rinkos dalis palyginti nedidėjo ir per nagrinėjamąjį laikotarpį buvo nedidelės.
(167)
Modulių, elementų ir plokštelių importo iš trečiųjų šalių kaina vidutiniškai buvo didesnė už vidutinę vieneto importo iš Kinijos kainą. Iš turimos informacijos apie importą iš Taivano matyti, kad vidutinė modulių ir plokštelių importo kaina buvo didesnė už vidutinę modulių ir plokštelių importo iš Kinijos kainą, o vidutinė elementų importo kaina buvo tokia pati kaip vidutinė elementų importo iš Kinijos kaina. Tačiau neturėta išsamios informacijos apie kiekvienos rūšies produkto kainą, todėl palyginimas remiantis vidutinėmis kainomis gali būti naudojamas tik kaip nuoroda, juo remiantis tvirtų išvadų padaryti negalima. Per nagrinėjamąjį laikotarpį elementų importo iš Taivano apimtis nuolat didėjo, dėl to rinkos dalis padidėjo apytikriai 14 procentinių punktų. Tačiau apskritai tiriamojo produkto importo apimtis, nepaisant padidėjusios rinkos dalies, buvo mažesnė nei importo iš KLR, o kainų lygis per TL bendrai buvo didesnis, išskyrus elementus. Tuo remiantis ir ypač atsižvelgiant į importo iš kitų trečiųjų šalių apimtį ir rinkos dalį, taip pat į šio importo kainą, kuri vidutiniškai buvo tokia pati kaip Sąjungos pramonės kaina arba už ją didesnė, galima preliminariai daryti išvadą, kad dėl importo iš trečiųjų šalių nenutrūksta importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastinis ryšys.
12 lentelė
Importas iš kitų trečiųjų šalių ir jo rinkos dalis
Moduliai
2009
2010
2011
TL
Importo iš visų kitų trečiųjų šalių apimtis (MW)
1 003
1 702
1 385
1 195
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
169
138
119
Importo iš visų kitų trečiųjų šalių rinkos dalis
18,4 %
14,0 %
7,0 %
6,8 %
Vidutinė importo kaina (EUR/kW)
2 385,34
1 852,23
1 430,90
1 218,41
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
78
60
51
Importo iš Taivano apimtis (MW)
49
144
140
135
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
294
286
276
Importo iš Taivano rinkos dalis
0,9 %
1,2 %
0,7 %
0,8 %
Vidutinė importo kaina (EUR/kW)
2 102,04
1 659,72
1 350,00
1 125,93
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
79
64
54
Importo iš JAV apimtis (MW)
140
180
51
60
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
129
36
43
Importo iš JAV rinkos dalis
2,6 %
1,5 %
0,3 %
0,3 %
Vidutinė importo kaina (EUR/kW)
2 400,00
1 872,22
1 431,37
1 233,33
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
78
60
51
Importo iš kitų Azijos šalių apimtis (MW)
720
1 140
1 029
879
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
158
143
122
Importo iš kitų Azijos šalių rinkos dalis
13,2 %
9,3 %
5,2 %
5,0 %
Vidutinė importo kaina (EUR/kW)
2 400,00
1 870,18
1 440,23
1 229,81
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
78
60
51
Importo iš kitų pasaulio šalių apimtis (MW)
94
238
165
121
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
253
176
129
Importo iš kitų pasaulio šalių rinkos dalis
1,7 %
2,0 %
0,8 %
0,7 %
Vidutinė importo kaina (EUR/kW)
2 404,26
1 869,75
1 442,42
1 231,40
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
78
60
51
Šaltinis:
Europressedienst
Elementai
2009
2010
2011
TL
Importo iš visų kitų trečiųjų šalių apimtis (MW)
510
884
1 100
1 457
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
173
216
286
Importo iš visų kitų trečiųjų šalių rinkos dalis
23,7 %
26,6 %
25,5 %
36,2 %
Vidutinė importo kaina (EUR/kW)
1 166,67
1 072,40
751,82
553,88
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
92
64
47
Importo iš Taivano apimtis (MW)
235
400
540
997
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
170
230
424
Importo iš Taivano rinkos dalis
10,9 %
12,0 %
12,5 %
24,8 %
Vidutinė importo kaina (EUR/kW)
948,94
1 100,00
670,37
514,54
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
116
71
54
Importo iš JAV apimtis (MW)
40
40
40
33
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
100
100
83
Importo iš JAV rinkos dalis
1,9 %
1,2 %
0,9 %
0,8 %
Vidutinė importo kaina (EUR/kW)
1 350,00
1 050,00
825,00
636,36
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
78
61
47
Importo iš Japonijos apimtis (MW)
60
154
170
145
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
257
283
242
Importo iš Japonijos rinkos dalis
2,8 %
4,6 %
3,9 %
3,6 %
Vidutinė importo kaina (EUR/kW)
1 350,00
1 051,95
829,41
641,38
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
78
61
48
Importo iš kitų pasaulio šalių apimtis (MW)
175
290
350
282
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
166
200
161
Importo iš kitų pasaulio šalių rinkos dalis
8,1 %
8,7 %
8,1 %
7,0 %
Vidutinė importo kaina (EUR/kW)
1 348,57
1 051,72
831,43
638,30
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
78
62
47
Šaltinis:
Europressedienst
Plokštelės
2009
2010
2011
TL
Importo iš visų kitų trečiųjų šalių apimtis (MW)
225
333
235
183
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
148
104
81
Importo iš visų kitų trečiųjų šalių rinkos dalis
13,4 %
14,0 %
8,6 %
8,5 %
Vidutinė importo kaina (EUR/kW)
800,00
588,59
43,30
420,77
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
74
55
52
Importo iš Taivano apimtis (MW)
20
50
50
36
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
250
250
180
Importo iš Taivano rinkos dalis
1,2 %
2,1 %
1,8 %
1,7 %
Vidutinė importo kaina (EUR/kW)
800,00
580,00
440,00
416,67
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
73
55
52
Importo iš JAV apimtis (MW)
50
55
40
28
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
110
80
56
Importo iš JAV rinkos dalis
3,0 %
2,3 %
1,5 %
1,3 %
Vidutinė importo kaina (EUR/kW)
800,00
581,82
450,00
428,57
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
73
56
54
Importo iš Japonijos apimtis (MW)
55
50
30
26
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
91
55
47
Importo iš Japonijos rinkos dalis
3,3 %
2,1 %
1,1 %
1,2 %
Vidutinė importo kaina (EUR/kW)
800,00
580,00
433,33
423,08
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
73
54
53
Importo iš kitų pasaulio šalių apimtis (MW)
100
178
115
93
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
178
115
93
Importo iš kitų pasaulio šalių rinkos dalis
5,9 %
7,5 %
4,2 %
4,3 %
Vidutinė importo kaina (EUR/kW)
800,00
589,89
434,78
419,35
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
74
54
52
Šaltinis:
Europressedienst
(168)
Kaip minėta 108 konstatuojamojoje dalyje, per nagrinėjamąjį laikotarpį modulių suvartojimas Sąjungoje padidėjo 221 %, elementų - 87 %, o plokštelių - 29 %. Daugiausia suvartota 2011 m., per TL suvartojimas mažėjo, nors buvo suvartota gerokai daugiau nei nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje 2009 m. Sąjungos pramonė suvartojimo padidėjimu negalėjo pasinaudoti, nes per tą patį laikotarpį jos modulių rinkos dalis sumažėjo nuo 19 % iki 13 %, elementų - nuo 68 % iki 38 %, o plokštelių - nuo 81 % iki 59 %. Tuo pačiu metu KLR rinkos dalis gerokai padidėjo iki 2011 m., o per TL, kai sumažėjo suvartojimas, buvo labai didelė, tačiau nesikeitė. Todėl atsižvelgiant į tai, kad, nepaisant Sąjungos suvartojimo sumažėjimo per TL, importui dempingo kaina iš KLR teko nekintanti rinkos dalis (moduliai) arba ji dar padidėjo (elementai ir plokštelės) ir darė žalą Sąjungos pramonei per nagrinėjamąjį laikotarpį, negalima daryti išvados, jog suvartojimas tiek sumažėjo, kad dėl to nutrūktų importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastinis ryšys.
(169)
Remiantis turima informacija sunku nustatyti, kiek paklausa priklauso nuo valstybių narių paramos sistemų. Iš tikrųjų, kaip minima 171 konstatuojamojoje dalyje, yra visokių paramos sistemų, o šių sistemų sąsaja su paklausa labai sudėtinga, todėl sunku kiekybiškai įvertinti tikslų šių sistemų poveikį. Tačiau iš turimų įrodymų taip pat matyti, kad net ir tuo atveju, kai paramos sistemų nėra, saulės energijos paklausa bus ir net ilgainiui didės, nors ir mažiau nei tuo atveju, jei paramos sistemos būtų taikomos. Tokiomis aplinkybėmis kelios šalys tvirtino, kad kai kuriuose Sąjungos regionuose saulės energijos tinkluose jau yra tiek, kiek ir kitų rūšių energijos, arba beveik yra tiek pat (t. y. saulės energijos pagaminimo sąnaudos yra tokios pačios arba beveik tokios pačios kaip įprastinės energijos pagaminimo sąnaudos). Atliekant tyrimą šių tvirtinimų nebuvo galima patvirtinti, jie bus toliau nagrinėjami.
3.2. Supirkimo tarifai - pagrindinis paramos sistemų pavyzdys
(170)
Kelios suinteresuotosios šalys tvirtino, kad Sąjungos pramonei daryta žala susijusi su valstybių narių įgyvendintu supirkimo tarifų mažinimu. Dėl šio sumažinimo tariamai sumažėjo saulės energijos įrenginių ir sumažėjo tiriamojo produkto paklausa Sąjungos rinkoje, todėl Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala.
(171)
Valstybės narės atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybai skatinti nustatė supirkimo tarifus, kvotas pagal ekologinius sertifikatus (kuriais būtų galima prekiauti), dotacijas investicijoms ir mokesčių lengvatas. Tam tikrose valstybėse narėse parama taip pat teikiama iš ES struktūrinių fondų. Dažniausiai taikoma paramos priemonė saulės energijos atveju - supirkimo tarifai. Šiame etape Komisija analizuodama daugiausia dėmesio skyrė būtent šiai paramos sistemai.
(172)
Supirkimo tarifai - finansinės paramos priemonė, kuri skirta siekti privalomų nacionalinių tikslų, susijusių su atsinaujinančiųjų šaltinių energijos naudojimu, nustatytų Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (7). Paramos dydis ir supirkimo tarifų taikymas valstybėse narėse skiriasi. Taikant supirkimo tarifus tinklo operatoriai saulės energiją įpareigojami pirkti už kainas, kuriomis užtikrinama, kad saulės energijos gamintojai (dažniausia tai saulės energijos įrenginių savininkai) padengtų sąnaudas ir uždirbtų pagrįstą pelną. Supirkimo tarifams, kaip ir kitoms paramos sistemoms, pagal SESV 107 ir 108 straipsnius dažniausiai taip pat taikomas valstybės pagalbos kontrolės reikalavimas, kuriuo užtikrinama, kad elektros gamintojams nebūtų kompensacijos permokų.
(173)
Nepaisant nacionalinių skirtumų pastebimi trys reiškiniai, susiję su supirkimo tarifų Sąjungoje pokyčiais: i) supirkimo tarifų normų sumažėjimas; ii) visos supirkimo tarifų sistemos sustabdymas (Ispanija) ir iii) galingumo ribų (viršutinių ribų) nustatymas įrenginiams, kurie atitinka reikalavimus finansavimui gauti, ir metinės naujai remiamos įrengtosios galios bendrų viršutinių ribų nustatymas valstybės narės lygmeniu. Panašu, kad viršutinės ribos nustatytos daugiausia 2012 m., dėl to jos veikiausiai neturi jokio poveikio suvartojimui per TL. Todėl analizuojant daugiausia dėmesio skirta neseniai Ispanijoje pritaikytam supirkimo tarifų sistemos sustabdymui ir supirkimo tarifų normų sumažinimui daugumoje valstybių narių. Analizuota, ar tai turėjo poveikio paklausai Sąjungos rinkoje ir ar dėl to Sąjungos pramonei galėjo būti daroma materialinė žala. Dėl to manyta, kad supirkimo tarifų pokyčių poveikis modulių paklausai buvo toks pat kaip elementų ir plokštelių paklausai. Iš tiesų, kadangi elementai ir plokštelės yra būtini moduliams gaminti ir kadangi jie nenaudojami kituose gamybos procesuose, modulių paklausos sumažėjimas automatiškai lemia elementų ir plokštelių paklausos sumažėjimą.
(174)
Atliekant tyrimą patvirtinta supirkimo tarifų ir suvartojimo sąsaja, tačiau taip pat nustatyta, kad dėl suvartojimo sumažėjimo nuo 2011 m. iki TL nenutrūksta importo dempingo kaina iš KLR ir Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos priežastinis ryšys, kaip išsamiau aprašyta 163 konstatuojamojoje dalyje. Iš tikrųjų atlikus tyrimą pastebėta, kad tuo metu, kai blogėjo Sąjungos pramonės padėtis, eksportuojantys gamintojai išlaikė didelę modulių rinkos dalį (80 %) ir net padidino elementų (nuo 22 % 2011 m. iki 25 % per TL) ir plokštelių (nuo 32 % 2011 m. iki 33 % per TL) rinkos dalį. Be to, pažymėtina, kad vidutinė Sąjungos pramonės modulių kaina per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 53 % daugiausia dėl to, kad labai padidėjo importas dempingo kaina, dėl kurio Sąjungos rinkoje darytas didelis spaudimas kainoms. Taigi, Sąjungos pramonės pelningumo sumažėjimas negali būti daugiausia susietas su sumažėjusiais supirkimo tarifais.
(175)
Atitinkamai pripažįstama, kad supirkimo tarifais buvo skatinama saulės energijos paklausa ir kad dėl to, kad neseniai sustabdyta supirkimo tarifų sistema (Ispanijoje) ir šie tarifai sumažinti kitose valstybėse narėse, sumažėjo tiriamojo produkto suvartojimas per TL ir tai veikiausiai susiję su Sąjungos pramonei daryta žala. Tačiau suvartojimas per TL nesumažėjo tiek, kad nutrūktų importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonei darytos žalos priežastinis ryšys.
(176)
Kelios šalys teigė, kad sumažinus supirkimo tarifus investuotojams tapo nepatrauklu investuoti į saulės energiją, todėl Sąjungoje sumažėjo nagrinėjamojo produkto paklausa.
(177)
Atlikus tyrimą patvirtinta supirkimo tarifų normų ir investicijų į saulės energijos pramonę lygio sąsaja, tačiau taip pat nustatyta, kad investicijos į saulės energiją yra mažiau priklausomos nuo minėtų normų regionuose, kuriuose yra daugiau saulės šviesos ir kuriuose saulės energija yra veiksmingesnė, taip pat regionuose, kuriuose yra didelės elektros energijos kainos. Iš tikrųjų, atlikus tyrimą buvo matyti, kad nepaisant sustabdytos supirkimo tarifų sistemos buvo vis dar investuojama (pvz., Ispanijoje). Be to, per tyrimą nustatyta, kad investicijos į saulės energiją buvo vis dar patrauklios net ir taikant mažesnes supirkimo tarifų normas.
(178)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, nebuvo galima padaryti aiškios išvados, kad sumažinus supirkimo tarifus investuotojams buvo nepatrauklu investuoti į saulės energiją ir taip prisidėta prie Sąjungos pramonei padarytos žalos.
(179)
Viena suinteresuotoji šalis tvirtino, kad sumažinus supirkimo tarifus Sąjungos gamintojai buvo priversti mažinti kainas, kad išlaikytų investuotojų susidomėjimą fotovoltine energija ir skatintų paklausą ir augimą.
(180)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonė kainas mažinti buvo priversta daugiausia dėl importo dempingo kaina daromo spaudimo, o ne dėl sumažintų supirkimo tarifų. Tai rodo ir tai, kad Sąjungos pramonės kainos daugiausia sumažėjo 2010 ir 2011 m., prieš iš esmės sumažinant supirkimo tarifus. Iš tikrųjų padidėjus importui dempingo kaina iš KLR, dėl kurio buvo priverstinai labai mažinamos Sąjungos pramonės kainos, Sąjungos pramonė buvo priversta vis daugiau mažinti kainas.
(181)
Todėl tuo remiantis tvirtinimas buvo atmestas.
(182)
Trumpiau tariant, supirkimo tarifai buvo svarbus Sąjungos fotovoltinės energijos rinkos raidos veiksnys, be to, supirkimo tarifai turėjo poveikio tiriamojo produkto suvartojimo raidai. Tačiau per tyrimą nustatyta, kad suvartojimas labai nesumažėjo, nors supirkimo tarifai ir buvo gerokai sumažinti. Todėl preliminariai daroma išvada, kad supirkimo tarifų pokyčiai nebuvo tokie, kad nutrūktų importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonei darytos žalos priežastinis ryšys.
3.3. Kita Sąjungos pramonei teikiama finansinė parama
(183)
Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos pramonei materialinė žala daryta dėl to, kad sumažėjo Sąjungos pramonei teikiama finansinė parama. Šiam teiginiui paremti pateikta informacijos, kuri buvo pagrįsta vienam iš Sąjungos gamintojų iki nagrinėjamojo laikotarpio (t. y. 2003-2006 m.) suteiktomis subsidijomis.
(184)
Pateiktais įrodymais nebuvo atskleista jokia Sąjungos pramonei darytos materialinės žalos ir tariamų vieno iš Sąjungos gamintojų iki nagrinėjamojo laikotarpio gautų subsidijų sąsaja. Be to, ši informacija susijusi su laikotarpiu iki nagrinėjamojo laikotarpio, todėl ji yra neaktuali. Taigi, nenustatyta Sąjungos pramonės gautos tariamos subsidijos ir patirtos materialinės žalos sąsaja. Tuo remiantis šis argumentas buvo atmestas.
3.4. Pajėgumų perteklius
(185)
Teigta, kad materialinė žala Sąjungos pramonei padaryta dėl pajėgumų pertekliaus Sąjungos rinkoje ir apskritai pasaulinėje rinkoje. Taip pat tvirtinta, kad dėl pajėgumų pertekliaus pasaulinėje rinkoje Sąjungos pramonė ėmėsi šiuo metu vykdomos konsolidacijos ir kad žala padaryta dėl to, kad buvo per daug gamybos pajėgumų. Be to, kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos pramonei daryta materialinė žala buvo susijusi su ES pramonės pajėgumų pertekliumi, dėl kurio daryta žala sau. Priešingai, kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos pramonė žalą patyrė dėl to, kad Sąjungos pramonė neskyrė reikiamų investicijų pajėgumams didinti.
(186)
Sąjungos pramonė iš tiesų padidino gamybos pajėgumus, tačiau jos bendra gamybos apimtis neatitiko didėjančio suvartojimo lygio Sąjungos rinkoje per nagrinėjamąjį laikotarpį. Taigi, Sąjungos pramonės gamybos pajėgumai buvo pagrįsti ir atitiko rinkos pokyčius, t. y. suvartojimo didėjimą. Todėl to negalima laikyti patirtos žalos priežastimi.
(187)
Panašiai, remiantis tuo, kas išdėstyta, atliekant tyrimą nepatvirtintas argumentas, kad Sąjungos pramonė neinvestavo į pajėgumų didinimą. Priešingai, kaip minėta pirmiau, Sąjungos pramonė per nagrinėjamąjį laikotarpį palaipsniui didino pajėgumus ir per visą nagrinėjamąjį laikotarpį turėjo perteklinių pajėgumų, o tai rodo, kad ji galėjo patenkinti papildomą paklausą. Todėl šį argumentą teko atmesti.
(188)
Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad visi rinkos veiklos vykdytojai, įskaitant vartotojų ir gamintojų grandžių sektorius, buvo atsidūrę sudėtingoje padėtyje dėl pajėgumų pertekliaus pasaulinėje rinkoje ir dėl to pasikeitusios rinkos. Dėl to tvirtinta, kad tiriamasis produktas tapo preke, kuriai pavieniai gamintojai jau nebegali nustatyti kainos, nes jos priklauso nuo pasaulinės paklausos ir pasiūlos. Teigta, kad ne dėl importo dempingo kaina, o dėl šios padėties Sąjungos pramonė patyrė materialinę žalą.
(189)
Per tyrimą patvirtinta, kad pasaulinėje rinkoje buvo per daug pajėgumų, daugiausia KLR kilmės. Kalbant apie rinkos pokytį, dėl kurio tiriamasis produktas tariamai tapo preke, šiuo pokyčiu nepateisinama nesąžininga kainodara ir nesąžininga prekybos praktika. Dėl to pažymėtina, kad Sąjungos pramonė jau daugiau nei 20 metų gamina ir parduoda tiriamąjį produktą, o KLR nagrinėjamojo produkto pramonė išsivystė tik visai neseniai (pereito dešimtmečio viduryje), daugiausia dėl supirkimo tarifų ir kitų politinių iniciatyvų Sąjungoje ir vėliau padidėjusios paklausos.
(190)
Todėl šie argumentai buvo atmesti.
3.5. Žaliavų kainų poveikis
(191)
Kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos pramonei daryta materialinė žala buvo susijusi su pagrindinės plokštelių gamybos žaliavos, polikristalinio silicio, kainų raida. Tvirtinta, kad Sąjungos pramonė sudarė ilgalaikes fiksuotos kainos tiekimo sutartis ir todėl negalėjo pasinaudoti per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjusiomis polikristalinio silicio kainomis.
(192)
Per tyrimą nustatyta, kad polikristalinio silicio kainos padidėjo 2008 m., tačiau 2009 m. vėl sumažėjo ir vėliau tik šiek tiek padidėjo 2010 m. ir 2011 m. pradžioje. Per TL kainos gerokai sumažėjo.
(193)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad nors Sąjungos pramonė turėjo sudariusi ilgalaikes polikristalinio silicio tiekimo sutartis, dėl šių sutarčių sąlygų buvo iš esmės iš naujo deramasi remiantis polikristalinio silicio kainų raida ir sutarčių kainos buvo panašios į neatidėliotinų sandorių rinkos kainas, o kartais už jas net mažesnės.
(194)
Tuo remiantis daroma išvada, kad net jei ilgalaikės polikristalinio silicio tiekimo sutartys kai kuriems tam tikriems Sąjungos gamintojams turėjo poveikio, apskritai Sąjungos pramonei dėl šių ilgalaikių sutarčių neigiamas poveikis nedarytas ir ji galėjo visapusiškai pasinaudoti polikristalinio silicio kainų sumažėjimu. Todėl nustatyta, kad ilgalaikės sutartys nesusijusios su Sąjungos pramonei daryta materialine žala.
3.6. Sau padaryta žala: automatizacijos, dydžio, masto ekonomijos, konsolidacijos, inovacijų ir išlaidų veiksmingumo poveikis
(195)
Kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos pramonei žala padaryta dėl to, kad labai automatizuotas gamybos procesas. Teigta, kad mažieji gamintojai šiuo požiūriu buvo nepalankioje padėtyje, palyginti su dideliais vertikaliai integruotais gamintojais, todėl šių gamintojų patirta žala negali būti susieta su importu dempingo kaina. Dėl to taip pat teigta, kad bet kuriuo atveju Sąjungos pramonė buvo nedidelė, todėl ji negalėjo pasinaudoti masto ekonomija.
(196)
Per tyrimą nustatyta, kad mažieji gamintojai Sąjungos rinkoje taip pat buvo labai automatizavę gamybą ir tai turėjo teigiamo poveikio jų gamybos sąnaudoms. Dauguma Sąjungos gamintojų specializuojasi vienoje gamybos proceso dalyje (plokštelės, elementai arba moduliai) ir dėl šios specializacijos didėja jų konkurencingumas konkretaus tam tikros rūšies jų gaminamo produkto atžvilgiu. Todėl argumentą, kad dėl didelio gamybos automatizavimo daryta žala Sąjungos pramonei, teko atmesti.
(197)
Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad dėl spaudimo kainoms Sąjungos pramonė ėmėsi konsolidacijos ir taip Sąjungos pramonei darė materialinę žalą. Tačiau per tyrimą nustatyta, kad konsolidacija buvo veikiau importo dempingo kaina pasekmė. Be to, ši šalis nepateikė jokių įrodymų dėl to, kokiu mastu konsolidacijos procesas buvo padarytos žalos priežastis.
(198)
Taip pat teigta, kad žala daryta dėl to, kad Sąjungos pramonė nepakankamai vertikaliai integruota. Apskritai vertikaliai integruotų gamintojų tiekimo grandinė įprastomis rinkos sąlygomis turėtų būti daugiau apsaugota. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad dalis Sąjungos pramonės, kuri buvo vertikaliai integruota, negalėjo visapusiškai išnaudoti vertikalios integracijos pranašumo dėl to, kad importo dempingo kaina daromas spaudimas kainoms buvo ypač didelis. Be to, Sąjungos pramonė ir net vertikaliai integruoti Sąjungos gamintojai dėl importo dempingo kaina negalėjo visapusiškai pasinaudoti dideliais pajėgumų naudojimo koeficientais masto ekonomijai užtikrinti. Per tyrimą nebuvo atskleista ir jokios sąsajos tarp vertikalios integracijos ir didesnio pelningumo, nes dėl didelio spaudimo kainoms šis santykis buvo pakeistas.
(199)
Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos pramonei trūko techninių inovacijų ir investicijų į pažangiąsias technologijas. Tačiau per tyrimą negauta jokių faktinių įrodymų šiems teiginiams pagrįsti. Priešingai, per tyrimą nustatyta, kad didžioji Sąjungos pramonės investicijų dalis buvo skirta naujoms mašinoms ir MTTP ir kad nėra reikšmingų technologinių skirtumų tarp produktų pasauliniu mastu.
(200)
Be to, viena suinteresuotoji šalis teigė, kad materialinė žala daryta dėl nevykusio projektų įgyvendinimo (neįvykdyti projektai). Dėl to pažymėtina, kad šis argumentas nebuvo pagrįstas. Be to, nepavykusius projektus veikiau galima vadinti importo dempingo kaina pasekme. Todėl argumentas turėjo būti atmestas.
(201)
Kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos pramonė laiku neracionalizavo sąnaudų, kad prisiderintų prie pasaulinės rinkos pokyčių. Kitos šalys teigė, kad darbo ir pridėtinės sąnaudos Sąjungoje didesnės nei KLR.
(202)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonės gamybos sąnaudos per nagrinėjamąjį laikotarpį nuolat mažėjo, išskyrus plokštelių atveju, kai sąnaudos mažėjo 2010 m., tačiau 2011 m. ir vėliau per TL padidėjo ir buvo šiek tiek didesnės nei nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje (žr. 138 konstatuojamąją dalį). Su moduliais ir elementais susijęs našumas padidėjo, tačiau su plokštelėmis - sumažėjo. Kaip minėta pirmiau, dėl didelės importo dempingo kaina iš KLR apimties ir dėl jo daromo didelio spaudimo kainoms Sąjungos rinkoje Sąjungos pramonė negalėjo pasinaudoti sumažėjusiomis sąnaudomis.
(203)
Pažymima, kad eksportuojantys KLR gamintojai neturi jokio lyginamojo pranašumo naudotų žaliavų (polikristalinio silicio) ir mašinų atžvilgiu, nes jos daugiausia importuotos iš Sąjungos. Darbo ir pridėtinės sąnaudos sudarė vidutiniškai mažiau nei 10 % visų modulio sąnaudų per TL ir nelaikoma, kad jos turėtų didelio poveikio.
(204)
Be to, teigta, kad kai kurie Sąjungos gamintojai plokšteles, elementus ir (arba) modulius tiekė iš nagrinėjamosios šalies ir šiuos produktus Sąjungos rinkoje perpardavė kaip nuosavus. Per tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonės nagrinėjamojo produkto importas pagal pobūdį buvo papildomas, o jo apimtis nedidelė, palyginti su Sąjungos gamybos apimtimi, todėl negalima laikyti, kad jis nutrauktų importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonei darytos žalos priežastinį ryšį.
(205)
Taigi, norėdama prisiderinti prie mažėjančių importo iš KLR kainų tendencijos, Sąjungos pramonė turėjo dėti daug pastangų gamybos sąnaudoms racionalizuoti. Nepaisant Sąjungos pramonės pastangų, pardavimo kainose šio sąnaudų racionalizavimo nematyti, nes dėl importo dempingo kaina priverstinai labai mažintos kainos.
(206)
Tuo remiantis visus pirmiau minėtus argumentus teko atmesti.
3.7. Konkurencija su fotovoltiniais produktais plona plėvele ir kitomis fotovoltinėmis technologijomis
(207)
Kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad žala Sąjungos pramonei daryta dėl konkurencijos su fotovoltiniais produktais plona plėvele ir kitomis fotovoltinėmis technologijomis, nes šias technologijas buvo galima pakeisti, o jų galutinio naudojimo paskirtis buvo ta pati.
(208)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad fotovoltiniai produktai plona plėvele gaminami iš kitų žaliavų, jiems nenaudojamos plokštelės iš kristalinio silicio. Apskritai jų energijos konversijos naudingumo koeficientas yra gerokai žemesnis, be to, jų galios vatais atidavimas yra mažesnis nei modulių iš kristalinio silicio. Todėl jų negalima naudoti ribotose vietose, kaip antai stogų, t. y. jų negalima visiškai pakeisti nagrinėjamuoju produktu. Taigi, nors produktai plona plėvele gali iš dalies konkuruoti su nagrinėjamuoju produktu, ši konkurencija laikoma nežymia.
(209)
Todėl per tyrimą nenustatyta Sąjungos pramonei padarytos žalos ir konkurencijos su fotovoltiniais produktais plona plėvele ir kitomis fotovoltinėmis technologijomis sąsajos.
(210)
Tuo remiantis šį argumentą teko atmesti.
3.8. Finansų krizė ir jos poveikis
(211)
Teigta, kad finansų krizė ir ekonomikos nuosmukis turėjo neigiamo poveikio Sąjungos pramonės galimybėms gauti finansavimą, todėl Sąjungos pramonė patyrė žalą.
(212)
Sąjungos pramonės pajėgumas padidinti kapitalą per nagrinėjamąjį laikotarpį gerokai sumažėjo. Saulės energijos pramonė yra kapitalo imli pramonė, todėl pajėgumas padidinti kapitalą yra itin svarbus. Ekonomikos nuosmukis turėjo tam tikro poveikio Sąjungos pramonės padėčiai. Tačiau per tyrimą nustatyta, kad nepaisant Sąjungos rinkos augimo 2009-2011 m. Sąjungos pramonės padėtis pablogėjo dėl importo dempingo kaina iš KLR, dėl kurio buvo priverstinai labai mažinamos Sąjungos pramonės pardavimo kainos. Todėl padaryta išvada, kad galimą finansų krizės poveikį padidino importo dempingo kaina iš Kinijos padidėjimas ir kad ribotos galimybės gauti finansavimą iš esmės buvo neigiamo rinkos klimato pasekmė, o Sąjungos pramonės padėtis ir perspektyvos - importo dempingo kaina pasekmė. Taigi, nors finansų krizė turėjo tam tikro poveikio Sąjungos pramonės padėčiai, dėl jo negalėjo nutrūkti importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonei darytos žalos priežastinis ryšys. Todėl šis argumentas atmestas.
3.9. Sąjungos pramonės eksporto veiklos rezultatai
(213)
Kai kurios šalys teigė, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos pramonės modulių pardavimas eksportui labai sumažėjo ypač 2009-2011 m., o elementų - nuo 2009 m. iki 2012 m. pirmojo ketvirčio, ir kad dėl to Sąjungos pramonei daryta materialinė žala.
(214)
Tačiau, kaip parodyta toliau lentelėje, nepaisant sumažėjimo per TL, modulių eksporto apimtis yra didelė, o vidutinė kaina per TL buvo didesnė už vidutines modulių sąnaudas per visą nagrinėjamąjį laikotarpį. Todėl tai negalėjo daryti žalos Sąjungos pramonei. Elementų eksporto apimtis sudarė tik 12 % visos elementų gamybos apimties. Todėl, nepaisant mažų kainų per TL, tai galėjo turėti tik nedidelio poveikio Sąjungos pramonės padėčiai. Pagaliau plokštelių eksporto apimtis sudarė apie 24 % visos gamybos apimties ir, panašiai, nepaisant nedidelių eksporto kainų per TL, tai galėjo turėti tik nedidelio poveikio Sąjungos pramonės padėčiai. Todėl su tuo susijęs argumentas turėjo būti atmestas.
13-a lentelė
Moduliai
2009
2010
2011
TL
Modulių eksporto apimtis (MW)
989
1 279
1 157
1 148
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
129
117
116
Vidutinė eksporto kaina (EUR/kW)
2 500
1 900
1 470
1 230
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
76
59
49
Šaltinis:
Europressedienst
13-b lentelė
Elementai
2009
2010
2011
TL
Elementų eksporto apimtis (MW)
62
320
315
238
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
516
508
384
Vidutinė eksporto kaina (EUR/kW)
1 350
1 050
830
640
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
78
61
47
Šaltinis:
Europressedienst
13-c lentelė
Plokštelės
2009
2010
2011
TL
Plokštelių eksporto apimtis (MW)
93
916
750
486
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
985
806
523
Vidutinė eksporto kaina (EUR/kW)
850
590
530
480
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
70
63
57
Šaltinis:
Europressedienst
(215)
Tuo remiantis nustatyta, kad Sąjungos pramonės eksporto veiklos rezultatų poveikis nebuvo toks, kad dėl jo būtų daryta materialinė žala Sąjungos pramonei. Todėl su tuo susiję šalių argumentai turėjo būti atmesti.
3.10. Skalūnų dujų telkinių atradimas Europos Sąjungoje
(216)
Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad žalą Sąjungos pramonei darė Sąjungoje atrasti skalūnų dujų telkiniai, o perspektyvos didinti pigių skalūnų dujų gamybą Sąjungoje sumažino valstybės ir privačias investicijas į atsinaujinančiųjų šaltinių energijos projektus.
(217)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį labai padidėjo tiriamojo produkto suvartojimas, kaip jau minėta 108 konstatuojamojoje dalyje. Be to, per tyrimą negauta faktinių įrodymų, kad Sąjungos pramonei būtų daryta žala dėl to, kad Europos Sąjungoje buvo atrasti skalūnų dujų telkiniai. Todėl šis tvirtinimas atmestas.
3.11. Europos Sąjungos šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema
(218)
Ta pati šalis teigė, kad žalą Sąjungos pramonei darė mažos investicijos į saulės energijos gamybą dėl mažų rinkos kainų už Europos Sąjungos šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos išmetamųjų teršalų kreditus.
(219)
Tačiau nepateikta įrodymų ir atlikus tyrimą nenustatyta jokių faktinių aplinkybių, kuriomis šie teiginiai būtų patvirtinti. Priešingai, per tyrimą nustatyta, kad tiriamojo produkto suvartojimas per nagrinėjamąjį laikotarpį gerokai padidėjo. Tuo remiantis tvirtinimas buvo atmestas.
3.12. Valdymo sprendimai
(220)
Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad bent vienam Sąjungos gamintojui materialinę žalą darė netinkami valdymo sprendimai. Šie teiginiai pagrįsti metinėmis sąskaitomis ir tam tikra bendrovės akcininko kitiems akcininkams siųsto rašto informacija.
(221)
Iš byloje surinktos informacijos nematyti, kad kurie nors susijusios bendrovės valdymo sprendimai būtų neįprasti ar neapgalvoti arba turėtų poveikio visai Sąjungos pramonei. Todėl šis argumentas atmestas.
3.13. Kita Vyriausybės politika
(222)
Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad materialinę žalą Sąjungos pramonei darė kita Vyriausybės politika, pvz., atsinaujinančiosios energijos, inovacijų skatinimo, biurokratijos mažinimo ar prekybos lengvinimo politika ir tinklų prieigos reglamentai, nes išvardytos politikos kryptys yra naudingos eksportuojantiems gamintojams. Tačiau net jei iš tiesų dėl tam tikros nurodytos politikos gali būti sudarytos palankesnės sąlygos importui iš kitų trečiųjų šalių ir apskritai saulės energijos pramonės augimui, tokia politika būtų naudinga ir Sąjungos pramonei. Be to, tokia politika nereiškia, kad į Sąjungą turėtų būti importuojama žalingomis dempingo kainomis. Todėl šis argumentas atmestas.
3.14. Išvada dėl priežastinio ryšio
(223)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad tarp Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos ir importo iš KLR dempingo kaina yra priežastinis ryšys. Analizuotos kitos galimos žalos priežastys, kaip antai importas iš kitų trečiųjų šalių, suvartojimas, supirkimo tarifai, kita Sąjungos pramonei teikiama finansinė parama, pajėgumų perteklius, žaliavų kainų poveikis, sau daroma žala, konkurencija su produktais plona plėvele, finansų krizė ir jos poveikis, Sąjungos pramonės eksporto veiklos rezultatai, skalūnų dujų telkinių atradimas Europos Sąjungoje, valdymo sprendimai, Europos Sąjungos šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema ir kita Vyriausybės politika, tačiau nustatyta, kad dėl nė vienos iš jų nenutrūksta nustatytas importo iš KLR dempingo kaina ir Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos priežastinis ryšys.
(224)
Todėl atsižvelgiant į pirmiau pateiktą analizę, kurioje buvo tinkamai atskirtas visų žinomų veiksnių poveikis Sąjungos pramonės padėčiai nuo importo dempingo kaina žalingo poveikio, padaryta preliminari išvada, kad yra importo dempingo kaina iš KLR ir Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos priežastinis ryšys.
F. SĄJUNGOS INTERESAI
1. Pirminės pastabos
(225)
Remdamasi pagrindinio reglamento 21 straipsniu Komisija nagrinėjo, ar, nepaisant preliminarios išvados dėl žalingo dempingo, buvo įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju laikinųjų priemonių taikymas neatitiktų Sąjungos interesų. Sąjungos interesai buvo nagrinėjami remiantis įvairių visų su šiuo tyrimu susijusių dalyvių, įskaitant Sąjungos pramonės, fotovoltinių produktų sektoriaus gamintojų ir vartotojų grandies bendrovių, taip pat nagrinėjamojo produkto importuotojų, naudotojų ir vartotojų, interesų vertinimu.
(226)
Inicijavus tyrimą apie save pranešė apie 150 veiklos vykdytojų. Specialūs klausimynai nusiųsti nesusijusiems importuotojams, gamintojų grandies veiklos vykdytojams (įskaitant žaliavų gamintoją ir tiriamojo produkto gamybos įrangos tiekėjus), vartotojų grandies veiklos vykdytojams (įskaitant projektų vystytojus ir montuotojus) ir vartotojų organizacijai BEUC. Informacijos pateikė trys asociacijos, atstovaujančios įvairiems veiklos vykdytojams (Sąjungos pramonei ir gamintojų bei vartotojų grandžių veiklos vykdytojams) fotovoltinių produktų sektoriuje.
2. Sąjungos pramonės interesai
(227)
Sąjungos pramonė panašaus produkto gamybai ir pardavimui per TL buvo tiesiogiai įdarbinusi apie 25 000 darbuotojų.
(228)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonei dėl importo iš nagrinėjamosios šalies dempingo kaina per tiriamąjį laikotarpį padaryta materialinė žala. Primenama, kad tam tikrų žalos rodiklių raidos tendencija per nagrinėjamąjį laikotarpį buvo neigiama. Visų pirma, padarytas didelis poveikis su bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų finansine veikla susijusiems žalos rodikliams, kaip antai pelningumui, grynųjų pinigų srautui ir investicijų grąžai. Iš tiesų Sąjungos modulių, elementų ir plokštelių gamintojai 2011 m. ir per TL veikė nuostolingai. Todėl kai kurie Sąjungos gamintojai jau buvo priversti uždaryti gamybos įmones, o tam tikri kiti tapo nemokūs. Panašu, kad nenustačius priemonių Sąjungos pramonės ekonominė padėtis toliau blogėtų.
(229)
Tikimasi, kad nustačius laikinuosius antidempingo muitus bus atkurtos sąžiningos prekybos sąlygos Sąjungos rinkoje, kuriomis pasinaudojusi Sąjungos pramonė galės panašaus produkto kainas priderinti prie gamybos sąnaudų ir padidinti pelningumą. Taip pat galima tikėtis, kad nustačius laikinąsias priemones Sąjungos pramonė galėtų atgauti bent dalį per nagrinėjamąjį laikotarpį prarastos rinkos dalies, o tai turėtų teigiamo poveikio jos bendrai finansinei padėčiai. Be to, Sąjungos pramonė galėtų lengviau padidinti kapitalą ir toliau investuoti į MTTP ir inovacijas fotovoltinių produktų rinkoje. Pagaliau per tyrimą taip pat nustatyta, kad Sąjungos gamintojai, kurie dėl importo iš Kinijos daromo spaudimo buvo priversti sustabdyti gamybą, galėtų atnaujinti veiklą. Apskritai pagal šį scenarijų būtų išsaugota ne tik 25 000 esamų Sąjungos pramonės darbo vietų (per TL), bet ir būtų pagrįstų perspektyvų gamybai ir užimtumui toliau didinti.
(230)
Manoma, kad nenustačius priemonių dar būtų prarasta rinkos dalis ir toliau blogėtų Sąjungos pramonės pelningumas. Trumpu ar vidutiniu laikotarpiu šie rodikliai nebūtų stabilūs. Todėl be daugelio Sąjungos gamintojų, kurie jau buvo priversti pasitraukti iš rinkos, kaip aprašyta 157 konstatuojamojoje dalyje, kiti gamintojai taptų nemokiais ir per trumpą laikotarpį veikiausiai pranyktų iš Sąjungos pramonės taip padarydami didelį poveikį šiuo metu užimtoms darbo vietoms.
(231)
Todėl padaryta preliminari išvada, kad antidempingo muitų nustatymas atitiktų Sąjungos pramonės interesus.
3. Nesusijusių importuotojų interesai
(232)
Kaip minėta 12 konstatuojamojoje dalyje, tik vieno iš trijų atrinktų importuotojų pagrindinis verslas buvo prekyba nagrinėjamuoju produktu.
(233)
Buvo pateiktas argumentas, kad nagrinėjamajam produktui nustačius priemones importuotojo verslui būtų padarytas neigiamas poveikis. Pirma, nustačius muitus nebūtų panaikintas visas importas iš KLR. Antra, galima tikėtis, kad priemonių nustatymas gali turėti neigiamo poveikio importuotojų, kurie importuoja tik iš KLR, finansinei padėčiai, tačiau atsižvelgiant į tai, kad veikiausiai padidėtų importas iš kitų trečiųjų šalių, importuotojai, kurie importuoja iš skirtingų šalių, galėtų pakeisti savo tiekimo šaltinius.
(234)
Todėl daroma preliminari išvada, kad nustačius siūlomo dydžio priemones nesusijusių nagrinėjamojo produkto importuotojų padėčiai būtų padarytas tam tikras neigiamas poveikis.
4. Gamintojų grandies veiklos vykdytojų interesai
(235)
Gamintojų grandies veiklos vykdytojai daugiausia gamina žaliavas, taip pat gamina ir projektuoja tiriamojo produkto gamybos įrangą. Iš aštuonių gamintojų grandies veiklos vykdytojų gauti klausimyno atsakymai. Surengti du žaliavų gamintojo ir gamybos įrangos gamintojo tikrinamieji vizitai.
(236)
Apskritai per TL aštuonių bendradarbiaujančių gamintojų grandies veiklos vykdytojų veikla, susijusi tiriamuoju produktu, skyrėsi priklausomai nuo jų bendros veiklos: tik vienos bendradarbiaujančios bendrovės 100 % veiklos buvo susijusi su tiriamuoju produktu, o kitų veiklos vykdytojų atveju šis santykis sudarė 6-80 %. Per TL su nagrinėjamuoju produktu susijusi veikla vidutiniškai sudarė apie 41 % bendros bendradarbiaujančių gamintojų grandies veiklos vykdytojų veiklos. Aštuoni bendradarbiaujantys gamintojų grandies veiklos vykdytojai per TL buvo įdarbinę apie 4 200 darbuotojų. Pelningumas svyravo nuo labai didelio iki šiek tiek neigiamo, nelygu segmentas ir individuali bendrovė. Per tyrimą nustatyta, kad veiklos vykdytojai, kurių pelningumas buvo neigiamas, nukentėjo dėl blogos Sąjungos pramonės padėties, nes kai kurie prarasti jų pirkėjai buvo Sąjungos tiriamojo produkto gamintojai, ir dėl suvartojimo sumažėjimo.
(237)
Sąjungos gamintojų grandies veiklos vykdytojai produktą parduodavo Sąjungoje, KLR ir kitoms trečiosioms šalims. Per TL pardavimo apimtis buvo perskirstyta - Sąjungoje parduota apie 20 % produkto, KLR - beveik 50 %, o kitoms trečiosioms šalims - apie 30 %.
(238)
Kai kurios gamintojų grandies šalys teigė, kad nustačius antidempingo priemones jų veiklai būtų padarytas neigiamas poveikis, nes KLR yra pagrindinė jų eksporto rinka. Tvirtinta, kad dėl muitų gerokai sumažėtų nagrinėjamojo produkto importas iš KLR į Sąjungą, o KLR dėl to sumažintų polikristalinio silicio ir gamybos įrangos importą iš Sąjungos. Todėl Sąjungos gamintojų grandies veiklos vykdytojai turėtų tariamai sumažinti veiklos apimtį ir darbo vietų skaičių Sąjungoje.
(239)
Pirmiausia pažymima, kad muitu siekiama atkurti vienodas prekybos sąlygas, o ne panaikinti nagrinėjamojo produkto importą iš Kinijos. Taigi į Sąjungos rinką turėtų būti toliau importuojamas tam tikras produkto kiekis iš Kinijos, tačiau sąžiningomis kainomis. Be to, per tyrimą nustatyta, kad Sąjungos gamintojų grandies veiklos vykdytojų apskritai yra įvairiose nacionalinėse rinkose, tad jie nepriklauso vien tik nuo jų eksporto į KLR. Todėl būtų pagrįsta manyti, kad pasaulinėje fotovoltinių produktų rinkoje Sąjungos gamintojų grandies veiklos vykdytojams sumažėsiantį eksportą į KLR veikiausiai pavyktų kompensuoti eksportu į kitas rinkas, kurios viešų rinkos tyrimų duomenimis veikiausiai augs. Bet kuriuo atveju Kinijos fotovoltinių produktų rinkoje jau pastebimas didelis gamybos pajėgumų perteklius, todėl abejojama, ar Sąjungos gamybos įrangos gamintojams per trumpą ar vidutinį laikotarpį pavyktų parduoti daugiau gamybos įrangos.
(240)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad antidempingo muitų poveikis gamybos įrangos gamintojams nebūtų reikšmingas, o poveikis žaliavų tiekėjui trumpą laikotarpį gali būti neigiamas atsižvelgiant į jo galimą pardavimo Kinijai sumažėjimą.
5. Vartotojų grandies veiklos vykdytojų interesai
(241)
Vartotojų grandies veiklos vykdytojai daugiausia susiję su projektų vystymu, rinkodara bei ryšiais ir fotovoltinių produktų montavimu. 13 vartotojų grandies veiklos vykdytojų pateikė klausimyno atsakymus, tačiau tik septyni atsakymai buvo pakankamai išsamūs ir jais remiantis buvo galima atlikti pagrįstą vertinimą. Surengti du tikrinamieji vizitai, susiję su fotovoltinių produktų projekto vystymu ir montavimo veikla. Analizuojant gautus 36 bendradarbiaujančių nesusijusių importuotojų klausimyno atsakymus paaiškėjo, kad kai kuriuos jų gali tekti priskirti vartotojų grandies veiklos vykdytojams, nes jų pagrindinis verslas - montavimas. Šis klausimas bus toliau nagrinėjamas atliekant tyrimą.
(242)
Apskritai vartotojų grandies veiklos vykdytojų su tiriamuoju produktu susijusi veikla skiriasi priklausomai nuo jų bendros veiklos. Per TL ji vidutiniškai sudarė 41 %. Bendradarbiaujančių veiklos vykdytojų pelningumas, susijęs su tiriamuoju produktu, per TL vidutiniškai sudarė apie 11 %. Septyni bendradarbiaujantys vartotojų grandies veiklos vykdytojai per TL buvo įdarbinę apie 550 darbuotojų.
(243)
Buvo pateiktas argumentas, jog antidempingo priemonės neatitinka Sąjungos interesų, nes dėl jų padidės modulių kainos ir galutiniai naudotojai (vartotojai) nebus skatinami jų montuoti. Todėl vartotojų grandies veiklos vykdytojams tektų mažiau užsakymų ir jie turėtų mažinti veiklos apimtį. Šis vertinimas buvo pagrįstas Prognos atliktu tyrimu dėl galimo darbo vietų sumažėjimo, kuris buvo pateiktas atliekant šį tyrimą. Tyrime numatyta, kad nustačius muitus pavojus iškiltų daugumai darbo vietų fotovoltinių produktų rinkoje Sąjungoje. Tyrime naudotas Europos fotovoltinės pramonės asociacijos (EPIA) vertinimas, pagal kurį bendras tiesioginių darbo vietų skaičius 2011 m. visais etapais Sąjungos fotovoltinių produktų rinkoje, įskaitant Sąjungos gamintojus, importuotojus ir gamintojų bei vartotojų grandžių veiklos vykdytojus, buvo 265 000. Atskaitos tašku pasirinkus visų tiesioginių su fotovoltiniais produktais susijusių darbo vietų skaičių 2011 m., Prognos tyrime padaryta išvada, kad iš 265 000 darbo vietų per trejus metus priklausomai nuo muitų dydžio bus prarasta 242 000 darbo vietų. Daugiausia darbo vietų tariamai bus prarasta vartotojų grandies rinkoje, kurioje, Prognos teigimu, 2011 m. dirbo apie 220 000 darbuotojų.
(244)
Per tyrimą nebuvo patvirtintas minėtas scenarijus ir nustatytas daug mažesnis tiesioginių darbo vietų Sąjungos fotovoltinių produktų rinkoje skaičius 2011 m., per TL ir 2012 m.
(245)
Pirmiausia atliekant tyrimą suabejota Europos fotovoltinių produktų asociacijos nustatyto bendro tiesioginių darbo vietų, susijusių su fotovoltiniais produktais, skaičiaus tikslumu. Tiksliau per tikrinamąjį vizitą EPIA patalpose paaiškėjo, kad duomenys, kuriais remiantis padaryta išvada dėl 265 000 darbo vietų, buvo netikslūs ir jais remiantis nebuvo galima padaryti tokios išvados. Iš tiesų per tikrinamąjį vizitą gauta informacijos, iš kurios matyti, kad 2011 m. nustatyto tiesioginių darbo vietų, susijusių su fotovoltiniais produktais, skaičiaus paklaida yra apytikriai 20 %. Be to, minėtam skaičiui priskiriamos darbo vietos kitose Europos šalyse, kurios nepriklauso Europos Sąjungai, taip pat darbo vietos, susijusios su produktais plona plėvele, kurie nepatenka į tyrimo aprėptį.
(246)
Nepaisant šių abejonių, net jei analizuojant priemonių poveikį būtų naudotas pradinis darbo vietų skaičius, turi būti pateiktos toliau nurodytos pastabos. Apskaičiuotos 2011 m. darbo vietos Europoje, susijusios su fotovoltiniais produktais, buvo susietos su labai dideliu fotovoltinių produktų įrenginių skaičiumi ES tais metais (apie 20 GW). Galima pagrįstai manyti, kad, atsižvelgiant į mažėjantį įrenginių skaičių iki apytikriai 17,5 GW per TL ir 15 GW 2012 m., darbo vietų skaičius, ypač vartotojų grandies sektoriuje, kuris tiesiogiai susietas su įrenginių lygmeniu, atitinkamai sumažėjo. Šiuo atžvilgiu viešoje specializuotoje žiniasklaidoje nurodyta, kad Vokietijoje, kuri yra didžiausia nacionalinė rinka, užimtumas fotovoltinių produktų rinkoje 2011-2012 m. sumažėjo nuo 128 000 iki 100 000 darbo vietų, įskaitant gamintojų sukurtas darbo vietas. Be to, atliekant tyrimą iš esmės suabejota, ar į nurodytą skaičių įtrauktos tik visos darbo dienos ekvivalento darbo vietos, skirtos tik fotovoltinių produktų pramonei. Šiuo atžvilgiu per tyrimą nustatyta, kad ypač vartotojų grandies rinkoje (įrenginių montavimas) su fotovoltiniais produktais susijusi veikla paprastai sudaro tik dalį daug didesnės verslo, kurio pagrindinė veikla - šildymo ar elektros įrenginiai, santechnika ir pan., apimties.
(247)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, panašu, kad nustačius priemones gali didėti tiriamojo produkto kainos Sąjungoje ir taip per trumpą laiką gali sumažėti fotovoltinių įrenginių. Vis dėlto su šia rinkos dalimi susijusioms darbo vietoms dėl toliau nurodytų priežasčių neigiamas poveikis gali būti labai nedidelis. Pirma, su fotovoltiniais produktais susijusi bent kai kurių montuotojų veikla yra tik dalis jų verslo veiklos, be to, ji yra sezoninė. Todėl sumažėjus fotovoltinių įrenginių paklausai montuotojai galėtų vykdyti kitą veiklą. ES lygmeniu nustatyti atsinaujinančiųjų šaltinių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslai valstybėms narėms yra teisiškai privalomi, todėl tikimasi, kad sumažėjus saulės energijos įrenginių paklausai padidės kitų formų atsinaujinančiųjų šaltinių elektros energijos paklausa ir energijos vartojimo efektyvumas. Daugelis darbuotojų vartotojų grandies sektoriuje veikiausiai turi įgūdžių, kurių reikia norint pasinaudoti didėjančia paklausa šiuose panašiuose sektoriuose. Antra, atsižvelgiant į šiuo metu vartotojų grandies rinkoje gaunamą pelną (žr. 242 konstatuojamąją dalį), montuotojai galėtų amortizuoti dalį padidėjusios kainos taip sumažindami poveikį galutinėms kainoms ir fotovoltinių įrenginių paklausai.
(248)
Nepriklausomai nuo muitų nustatymo, viešose fotovoltinių įrenginių paklausos prognozėse nurodoma, kad paklausa 2013 m. veikiausiai sumažės, o metinė įrengtoji galia 2013 m. sudarys 9,8-16,5 GW - veikiausiai tai bet kokiu atveju turėtų neigiamo poveikio darbo vietų skaičiui vartotojų grandies rinkoje.
(249)
Pagaliau pažymima, kad fotovoltinių įrenginių kainos veikiausiai bet kuriuo atveju padidėtų, nes KLR produkcija, kuri yra tiekiama Sąjungos rinkai, yra labai nuostolinga, dėl to susidarė nestabili padėtis.
(250)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad antidempingo muitų poveikis vartotojų grandies veiklos vykdytojams būtų nežymiai neigiamas per trumpąjį laikotarpį atsižvelgiant į tai, kad įrenginių skaičius sumažėtų daugiau nei pagal priešingą scenarijų, kai netaikomi muitai, kurį numatė pagrindiniai mokslinių tyrimų centrai, ir į tai, kokiu mastu vartotojų grandies veiklos vykdytojams nepavyktų amortizuoti muito. Nepaisant galimo fotovoltinių įrenginių paklausos sumažėjimo montuotojai galėtų imtis kitos veiklos, kuri būtų susijusi su ekologiškais energijos šaltiniais ar montuotojų pagrindine verslo veikla, kaip nurodyta pirmiau.
6. Galutinių naudotojų (vartotojų) interesai
(251)
Informacijos nepateikė nė viena šalis, tiesiogiai atstovaujanti galutinių naudotojų interesams, pavyzdžiui, vartotojų asociacija. Šiuo atveju kalbama apie dviejų rūšių galutinius naudotojus: vartotojai (namų ūkiai) ir kiti galutiniai naudotojai (pvz., institucijos, bendrovės). Per tyrimą nustatyta, kad vartotojai užsakė tik apie ketvirtadalį veikiančių fotovoltinių įrenginių Sąjungoje (vadinamųjų stogo, mažesnių įrenginių). Kitus įrenginius (montuojamus ant žemės, pramoninius ir komercinius, daug didesnius) užsakė kiti galutiniai naudotojai.
(252)
Kelios šalys teigė, kad nustačius antidempingo muitus vartotojams didėtų fotovoltinių modulių kainos. Galima tikėtis, kad nustačius muitus fotovoltinių modulių kainos ES rinkoje šiek tiek padidėtų, tačiau poveikis vartotojams ir kitiems galutiniams naudotojams veikiausiai būtų nežymus, nes per tyrimą nustatyta, kad modulio kaina sudaro iki 50 % bendrų fotovoltinio įrenginio sąnaudų. Atsižvelgiant į projektų vystytojų ir montuotojų gautą pelną pagrįstai manoma, kad galimas modulių kainų padidėjimas vartotojams gali būti bent iš dalies amortizuotas ir tokiu būdu sušvelnintas. Remiantis turimais įrodymais daroma preliminari išvada, kad siūlomo muito dydžio priemonės bus bent iš dalies padengtos tiekimo grandinėje, todėl mažmeninio lygmens vartotojams kainos nebūtinai turės padidėti.
(253)
Be to, pažymima, kad nenustačius muitų Sąjungos pramonė veikiausiai išnyktų, o vartotojams ateityje liktų vienintelis modulių pasiūlos šaltinis. Pagal tokį scenarijų eksportuojantys Kinijos gamintojai galėtų toliau stiprinti ir taip stiprią padėtį rinkoje, dėl to per trumpą ar vidutinį laikotarpį galėtų padidėti kainos ir vartotojams ir (arba) galutiniams naudotojams būtų padaryta žala. Bet kuriuo atveju, kaip minėta pirmiau, kainos veikiausiai didėtų atsižvelgiant į tai, kad KLR produkcija yra nuostolinga.
(254)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad apskritai nustačius priemones poveikis vartotojams ir kitiems galutiniams naudotojams būtų nedidelis. Taip būtų nepaisant nacionalinių paramos sistemų vaidmens skatinant fotovoltinių įrenginių paklausą, kaip nurodyta 182 konstatuojamojoje dalyje. Jei nacionalinės paramos sistemos bus priderintos prie didesnių saulės baterijų plokščių kainų (taikant didesnius supirkimo tarifus), poveikio vartotojams gali visai nebūti.
7. Kiti argumentai
(255)
Kai kurios šalys tvirtino, kad Sąjungos pramonė negali ES rinkai tiekti reikiamo produkto kiekio, todėl nustačius antidempingo muitus kiltų didelė rizika, kad ES pritrūktų produkto, dėl to nagrinėjamojo produkto kainos dar labiau padidėtų.
(256)
Per tyrimą nustatyta, kad šis argumentas nepagrįstas. Sąjungos pramonė nuo 2009 m. neišnaudoja visų savo gamybos pajėgumų. Per TL Sąjungos modulių gamybos pajėgumų naudojimo koeficientas buvo 41 %, o papildomi nepanaudoti pajėgumai sudarė apie 5,7 GW; Sąjungos elementų gamybos pajėgumų naudojimo koeficientas buvo 63 %, o papildomi nepanaudoti pajėgumai sudarė apie 1,2 GW; Sąjungos plokštelių gamybos pajėgumų naudojimo koeficientas buvo 55 %, o papildomi nepanaudoti pajėgumai sudarė apie 1,6 GW. Todėl turėdama nepanaudotų pajėgumų Sąjungos pramonė per trumpą laikotarpį galėtų konkuruoti dėl papildomos rinkos dalies. Taip pat pagrįstai manoma, kad per vidutinį laikotarpį Sąjungos pramonė padidins gamybos pajėgumus ir galės pasiekti didesnę masto ekonomiją ir toliau mažinti kainą. Be to, pasaulyje yra ir kitų pasiūlos šaltinių, kuriais Sąjungos rinkoje jau naudojamasi ir kurie galės konkuruoti Sąjungos rinkoje, jei Kinijos produktų importo apimtis sumažės. Per tyrimą nustatyta, kad per TL ne Kinijos kilmės nepanaudoti modulių gamybos pajėgumai už ES ribų sudarė 5,6 GW, o elementų ir plokštelių - po 6 GW. Todėl daroma išvada, kad visų ES ir trečiųjų gamintojų už ES ribų nepanaudotų pajėgumų pakanka, kad per trumpą laikotarpį būtų papildyta galima sumažėjusi importo iš Kinijos apimtis atsižvelgiant į fotovoltinių įrenginių paklausą ES, kurią didieji mokslinių tyrimų centrai, kaip antai EPIA, prognozuoja 2013 m. (9,8-16,5 GW) ir 2014 m. (9-17,1 GW).
(257)
Kai kurios šalys taip pat tvirtino, kad nagrinėjamajam produktui nustačius antidempingo muitus bus pakenkta fotovoltinių produktų rinkos plėtrai Europoje ir nebus pasiekti strategijos „Europa 2020“ tikslai, susiję su atsinaujinančiaisiais energijos šaltiniais ir ES išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimu.
(258)
Pirma, 2020 m. tikslai nepriklauso vien nuo saulės energijos. Tokia pat svarbi ir kita ekologiška energija, pvz., vėjas, biomasė, vandens energija ir pan. 2020 m. tiksluose nėra nustatytas tikslus procentas, susijęs su saulės energija, todėl nemanoma, kad šiek tiek mažesnis fotovoltinių įrenginių kiekis padidintų bendras strategijos „Europa 2020“ sąnaudas. Be to, saulės baterijų plokščių kaina yra tik vienas iš daugelio veiksnių, kurie yra svarbūs fotovoltinių produktų pramonės plėtrai Europoje. Taip pat svarbu palanki teisinė ir finansinė sistema Europos ir nacionaliniu lygmeniu, didesnės galimybės gauti finansavimą atsinaujinančiųjų šaltinių energijos projektams ir investicijos į MTTP. Kalbant apie su saulės energija susijusių investicijų finansavimą, nustačius muitus pagerės Sąjungos pramonės ir viso fotovoltinių produktų sektoriaus padėtis. Dėl to veikiausiai tiek Sąjungos pramonei, tiek investuotojams į fotovoltinių produktų sektorių bus daugiau galimybių padidinti kapitalą. Pagaliau primenama, kad muito tikslas - atkurti sąžiningą konkurenciją, o ne panaikinti importą iš Kinijos. Jei nagrinėjamojo produkto kaina padidėtų, vartotojų grandies rinkoje gauto pelno įrodymai leidžia daryti prielaidą, kad veiklos vykdytojai vartotojų grandies rinkoje iš dalies amortizuotų kainos padidėjimą. Taigi, modulių kaina galutiniams naudotojams ir (arba) vartotojams neturėtų labai padidėti, be to, būtų galima užtikrinti prognozuojamą saulės energijos įrenginių paklausą.
(259)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad apskritai nustačius priemones kitai ES politikai neturėtų būti padarytas didelis nepageidaujamas poveikis.
8. Išvada dėl Sąjungos interesų
(260)
Bendras teigiamas poveikis Sąjungos pramonei yra didesnis už galimą neigiamą poveikį kitiems veiklos vykdytojams fotovoltinių produktų rinkoje, įskaitant vartotojus ir (arba) kitus galutinius naudotojus.
(261)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad, remiantis turima informacija apie Sąjungos interesus, nėra įtikinamų priežasčių, dėl kurių importuojamam KLR kilmės nagrinėjamajam produktui nereikėtų nustatyti laikinųjų priemonių.
G. LAIKINOSIOS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS
(262)
Atsižvelgiant į padarytas išvadas dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų, turėtų būti nustatytos laikinosios antidempingo priemonės, kad būtų apsisaugota nuo tolesnės importo dempingo kaina Sąjungos pramonei daromos žalos.
1. Žalos pašalinimo lygis
(263)
Nustatant šių priemonių lygį buvo atsižvelgta į nustatytus dempingo skirtumus ir muito dydį, kurio reikia Sąjungos gamintojų patiriamai žalai pašalinti, neviršijant nustatytų dempingo skirtumų.
(264)
Apskaičiuojant muito dydį, kurio reikia žalingo dempingo poveikiui pašalinti, laikyta, kad taikant bet kurias priemones Sąjungos pramonė turėtų galėti padengti gamybos sąnaudas ir gauti tokį ikimokestinį pelną, kurį tokios rūšies pramonė pagrįstai galėtų uždirbti įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. kai nėra importo dempingo kaina, parduodama panašų produktą Sąjungoje. Todėl manoma, kad 10 % apyvartos pelno dydis, pagrįstas skunde pateikta informacija, galėtų būti laikomas tinkamu minimaliu pelnu, kurį Sąjungos pramonė galėtų tikėtis uždirbti, kai nėra žalingo dempingo.
(265)
Tuo remiantis buvo apskaičiuota nežalinga Sąjungos pramonės panašaus produkto kaina. Nežalinga kaina nustatyta pirmiau minėtą 10 % pelno dydį pridėjus prie atrinktų Sąjungos gamintojų gamybos sąnaudų per TL.
(266)
Tuomet remiantis atrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių KLR gamintojų vidutinės svertinės importo kainos, nustatytos skaičiuojant priverstinį kainų mažinimą ir tinkamai pakoreguotos atsižvelgiant į importo sąnaudas ir muitus, ir per TL Sąjungos gamintojų Sąjungos rinkoje parduoto panašaus produkto vidutinės svertinės nežalingos kainos palyginimu nustatyta, kiek reikia didinti kainą. Atlikus šį palyginimą gautas skirtumas išreikštas vidutinės svertinės CIF importo vertės procentine dalimi.
2. Laikinosios priemonės
(267)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, laikyta, kad, remiantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, importuojamiems KLR kilmės arba iš KLR siunčiamiems fotovoltiniams moduliams iš kristalinio silicio ir jų pagrindinėms sudėtinėms dalims (t. y. elementams ir plokštelėms) turėtų būti nustatytos laikinosios antidempingo priemonės, kurių dydis prilygtų mažesniam iš nustatytų dempingo ir žalos skirtumų, vadovaujantis mažesniojo muito taisykle.
(268)
Atsižvelgiant į aukštą eksportuojančių Kinijos gamintojų bendradarbiavimo lygį, visoms kitoms bendrovėms nustatytas didžiausio muito, nustatytino atitinkamai atrinktoms ar atliekant tyrimą bendradarbiaujančioms bendrovėms, dydžio muitas. Visoms kitoms bendrovėms nustatytas muitas bus taikomas toms bendrovėms, kurios atliekant tyrimą nebendradarbiavimo.
(269)
Priede išvardytoms neatrinktoms bendradarbiaujančioms Kinijos bendrovėms nustatoma atrinktoms bendrovėms nustatytų normų svertiniam vidurkiui lygi laikinojo muito norma.
(270)
Siūlomos šios laikinųjų antidempingo muitų normos:
Bendrovė
Dempingo skirtumas
Žalos skirtumas
Muito norma
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.
93,3 %
51,5 %
51,5 %
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.
112,6 %
67,9 %
67,9 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.
88,4 %
55,9 %
55,9 %
JingAo Solar Co. Ltd.
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.
99,0 %
58,7 %
58,7 %
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.
48,1 %
38,3 %
38,3 %
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.
Suntech Power Co., Ltd.
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.
71,5 %
48,6 %
48,6 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd.
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.
96,2 %
37,3 %
37,3 %
Kitos bendradarbiaujančios bendrovės (priedas)
88,5 %
47,6 %
47,6 %
Visos kitos bendrovės
112,6 %
67,9 %
67,9 %
(271)
Pirmiau nurodytos antidempingo priemonės laikinai nustatytos kaip ad valorem muitai.
(272)
Šiame reglamente nurodytos konkrečioms bendrovėms taikomos antidempingo muito normos buvo nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Todėl jos atitinka šių bendrovių padėtį, nustatytą atliekant tyrimą. Taigi šios muito normos (kitaip nei visos šalies mastu nustatytas muitas, taikomas visoms kitoms bendrovėms) taikomos tik tiems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės produktams, kuriuos pagamino minėtos bendrovės, t. y. nurodyti konkretūs juridiniai asmenys. Importuojamiems produktams, pagamintiems kitų bendrovių, kurių pavadinimai nepaminėti šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, šios normos negali būti taikomos, joms galioja muitų norma, taikoma visoms kitoms bendrovėms.
(273)
Bet koks prašymas taikyti šias bendrovėms individualiai nustatytas antidempingo muito normas (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įkūrus naują gamybos arba prekybos subjektą) turi būti nedelsiant siunčiamas Komisijai (8), pateikiant jame visą susijusią informaciją, ypač apie bendrovės veiklos pasikeitimus (kaip, pvz., gamyba, prekyba vidaus rinkoje ir pardavimas eksportui), susijusius su šiuo pavadinimo arba gamybos ir prekybos subjektų pasikeitimu. Prireikus reglamentas bus atitinkamai iš dalies pakeistas, atnaujinant bendrovių, kurioms taikomos individualios muito normos, sąrašą.
(274)
Siekiant užtikrinti tinkamą antidempingo muito taikymą, visoms kitoms bendrovėms nustatytas muito dydis turėtų būti taikomas ne tik nebendradarbiaujantiems eksportuotojams, bet ir tiems gamintojams, kurie per TL neeksportavo į Sąjungą.
(275)
Kaip minėta pranešimo apie inicijavimą 5 skirsnyje, Komisija šiuo metu nustatinėja, ar galima laikyti, kad visas iš KLR importuojamas nagrinėjamasis produktas yra KLR kilmės. Tai ypač svarbu modulių, kurių sudėtyje gali būti komponentų ir dalių iš skirtingų šalių, atveju. Pagal pagrindinio antidempingo reglamento 1 straipsnio 3 dalį produktą dempingo kaina eksportuojanti šalis gali būti tarpinė šalis. Taip pat pažymėtina, kad skundas susijęs su importu iš KLR, tiksliai nenurodant importuojamų produktų kilmės. Pagaliau per JAV atliktus antidempingo ir kompensacinių priemonių tyrimus dėl to paties iš KLR importuojamo produkto pabrėžiama, kad gamybos ir surinkimo operacijos labai painios ir jomis kilmės statusas gali būti suteikiamas arba nesuteikiamas (9). Atsižvelgiant į šias aplinkybes ir nepažeidžiant išvados, kuri galutiniu etapu bus padaryta šiais klausimais, manoma, kad būtų tikslinga, kad laikinosios priemonės būtų taikomos KLR kilmės arba iš KLR siunčiamam tiriamajam produktui, nebent produktas yra tranzitu vežamas produktas, kaip apibrėžta GATT V straipsnyje.
(276)
Kaip minėta 3 konstatuojamojoje dalyje, Komisija Reglamentu (ES) Nr. 182/2013 nustatė reikalavimą registruoti importuojamą KLR kilmės ir iš KLR siunčiamą nagrinėjamąjį produktą. Taip padaryta siekiant prireikus antidempingo ir kompensacines priemones taikyti atgaline tvarka pagal pagrindinio reglamento 10 straipsnio 4 dalį ir 2009 m. birželio 11 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 597/2009 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (toliau - pagrindinis antisubsidijų reglamentas) (10) 16 straipsnio 4 dalį.
(277)
Kalbant apie šį antidempingo tyrimą ir atsižvelgiant į aprašytus nustatytuosius faktus, reikėtų nutraukti importuojamų produktų registraciją, kuri pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 5 dalį vykdyta dėl antidempingo tyrimo.
(278)
Kalbant apie gretutinį antisubsidijų tyrimą, kurį Komisija pagal pagrindinio antisubsidijų reglamento 10 straipsnį inicijavo 2012 m. lapkričio 8 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (11), importuojami produktai pagal pagrindinio antisubsidijų reglamento 24 straipsnio 5 dalį turėtų būti toliau registruojami.
(279)
Šiuo tyrimo etapu negalima priimti jokio sprendimo dėl galimo antidempingo priemonių taikymo atgaline data.
(280)
Atsižvelgiant į išimtines šio tyrimo aplinkybes, visų pirma į tai, kad jis susijęs su rinkos, kurioje būtinas tiekimo trumpuoju laikotarpiu stabilumas, produktu, manoma, kad laikinąsias antidempingo priemones tikslinga nustatyti palaipsniui. Sąjungos pramonė žalą dėl nesąžiningos nagrinėjamosios šalies prekybos praktikos pirmiausia patyrė per TL, todėl dėl nustatytų priemonių sumažėjus importo apimčiai Sąjungos gamintojai nebus pajėgūs iš karto patiekti reikiamo produktų kiekio. Jei antidempingo muitas bus nustatytas palaipsniui, Sąjungos pramonė galės trumpuoju laikotarpiu padidinti tiekimą. Be to, Sąjungos pramonei suteikus pakankamai laiko padidinti gamybos apimtį, išliks galimybė įsigyti tokį produktų kiekį, kurio reikia paklausai patenkinti. Todėl manoma, kad muitą tikslinga nustatyti dviem etapais.
I. BAIGIAMOJI NUOSTATA
(281)
Siekiant gero administravimo reikėtų nustatyti laikotarpį, per kurį suinteresuotosios šalys, pranešusios apie save per reglamente nustatytą laikotarpį, galėtų raštu pareikšti nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. Be to, pažymėtina, kad šiame reglamente padarytos išvados dėl muito nustatymo yra preliminarios ir nustatant galutinį muitą gali būti persvarstytos,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės arba iš Kinijos Liaudies Respublikos siunčiamiems fotovoltiniams moduliams arba plokštėms iš kristalinio silicio ir tam tikrų rūšių elementams ir plokštelėms, naudojamiems fotovoltiniuose moduliuose arba plokštėse iš kristalinio silicio (elementų ir plokštelių storis neviršija 400 mikrometrų), kurių KN kodai šiuo metu yra ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 ir ex 8541 40 90 (TARIC kodai 3818001011, 3818001019, 8501310081, 8501310089, 8501320041, 8501320049, 8501330061, 8501330069, 8501340041, 8501340049, 8501612041, 8501612049, 8501618041, 8501618049, 8501620061, 8501620069, 8501630041, 8501630049, 8501640041, 8501640049, 8541409021, 8541409029, 8541409031 ir 8541409039), nustatomas laikinasis antidempingo muitas, išskyrus atvejus, kai šie produktai vežami tranzitu, kaip apibrėžta GATT V straipsnyje.
Nagrinėjamojo produkto apibrėžčiai nepriskiriami šių rūšių produktai:
-
iš mažiau kaip šešių elementų sudaryti nešiojami saulės įkrovikliai, kurių paskirtis tiekti elektrą prietaisams arba įkrauti elementus,
-
fotovoltiniai produktai plona plėvele,
-
fotovoltiniai produktai iš kristalinio silicio, visam laikui įmontuoti į elektros prietaisus, kurių paskirtis nėra energijos gamyba ir kurie naudoja integruoto (-ų) fotovoltinio (-ių) elemento (-ų) iš kristalinio silicio gaminamą elektrą.
2. Laikinojo antidempingo muito norma, taikoma 1 dalyje aprašyto produkto, kurį pagamino toliau išvardytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokia:
i)
nuo šio reglamento įsigaliojimo iki 2013 m. rugpjūčio 5 d.:
Bendrovė
Muito norma
Visos bendrovės
11,8 %
ii)
nuo 2013 m. rugpjūčio 6 d.:
Bendrovė
Muito norma
Papildomas TARIC kodas
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.
51,5 %
B791
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.
67,9 %
B792
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.
55,9 %
B793
JingAo Solar Co. Ltd.
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.
58,7 %
B794
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.
38,3 %
B795
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.
Suntech Power Co., Ltd.
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.
48,6 %
B796
Yingli Energy (China) Co. Ltd.
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.
37,3 %
B797
Priede išvardytos bendrovės
47,6 %
Visos kitos bendrovės
67,9 %
B999
3. 1 dalyje nurodytas produktas į laisvą apyvartą Sąjungoje išleidžiamas tik tuo atveju, jeigu pateikiama laikinojo muito dydžio garantija.
4. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
2 straipsnis
Nepažeisdamos Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 20 straipsnio, suinteresuotosios šalys per vieną mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos gali prašyti, kad joms būtų atskleista išsami informacija, kuria remiantis nustatyti esminiai faktai ir aplinkybės, kurių pagrindu buvo priimtas šis reglamentas, raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti, kad Komisija jas išklausytų.
Pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 21 straipsnio 4 dalį susijusios šalys per vieną mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos gali pateikti pastabų dėl jo taikymo.
3 straipsnis
Reglamentas (ES) Nr. 182/2013 iš dalies keičiamas taip:
1.
Įterpiama nauja G antraštinė dalis ir nauja 22 konstatuojamoji dalis:
„G. REGISTRACIJOS, SIEKIANT APSAUGOTI NUO IMPORTO DEMPINGO KAINA, NUTRAUKIMAS
(22)
Nuo 2013 m. birželio 6 d. laikinuoju antidempingo muitu apsaugoma nuo importo dempingo kaina. Todėl daugiau nereikia registruoti importuojamų produktų, siekiant apsaugoti nuo importo dempingo kaina.“
2.
1 straipsnio 1 dalyje žodžiai „Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 14 straipsnio 5 dalimi ir“ išbraukiami.
4 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
1 straipsnis taikomas šešis mėnesius.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2013 m. birželio 4 d.