PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 191/2014
ze dne 24. února 2014
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz určitých oxidů manganičitých pocházejících z Jihoafrické republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise (dále jen „Komise“) předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila Rada nařízením Rady (ES) č. 221/2008 (2) konečné antidumpingové clo ve výši 17,1 % na dovoz elektrolytického oxidu manganičitého (tj. oxid manganičitý vyráběný elektrolytickým procesem), který nebyl po elektrolýze tepelně zpracován, v současnosti kódu KN ex 2820 10 00, a který pochází z Jihoafrické republiky (dále jen „platná antidumpingová opatření“).
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(2)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (3) platných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 11. prosince 2012 žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podaly společnosti Cegasa Internacional SA a Tosoh Hellas A.I.C. (dále jen „žadatelé“), jediní dva výrobci elektrolytického oxidu manganičitého v Unii.
(3)
Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti antidumpingových opatření by mělo pravděpodobně za následek obnovení dumpingu, který způsobuje újmu výrobnímu odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(4)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 12. března 2013 oznámila prostřednictvím zveřejnění oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Šetření
4.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(5)
Šetření pravděpodobnosti obnovení dumpingu se týkalo období od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2012 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené šetřením
(6)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážejícího výrobce v Jihoafrické republice, dovozce, uživatele v Unii, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a jejich sdružení a zástupce dotčené vyvážející země.
(7)
Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost písemně předložit svá stanoviska a podat žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(8)
Vzhledem k omezenému počtu zúčastněných stran, které se přihlásily, nebylo nutné provést výběr vzorku zúčastněných stran.
(9)
Odpovědi na dotazník došly od vyvážejícího výrobce v Jihoafrické republice, dvou výrobců v Unii a od dvou uživatelů, kteří patří do stejné skupiny společností ve spojení.
(10)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobci v Unii:
-
Cegasa Internacional SA (dále jen „Cegasa“),
-
Tosoh Hellas A.I.C (dále jen „THA“);
b)
vyvážející výrobci v Jihoafrické republice:
-
Delta E.M.D. (Pty) Ltd;
c)
uživatelé
-
Panasonic Energy Belgium NV.
(11)
Dne 29. října 2013 poskytla Komise všem zúčastněným stranám základní fakta a úvahy, na jejichž základě hodlala navrhnout zachování platných antidumpingových opatření. Strany dostaly opět příležitost předložit připomínky, a těm stranám, které o to požádaly, bylo umožněno slyšení za přítomnosti úředníka pro slyšení. Připomínky předložené zúčastněnými stranami Komise zvážila a v dalším textu na ně reaguje.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(12)
Výrobek, který je předmětem tohoto přezkumu, je týž výrobek jako výrobek ve smyslu definice v nařízení (ES) č. 221/2008, konkrétně elektrolytický oxid manganičitý (tj. oxid manganičitý vyráběný elektrolytickým procesem), který nebyl po elektrolýze tepelně ošetřen (dále jen „výrobek, který je předmětem přezkumu“), pocházející z Jihoafrické republiky, v současnosti kódu KN ex 2820 10 00. Obsahuje dva hlavní typy: elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek a elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně.
(13)
Přezkumné šetření stejně jako původní šetření potvrdilo, že výrobek, který je předmětem přezkumu, dovezený na trh Unie a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícími výrobci na jejich domácích trzích, jakož i výrobky vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie (dále jen „obdobný výrobek“) mají totožné základní fyzikální a chemické vlastnosti a použití. Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(14)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda by pravděpodobně došlo k obnovení dumpingu, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(15)
Po uložení opatření poklesl dovoz z Jihoafrické republiky do Unie téměř na nulu, pouze velmi malé množství bylo vyvezeno v roce 2010, 2011 a v průběhu období přezkumného šetření. Aby mohla posoudit, zda jediný známý vyvážející výrobce Delta EMD (Pty) Ltd. („Delta“) vyvážel v průběhu období přezkumného šetření do Unie za dumpingové ceny, zaslala Komise této společnosti dotazník. Dostala odpověď včetně údajů o prodeji na domácím trhu, o vývozu do Unie a vývozu do jiných destinací. Odpověď byla ověřena, jak je podrobně vysvětleno níže.
2.1 Běžná hodnota
(16)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení byl prozkoumán prodej Delty na domácím trhu, aby se zjistilo, zda je celkový objem prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní ve srovnání s celkovým objemem jeho vývozu do Unie, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představuje alespoň 5 % celkového objemu vývozu výrobku, který je předmětem přezkumu, do Unie.
(17)
Domácí prodej výrobku, který je předmětem přezkumu, byl sice reprezentativní, ale neuskutečnil se žádný prodej v běžném obchodním styku, neboť prodej elektrolytického oxidu manganičitého na domácím trhu byl pro společnost Delta neziskový. Běžná hodnota byla proto početně zjištěna podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(18)
Stalo se tak na základě skutečných nákladů na výrobu elektrolytického oxidu manganičitého, ke kterým byla v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení připočtena přiměřená výše prodejních, správních a režijních nákladů a zisku.
(19)
Prodejní, správní a režijní náklady byly vypočteny pomocí čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení, neboť prodej uskutečněný společností Delta neproběhl v běžném obchodním styku a ustanovení čl. 2 odst. 6 písm. a) a b) uvedeného nařízení nebyla použitelná vzhledem k tomu, že neexistovali žádní jiní vývozci ani výrobci, jichž se týkalo šetření, a Delta neprodává žádné jiné výrobky stejné obecné kategorie. Použití prodejních, správních a režijních nákladů z původního šetření, které tvořily téměř stejný procentní podíl jako skutečné prodejní, správní a režijní náklady, bylo proto považováno za rozumnou metodu.
(20)
Po oznámení požádala společnost Delta Komisi o stanovení početně zjištěné běžné hodnoty tak, že prodejní, správní a režijní náklady vypočítané výše uvedeným způsobem budou vyjádřeny jako procentní podíl výrobních nákladů, a nikoli jako procentní podíl z obratu. Vzhledem k tomu, že veškerý prodej na domácím trhu byl neziskový, vedlo by použití obratu k nadhodnoceným prodejním, správním a režijním nákladům. Komise přijala tvrzení společnosti Delta a při početním zjišťování běžné hodnoty Komise připočetla prodejní, správní a režijní náklady vyjádřené jako procentní podíl výrobních nákladů na kg z tohoto přezkumného šetření.
(21)
Zisk byl rovněž vypočítán stejnou metodou jako v původním šetření, tj. na základě sazeb dlouhodobých komerčních úvěrů v Jihoafrické republice v průběhu období přezkumného šetření podle čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení. Delta na domácím trhu neprodává jiné výrobky a v Jihoafrické republice nejsou žádní jiní známí výrobci elektrolytického oxidu manganičitého či jiní výrobci výrobku stejné obecné kategorie, od nichž by se daly získat údaje o zisku.
(22)
Po oznámení výrobní odvětví Unie požádalo, aby Komise pro určení běžné hodnoty použila prodej do USA, neboť podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení tento prodej vlastně plní funkci prodeje na domácím trhu.
(23)
Tato žádost byla zamítnuta, neboť běžná hodnota byla početně zjištěna podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení s použitím stejné metodiky jako v původním šetření, a tudíž v souladu s čl. 11 odst. 9 téhož nařízení.
2.2 Vývozní cena
(24)
Velmi malé množství elektrolytického oxidu manganičitého vyvezeného do Unie v průběhu období přezkumného šetření bylo prodáno přímo dovozci v Unii, který nebyl ve spojení. V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byla vývozní cena určena na základě ceny, kterou vývozce zaplatil Deltě.
2.3 Srovnání
(25)
Bylo provedeno srovnání mezi vývozní cenou a vypočítanou běžnou hodnotou s přihlédnutím k uváděným a ověřeným úpravám podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení, zejména k nákladům za přepravu, pojištění, úvěry a k manipulačním nákladům vývozce. Běžná hodnota byla zjištěna početně na základě ceny ze závodu po odečtení poplatků za dopravu a nákladů na poskytnutí úvěru. Náklady na balení a technickou pomoc odečteny nebyly, neboť již byly zohledněny ve výrobních nákladech, a tudíž zahrnuty jak do vývozní ceny, tak do početně zjištěné běžné hodnoty.
2.4 Dumpingové rozpětí
(26)
Bylo zjištěno, že společnost Delta nerealizovala dumpingový prodej elektrolytického oxidu manganičitého do Unie během období přezkumného šetření. Tento prodej se však týkal velmi malého množství, a proto se na tento závěr nedalo plně spolehnout pro určení pravděpodobnosti obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti.
3. Důkazy o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(27)
Jelikož z prodeje do Unie v období přezkumného šetření nebylo možné vyvodit žádné závěry, Komise analyzovala, zda existuje důkaz o pravděpodobném obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti. Přitom byly analyzovány tyto prvky: vývozní cena z Jihoafrické republiky do jiných destinací, výrobní kapacita a nevyužitá kapacita v Jihoafrické republice a přitažlivost trhu Unie a jiných třetích zemí.
3.1 Vývoz z Jihoafrické republiky do jiných destinací
(28)
Delta vyrábí jak elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně, tak elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek, a jelikož v Unii existuje trh pro elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně a v menším rozsahu také pro elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek, prozkoumala Komise vývozní ceny obou stupňů do třetích zemí během období přezkumného šetření. Tento prodej byl porovnán s početně zjištěnou běžnou hodnotou vypočítanou podle shora uvedené metody s přihlédnutím k rozdílům, které mají vliv na srovnatelnost cen.
(29)
Prodej elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně do USA, což byl pro společnost Delta nejdůležitější vývozní trh, tvořil přibližně dvě třetiny celkového vývozu Delty během období přezkumného šetření a nebyl dumpingový. Bylo však zjištěno, že elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně do jiných destinací (např. do Thajska, Koreje, Číny a Brazílie) byl v menších množstvích vyvážen za dumpingové ceny, přičemž dumpingové rozpětí se pohybovalo od 2 % do 21 %. Kromě toho, elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek byl vyvážen do jiných destinací hlavně za nízké ceny a v malých množstvích, přičemž dumpingová rozpětí byla vyšší, a to v rozmezí od 13 % do 66 %.
(30)
Po oznámení výrobní odvětví Unie tvrdilo, že Komise by měla ignorovat prodej do USA během období přezkumného šetření, neboť ceny na tomto trhu nedávají vhodné vodítko pro pravděpodobnou úroveň prodejních cen na trhu Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.
(31)
Na druhé straně Delta po oznámení požádala Komisi, aby věnovala zvláštní pozornost prodeji do USA, který představuje převážnou většinu jejího vývozu elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně a jedná se o nejvíce srovnatelný trh s trhem Unie.
(32)
Komise analyzovala veškerý prodej na vývoz do všech míst určení, vypočítala průměrnou váženou vývozní cenu vývozu společnosti Delta do veškerých destinací mimo Unii, ale také se velmi podrobně zabývala vývozními cenami do jednotlivých třetích zemí. Při hledání odpovědi na otázku pravděpodobnosti obnovení dumpingu bylo zjištěno, že veškerý prodej na vývoz do všech míst určení je relevantní, zejména s ohledem na významné cenové rozdíly zjištěné na různých vývozních trzích.
(33)
Trh USA má své vlastní charakteristické zvláštnosti, které společnosti Delta umožňují požadovat podstatně vyšší ceny než jinde. V USA totiž poptávka výrazně převyšuje domácí nabídku. Velký počet potenciálních konkurentů tam rovněž naráží na vysoké překážky vstupu na trh, neboť na dovoz z Číny a Austrálie platí vysoká antidumpingová cla.
(34)
Za těchto okolností neexistuje důvod, proč by měla Komise ve svých závěrech vycházet pouze z průměrné vývozní ceny nebo posuzovat prodej na vývoz pouze do jedné země, místo aby analyzovala veškerý prodej na vývoz do všech destinací.
(35)
Cenové chování společnosti Delta na vývozních trzích mimo Unii ukazuje, že ačkoliv vývoz na jejich nejdůležitější trh (USA) neprobíhal za dumpingové ceny, prodej do jiných destinací dumpingový byl. Pro posouzení pravděpodobnosti obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti, jsou proto nutné další ukazatele, které jsou uvedeny níže.
3.2 Výrobní kapacita a nevyužitá kapacita v Jihoafrické republice
(36)
Delta disponuje nevyužitou kapacitou na výrobu elektrolytického oxidu manganičitého, díky níž by mohla obnovit vývoz nikoli nevýznamného množství do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. Delta odhadla a Komise potvrdila, že tato nevyužitá kapacita činí 4 000 až 6 000 tun ročně. Tento výpočet bere v úvahu výpadky elektřiny, které jsou v Jihoafrické republice časté, a množství odpadu. Vzhledem k určitým problémům s udržování kvality na ručně ovládaném zařízení Komise zdrženlivě odhaduje, že roční produkce činí asi 2 000 až 3 000 tun elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně a zbytek je elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek. Oba stupně by se však na trhu Unie hodily. Část vyrobeného množství elektrolytického oxidu manganičitého stupně uhlík-zinek by mohly pohltit trhy v jiných třetích zemích, ale nic nenasvědčuje, že by trhy jiných třetích zemí nebo domácí trh mohly absorbovat značnou nevyužitou kapacitu výroby elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně.
(37)
Delta během ověřování uvedla, že je dávno zavedeným „doplňkovým“ dodavatelem svých odběratelů na trhu USA, který zaplňuje mezery, když domácí výrobci nedokážou vyrobit dostatečné množství. Vývoz společnosti Delta do USA byl v posledních čtyřech letech stabilní, což naznačuje, že Delta neměla možnost zvýšit svůj prodej do USA. Kdyby bylo možné zvýšit vývoz do USA, Delta by tak již učinila, aby využila vyšších cen na trhu USA, a rovněž větších úspor z rozsahu dosahovaných díky výrobě větších objemů.
(38)
Prodej společnosti Delta na asijský trh byl více zaměřen na elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek. Společnost Delta prodala do Asie 50 % celého množství elektrolytického oxidu manganičitého stupně uhlík-zinek. Čína má své domácí výrobce elektrolytického oxidu manganičitého a vývoz společnosti Delta do Číny během období šetření zůstal omezen na velmi malé množství elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně. Jelikož v současnosti se na vývoz elektrolytického oxidu manganičitého do Japonska vztahují antidumpingová opatření a jelikož Japonsko má vlastní výrobce elektrolytického oxidu manganičitého, je nepravděpodobné, že by tento trh absorboval nevyužitou kapacitu společnosti Delta. Je tudíž nepravděpodobné, že asijský trh by mohl absorbovat nevyužitou kapacitu společnosti Delta na výrobu elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně.
(39)
Po oznámení výrobní odvětví Unie uvedlo, že nevyužitá kapacita společnosti Delta je mnohem vyšší, než je uvedeno výše, a poukázalo na několik faktorů, které to dosvědčují. Uvedlo rovněž, že celá nevyužitá kapacita společnosti Delta by mohla být využita k výrobě elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně v takové jakosti, aby byl prodejný na trhu Unie za dumpingové ceny.
(40)
Výrobní odvětví Unie dále uvedlo, že vývoz společnosti Delta do USA v blízké budoucnosti velmi pravděpodobně poklesne, protože jeden výrobce v USA již oznámil zvýšení své výrobní kapacity, a také proto, že po ohlášeném odchodu jednoho uživatele elektrolytického oxidu manganičitého z trhu dojde velmi pravděpodobně ke snížení poptávky v USA. Kromě toho výrobní odvětví Unie tvrdilo, že prodej z Jihoafrické republiky do USA po skončení období šetření již začal klesat. To by znamenalo, že Delta má potenciálně dodatečné objemy elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně, které by byly velmi pravděpodobně odkloněny na trh Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.
(41)
Komise během šetření prověřila výrobní závod společnosti Delta, její schopnosti a výrobní kapacitu. Jak je uvedeno výše, Komise prováděla konzervativní výpočty vycházející zejména ze zdrženlivého odhadu rozdělení výroby mezi elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně a elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek na základě využití volné výrobní kapacity. S ohledem na spotřebu dotčeného výrobku v Unii byla i při zdrženlivém odhadu zjištěna významná nevyužitá kapacita, která by se dala využít pro výrobu elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně.
(42)
Pokud jde o tvrzení ohledně pravděpodobného vývoje vývozu společnosti Delta do USA, z důkazů předložených Komisi vyplývá, že tento vývoz by se mohl dostat pod tlak, kdyby kapacita výroby elektrolytického oxidu manganičitého v USA nadále rostla a poptávka nadále klesala.
(43)
Po oznámení jeden uživatel tvrdil, že nevyužitá kapacita společnosti Delta je malá, jelikož před uložením opatření měla Delta podíl na trhu 60 %-70 %. Avšak i při zdrženlivém odhadu nevyužité kapacity společnosti Delta platí, že pokud by tato volná kapacita byla využita pro vývoz do Unie, Delta by mohla snadno značně zvýšit svůj podíl na trhu, aniž by byla brána v úvahu možnost, že vývoz do jiných destinací by mohl být přesměrován do Unie. Takový vývoj by měl za následek další zvýšení potenciálního tržního podílu společnosti Delta.
3.3 Přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí
(44)
Delta si vybudovala dlouhodobý a ziskový prodejní kanál do USA a nebyly nalezeny žádné důkazy, které by svědčily o tom, že by bylo v zájmu této společnosti úmyslně přesměrovat jakoukoli část tohoto prodeje do Unie. Nevyužitá kapacita zjištěná během šetření, nebo aspoň její podstatná část, by se však mohla přeorientovat do Unie už jen z těch důvodu, které byly uvedeny v odůvodnění výše. Navíc je tomu tak i proto, že trh Unie je jedním z největších na světě. Před zavedením platných antidumpingových opatření byl kromě toho trh Unie pro Deltu velmi přitažlivý, neboť na něm držela 60-70% podíl.
(45)
Pokud by Delta měla cenově konkurovat výrobcům v Unii, byla by nucena snížit své vývozní ceny a prodávat tak za dumpingové ceny, aby se vyrovnala cenám, které si během období přezkumného šetření účtoval jeden výrobce v Unii. Delta by také mohla přesměrovat do Unie svůj vývoz elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně, který je v současné době prodáván třetím zemím (kromě USA), za dumpingové ceny, protože trh Unie je atraktivnější než jiné neamerické trhy díky své velikosti a celkově vyšším cenám. Kromě toho, kdyby Delta někdy v budoucnu snížila množství elektrolytického oxidu manganičitého vyváženého do USA, pak by se pravděpodobným cílem určení pro tento dodatečný disponibilní objem stal trh Unie.
(46)
Po oznámení společnost Delta poznamenala, že ve své cenové politice počítala s prodejem na trhu Unie pouze tehdy, pokud by mohla dosáhnout výhodné ceny.
(47)
Může, ale nemusí tomu tak být. Ovšem i rentabilní prodej lze stále považovat za dumpingový, jestliže je vývozní cena nižší než běžná hodnota výrobku. V každém případě nebyl předložen žádný důkaz na podporu takového tvrzení, neboť Delta nevyvezla v posledních pěti letech do Unie významné objemy. Výrobní odvětví Unie navíc uvedlo, že společnost Delta prodala do Unie malá množství elektrolytického oxidu manganičitého během období šetření proto, aby si u svých odběratelů v Unii udržela certifikaci.
(48)
Delta rovněž poznamenala, že průměrná dovozní cena elektrolytického oxidu manganičitého do Unie v roce 2012 činila 1 809 EUR/t, což je více než běžná hodnota, a to, podle názoru společnosti Delta, svědčí o tom, že dokázala konkurovat ostatním dovozcům i bez dumpingu.
(49)
Tato průměrná hodnota se však skládá z extrémně nákladných dovozů z USA a některých mnohem levnějších dovozů z Číny. Dovozy z USA nelze zahrnout do srovnání, jelikož mimořádně vysoké ceny (až třikrát nebo čtyřikrát vyšší než běžné ceny účtované na trhu Unie) zpochybňují spolehlivost těchto cen a/nebo dováženého výrobku. Kdyby měla Delta cenově konkurovat čínskému dovozu, a to na úrovni přibližně 1 200 EUR/t, dopouštěla by se dumpingu na trhu Unie.
4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(50)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pravděpodobné, že pokud opatření pozbudou platnosti, bude dumping obnoven. Pokud by opatření pozbyla platnosti, společnost Delta by do Unie prodávala nejspíš elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně, který tato společnost vyrábí a již jej v minulosti vyvážela. V současné době je v Unii také největší poptávka stále ještě po elektrolytickém oxidu manganičitém alkalického stupně. Ze šetření vyplynulo, že elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně prodávaný do jiných destinací (např. do Jižní Koreje, Číny a Brazílie) byl vyvážen za dumpingové ceny, přičemž dumpingové rozpětí se pohybovalo od 2 % do 21 %.
(51)
Společnost Delta navíc disponuje nevyužitou kapacitou na výrobu významného množství ve srovnání se spotřebou Unie během období přezkumného šetření. Pokud by tato kapacita byla využita k vývozu do Unie a k cenové konkurenci s výrobci v Unii nebo s cenami velkých objemů dovozu z třetích zemí, pak by existovala velká pravděpodobnost, že by se tento vývoz uskutečnil za dumpingové ceny.
D. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(52)
V průběhu období přezkumného šetření vyráběli obdobný výrobek dva výrobci v Unii, a to společnosti THA a Cegasa, které při šetření plně spolupracovaly. V původním šetření Cegasa, která v té době nevyráběla pro otevřený trh, nýbrž pouze pro vlastní spotřebu, nebyla žadatelem ani nespolupracovala, ale ani nic nenamítala proti šetření.
(53)
Po oznámení jedna zúčastněná strana zpochybnila připuštění společnosti Cegasa jako žadatele v přezkumu před pozbytím platnosti, protože nebyla žadatelem v původním šetření, nevyráběla pro otevřený trh, a proto v té době nezakusila újmu. Tato námitka byla zamítnuta, protože žádost o přezkum před pozbytím platnosti musí podat výrobci Unie nebo musí být podána jejich jménem, ale nemusí ji nezbytně podat (pouze) původní žadatel (žadatelé).
(54)
Na tyto dva výrobce v Unii připadá celá výroba elektrolytického oxidu manganičitého v Unii, a představují tak „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(55)
Pro účely analýzy újmy byly díky spolupráci celého výrobního odvětví Unie zjištěny všechny ukazatele újmy na mikroekonomické úrovni. Aby se zajistila důvěrnost, jsou všechny údaje uvedeny v indexované podobě nebo jako rozpětí.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba na trhu Unie
(56)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě i) ověřených objemů prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, ii) ověřených objemů dovozu jediného jihoafrického výrobce a iii) dovozu z jiných zemí na základě údajů Eurostatu.
(57)
Spotřeba elektrolytického oxidu manganičitého v Unii se mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření nezměnila. K jejímu zvýšení došlo v letech 2010 a 2011, avšak v roce 2012 se opět vrátila na úroveň roku 2009.
Tabulka 1
2009
2010
2011
OPŠ
Index (2009 = 100)
100
102
108
100
2. Dovoz z Jihoafrické republiky
2.1 Objem a podíl na trhu
(58)
Po uložení opatření dovoz z Jihoafrické republiky prakticky ustal.
Tabulka 2
2009
2010
2011
OPŠ
Objem dovozu z Jihoafrické republiky, který podléhá opatřením
100
2
3
1
Podíl dovozu z Jihoafrické republiky, který podléhá opatřením, na trhu
100
2
4
1
2.2 Ceny a cenové podbízení
(59)
Velmi malý prodej elektrolytického oxidu manganičitého z Jihoafrické republiky do Unie v průběhu období přezkumného šetření se cenově nepodbízel vůči cenám výrobního odvětví Unie. Vzhledem k velmi malému objemu však nelze vyvodit jakékoli spolehlivé závěry.
(60)
Byly proto porovnány ceny elektrolytického oxidu manganičitého vyrobeného a prodaného výrobním odvětvím Unie a ceny elektrolytického oxidu manganičitého vyrobeného v Jihoafrické republice a prodaného zbytku světa, a to na základě dvou scénářů: včetně prodeje do USA a bez prodeje do USA. Důvodem pro provedení analýzy s vyloučením vývozní ceny společnosti Delta do USA byla konkrétní situace na trhu v USA, která způsobovala velmi vysoké ceny v porovnání vývozními cenami společnosti Delta do jiných zemí (viz body odůvodnění výše).
(61)
Ze srovnání vyplynulo, že pokud se zohlednil prodej do USA, během období přezkumného šetření se prodej z Jihoafrické republiky do zbytku světa cenově nepodbízel vůči cenám výrobního odvětví Unie, avšak podbízel se vůči cenám výrobního odvětví Unie v případě, že se prodej do USA nezohlednil. Když se navíc vyloučil prodej do USA, byly konečné vývozní ceny společnosti Delta nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(62)
Po oznámení výrobní odvětví Unie tvrdilo, že vývozní ceny společnosti Delta do USA nejsou ukazatelem budoucích cen do Unie a že kvůli strukturálním rozdílům mezi trhem Unie a trhem USA by se k těmto cenám nemělo přihlížet. Na druhé straně Delta zopakovala, že trh USA je vyspělým odbytištěm elektrolytického oxidu manganičitého, kde domácí výrobci a dovozci volně soutěží a kde se pohybuje mnoho uživatelů, včetně uživatelů, kteří působí rovněž v Unii. V důsledku toho by prodej společnosti Delta do USA neměl být z šetření vyloučen. Kromě toho se společnost Delta domnívala, že pro účely výpočtu prodeje pod cenou neměla Komise pracovat s cílovým ziskem, jehož výrobní odvětví Unie dosáhlo při neexistenci dumpingového dovozu v původním šetření.
(63)
V tomto případě, kdy dovoz z dotčené země po uložení původních opatření prakticky ustal, musí vyšetřující orgán provést výhledovou analýzu založenou na mnoha racionálních předpokladech, včetně očekávané ceny, za kterou bude společnost Delta prodávat elektrolytický oxid manganičitý v Unii, pokud by platná antidumpingová opatření pozbyla platnosti.
(64)
Je nespornou skutečností, že každý trh elektrolytického oxidu manganičitého (USA, Unie, Asie) je jiný a výrobci elektrolytického oxidu manganičitého používají různé cenové strategie s ohledem nejen na své výrobní náklady, ale také na výrobní kapacitu v cílové zemi, potřebu (opětovně) získat podíl na trhu a na místní podmínky hospodářské soutěže. Je rovněž nezpochybnitelnou skutečností, že Delta stanoví pro trh USA mnohem vyšší cenu cenu elektrolytického oxidu manganičitého než na jiných trzích. Proto se předpokládá, že budoucí ceny společnosti Delta v Unii nebudou určovat její stávající ceny v USA, ale budou se řídit specifickými podmínkami a realitou na trhu Unie.
(65)
Ve zveřejněném dokumentu byly pro účely výpočtu dumpingu porovnány prodejní ceny společnosti Delta pouze u elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně na různých trzích s početně zjištěnou běžnou hodnotou, zatímco pro účely výpočtu cenového podbízení byly zohledněny rovněž prodejní ceny společnosti Delta u jednoho druhu stupně uhlík-zinek. Po oznámení výrobní odvětví Unie uvedlo, že pro výpočet dumpingu a újmy by se měl zohlednit veškerý prodej elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně i stupně uhlík-zinek společností Delta. Naproti tomu společnost Delta tvrdila, že jelikož se velká většina spotřeby v Unii a vývozu společnosti Delta do Unie skládala pouze z elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně, neměl by se oxid manganičitý stupně uhlík-zinek vůbec brát v úvahu.
(66)
Komise dospěla k závěru, že jak elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně, tak elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek, a to všech druhů, by měly být vzaty v úvahu pro výpočet dumpingu a újmy, a to z těchto hlavních důvodů: Za prvé, jak bylo uvedeno výše, v Unii existuje též trh, a tudíž i poptávka po elektrolytickém oxidu manganičitém stupně uhlík-zinek, i když je menší než trh elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně, a tento trh by rovněž mohl být zajímavý pro vývoz společnosti Delta do Unie. Za druhé, elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně a elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek se vyrábí ve stejném závodě a na stejné výrobní lince s použitím stejných surovin a stejného výrobního procesu. Podle nastavení parametrů elektrolýzy (proudová hustota, teplota, koncentrace elektrolytu atd.) se výrobci elektrolytického oxidu manganičitého mohou rozhodnout pro výrobu alkalického stupně nebo stupně uhlík-zinek. Proto je pro výpočet podbízení vhodnější srovnání průměrné vývozní ceny elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně i stupně uhlík-zinek od společnosti Delta s průměrnou prodejní cenou elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně i stupně uhlík-zinek od výrobců v Unii.
(67)
Pokud jde o analýzu prodeje pod cenou, Komise použila jako referenční hodnotu cílový zisk, jehož výrobní odvětví Unie dosáhlo při neexistenci dumpingového dovozu v původním šetření a který odpovídá zisku, jejž může očekávat kapitálově náročné odvětví (jakým je odvětví výroby elektrolytického oxidu manganičitého) za běžných podmínek hospodářské soutěže. Otázka nejvhodnějšího cílového zisku je však v souvislosti s tímto konkrétním přezkumem před pozbytím platnosti irelevantní. Komise uznává, že dumping nepokračoval, a proto v důsledku cenového podbízení nepřetrvávala újma. Zaměření analýzy je tedy výhledové a jejím cílem je předpovědět pravděpodobnost obnovení újmy v případě pravděpodobného obnovení dumpingu.
(68)
Delta tvrdila, že náklady vzniklé po dovozu byly zřejmě podhodnoceny, neboť neberou v úvahu náklady za převoz produktu dodávaného odběratelům z antverpského přístavu.
(69)
Komise však srovnala ceny výrobního odvětví Unie ze závodu s cenami vývozců na hranicích Unie, a proto se náklady vzniklé po dovozu týkaly pouze manipulace a zkoušení, nikoli však nákladů na dopravu. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
3. Dovoz z jiných třetích zemí
(70)
V následující tabulce je znázorněn vývoj dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období, pokud jde o objem a podíl na trhu, jakož i průměrné ceny tohoto dovozu.
Tabulka 3
2009
2010
2011
OPŠ
Objem dovozu z jiných zemí (v tunách)
5 000- 10 000
10 000- 15 000
5 000- 10 000
5 000- 10 000
Index 2009 = 100
100
113
92
88
Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu
25 %- 30 %
30 %- 35 %
20 %- 25 %
20 %- 25 %
Hodnota dovozu z jiných zemí (v EUR)
10 mil.-15 mil.
15 mil.-20 mil.
10 mil.-15 mil.
10 mil.-15 mil.
Index 2009 = 100
100
113
93
102
Cena dovozu (EUR/t)
1 566
1 572
1 590
1 809
Zdroj: Eurostat
(71)
Objem dovozu elektrolytického oxidu manganičitého z jiných třetích zemí do Unie se v posuzovaném období snížil. Ceny tohoto dovozu byly v období přezkumného šetření vyšší než průměrná úroveň cen výrobního odvětví Unie a cen společnosti Delta na jiných trzích s výjimkou USA. Jak je uvedeno výše, hodnota 1 809 EUR za tunu je průměrem velmi rozmanitých dovozních cen v rozsahu od levného dovozu z Číny po velmi vysoké ceny dovozu z USA. Zejména zaznamenané ceny dovozu z USA jsou velmi vysoké v porovnání s cenami výrobců v Unii, Delty a dalších vývozců, a pro účely analýzy se na ně nelze přiměřeně spolehnout. Proto tento průměr nelze brát jako referenční cenu pro budoucí dovoz z Jihoafrické republiky. Delta by nesoutěžila s cenami z USA, nýbrž s cenami výrobního odvětví Unie.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(72)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly během posuzovaného období posouzeny všechny relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie.
a) Výroba
(73)
Výroba v Unii se zvýšila o 6 % mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření. Přesněji řečeno, v letech 2009 až 2011 vzrostla o 7 procentních bodů a poté během období přezkumného šetření klesla o 1 procentní bod.
Tabulka 4
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
102
107
106
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum
b) Výrobní kapacita a využití kapacity
(74)
Výrobní kapacita výrobců v Unii se v posuzovaném období zvýšila o 9 %, a to zejména díky drobným vylepšením výrobního procesu (tj. neuskutečnily se žádné významné investice do nových zařízení a nového vybavení).
(75)
Jelikož zvýšení kapacity bylo vyšší než nárůst výroby, využití kapacity kleslo o 3 procentní body.
Tabulka 5
2009
2010
2011
OPŠ
Výrobní kapacita
Index 2009 = 100
100
103
108
109
Využití kapacity
Index 2009 = 100
100
99
99
97
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum
c) Zásoby
(76)
Objem zásob zůstal v posuzovaném období stabilní. V roce 2011 se snížil, ale v průběhu období přezkumného šetření se vrátil na úroveň roku 2009.
Tabulka 6
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
103
86
100
Zdroj: odpovědi na dotazník
d) Objem prodeje
(77)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, vzrostl o 10 % mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření. V roce 2011 se zvýšil o 20 % oproti roku 2009, ale poté v období přezkumného šetření prudce poklesl o 10 procentních bodů.
Tabulka 7
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
103
120
110
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum
e) Podíl na trhu
(78)
Mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření zvýšili výrobci v Unii svůj podíl na trhu o 10 procentních bodů. Toto zvýšení podílu na trhu lze vysvětlit poklesem podílu na trhu u dovozů do Unie.
Tabulka 8
2009
2010
2011
OPŠ
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
65 %- 70 %
65 %- 70 %
75 %- 80 %
75 %- 80 %
Index 2009 = 100
100
101
111
110
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum a Eurostat
f) Růst
(79)
Jak je uvedeno v tabulce 1 výše, spotřeba v Unii zůstala mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření stabilní. Všechny ostatní ukazatele nevykazují žádný výrazný nárůst trhu Unie s výrobkem, který je předmětem přezkumu.
g) Zaměstnanost
(80)
Míra zaměstnanosti výrobního odvětví Unie mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření vykazuje pokles o 9 procentních bodů.
Tabulka 9
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
91
90
91
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum
h) Produktivita
(81)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená výstupem (v tunách) na zaměstnance a rok, vzrostla v průběhu posuzovaného období o 18 %. Je to odrazem skutečnosti, že výroba vzrostla o 6 %, zatímco míra zaměstnanosti se snížila o 9 %. Zvlášť patrné to je v roce 2011, kdy výroba rostla, úroveň zaměstnanosti se dále snižovala a produktivita byla o 20 procentních bodů vyšší než v roce 2009.
Tabulka 10
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
112
120
118
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum
i) Faktory ovlivňující prodejní ceny
(82)
Průměrné roční prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, se mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření snížily o 11 %.
Tabulka 11
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
95
93
89
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum
j) Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(83)
Jelikož po uložení platných antidumpingových opatření dovoz z Jihoafrické republiky prakticky ustal, nelze posoudit velikost dumpingového rozpětí. Bylo zjištěno, že vzhledem ke klíčovým hospodářským ukazatelům, které jsou uvedeny výše a také níže, výrobní odvětví Unie zůstává v nestabilní a zranitelné situaci.
k) Mzdy
(84)
Navzdory skutečnosti, že celkové náklady práce klesly, průměrné náklady práce během posuzovaného období vzrostly v důsledku poklesu počtu pracovních sil.
Tabulka 12
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
102
103
103
Zdroj: odpovědi na dotazník
l) Ziskovost a návratnost investic
(85)
Během posuzovaného období se ziskovost prodeje obdobného výrobku uskutečněného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, vyjádřená jako procento čistých prodejů, snížila o polovinu mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření. Ziskovost v průběhu období přezkumného šetření je výrazně nižší, než je cílový zisk zjištěný v původním šetření, který byl stanoven na úrovni zisku dosahovaného výrobním odvětvím Unie v případě neexistence dumpingu působícího újmu.
(86)
Návratnost investic, vyjádřená jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic, v zásadě sledovala vývoj ziskovosti.
Tabulka 13
2009
2010
2011
OPŠ
Ziskovost výrobního odvětví Unie
5 %- 10 %
5 %- 10 %
5 %- 10 %
0 %- 5 %
Index 2009 = 100
100
63
63
50
Návratnost investic (zisk v % čisté účetní hodnoty investic)
15 %- 20 %
5 %- 10 %
10 %- 15 %
5 %- 10 %
Index 2009 = 100
100
64
84
51
Zdroj: odpovědi na dotazník
m) Peněžní tok a schopnost obstarat si kapitál
(87)
Čistý peněžní tok z provozních činností v posuzovaném období výrazně poklesl, avšak s výjimkou roku 2010 zůstal kladný.
Tabulka 14
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
-34
71
10
Zdroj: odpovědi na dotazník
(88)
Neexistují žádné náznaky, že by se výrobní odvětví Unie potýkalo s potížemi při obstarávání kapitálu, pokud se o to snažilo, avšak během posuzovaného období nedošlo k významným investicím, a proto nebylo výrobní odvětví Unie „zařazeno do testu“.
n) Investice
(89)
Roční investice výrobního odvětví Unie do výroby obdobného výrobku klesly mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření o polovinu. Konkrétně v roce 2010 klesly, v roce 2011 stouply a během období přezkumného šetření znovu klesly. Prudký pokles investic mezi rokem 2011 a obdobím přezkumného šetření lze částečně vysvětlit tím, že výrobní odvětví Unie již v průběhu posuzovaného období uskutečnilo hlavní nezbytné plánované investice.
Tabulka 15
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
45
115
52
Zdroj: odpovědi na dotazník
5. Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(90)
Z rozboru ekonomických ukazatelů vyplývá, že výrobní odvětví Unie během posuzovaného období zvýšilo výrobu a prodej. Na zaznamenané zvýšení, které samo o sobě není významné, je nicméně třeba pohlížet v kontextu vyšší výrobní kapacity a poklesu prodejních cen, což vedlo k tomu, že využití kapacity výrobců v Unii kleslo o 3 procentní body a jednotková prodejní cena klesla o 11 procentních bodů.
(91)
Současně se však zhoršila hospodářská situace výrobního odvětví Unie, pokud jde o ziskovost, návratnost investic, zaměstnanost a peněžní tok. Zejména ziskovost, což je důležitý ukazatel stavu výrobního odvětví Unie, je stále výrazně nižší, než je cílový zisk stanovený v původním šetření. Výrobní odvětví Unie se dosud plně nezotavilo z účinků dřívějšího dumpingu, nachází se stále v nestabilním stavu, a je tudíž velmi zranitelné případným obnovením dumpingového dovozu. Průměrná prodejní cena v průběhu let poklesla a se vší pravděpodobností bude dále klesat, pokud se má opakovat dumpingový dovoz z Jihoafrické republiky, jenž by dále zhoršil již beztoho nestabilní situaci výrobního odvětví Unie.
(92)
Po oznámení některé zúčastněné strany tvrdily, že stávající nestabilní a zranitelná situace výrobního odvětví Unie nebyla způsobena dumpingovým dovozem z Jihoafrické republiky ani účinky dřívějšího dumpingu.
(93)
Uvedly, že vývoj výše uvedených klíčových hospodářských ukazatelů se týká období (od roku 2009 do konce období přezkumného šetření), kdy i) původní antidumpingová opatření byla již nějakou dobu v platnosti, ii) dovoz z Jihoafrické republiky prakticky ustal a iii) na otevřený trh Unie vstoupil nový aktér (Cegasa). Zúčastněné strany posoudily zvlášť hospodářské ukazatele každého z těchto dvou výrobců v Unii, místo aby je posuzovaly vcelku, a došly k závěru, že výrobní odvětví Unie je v obtížné situaci kvůli nové vnitřní konkurenci mezi jedinými dvěma výrobci na trhu Unie.
(94)
Zúčastněné strany zejména tvrdily, že Komise nezohlednila hlavní změny, k nimž došlo ve výrobním odvětví Unie od roku 2009. Uvedly, že po uložení platných antidumpingových opatření se hospodářské ukazatele původního a jediného žadatele (THA) prudce zlepšily a tím byly odstraněny všechny negativní účinky minulého dumpingu. Následně však druhý výrobce v Unii, společnost Cegasa, která dříve vyráběla elektrolytický oxid manganičitý pouze pro vlastní spotřebu, přesunula svůj závod na výrobu baterií mimo Unii. V důsledku toho uvolnila značný objem elektrolytického oxidu manganičitého pro otevřený trh a začala ho prodávat za nízkou cenu, čímž začala konkurovat jedinému dalšímu výrobci v Unii a vyvinula silný tlak na snižování cen, využití kapacity a ziskovost.
(95)
Ve zveřejněném dokumentu již Komise uznala změnu konfigurace výrobního odvětví Unie v porovnání s původním šetřením. Jednalo se o pozitivní vývoj, který svědčí o otevřenosti trhu a o vyšší úrovni hospodářské soutěže mezi různými subjekty včetně dovozců.
(96)
Komise rovněž souhlasí s tím, že za těchto okolností a zejména při neexistenci dovozu z Jihoafrické republiky není současný stav výrobního odvětví Unie způsoben dumpingem z Jihoafrické republiky, a neměl by proto být charakterizován jako „přetrvávání újmy“.
(97)
Komise posoudila úhrnné trendy obou výrobců v Unii od roku 2009 a uzavřela, že klíčové hospodářské ukazatele nejsou příznivé a že výrobní odvětví Unie se nachází v nestabilní a zranitelné situaci. Je zřejmé, že vzhledem k neexistenci dovozu z Jihoafrické republiky nemohou být příčinou dumpingové praktiky společnosti Delta. Přezkum před pozbytím platnosti se však zaměřuje na pravděpodobnost obnovení dumpingu a újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti, a proto určujícími faktory analýzy nejsou dumping, újma a příčinné souvislosti během období přezkumného šetření.
(98)
Komise uzavírá, že výrobní odvětví Unie je stále v nestabilním a zranitelném stavu a jeho ziskovost zdaleka nedosahuje úrovně, kterou by bylo možné očekávat v tak kapitálově náročném odvětví. Srovnání s původním šetřením je možné pouze u jednoho výrobce v Unii, protože ten druhý v tom čase neprodával na volném trhu Unie. Tento výrobce v Unii měl v období přezkumného řízení výrazně nižší zisk, než jaký byl zjištěn v původním šetření, kdy dumpingový dovoz neexistoval.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv na ceny v případě zrušení opatření
(99)
Jediný známý výrobce elektrolytického oxidu manganičitého v Jihoafrické republice (Delta) má nevyužitou kapacitu a potenciál k obnovení vývozu značného množství na trh Unie. Během původního posuzovaného období (2002 až 2005/2006) podíl společnosti Delta na trhu výrazně vzrostl z přibližně 30-40 % na 60-70 %. Delta tudíž již prokázala schopnost rychle zvýšit objem vývozu do Unie.
(100)
Vývozní ceny CIF společnosti Delta na jiné trhy, s vyloučením USA a zahrnutím všech druhů a stupňů elektrolytického oxidu manganičitého, byly v období přezkumného šetření nižší než ceny výrobního odvětví Unie a podbízely se vůči nim. Nižší ceny na jiných trzích by mohly vybízet společnost Delta k tomu, aby přesunula tento vývoz na trh Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.
(101)
Vzhledem k nevyužité kapacitě zjištěné během šetření, nasycení ostatních vývozních trhů a přitažlivosti trhu Unie by se Delta s největší pravděpodobností znovu pokusila získat svůj podstatný podíl na trhu v Unii, o který přišla po uložení platných opatření. Jak je uvedeno výše, aby společnost Delta znovu získala podíl na trhu, musela by vyvážet za dumpingové ceny. V případě neexistence antidumpingových cel na dovoz elektrolytického oxidu manganičitého pocházejícího z Jihoafrické republiky by tedy jakékoli obnovení dumpingového dovozu vyvolalo na výrobní odvětví Unie ještě silnější cenový tlak a se vší pravděpodobností by mu způsobilo podstatnou újmu.
2. Závěr o pravděpodobnosti obnovení újmy
(102)
Zrušení opatření by se vší pravděpodobností vedlo k obnovení dumpingového dovozu z Jihoafrické republiky, což by vedlo k tlaku na snížení cen výrobního odvětví Unie a ke zhoršení jeho hospodářské situace. Zrušení opatření vůči Jihoafrické republice by proto pravděpodobně vedlo k obnovení újmy vzhledem k pravděpodobnému zhoršení již beztoho nestabilní a zranitelné situace, v níž se se výrobní odvětví Unie v současné době podle zjištění nachází.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(103)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise prošetřila, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Jihoafrické republice nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení různých dotčených zájmů.
(104)
Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(105)
V původním šetření se mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Jelikož toto šetření je přezkumem, analyzuje situaci, v níž jsou antidumpingová opatření již zavedena, což umožňuje posouzení případného nežádoucího nepříznivého dopadu na strany dotčené stávajícími antidumpingovými opatřeními.
(106)
Navzdory závěrům o pravděpodobnosti obnovení škodlivého dumpingu, Komise zkoumala, zda existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že není v zájmu Unie zachovat opatření proti dovozu elektrolytického oxidu manganičitého pocházejícího z Jihoafrické republiky.
2. Zájem výrobního odvětví Unie a dalších výrobců v Unii
(107)
Ačkoli platná antidumpingová opatření brání dumpingovému dovozu ve vstupu na trh Unie, výrobní odvětví Unie se stále nachází v nestabilním a zranitelném stavu, což potvrzuje negativní vývoj některých klíčových ukazatelů újmy.
(108)
Pokud by opatření pozbyla platnosti, je pravděpodobné, že současný stav výrobního odvětví Unie se nezmění a bude se dále zhoršovat vzhledem k pravděpodobnému přílivu značného objemu dumpingového dovozu z Jihoafrické republiky. Tento příliv by, mimo jiné, způsobil ztrátu podílu na trhu, pokles prodejních cen, nižší využití kapacity a celkově vážné zhoršení finanční situace výrobního odvětví Unie.
(109)
Je proto zřejmé, že zachování antidumpingových opatření vůči Jihoafrické republice by nebylo v rozporu se zájmem výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dovozců
(110)
V původním šetření bylo zjištěno, že dopad uložených opatření nebude mít pravděpodobně závažný nepříznivý vliv na situaci dovozců v Unii. V rámci stávajícího šetření nespolupracovali žádní obchodníci nebo dovozci. Vzhledem k tomu, že nebylo prokázáno, že by platná opatření dovozce značně postihla, má se za to, že zachování opatření nebude mít na dovozce v Unii žádný zásadní nepříznivý dopad.
4. Zájem uživatelů
(111)
Byli kontaktováni všichni známí uživatelé elektrolytického oxidu manganičitého v Unii (výrobci baterií ho používají jako surovinu). Na dotazník odpověděly dvě společnosti, které patří do stejné nadnárodní skupiny. Při původním šetření spolupracovali dva další výrobci baterií, kteří se postavili proti zavedení opatření.
(112)
Spolupracující uživatel vysvětlil, v jaké obtížné hospodářské situaci se nacházejí výrobci baterií v Unii v důsledku tlaku na snižování cen, který vyvíjejí jejich hlavní odběratelé (maloobchodníci), z čehož vyplývá riziko ztráty pracovních míst. Nedokázal však poskytnout vysvětlení ani argumenty, proč a jak by zrušení opatření proti dovozu elektrolytického oxidu manganičitého z Jihoafrické republiky vedlo ke zlepšení situace.
(113)
Na elektrolytický oxid manganičitý připadá pouze 10-15 % celkových nákladů na výrobu baterií. Tato hodnota je ve srovnání s původním šetřením nižší. Kromě toho po zavedení opatření průměrná prodejní cena elektrolytického oxidu manganičitého v Unii skutečně klesla. Ve skutečnosti nebyly předloženy žádné důkazy o tom, že by zachování platných opatření mělo nezanedbatelný vliv na výrobní náklady výrobců baterií.
(114)
Vzhledem k neexistenci takových důkazů dospěla Komise k závěru, že zachování opatření by nemělo mít žádný nepříznivý vliv na uživatele elektrolytického oxidu manganičitého.
(115)
Po oznámení stejný uživatel nesouhlasil s posouzením situace Komisí a uvedl, že po uložení opatření jeden zdroj kvalitního elektrolytického oxidu manganičitého skončil, ceny elektrolytického oxidu manganičitého vzrostly, a i když elektrolytický oxid manganičitý tvoří pouze 10 %-15 % výrobních nákladů, má to významný dopad na již beztak nízkou ziskovost výrobců baterií v Unii.
(116)
Nehledě na toto tvrzení, důkazy ve spisu svědčí o tom, že rozhodnutí uživatele nevyužívat elektrolytický oxid manganičitý od společnosti Delta nesouviselo s uložením antidumpingových cel a že ziskovost uživatele a jeho pracovní místa neohrožují ani tak vyšší ceny elektrolytického oxidu manganičitého, nýbrž ve skutečnosti tlak na snížení cen vyvíjený hlavními odběrateli (nadnárodní maloobchodní organizace s významnou kupní sílou) a čínskými výrobci baterií.
(117)
Stejný uživatel elektrolytického oxidu manganičitého uvedl, že by opatření neměla být zachována, neboť šetřením nebyl zjištěn dumping do Unie v období přezkumného šetření, a že neexistuje riziko obnovení dumpingu kvůli možnému malému podílu společnosti Delta na trhu, i kdyby celá její nevyužitá kapacita byla nasměrována do Unie.
(118)
Tento argument byl zamítnut, protože zjištěný podíl společnosti Delta na trhu by byl jednoznačně významný a její vývoz do Unie by pravděpodobně probíhal za dumpingové ceny.
5. Budoucí vývoj
(119)
Žadatelé v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti uvedli, že bude-li se v budoucnu poptávka po vozidlech na elektrický pohon v Unii zvyšovat, poroste poptávka po elektrolytickém oxidu manganičitém, který je údajně surovinou nejčastěji používanou při výrobě oxidu lithno-manganitého (LMO), který pak slouží jako materiál pro katody dobíjecích lithium-iontových baterií používaných v mnoha typech elektrických vozidel. Žadatelé tvrdí, že v případě obnovení újmy způsobované dumpingovým jihoafrickým dovozem by výrobní odvětví elektrolytického oxidu manganičitého v Unii nemuselo být schopné uspokojovat potenciální budoucí poptávku v oblasti nových technologií.
(120)
Šetření neprokázalo existenci přesvědčivých důkazů na podporu či vyvrácení tvrzení, že budoucí vývoj v odvětví elektrických automobilů by měl významný dopad na odvětví výroby elektrolytického oxidu manganičitého a na poptávku po něm. Skutečností však zůstává, že výrobní odvětví Unie testuje proveditelnost výroby LMO za použití elektrolytického oxidu manganičitého, je schopno získat know-how a technické zařízení pro tuto výrobu v budoucnosti a účastní se řady projektů financovaných z prostředků Unie, které se týkají výzkumu a vývoje lithium-iontových baterií.
(121)
Po oznámení zmínily tuto otázku pouze stručně některé zúčastněné strany, ale ani zde nebyly poskytnuty žádné přesvědčivé důkazy o možném dopadu budoucího vývoje na odvětví elektromobilů v Unii a/nebo na jiných trzích s dotčeným produktem.
6. Závěr ohledně zájmu Unie
(122)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
(123)
Proto by podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení antidumpingová opatření uplatňovaná na dovoz určitých elektrolytických oxidů manganičitých pocházejících z Jihoafrické republiky měla být zachována na období dalších pěti let,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz elektrolytických oxidů manganičitých (tj. oxid manganičitý vyráběný elektrolytickým procesem), které nebyly po elektrolýze tepelně zpracovány, v současnosti kódu KN ex 2820 10 00 (kód TARIC 2820100010) a pocházejících z Jihoafrické republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením se pro výrobky vyráběné společnostmi uvedenými níže stanoví takto:
Společnost
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Delta E.M.D. (Pty) Ltd.
17,1 %
A828
Všechny ostatní společnosti
17,1 %
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 24. února 2014.
TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 191/2014
2014 m. vasario 24 d.
kuriuo, pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, tam tikriems importuojamiems Pietų Afrikos Respublikos kilmės mangano dioksidams nustatomas galutinis antidempingo muitas
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 11 straipsnio 2 dalį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos (toliau - Komisija) pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
A. PROCEDŪRA
1. Galiojančios priemonės
(1)
Atlikus antidempingo tyrimą (toliau - pirminis tyrimas) Taryba Tarybos reglamentu (EB) Nr. 221/2008 (2) importuojamiems Pietų Afrikos Respublikos (toliau - Pietų Afrika) kilmės elektrolitiniams mangano dioksidams (t. y. elektrolitinio proceso metu gautiems mangano dioksidams), po elektrolitinio proceso termiškai neapdorotiems, kurių KN kodas šiuo metu yra ex 2820 10 00, nustatė 17,1 % galutinį antidempingo muitą (toliau - galiojančios antidempingo priemonės).
2. Prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą
(2)
Paskelbusi pranešimą (3) apie artėjantį antidempingo priemonių galiojimo terminą 2012 m. gruodžio 11 d. Komisija gavo prašymą inicijuoti šių priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį. Prašymą pateikė dvi vienintelės EMD Sąjungoje gaminančios bendrovės Cegasa Internacional SA ir Tosoh Hellas A.I.C. (toliau - pareiškėjai).
(3)
Prašymas grįstas tuo, kad pasibaigus antidempingo priemonių galiojimui Sąjungos pramonei žalingas dempingas veikiausiai pasikartotų.
3. Priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimas
(4)
Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nusprendusi, kad pakanka įrodymų priemonių galiojimo termino peržiūrai inicijuoti, Komisija 2013 m. kovo 12 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (4) paskelbė pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį inicijuojanti priemonių galiojimo termino peržiūrą (toliau - pranešimas apie inicijavimą).
4. Tyrimas
4.1. Peržiūros tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis
(5)
Atliekant dempingo pasikartojimo tikimybės tyrimą buvo nagrinėjamas 2012 m. sausio 1 d.-2012 m. gruodžio 31 d. laikotarpis (toliau - peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Atliekant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbių tendencijų tyrimą buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2009 m. sausio 1 d. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
4.2. Su tyrimu susijusios šalys
(6)
Komisija apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą oficialiai pranešė pareiškėjams, eksportuojančiam Pietų Afrikos gamintojui, importuotojams, žinomiems susijusiems Sąjungos naudotojams ir jų asociacijoms bei nagrinėjamosios eksportuojančios šalies atstovams.
(7)
Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.
(8)
Atsižvelgiant į tai, kad apie save pranešė nedaug suinteresuotųjų šalių, jų atrankos atlikti nereikėjo.
(9)
Klausimyno atsakymus pateikė eksportuojantis Pietų Afrikos gamintojas, abu Sąjungos gamintojai ir tai pačiai susijusių bendrovių grupei priklausantys du naudotojai.
(10)
Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kurią manė esant reikalingą dempingo ir jo daromos žalos pasikartojimo tikimybei ir Sąjungos interesams nustatyti. Tikrinamieji vizitai surengti toliau nurodytų bendrovių patalpose:
a)
Sąjungos gamintojai:
-
Cegasa Internacional SA (toliau - Cegasa),
-
Tosoh Hellas A.I.C (toliau - THA).
b)
Eksportuojantys Pietų Afrikos gamintojai:
-
Delta E.M.D. (Pty) Ltd.
c)
Naudotojai:
-
Panasonic Energy Belgium NV.
(11)
2013 m. spalio 29 d. Komisija visoms suinteresuotosioms šalims atskleidė esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remdamasi ketino siūlyti toliau taikyti galiojančias antidempingo priemones. Šalims taip pat suteikta galimybė pateikti pastabų, o šalys, kurios prašė išklausyti, buvo išklausytos dalyvaujant bylas nagrinėjančiam pareigūnui. Komisija svarstė suinteresuotųjų šalių pateiktas pastabas ir į jas atsakė, kaip nurodyta toliau.
B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
(12)
Šios peržiūros nagrinėjamasis produktas yra tas pats produktas, kuris buvo apibrėžtas Reglamente (EB) Nr. 221/2008, t. y. Pietų Afrikos Respublikos kilmės elektrolitiniai mangano dioksidai (t. y. elektrolitinio proceso metu gauti mangano dioksidai), po elektrolitinio proceso termiškai neapdoroti (toliau - peržiūrimasis produktas arba EMD), kurių KN kodas šiuo metu yra ex 2820 10 00. Nagrinėjamasis produktas yra dviejų pagrindinių rūšių: anglies cinko EMD ir šarminiai EMD.
(13)
Atlikus peržiūros tyrimą patvirtinta pirminio tyrimo išvada, kad į Sąjungos rinką importuojamas peržiūrimasis produktas, eksportuojančio gamintojo gaminami ir vidaus rinkoje parduodami produktai ir Sąjungos pramonės gaminami ir Sąjungoje parduodami produktai (toliau - panašus produktas) pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis ir cheminėmis savybėmis bei naudojami tai pačiai paskirčiai. Todėl šie produktai laikomi panašiais produktais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
C. DEMPINGO PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ
1. Pirminės pastabos
(14)
Komisija pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį nagrinėjo, ar yra tikimybė, kad pasibaigus priemonių galiojimo terminui dempingas pasikartotų.
2. Importas dempingo kaina per PTL
(15)
Nustačius priemones iš Pietų Afrikos į Sąjungą praktiškai nebebuvo importuojama, išskyrus labai nedidelį kiekį 2010 m., 2011 m. ir per PTL. Norėdama įvertinti, ar vienintelis žinomas eksportuojantis gamintojas Delta EMD (Pty) Ltd (toliau - Delta) per PTL eksportavo į Sąjungą dempingo kaina, Komisija Delta nusiuntė klausimyną. Atsakydama bendrovė nurodė pardavimo vidaus rinkoje, eksporto į Sąjungą ir eksporto į kitas šalis duomenis. Pateikti atsakymai patikrinti, kaip nurodyta toliau.
2.1. Normalioji vertė
(16)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį nagrinėtas Delta pardavimas vidaus rinkoje siekiant nustatyti, ar bendras vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams parduotas panašaus produkto kiekis buvo tipiškas, palyginti su bendru eksportui į Sąjungą parduotu kiekiu, t. y. ar bendras parduotas kiekis sudarė ne mažiau kaip 5 % bendro peržiūrimojo produkto eksportui į Sąjungą parduoto kiekio.
(17)
Vidaus rinkoje parduotas tipiškas peržiūrimojo produkto kiekis, tačiau produktas nebuvo parduodamas įprastomis prekybos sąlygomis, nes Delta EMD pardavimas vidaus rinkoje buvo nepelningas. Todėl normalioji vertė apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį.
(18)
Tai padaryta remiantis faktinėmis EMD gamybos sąnaudomis, prie kurių pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalį pridėta pagrįsta pardavimo, bendrųjų bei administracinių (PBA) išlaidų suma, taip pat pagrįsta pelno suma.
(19)
PBA išlaidos apskaičiuotos remiantis 2 straipsnio 6 dalies c punktu, nes Delta nepardavė produkto įprastomis prekybos sąlygomis, o to Reglamento 2 straipsnio 6 dalies a ir b punktų nebuvo galima taikyti dėl to, kad nebuvo su tyrimu susijusių kitų eksportuotojų arba gamintojų, o Delta neparduoda kitų tos pačios bendrosios kategorijos produktų. Todėl metodas, pagal kurį naudotos pirminio tyrimo PBA išlaidos, kurios pagal procentinę dalį iš esmės buvo tokios pačios, kaip faktinės PBA išlaidos, laikytas pagrįstu.
(20)
Po atskleidimo Delta Komisijos paprašė apskaičiuotąją normaliąją vertę nustatyti PBA išlaidas, kurios apskaičiuotos kaip nurodyta pirmiau, išreiškiant gamybos sąnaudų, o ne apyvartos procentine dalimi. Kadangi visas pardavimas vidaus rinkoje buvo nepelningas, naudojant apyvartos duomenis PBA išlaidos būtų smarkiai padidintos. Komisija sutiko su Delta prašymu ir apskaičiuodama normaliąją vertę PBA išlaidas pridėjo kaip šio peržiūros tyrimo gamybos sąnaudų vienam kg procentinę dalį.
(21)
Pelnas taip pat apskaičiuotas naudojant pirminio tyrimo metodą, t. y. pagal 2 straipsnio 6 dalies c punktą remiantis Pietų Afrikos ilgalaikio skolinimo komercinių palūkanų normomis per PTL. Delta vidaus rinkoje kitų produktų neparduoda, o Pietų Afrikoje nėra kitų žinomų EMD gamintojų ar tos pačios bendrosios kategorijos produktų kitų gamintojų, kurių pelno duomenis būtų galima panaudoti.
(22)
Po atskleidimo Sąjungos pramonė normaliajai vertei nustatyti Komisijos paprašė naudoti pardavimo JAV duomenis, nes pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį tai pardavimas vidaus rinkoje.
(23)
Šis prašymas atmestas, nes normalioji vertė apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį naudojant tą patį metodą kaip per pirminį tyrimą ir laikantis to reglamento 11 straipsnio 9 dalies.
2.2. Eksporto kaina
(24)
Labai nedidelis EMD kiekis, kuris per PTL buvo eksportuotas į Sąjungą, tiesiogiai parduotas nesusijusiam Sąjungos importuotojui. Eksporto kaina pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį nustatyta kaip kaina, kurią importuotojas sumokėjo Delta.
2.3. Palyginimas
(25)
Eksporto kaina su apskaičiuotąja normaliąja verte palyginta atsižvelgiant į koregavimus, kuriuos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį prašyta atlikti ir kurie buvo patikrinti, t. y. eksportuotojo transporto išlaidas, draudimo, kredito išlaidas ir tvarkymo mokesčius. Normalioji vertė apskaičiuota gamintojo kainomis EXW sąlygomis atmetus gabenimo ir kredito išlaidas. Pakavimo ir techninės pagalbos išlaidos nebuvo atmestos, nes į jas jau atsižvelgta nustatant gamybos sąnaudas, taigi jos įtrauktos tiek į eksporto kainą, tiek į apskaičiuotąją normaliąją vertę.
2.4. Dempingo skirtumas
(26)
Nustatyta, kad per PTL Delta EMD į Sąjungą pardavė ne dempingo kaina. Tačiau parduotas ypač mažas kiekis, todėl šia išvada nebuvo galima visapusiškai remtis dempingo pasikartojimo nustojus galioti priemonėms tikimybei nustatyti.
3. Dempingo pasikartojimo tikimybės įrodymas
(27)
Negalėdama padaryti išvadų pagal pardavimo į Sąjungos per PTL duomenis, Komisija analizavo, ar yra dempingo pasikartojimo nustojus galioti priemonėms tikimybės įrodymų. Tam analizuota Pietų Afrikos eksporto į kitas šalis kaina, Pietų Afrikos gamybos pajėgumai, nepanaudoti pajėgumai ir Sąjungos rinkos bei kitų trečiųjų rinkų patrauklumas.
3.1. Pietų Afrikos eksportas į kitas šalis
(28)
Delta gamina šarminius EMD ir anglies cinko EMD, o kadangi Sąjungoje yra tiek šarminių EMD, tiek (mažesnė) anglies cinko EMD rinka, Komisija nagrinėjo abiejų klasių EMD eksporto per PTL į trečiąsias šalis kainas. Šis pardavimas palygintas su apskaičiuotąja normaliąja verte, nustatyta kaip nurodyta pirmiau, atsižvelgiant į kainų palyginamumui poveikio turinčius skirtumus.
(29)
Šarminių EMD pardavimas eksportui į JAV (Delta svarbiausią eksporto rinką) sudarė apytikriai du trečdalius viso Delta pardavimo eksportui per PTL ir šis pardavimas vykdytas ne dempingo kaina. Tačiau nustatyta, kad į kitas šalis (kaip antai Tailandą, Korėją, Kiniją ir Braziliją) eksportuotas mažesnis šarminių EMD kiekis buvo parduotas dempingo kaina, o dempingo skirtumas buvo 2-21 %. Be to, anglies cinko EMD pardavimo eksportui į kitas šalis (daugiausia mažomis kainomis ir mažais kiekiais) atveju dempingo skirtumas buvo didesnis, t. y. 13-66 %.
(30)
Po atskleidimo Sąjungos pramonė tvirtino, kad Komisija neturėtų atsižvelgti į pardavimą JAV per PTL, nes tai rinkai taikytos kainos nėra tinkamas galimo pardavimo Sąjungos rinkoje, jei priemonės nustotų galioti, kainų lygio rodiklis.
(31)
Kita vertus, po atskleidimo Delta paprašė Komisijos ypač atsižvelgti į pardavimą JAV, kuris sudaro didelę dalį bendrovės šarminių EMD eksporto, ir į tai, kad JAV yra panašiausia į Sąjungą rinka.
(32)
Komisija analizavo visą pardavimą eksportui į kitas šalis, apskaičiavo svertinę vidutinę Delta eksporto į visas kitas ne ES šalis kainą ir atidžiai nagrinėjo eksporto į atskiras trečiąsias šalis kainas. Nagrinėjant, ar yra tikimybė, kad dempingas pasikartotų, nustatyta, kad visas pardavimas eksportui į visas šalis yra svarbus, ypač atsižvelgiant į didelius kainų skirtumus, kurie buvo nustatyti skirtingose eksporto rinkose.
(33)
JAV rinkai būdingos tam tikros savybės, dėl kurių Delta gali taikyti gerokai didesnes kainas nei kitose šalyse. JAV paklausa gerokai viršija pasiūlą vidaus rinkoje. Be to, sudaryta didelių kliūčių daugeliui galimų konkurentų patekti į rinką, nes importui iš Kinijos ir Australijos taikomi dideli galiojantys antidempingo muitai.
(34)
Tokiomis aplinkybėmis nėra priežasčių, kodėl Komisija išvadas turėtų pagrįsti tik vidutine eksporto kaina arba kodėl turėtų nagrinėti tik pardavimą eksportui į vieną šalį, o ne visą pardavimą eksportui į visas šalis.
(35)
Iš Delta kitoms nei Sąjunga eksporto rinkoms skirtos kainodaros matyti, kad į svarbiausią rinką (JAV) bendrovė eksportavo ne dempingo kaina, tačiau produktą parduodama kitose šalyse ji taikė dempingą. Todėl toliau nurodyti rodikliai būtini norint įvertinti dempingo pasikartojimo, jei nustotų galioti priemonės, tikimybę.
3.2. Pietų Afrikos gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai
(36)
Delta turi nepanaudotų EMD gamybos pajėgumų, kurie jai vėl leistų į Sąjungą eksportuoti didelį kiekį produkto, jei nustotų galioti priemonės. Delta apskaičiavo, o Komisija patvirtino, kad nepanaudoti pajėgumai sudaro apie 4 000-6 000 MT per metus. Skaičiuojant atsižvelgta į Pietų Afrikoje pasitaikantį elektros energijos trūkumą ir atliekų kiekį. Atsižvelgdama į kai kuriuos sunkumus neautomatizuotoje gamykloje užtikrinti kokybę, Komisija atsargiai vertina, kad per metus būtų pagaminama apie 2 000-3 000 MT šarminių EMD, o kita produkcijos dalis būtų anglies cinko EMD. Tačiau abiejų klasių produktai būtų tinkami Sąjungos rinkai. Dalį anglies cinko EMD kiekio gali absorbuoti kitų trečiųjų šalių rinkos, tačiau nėra požymių, kad kitų trečiųjų šalių rinkos arba vidaus rinka galėtų absorbuoti didelį šarminių EMD kiekį, kuris gali būti pagamintas dėl nepanaudotų pajėgumų.
(37)
Delta per patikrinimą nurodė, kad yra seniai veikianti aukšto lygio tiekėja pirkėjams JAV rinkoje, kuri patenkina paklausą, kai gamintojai vidaus rinkoje negali pagaminti pakankamo produkto kiekio. Delta pastaruosius ketverius metus į JAV eksportavo tokį patį kiekį produkto, o tai rodo, kad šiai bendrovei nėra galimybių didinti pardavimo JAV apimtį. Jei būtų galėjusi padidinti eksporto į JAV apimtį, Delta tą jau būtų padariusi, kad pasinaudotų didesnėmis kainomis JAV rinkoje ir didesne masto ekonomija dėl didelės gamybos apimties.
(38)
Azijos rinkoje Delta daugiau parduoda anglies cinko EMD. Azijos rinkai Delta parduoda 50 % viso jos pagaminamo anglies cinko EMD. Kinijoje yra vidaus rinkos EMD gamintojų, todėl Delta per TL į Kiniją eksportavo labai nedaug šarminių EMD. Šiuo metu į Japoniją eksportuojamam EMD taikomos antidempingo priemonės, be to, Japonijoje yra vidaus rinkos EMD gamintojų, todėl nepanašu, kad ši rinka galėtų absorbuoti produktų kiekį, kuris gali būti pagamintas dėl Delta nepanaudotų pajėgumų. Taigi nepanašu, kad Azijos rinka galėtų absorbuoti šarminių EMD kiekį, kuris gali būti pagamintas dėl Delta nepanaudotų pajėgumų.
(39)
Po atskleidimo Sąjungos pramonė pateikė pastabų, kad Delta nepanaudoti pajėgumai buvo daug didesni, nei nurodyta pirmiau, ir nurodė kelis veiksnius šioms pastaboms patvirtinti. Ji taip pat teigė, kad visus Delta nepanaudotus pajėgumus galima panaudoti tinkamos kokybės šarminiams EMD gaminti, kurie būtų parduodami Sąjungos rinkoje dempingo kaina.
(40)
Sąjungos pramonė taip pat nurodė, kad Delta eksportas į JAV ateityje veikiausiai sumažės, nes vienas JAV gamintojas jau pranešė didinantis gamybos pajėgumus, be to, EMD paklausa JAV veikiausiai sumažės, nes vienas EMD naudotojas pranešė pasitraukiantis iš rinkos. Be to, Sąjungos pramonė teigė, kad pasibaigus tiriamajam laikotarpiui Pietų Afrikos pardavimas JAV jau buvo pradėjęs mažėti. Tai reikštų, kad Delta potencialiai turi papildomą šarminių EMD kiekį, kuris veikiausiai būtų nukreiptas į Sąjungos rinką, jei priemonės nustotų galioti.
(41)
Komisija atlikdama tyrimą tikrino Delta gamyklą, pajėgumus ir gamybos pajėgumus. Kaip nurodyta pirmiau, atlikdama skaičiavimus Komisija rėmėsi atsargiais vertinimais, ypač atsargiu šarminio ir anglies cinko produkto gamybos atskyrimo pagal nepanaudotų pajėgumų naudojimą vertinimu. Net tokiu atsargiu vertinimu nustatyta, kad, atsižvelgiant į nagrinėjamojo produkto suvartojimą Sąjungoje, yra daug nepanaudotų pajėgumų, kurie gali būti panaudoti šarminiams EMD gaminti.
(42)
Dėl tvirtinimo, susijusio su galima Delta eksporto į JAV raida, iš Komisijai pateiktų įrodymų matyti, kad gali būti daromas spaudimas šį eksportą mažinti, jei JAV EMD pajėgumai toliau didės, o paklausa toliau mažės.
(43)
Po atskleidimo vienas naudotojas tvirtino, kad Delta neturi daug nepanaudotų pajėgumų, nes prieš nustatant priemones Delta teko 60-70 % rinkos dalis. Tačiau net atsargiu Delta nepanaudotų pajėgumų vertinimu, jei šie nepanaudoti pajėgumai bus naudojami produktui į Sąjungą eksportuoti, Delta gali lengvai padidinti savo rinkos dalį neatsižvelgdama į galimybę kitoms šalims skirtą eksportą nukreipti į Sąjungą. Dėl to Delta potenciali rinkos dalis dar padidėtų.
3.3. Sąjungos rinkos ir kitų trečiųjų rinkų patrauklumas
(44)
Delta jau ilgą laiką produktą pelningai parduoda JAV, be to, negauta įrodymų, kad bendrovei būtų naudinga dalį šio pardavimo tyčia nukreipti į Sąjungą. Tačiau atliekant tyrimą nustatytas produkto kiekis, kuris gali būti pagamintas dėl nepanaudotų pajėgumų, ar bent didelė šio kiekio dalis galėtų būti nukreipta tik į Sąjungą dėl pirmiau nurodytų priežasčių. Be to, taip yra dėl to, kad Sąjungos rinka yra viena didžiausių pasaulyje. Reikėtų pažymėti, kad prieš nustatant galiojančias antidempingo priemones Sąjungos rinka buvo labai patraukli Delta, nes jai teko 60-70 % Sąjungos rinkos dalies.
(45)
Jei Delta norėtų konkuruoti dėl kainos su Sąjungos gamintojais, ji turėtų mažinti eksporto kainas ir parduoti dempingo kaina, kad jos taikomos kainos atitiktų Sąjungos gamintojo per PTL taikytas kainas. Be to, Delta galėtų į Sąjungą nukreipti šarminių EMD, kurie šiuo metu parduodami trečiosioms šalims (išskyrus JAV), eksportą dempingo kaina, nes Sąjungos rinka yra patrauklesnė už kitas rinkas (išskyrus JAV) dėl dydžio ir apskritai didesnių kainų. Be to, jei Delta ateityje turėtų sumažinti į JAV eksportuojamų EMD kiekį, Sąjungos rinka veikiausiai taptų tiksline tokio papildomo turimo produkto kiekio rinka.
(46)
Po atskleidimo Delta tvirtino, kad pagal jos kainodaros politiką produktą Sąjungos rinkoje ji parduotų tik tokiu atveju, jei galėtų taikyti pelną užtikrinančią kainą.
(47)
Galbūt taip ir yra, tačiau pelningas pardavimas bet kuriuo atveju gali būti vykdomas dempingo kaina, jei eksporto kaina yra mažesnė už normaliąją vertę. Vis dėlto nebuvo įmanoma pateikti jokių šio tvirtinimo įrodymų, nes Delta per pastaruosius penkerius metus į Sąjungą eksportavo tik labai nedidelį produkto kiekį. Be to, Sąjungos pramonė teigė, kad Delta per TL Sąjungos rinkoje pardavė nedidelį EMD kiekį tam, kad išliktų Sąjungos pirkėjų pripažinto produkto tiekėja.
(48)
Delta taip pat pastebėjo, kad vidutinė EMD importo į Sąjungą kaina 2012 m. buvo 1 809 EUR/MT, t. y. didesnė už normaliąją vertę, dėl to Delta nuomone bendrovė galėjo konkuruoti su kitais importuotojais ir nevykdyti dempingo.
(49)
Tačiau ši vidutinė kaina nustatyta remiantis tam tikru ypač didelės kainos importu iš JAV ir tam tikru gerokai mažesnės kainos importu iš Kinijos. Šiam palyginimui importo iš JAV kainų nebuvo galima naudoti, nes dėl ypač aukšto kainų lygio (tris ar keturis kartus didesnės kainos už Sąjungos rinkoje taikomas kainas) abejota šių kainų ir (arba) importuoto produkto patikimumu. Jei Delta konkuruotų dėl kainos su importu iš Kinijos, kurio kaina - apie 1 200 EUR/MT, tuomet Delta Sąjungos rinkoje vykdytų dempingą.
4. Išvada dėl dempingo pasikartojimo tikimybės
(50)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, yra tikimybė, kad priemonėms nustojus galioti dempingas pasikartotų. Šarminiai EMD - Delta gaminamas produktas, kuris veikiausiai būtų parduodamas Sąjungos rinkoje, jei nustotų galioti priemonės, nes Delta anksčiau eksportavo būtent šios rūšies produktą. Šiuo metu Sąjungos rinkoje taip pat labiausiai paklausūs būtent šarminiai EMD. Atlikus tyrimą nustatyta, kad į Pietų Korėją, Kiniją ir Braziliją eksportuoti šarminiai EMD buvo parduoti dempingo kaina, o dempingo skirtumas buvo 2-21 %.
(51)
Be to, Delta turi didelius nepanaudotus pajėgumus, palyginti su Sąjungos suvartojimu per PTL. Jei šie pajėgumai būtų panaudoti eksportui į Sąjungą ir konkurencijai su Sąjungos gamintojų arba pagrindinio importo iš trečiųjų šalių kainomis, yra didelė tikimybė, kad būtų eksportuojama dempingo kaina.
D. SĄJUNGOS PRAMONĖS APIBRĖŽTIS
(52)
Per PTL Sąjungoje panašų produktą gamino du gamintojai - THA ir Cegasa, kurie atliekant tyrimą visapusiškai bendradarbiavo. Per pirminį tyrimą Cegasa, kuris tuo metu produktą gamino tik uždarajam naudojimui, o ne atvirai rinkai, nebuvo skundo pateikėjas ir nebendradarbiavo atliekant tyrimą, tačiau pačiam tyrimui neprieštaravo.
(53)
Po atskleidimo viena suinteresuotoji šalis suabejojo, ar Cegasa gali būti pareiškėjas priemonių galiojimo termino peržiūroje, nes šis gamintojas nebuvo skundo pateikėjas pirminiame tyrime, produkto negamino atvirai rinkai ir todėl tuo metu jam nebuvo daroma žala. Šis tvirtinimas atmestas, nes prašymą atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą turi pateikti Sąjungos gamintojai arba toks prašymas turi būti pateiktas jų vardu, tačiau tą turi padaryti nebūtinai (tik) pirminiai skundo pateikėjai.
(54)
Du Sąjungos gamintojai pagamina visą EMD Sąjungoje ir yra Sąjungos pramonė, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje.
(55)
Kadangi bendradarbiavo visa Sąjungos pramonė, analizuojant žalą visi žalos rodikliai nustatyti mikroekonominiu lygmeniu. Konfidencialumui užtikrinti visi duomenys pateikiami indeksuota forma arba nurodant intervalus.
E. PADĖTIS SĄJUNGOS RINKOJE
1. Suvartojimas Sąjungos rinkoje
(56)
Sąjungos suvartojimas nustatytas remiantis i) patikrinta Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje apimtimi; ii) patikrinta importo iš vienintelio Pietų Afrikos gamintojo apimtimi ir iii) importo iš kitų šalių duomenimis remiantis Eurostatu.
(57)
EMD suvartojimas Sąjungoje 2009 m.-PTL nesikeitė. 2010 m. ir 2011 m. suvartojimas padidėjo, tačiau 2012 m. vėl buvo 2009 m. lygio.
1 lentelė
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
Indeksas (2009 m. = 100)
100
102
108
100
2. Importas iš Pietų Afrikos
2.1. Apimtis ir rinkos dalis
(58)
Nustačius priemones iš Pietų Afrikos praktiškai nustota importuoti.
2 lentelė
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
Iš Pietų Afrikos importuojamo produkto, kuriam taikomos priemonės, kiekis
100
2
3
1
Iš Pietų Afrikos importuojamo produkto, kuriam taikomos priemonės, rinkos dalis
100
2
4
1
2.2. Kainos ir priverstinis jų mažinimas
(59)
Per PTL iš Pietų Afrikos į Sąjungą importuotas labai nedidelis EMD kiekis ir dėl šio importo Sąjungos pramonės kainos nebuvo priverstinai mažinamos. Tačiau pagrįstai išvadai padaryti šiuo importu dėl labai nedidelės jo apimties remtis negalima.
(60)
Todėl taip pat lygintos Sąjungos pramonės pagamintų bei parduotų EMD ir Pietų Afrikoje pagamintų ir kitoms šalims parduotų EMD kainos remiantis dviem scenarijais: įtraukiant pardavimą JAV ir jo neįtraukiant. Analizė neįtraukiant Delta eksporto į JAV kainos atlikta dėl išskirtinės JAV rinkos padėties, dėl kurios taikomos labai didelės kainos, palyginti su Delta eksporto į kitas šalis kainomis (žr. pirmesnes konstatuojamąsias dalis).
(61)
Palyginus nustatyta, kad, įtraukus pardavimo JAV kainas, dėl Pietų Afrikos pardavimo kitose šalyse per PTL Sąjungos pramonės kainos nebuvo priverstinai mažinamos, tačiau pardavimo JAV kainų neįtraukus nustatyta, kad Sąjungos pramonės kainos buvo priverstinai mažinamos. Be to, neįtraukus pardavimo JAV, dėl Delta eksporto kainų Sąjungos pramonė taip pat turėjo produktą priverstinai parduoti mažesnėmis kainomis.
(62)
Po atskleidimo Sąjungos pramonė toliau tvirtino, kad Delta kainos JAV nėra šios bendrovės būsimos kainodaros Sąjungoje orientyras ir kad dėl struktūrinių Sąjungos ir JAV rinkų skirtumų į tokias kainas nereikėtų atsižvelgti. Kita vertus, Delta pakartojo, kad JAV rinka yra brandi EMD rinka, kurioje laisvai konkuruoja vietos gamintojai ir importuotojai ir kurioje yra daug naudotojų, įskaitant naudotojus, kurie veikia ir Sąjungoje. Dėl to į Delta pardavimą JAV reikėtų atsižvelgti. Be to, Delta manymu, priverstiniam pardavimui mažesnėmis kainomis apskaičiuoti Komisija neturėjo naudoti pirminio tyrimo tikslinio pelno, kurį Sąjungos pramonė gavo nesant importo dempingo kaina.
(63)
Šiuo atveju, kai nustačius pirmines priemones iš nagrinėjamosios šalies praktiškai nustota importuoti, tyrimą atliekanti institucija turi analizuoti būsimas tendencijas remdamasi įvairiomis pagrįstomis prielaidomis, įskaitant galimą kainą, už kurią Delta parduotų EMD Sąjungoje, jei pasibaigtų antidempingo priemonių galiojimas.
(64)
Neginčijama, kad kiekviena EMD rinka (JAV, ES, Azijos) skiriasi ir EMD gamintojai taiko skirtingas kainodaros strategijas, atsižvelgdami ne tik į gamybos sąnaudas, bet ir į gamybos pajėgumus tikslinėje šalyje, poreikį padidinti (atgauti) rinkos dalį ir į vietos konkurencijos sąlygas. Taip pat neginčijama, kad Delta taiko gerokai didesnes EMD pardavimo JAV rinkoje kainas, nei kitose rinkose. Todėl manoma, kad Delta būsimos kainos Sąjungoje bus nustatomos ne pagal dabartines jos kainas JAV, o pagal konkrečias Sąjungos rinkos sąlygas ir situaciją.
(65)
Atskleidimo dokumente dempingui apskaičiuoti su apskaičiuotąja normaliąja verte lygintos tik Delta šarminių EMD pardavimo įvairiose rinkose kainos, o priverstiniam kainų mažinimui apskaičiuoti atsižvelgta ir į Delta vienos rūšies anglies cinko EMD pardavimo kainas. Po atskleidimo Sąjungos pramonė pateikė pastabų, kad dempingui ir žalai apskaičiuoti reikėtų atsižvelgti į Delta šarminių ir anglies cinko EMD pardavimą. Tačiau Delta teigė, kad Sąjungoje daugiausia suvartojama šarminių EMD ir Delta į Sąjungą eksportuoja tik šios klasės produktą, todėl į anglies cinko EMD pardavimą iš viso nereikėtų atsižvelgti.
(66)
Komisija priėjo prie išvados, kad dempingui ir žalai apskaičiuoti turėtų būti atsižvelgta į visų rūšių šarminius ir anglies cinko EMD dėl toliau nurodytų pagrindinių priežasčių. Pirma, kaip minėta pirmiau, Sąjunga taip pat yra anglies cinko EMD rinka (nors ir mažesnė, palyginti su šarminių EMD rinka) ir atitinkamai joje yra šio produkto paklausa, ir ši rinka taip pat gali tikti Delta eksportui į Sąjungą. Antra, šarminiai ir anglies cinko EMD gaminami toje pačioje gamykloje, toje pačioje gamybos linijoje, naudojant tą pačią žaliavą ir taikant tą patį gamybos procesą. Priklausomai nuo elektrolizės parametrų nustatymų (stovės tankis, temperatūra, elektrolitų koncentracija ir pan.) EMD gamintojai gali pasirinkti, ką gaminti - šarminius ar anglies cinko EMD. Todėl priverstinį kainų mažinimą tikslingiau skaičiuoti lyginant Delta vidutinę EMD (tiek šarminių, tiek anglies cinko) eksporto kainą su vidutine Sąjungos EMD (tiek šarminių, tiek anglies cinko) gamintojų pardavimo kaina.
(67)
Priverstiniam pardavimui mažesnėmis kainomis apskaičiuoti Komisija kaip orientyrą naudojo pirminio tyrimo tikslinį pelną, Sąjungos pramonės gautą nesant importo dempingo kaina, kuris atitinka pelną, kurį kapitalo imli pramonė, kaip antai EMD gamintojai, gali tikėtis gauti įprastomis konkurencijos sąlygomis. Tačiau atliekant šią konkrečią priemonių galiojimo termino peržiūrą tinkamiausio tikslinio pelno klausimas yra neaktualus. Iš tikrųjų Komisija pripažįsta, kad dempingas nebuvo tęsiamas ir todėl toliau nebebuvo daroma žala dėl priverstinio kainų mažinimo. Todėl analizuojant siekiama nustatyti būsimas tendencijas ir numatyti, ar yra žalos pasikartojimo tikimybė, jei dempingas pasikartotų.
(68)
Delta teigė, kad išlaidos po importo nebuvo pakankamai įvertintos, nes nebuvo atsižvelgta į produkto, kuris pirkėjams pristatytas iš Antverpeno uosto, transporto išlaidas.
(69)
Tačiau Komisija lygino Sąjungos pramonės gamintojo kainas EXW sąlygomis su eksportuotojų kainomis Sąjungos pasienyje, todėl išlaidos po importo buvo susijusios tik su tvarkymu ir bandymais, o ne su transporto išlaidomis. Todėl šis teiginys buvo atmestas.
3. Importas iš kitų trečiųjų šalių
(70)
Lentelėje apžvelgiama importo iš kitų trečiųjų šalių raida nagrinėjamuoju laikotarpiu ir nurodoma jo apimtis, rinkos dalis ir vidutinė importo kaina.
3 lentelė
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
Importo iš kitų šalių apimtis (tonomis)
5 000- 10 000
10 000- 15 000
5 000- 10 000
5 000- 10 000
Indeksas 2009 m. = 100
100
113
92
88
Importo iš kitų trečiųjų šalių rinkos dalis
25-30 %
30-35 %
20-25 %
20-25 %
Importo iš kitų šalių vertė (EUR)
10-15 mln.
15-20 mln.
10-15 mln.
10-15 mln.
Indeksas 2009 m. = 100
100
113
93
102
Importo kaina (EUR/t)
1 566
1 572
1 590
1 809
Šaltinis. Eurostatas.
(71)
EMD importo į Sąjungą iš kitų trečiųjų šalių apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo. Šio importo kainos per PTL buvo didesnės nei vidutinės Sąjungos pramonės kainos ir Delta taikomos kainos kitose rinkose, išskyrus JAV. Kaip minėta pirmiau, 1 809 EUR/t yra labai įvairių importo kainų (nuo mažų importo iš Kinijos kainų iki labai didelių importo iš JAV kainų) vidurkis. Tiksliau registruotas labai didelių importo iš JAV kainų lygis, palyginti su bet kuriomis kitomis Sąjungos gamintojų, Delta ir kitų eksportuotojų kainomis, todėl analizei atlikti šiomis kainomis negalima pagrįstai remtis. Taigi šios vidutinės kainos negalima naudoti kaip orientacinės būsimo importo iš Pietų Afrikos kainos. Delta konkuruotų su Sąjungos pramonės, o ne JAV importo kainomis.
4. Sąjungos pramonės ekonominė padėtis
(72)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį Komisija nagrinėjo visus svarbius, Sąjungos pramonės padėčiai įtakos nagrinėjamuoju laikotarpiu turinčius ekonominius veiksnius ir rodiklius.
a) Gamyba
(73)
Sąjungos gamybos apimtis 2009 m.-PTL padidėjo 6 %. Tiksliau, 2009-2011 m. apimtis padidėjo 7 procentiniais punktais, o per PTL sumažėjo 1 procentiniu punktu.
4 lentelė
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
Indeksas 2009 m. = 100
100
102
107
106
Šaltinis. Klausimyno atsakymai ir prašymas atlikti peržiūrą.
b) Gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
(74)
Sąjungos gamintojų gamybos pajėgumai per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 9 % daugiausia dėl nedidelės apimties gamybos proceso tobulinimų (t. y. nebuvo didelių investicijų į naujas gamyklas ar įrangą).
(75)
Pajėgumai padidėjo daugiau nei gamybos apimtis, todėl pajėgumų naudojimas sumažėjo 3 procentiniais punktais.
5 lentelė
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
Gamybos pajėgumai
Indeksas 2009 m. = 100
100
103
108
109
Pajėgumų naudojimas
Indeksas 2009 m. = 100
100
99
99
97
Šaltinis. Klausimyno atsakymai ir prašymas atlikti peržiūrą.
c) Atsargos
(76)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu atsargų kiekis nepasikeitė. 2011 m. jis sumažėjo, tačiau per PTL vėl buvo 2009 m. lygio.
6 lentelė
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
Indeksas 2009 m. = 100
100
103
86
100
Šaltinis. Klausimyno atsakymai.
d) Pardavimo apimtis
(77)
Sąjungos gamintojų pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje apimtis 2009 m.-PTL padidėjo 10 %. 2011 m. ji padidėjo 20 %, palyginti su 2009 m., tačiau per PTL sumažėjo net 10 procentinių punktų.
7 lentelė
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
Indeksas 2009 m. = 100
100
103
120
110
Šaltinis. Klausimyno atsakymai ir prašymas atlikti peržiūrą.
e) Rinkos dalis
(78)
2009 m.-PTL Sąjungos gamintojų rinkos dalis padidėjo 10 procentinių punktų. Šis rinkos dalies padidėjimas aiškinamas importo į Sąjungos rinkos dalies sumažėjimu.
8 lentelė
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
Sąjungos pramonės rinkos dalis
65-70 %
65-70 %
75-80 %
75-80 %
Indeksas 2009 m. = 100
100
101
111
110
Šaltinis. Klausimyno atsakymai, prašymas atlikti peržiūrą ir Eurostatas.
f) Augimas
(79)
2009 m.-PTL Sąjungos suvartojimas nesikeitė, kaip nurodyta 1 lentelėje. Iš visų kitų rodiklių nematyti didelio Sąjungos peržiūrimojo produkto rinkos augimo.
g) Užimtumas
(80)
Sąjungos pramonės užimtumo lygis 2009 m.-PTL sumažėjo 9 procentiniais punktais.
9 lentelė
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
Indeksas 2009 m. = 100
100
91
90
91
Šaltinis. Klausimyno atsakymai ir prašymas atlikti peržiūrą.
h) Našumas
(81)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės darbo jėgos našumas, vertinamas pagal darbuotojo išdirbį (tonomis) per metus, padidėjo 18 %. Tai rodo, kad gamybos apimtis padidėjo 6 %, o užimtumo lygis sumažėjo 9 %. Tai buvo ypač akivaizdu 2011 m., kai gamybos apimtis didėjo, nors užimtumo lygis toliau mažėjo, o našumas buvo 20 procentinių punktų didesnis nei 2009 m.
10 lentelė
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
Indeksas 2009 m. = 100
100
112
120
118
Šaltinis. Klausimyno atsakymai ir prašymas atlikti peržiūrą.
i) Pardavimo kainoms poveikio turintys veiksniai
(82)
Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje nesusijusiems pirkėjams vidutinės metinės kainos 2009 m.-PTL sumažėjo 11 %.
11 lentelė
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
Indeksas 2009 m. = 100
100
95
93
89
Šaltinis. Klausimyno atsakymai ir prašymas atlikti peržiūrą.
j) Dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio dempingo
(83)
Dempingo skirtumo dydžio neįmanoma įvertinti, nes nustačius galiojančias antidempingo priemones iš Pietų Afrikos praktiškai nustota importuoti. Tačiau atsižvelgiant į pirmiau ir toliau nurodytus pagrindinius ekonominius rodiklius nustatyta, kad Sąjungos pramonės padėtis vis dar nestabili ir pažeidžiama.
k) Darbo užmokestis
(84)
Nors bendros darbo sąnaudos sumažėjo, vidutinės darbo sąnaudos per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo dėl bendro darbo jėgos sumažėjimo.
12 lentelė
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
Indeksas 2009 m. = 100
100
102
103
103
Šaltinis. Klausimyno atsakymai.
l) Pelningumas ir investicijų grąža
(85)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės panašaus produkto pardavimo Sąjungos rinkoje nesusijusiems pirkėjams pelningumas, išreikštas grynojo pardavimo procentiniu dydžiu, 2009 m.-PTL sumažėjo perpus. Pelningumas per PTL buvo gerokai mažesnis nei per pirminį tyrimą nustatytas tikslinis pelnas, t. y. Sąjungos pramonės pelnas, gautas nesant žalingo dempingo.
(86)
Iš esmės investicijų grąža, išreikšta investicijų grynosios buhalterinės vertės procentiniu pelno dydžiu, kito taip pat, kaip pelningumas.
13 lentelė
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
Sąjungos pramonės pelningumas
5-10 %
5-10 %
5-10 %
0-5 %
Indeksas 2009 m. = 100
100
63
63
50
Investicijų grąža (investicijų grynosios buhalterinės vertės pelnas (%))
15-20 %
5-10 %
10-15 %
5-10 %
Indeksas 2009 m. = 100
100
64
84
51
Šaltinis. Klausimyno atsakymai.
m) Grynųjų pinigų srautas ir pajėgumas padidinti kapitalą
(87)
Iš veiklos gaunamas grynųjų pinigų srautas per nagrinėjamąjį laikotarpį gerokai sumažėjo, nors apskritai buvo teigiamas, išskyrus 2010 m.
14 lentelė
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
Indeksas 2009 m. = 100
100
-34
71
10
Šaltinis. Klausimyno atsakymai.
(88)
Nėra požymių, kad Sąjungos pramonei būtų kilę sunkumų padidinti kapitalą, jei ji būtų bandžiusi tai daryti, tačiau nagrinėjamuoju laikotarpiu nebūta didelių investicijų, todėl Sąjungos pramonei neteko didinti kapitalo.
n) Investicijos
(89)
Sąjungos pramonės metinės investicijos į panašaus produkto gamybą 2009 m. - PTL sumažėjo beveik perpus. Tiksliau, 2010 m. jos sumažėjo, 2011 m. - padidėjo ir per PTL vėl sumažėjo. Didelį investicijų sumažėjimą 2011 m.-PTL galima iš dalies paaiškinti tuo, kad Sąjungos pramonė jau nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo atlikusi suplanuotas būtinas pagrindines investicijas.
15 lentelė
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
Indeksas 2009 m. = 100
100
45
115
52
Šaltinis. Klausimyno atsakymai.
5. Išvada dėl Sąjungos pramonės padėties
(90)
Iš ekonominių rodiklių analizės matyti, kad Sąjungos pramonės gamybos ir pardavimo apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo. Tačiau pastebėtą kiekio padidėjimą, kuris nebuvo labai didelis, reikėtų vertinti atsižvelgiant į padidėjusius gamybos pajėgumus ir sumažėjusias pardavimo kainas, dėl kurių Sąjungos gamintojų pajėgumų naudojimas sumažėjo 3 procentiniais punktais, o vieneto pardavimo kaina - 11 procentinių punktų.
(91)
Tuo pačiu metu Sąjungos pramonės ekonominė padėtis blogėjo, tiksliau mažėjo pelningumas, investicijų grąža, užimtumas ir grynųjų pinigų srautas. Visų pirma pelningumas - svarbus Sąjungos pramonės būklės rodiklis - tebėra gerokai mažesnis už tikslinį pelną, nustatytą per pirminį tyrimą. Sąjungos pramonė dar nėra visiškai atsigavusi po buvusio dempingo poveikio ir jos padėtis vis dar nestabili, todėl pasikartojus importui dempingo kaina ji būtų labai pažeidžiama. Ilgainiui vidutinės pardavimo kainos sumažėjo ir veikiausiai toliau mažėtų, jei iš Pietų Afrikos vėl būtų importuojama dempingo kaina, todėl ir taip labai nestabili Sąjungos pramonės padėtis toliau blogėtų.
(92)
Po atskleidimo kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos pramonė dabartinėje nestabilioje ir pažeidžiamoje padėtyje atsidūrė ne dėl importo dempingo kaina iš Pietų Afrikos ir ne dėl buvusio dempingo poveikio.
(93)
Jos pažymėjo, kad pirmiau nurodytų pagrindinių ekonominių rodiklių tendencijos buvo susijusios su laikotarpiu (nuo 2009 m. iki PTL pabaigos), kuriuo: i) pirminės antidempingo priemonės jau kurį laiką galiojo; ii) iš Pietų Afrikos praktiškai nustota importuoti, iii) atviroje Sąjungos rinkoje pasirodė naujas veikėjas (Cegasa). Suinteresuotosios šalys atskirai apžvelgė abiejų Sąjungos gamintojų ekonominius rodiklius jų nevertindamos bendrai ir padarė išvadą, kad Sąjungos pramonė sudėtingoje padėtyje atsidūrė dėl naujos vidinės konkurencijos rinkoje tarp vienintelių dviejų Sąjungos gamintojų.
(94)
Tiksliau šios suinteresuotosios šalys teigė, kad Komisija neatsižvelgė į esminius pokyčius Sąjungos rinkoje nuo 2009 m. Jos pastebėjo, kad nustačius galiojančias antidempingo priemones pirminio ir vienintelio skundo pateikėjo (THA) ekonominiai rodikliai itin pagerėjo ir buvo pašalintas buvusio dempingo neigiamas poveikis. Tačiau vėliau kitas Sąjungos gamintojas Cegasa, kuris anksčiau EMD gamino tik uždarajam naudojimui, baterijų gamybos įmonę iškėlė už Sąjungos ribų. Dėl to jis pasiūlė atvirai rinkai didelį EMD kiekį ir pradėjo produktą pardavinėti maža kaina taip konkuruodamas su vieninteliu kitu Sąjungos gamintoju ir darydamas didelį spaudimą mažinti kainas, gamybos pajėgumus ir pelningumą.
(95)
Atskleidimo dokumente Komisija jau pripažino Sąjungos pramonės struktūros pokyčius, palyginti su pirminiu tyrimu. Tai yra teigiamas pokytis, iš kurio matyti rinkos atvirumas ir didesnis įvairių veikėjų, įskaitant susijusių su importu, konkurencijos lygis.
(96)
Komisija taip pat sutinka, kad šiomis aplinkybėmis ir ypač dėl to, kad iš Pietų Afrikos nebeimportuojama, dabartinė Sąjungos pramonės būklė negali būti susijusi su Pietų Afrikos vykdomu dempingu ir negalima sakyti, kad žala tęsiama.
(97)
Komisija bendrai nagrinėjo abiejų Sąjungos gamintojų tendencijas nuo 2009 m. ir priėjo prie išvados, kad pagrindiniai ekonominiai rodikliai nėra palankūs ir kad Sąjungos pramonės padėtis yra nestabili ir pažeidžiama. Žinoma, negalima sakyti, kad priežastis susijusi su Delta vykdomu dempingu, nes iš Pietų Afrikos nebuvo importuojama. Tačiau atliekant priemonių galiojimo termino peržiūrą, per kurią nagrinėjama, ar yra dempingo ir žalos pasikartojimo tikimybė, jei nustotų galioti priemonės, analizės lemiami veiksniai nėra dempingas, žala ir priežastinis ryšys per PTL.
(98)
Komisija daro išvadą, kad Sąjungos pramonės padėtis vis dar nestabili ir pažeidžiama ir kad pelningumas tikrai nėra toks, kokio galėtų tikėtis tokia kapitalo imli pramonė. Tik vieno Sąjungos gamintojo duomenis galima lyginti su pirminio tyrimo duomenimis, nes kitas Sąjungos gamintojas tuo metu atviroje Sąjungos rinkoje produkto nepardavė. Šio Sąjungos gamintojo pelnas per PTL buvo gerokai mažesnis, nei nustatytas per pirminį tyrimą nesant importo dempingo kaina.
F. ŽALOS PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ
1. Numatomos importo apimties ir kainų poveikis panaikinus priemones
(99)
Vienintelis žinomas Pietų Afrikos EMD gamintojas (Delta) turi nepanaudotų pajėgumų ir galimybių vėl pradėti eksportuoti didelį produkto kiekį į Sąjungos rinką. Per pirminį nagrinėjamąjį laikotarpį (2002 m.-2005 m. birželio mėn.) Delta užimama rinkos dalis gerokai padidėjo nuo 30-40 % iki 60-70 %. Taigi Delta jau įrodė galinti greitai padidinti eksporto į Sąjungą apimtį.
(100)
Delta visų rūšių ir klasių EMD eksporto į kitas rinkas (išskyrus JAV) CIF kainos buvo mažesnės už Sąjungos pramonės kainas per PTL, dėl to Sąjungos pramonės kainos buvo priverstinai mažinamos. Mažesnės kainos kitose rinkose galėtų paskatinti Delta šį eksportą nukreipti į Sąjungos rinką, jei priemonės nustotų galioti.
(101)
Atsižvelgiant į nepanaudotus pajėgumus, kurie nustatyti atliekant tyrimą, į tai, kad kitos eksporto rinkos yra užpildytos, ir į Sąjungos rinkos patrauklumą, Delta veikiausiai bandytų atgauti didelę Sąjungos rinkos dalį, kurią prarado nustačius galiojančias priemones. Kaip minėta pirmiau, Delta turėtų eksportuoti dempingo kaina, kad galėtų atgauti rinkos dalį. Todėl importuojamam Pietų Afrikos kilmės EMD netaikant antidempingo muitų ir pasikartojus importui dempingo kaina Sąjungos pramonei būtų daromas dar didesnis spaudimas mažinti kainas ir veikiausiai būtų daroma materialinė žala.
2. Išvada dėl žalos pasikartojimo tikimybės
(102)
Panaikinus priemones veikiausiai pasikartotų importas dempingo kaina iš Pietų Afrikos ir Sąjungos pramonei būtų daromas spaudimas mažinti kainas taip bloginant jos ekonominę padėtį. Todėl panaikinus Pietų Afrikai taikomas priemones veikiausiai pasikartotų žala, nes veikiausiai pablogėtų ir taip nestabili ir pažeidžiama, kaip nustatyta, Sąjungos pramonės padėtis.
G. SĄJUNGOS INTERESAI
1. Įvadas
(103)
Pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį Komisija nagrinėjo, ar toliau Pietų Afrikai taikant galiojančias antidempingo priemones nebūtų pažeisti visos Sąjungos interesai. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję interesai.
(104)
Visoms suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnio 2 dalį.
(105)
Per pirminį tyrimą laikyta, kad nustačius priemones nebūtų prieštaraujama Sąjungos interesams. Šis tyrimas yra peržiūra, todėl jį atliekant analizuojama padėtis, kai antidempingo priemonės jau yra taikomos, ir galima įvertinti bet kokį netinkamą neigiamą poveikį, kurį susijusioms šalims daro galiojančios antidempingo priemonės.
(106)
Nepaisydama išvadų dėl žalingo dempingo pasikartojimo tikimybės Komisija nagrinėjo, ar yra įtikinamų priežasčių daryti išvadą, kad importuojamam Pietų Afrikos kilmės EMD toliau taikant priemones būtų prieštaraujama Sąjungos interesams.
2. Sąjungos pramonės ir kitų Sąjungos gamintojų interesai
(107)
Nors dėl galiojančių antidempingo priemonių importas dempingo kaina negalėjo patekti į Sąjungos rinką, Sąjungos pramonė tebėra nestabili ir pažeidžiama - tą patvirtina neigiama kai kurių pagrindinių žalos rodiklių raidos tendencija.
(108)
Jei būtų leista nebetaikyti priemonių, Sąjungos pramonės padėtis veikiausiai toliau blogėtų, nes veikiausiai labai padidėtų importas dempingo kaina iš Pietų Afrikos. Dėl tokio importo padidėjimo, be kitų dalykų, būtų prarasta rinkos dalis, sumažėtų pardavimo kaina bei pajėgumų naudojimas ir apskritai labai pablogėtų Sąjungos pramonės finansinė padėtis.
(109)
Todėl akivaizdu, kad Pietų Afrikai toliau taikant antidempingo priemones nebūtų prieštaraujama Sąjungos pramonės interesams.
3. Importuotojų interesai
(110)
Per pirminį tyrimą nustatyta, kad priemonių nustatymas veikiausiai neturėtų didelio neigiamo poveikio Sąjungos importuotojų padėčiai. Atliekant šį tyrimą nebendradarbiavo nė vienas prekiautojas ar importuotojas. Kadangi nėra įrodymų, jog galiojančios priemonės turėjo didelio poveikio importuotojams, galima daryti išvadą, kad tolesnis priemonių taikymas neturės reikšmingo neigiamo poveikio Sąjungos importuotojams.
4. Naudotojų interesai
(111)
Susisiekta su visais žinomais Sąjungos EMD naudotojais (baterijų gamintojais, kurie EMD naudoja kaip žaliavą). Atsakymus pateikė dvi bendrovės, priklausančios tai pačiai tarptautinei grupei. Per pirminį tyrimą bendradarbiavo dar du baterijų gamintojai, kurie prieštaravo priemonių nustatymui.
(112)
Bendradarbiaujantis naudotojas aiškino, kad Sąjungos baterijų gamintojų ekonominė padėtis yra bloga dėl to, kad pagrindiniai pirkėjai (mažmenininkai) daro spaudimą mažinti kainas ir dėl to kyla pavojus mažinti darbo vietų skaičių. Tačiau jis negalėjo pateikti paaiškinimų ar argumentų, kodėl ir kaip pagerėtų jo padėtis, jei iš Pietų Afrikos importuojamam EMD nebebūtų taikomos priemonės.
(113)
EMD sudaro tik 10-15 % visų baterijos gamybos sąnaudų. Ši vertė sumažėjo, palyginti su pirminio tyrimo duomenimis. Be to, nustačius priemones vidutinės EMD pardavimo Sąjungoje kainos faktiškai sumažėjo. Iš tikrųjų nebuvo pateikta jokių įrodymų, kad toliau taikant galiojančias priemones baterijų gamintojų gamybos sąnaudoms būtų daromas didesnis nei nežymus poveikis.
(114)
Neturėdama tokių įrodymų Komisija daro išvadą, kad toliau taikant priemones EMD naudotojams nebūtų daromas netinkamas poveikis.
(115)
Po atskleidimo tas pats naudotojas nesutiko su Komisijos atliktu padėties vertinimu ir pateikė pastabų, kad nustačius priemones išnyko vienas geros kokybės EMD šaltinis, padidėjo EMD kainos ir, nors EMD sudaro tik 10-15 % gamybos sąnaudų, tai gerokai paveikė ir taip mažą Sąjungos baterijų gamintojų pelningumą.
(116)
Nepaisant tvirtinimo iš turimų įrodymų matyti, kad naudotojo pasirinkimas nenaudoti Delta EMD nebuvo susijęs su antidempingo muitų nustatymu ir kad naudotojo pelningumui ir darbo vietoms pavojų iš tiesų kelia ne EMD kainos padidėjimas, o tai, kad jo pagrindiniai pirkėjai (tarptautiniai mažmenininkai, turintys didelę perkamąją galią) ir Kinijos baterijų gamintojai darė spaudimą mažinti kainas.
(117)
Tas pats EMD naudotojas pateikė pastabų, kad priemonių nebereikėtų taikyti, nes atlikus tyrimą nustatyta, kad per PTL Sąjungoje nevykdytas dempingas ir kad nėra dempingo pasikartojimo pavojaus dėl nedidelės rinkos dalies, kuri tektų Deltai, jei ji į Sąjungą nukreiptų visus nepanaudotus pajėgumus.
(118)
Šis argumentas atmestas, nes nustatyta, kad Delta gali tekti akivaizdžiai didelė rinkos dalis ir šis eksportas į Sąjungą veikiausiai būtų vykdomas dempingo kaina.
5. Tolesnė raida
(119)
Skundo pateikėjai prašyme atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą minėjo, kad jei ateityje Sąjungoje padidės elektromobilių paklausa, gamintojų grandyje padidės paklausa EMD, kuris laikomas dažniausiai naudojama žaliava gaminti ličio mangano oksidą (LMO), vėliau naudojamą kaip katodų medžiaga įkraunamosioms ličio jonų baterijoms, naudojamoms daugelyje elektromobilių modelių. Jie teigia, kad jei vėl bus daroma žala dėl importo dempingo kaina iš Pietų Afrikos, Sąjungos EMD pramonės gali nebebūti šiai galimai būsimai naujųjų technologijų paklausai patenkinti.
(120)
Atlikus tyrimą negauta įtikinamų įrodymų, kurie patvirtintų arba paneigtų teiginį, kad būsimi pokyčiai elektromobilių pramonės sektoriuje turėtų didelio poveikio EMD pramonei ir EMD paklausai. Tačiau Sąjungos pramonė iš tiesų bando galimybes gaminti LMO naudojant EMD, gali gauti tokiai gamybai ateityje būtinų žinių ir įrangos ir dalyvauja ne viename Sąjungos finansuojamame mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projekte, susijusiame su ličio jonų baterijomis.
(121)
Po atskleidimo apie tai trumpai užsiminė kai kurios suinteresuotosios šalys, tačiau vėl nepateikė įtikinamų įrodymų, kad bet kurie būsimi pokyčiai elektromobilių pramonės sektoriuje Sąjungoje ir (arba) kitose rinkose turėtų galimo poveikio nagrinėjamajam produktui.
6. Išvada dėl Sąjungos interesų
(122)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, nėra įtikinamų priežasčių, kodėl nereikėtų toliau taikyti galiojančių antidempingo priemonių.
(123)
Todėl pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį tam tikriems importuojamiems Pietų Afrikos kilmės elektrolitiniams mangano dioksidams nustatytos antidempingo priemonės turėtų būti taikomos dar vieną penkerių metų laikotarpį,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Importuojamiems Pietų Afrikos Respublikos kilmės elektrolitiniams mangano dioksidams (t. y. elektrolitinio proceso metu gautiems mangano dioksidams), po elektrolitinio proceso termiškai neapdorotiems, kurių KN kodas šiuo metu yra ex 2820 10 00 (TARIC kodas 2820100010), nustatomas galutinis antidempingo muitas.
2. Toliau išvardytų bendrovių pagamintiems produktams nustatoma tokia galutinio antidempingo muito, taikomo produkto neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, norma:
Bendrovė
Antidempingo muitas
Papildomas TARIC kodas
Delta E.M.D. (Pty) Ltd.
17,1 %
A828
Visos kitos bendrovės
17,1 %
A999
3. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2014 m. vasario 24 d.