NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1022/2013
ze dne 22. října 2013,
kterým se mění nařízení (EU) č. 1093/2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro bankovnictví), pokud jde o svěření zvláštních úkolů Evropské centrální bance podle nařízení Rady (EU) č. 1024/2013
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky (1),
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Dne 29. června 2012 hlavy států a předsedové vlád zemí eurozóny vyzvali Komisi, aby předložila návrhy ustavující jednotný mechanismus dohledu, do kterého by byla zapojena Evropská centrální banka (dále jen „ECB“). V závěrech ze dne 29. června 2012 Evropská rada vyzvala svého předsedu, aby v úzké spolupráci s předsedou Komise, předsedou Euroskupiny a prezidentem ECB připravil konkrétní harmonogram pro dosažení skutečné hospodářské a měnové unie, jenž by obsahoval konkrétní návrhy na zachování jednoty a integrity vnitřního trhu finančních služeb.
(2)
Ustavení jednotného mechanismu dohledu je prvním krokem k vytvoření evropské bankovní unie, která je založena na skutečně jednotném souboru pravidel pro finanční služby a na nových rámcích pro pojištění vkladů a restrukturalizaci.
(3)
K naplnění jednotného mechanismu dohledu svěřuje nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 (4) ECB zvláštní úkoly týkající se politik, které se vztahují k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými institucemi v členských státech, jejichž měnou je euro a ostatním členským státům umožňuje navázat úzkou spolupráci s ECB.
(4)
Skutečnost, že jsou ECB ve vztahu k úvěrovým institucím v některých členských státech Unie svěřeny úkoly v oblasti dohledu, by neměla nijak narušit fungování vnitřního trhu finančních služeb. Evropský orgán dohledu (Evropský orgán pro bankovnictví) (dále jen „orgán pro bankovnictví“) zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (5) by si měl proto zachovat svou úlohu a ponechat si všechny stávající pravomoci a úkoly: měl by nadále rozvíjet jednotný soubor pravidel platný pro všechny členské státy a podporovat jeho důsledné uplatňování, jakož i sbližování postupů dohledu v celé Unii.
(5)
Je naprosto nezbytné, aby bankovní unie podléhala mechanismu demokratické odpovědnosti.
(6)
Orgán pro bankovnictví by měl při plnění svěřených úkolů, a s ohledem na cíl zajištění bezpečnosti a odolnosti úvěrových institucí, plně zohledňovat rozmanitost úvěrových institucí, jejich velikost a modely podnikání i systémové výhody plynoucí z rozmanitosti v evropském bankovním sektoru.
(7)
Mají-li být na vnitřním trhu podpořeny osvědčené postupy dohledu, je velmi důležité, aby byl jednotný soubor pravidel doplněn o evropskou příručku pro výkon dohledu nad finančními institucemi, kterou vypracuje orgán pro bankovnictví po konzultaci s příslušnými orgány. V příručce pro výkon dohledu by měly být uvedeny osvědčené metody a postupy dohledu v celé Unii s cílem zajistit dodržování klíčových mezinárodních a unijních zásad. Tato příručka by neměla mít podobu právně závazných aktů a neměla by omezovat dohled uložený na základě posouzení situace. Měla by pojednávat o všech otázkách spadajících do působnosti orgánu pro bankovnictví včetně oblastí, jako je ochrana spotřebitelů a boj proti praní špinavých peněz. Příručka by měla stanovit parametry a metodiku hodnocení rizik, způsob identifikace včasných varování a kritéria pro opatření v oblasti dohledu. Touto příručkou by se měly řídit příslušné orgány. Na používání příručky by se měl klást důraz i při hodnocení toho, jak jsou sbližovány postupy dohledu, a při srovnávacím hodnocení podle nařízení (EU) č. 1093/2010.
(8)
Orgán pro bankovnictví by měl mít možnost požadovat po finančních institucích informace v souladu s nařízením (EU) č. 1093/2010, týkající se jakýchkoli informací, k nimž mají tyto finanční instituce ze zákona přístup, včetně informací v držení osob, které dotčená finanční instituce odměňuje za výkon relevantních činností, auditů provedených pro finanční instituce externími auditory a kopií příslušných dokumentů, účetních knih a záznamů.
(9)
Žádosti orgánu pro bankovnictví o poskytnutí informací by měly být řádně odůvodněny. Námitky, že konkrétní žádosti o poskytnutí informací nesplňují požadavky nařízení (EU) č. 1093/2010, by měly být podávány v souladu s příslušnými postupy. Vznesení takové námitky adresátem žádosti o poskytnutí informací by nemělo tohoto adresáta zprostit povinnosti požadované informace poskytnout. O tom, zda konkrétní žádost orgánu pro bankovnictví o poskytnutí informací splňuje požadavky uvedeného nařízení, by měl rozhodnout Soudní dvůr Evropské unie v souladu s postupy stanovenými Smlouvou o fungování Evropské unie.
(10)
Je nutné zajistit vnitřní trh a soudržnost Unie a v této souvislosti by se měla věnovat patřičná pozornost otázkám, jako jsou pravidla řízení a hlasování v orgánu pro bankovnictví, a mělo by být zaručeno stejné zacházení s členskými státy, které se účastní jednotného mechanismu dohledu zřízeného nařízením Rady (EU) č. 1024/2013 a s ostatními členskými státy.
(11)
Vzhledem k tomu, že orgán pro bankovnictví, v němž všechny členské státy požívají stejná práva, byl zřízen s cílem vytvořit jednotný soubor pravidel a přispět k jejich jednotnému uplatňování a posílit soudržnost postupů dohledu v rámci Unie, a vzhledem k hlavní úloze ECB v jednotném mechanismu dohledu, je nezbytné, aby měl orgán pro bankovnictví k dispozici náležité nástroje, které mu umožní účinně vykonávat svěřené úkoly související s integritou vnitřního trhu.
(12)
Vzhledem k úkolům v oblasti dohledu, které jsou ECB svěřeny nařízením Rady (EU) č. 1024/2013, by měl orgán pro bankovnictví plnit své úkoly také ve vztahu k ECB stejným způsobem jako ve vztahu k jiným příslušným orgánům. Měly by být především odpovídajícím způsobem upraveny stávající mechanismy pro urovnávání sporů a opatření v mimořádných situacích, mají-li být i nadále účinné.
(13)
Aby mohl orgán pro bankovnictví vykonávat v mimořádných situacích svou podpůrnou a koordinační roli, měly by jej dotyčné příslušné orgány plně informovat o relevantním vývoji a zvát jej v roli pozorovatele na veškerá důležitá jednání, na nichž má právo vystoupit nebo předkládat jakékoli jiné příspěvky.
(14)
Měla by být upravena pravidla hlasování v radě orgánů dohledu, aby byly odpovídajícím způsobem zohledněny zájmy všech členských států a aby mohl orgán pro bankovnictví řádně fungovat v zájmu zachování a prohlubování vnitřního trhu finančních služeb.
(15)
Rozhodnutími týkajícími se porušení práva Unie a urovnávání sporů by se měla zabývat nezávislá odborná skupina složená z členů rady orgánů dohledu s hlasovacím právem, u nichž nedochází k žádnému střetu zájmů a které jmenuje rada orgánů dohledu. Rozhodnutí, která odborná skupina radě orgánů dohledu navrhne, by měla být přijímána prostou většinou rady orgánů dohledu, která by měla zahrnovat prostou většinu jejích členů zastupujících příslušné orgány členských států, které se jednotného mechanismu dohledu účastní (dále jen „zúčastněné členské státy“), a prostou většinou jejích členů zastupujících příslušné orgány členských států, které se mechanismu neúčastní (dále jen „nezúčastněné členské státy“).
(16)
Rozhodnutí týkající se opaření v mimořádných situacích by měla být přijímána prostou většinou rady orgánů dohledu, která by měla zahrnovat prostou většinu jejích členů zastupujících příslušné orgány zúčastněných členských států, a prostou většinu jejích členů zastupujících příslušné orgány nezúčastněných členských států.
(17)
Rozhodnutí týkající se aktů uvedených v článcích 10 až 16 nařízení (EU) č. 1093/2010 a opatření a rozhodnutí přijímaná podle čl. 9 odst. 5 třetího pododstavce a kapitoly VI uvedeného nařízení by měla být přijímána kvalifikovanou většinou členů rady orgánů dohledu, která by měla zahrnovat alespoň prostou většinu jejích členů zastupujících příslušné orgány zúčastněných členských států a prostou většinu jejích členů zastupujících příslušné orgány nezúčastněných členských států.
(18)
Orgán pro bankovnictví by měl vypracovat jednací řád odborné skupiny, který zajistí její nezávislost a objektivitu.
(19)
Složení správní rady by mělo být vyvážené a mělo by v ní být zajištěno řádné zastoupení nezúčastněných členských států.
(20)
Při jmenování členů vnitřních orgánů a výborů orgánu pro bankovnictví by měla být mezi členskými státy zajištěna zeměpisná rovnováha.
(21)
V zájmu řádného fungování orgánu pro bankovnictví a odpovídajícího zastoupení všech členských států by měly být pravidla hlasování, složení správní rady a složení nezávislé odborné skupiny průběžně sledovány. Po odpovídající době by měly být přehodnoceny s ohledem na získané zkušenosti a vývoj.
(22)
Žádný členský stát nebo skupina členských států by neměly být přímo ani nepřímo znevýhodněny jako místo poskytování finančních služeb.
(23)
Orgánu pro bankovnictví by měly být poskytnuty dostatečné finanční a lidské zdroje potřebné k náležitému plnění všech dodatečných úkolů, které mu svěřuje toto nařízení. Tyto dodatečné úkoly by měly být náležitě zohledněny v postupu pro sestavení, plnění a kontrolu jeho rozpočtu stanoveném v článcích 63 a 64 nařízení (EU) č. 1093/2010. Orgán pro bankovnictví by měl zajistit, aby bylo dosaženo co nejvyšší účinnosti.
(24)
Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž zajištění vysoké úrovně efektivní a jednotné obezřetnostní regulace a dohledu ve všech členských státech, ochrany integrity, účinnosti a řádného fungování vnitřního trhu a udržování stability finančního systému, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíče jich z důvodu rozsahu tohoto nařízení může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
(25)
Nařízení (EU) č. 1093/2010 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (EU) č. 1093/2010 se mění takto:
1)
Článek 1 se mění takto:
a)
odstavec 2 se nahrazuje tímto:
„2. Orgán pro bankovnictví jedná v rámci pravomocí, které mu byly svěřeny tímto nařízením, a v rozsahu působnosti směrnice 94/19/ES, směrnice 2002/87/ES, nařízení (ES) č. 1781/2006, nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a investiční podniky (6), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU ze dne ze dne 26. června 2013 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o obezřetnostním dohledu nad úvěrovými institucemi a investičními podniky (7) a relevantních částí směrnice 2002/65/ES, směrnice 2005/60/ES, směrnice 2007/64/ES a směrnice 2009/110/ES, pokud se tyto akty použijí na úvěrové a finanční instituce a příslušné orgány, které nad nimi vykonávají dohled, včetně všech směrnic, nařízení a rozhodnutí vycházejících z uvedených aktů, a v rozsahu působnosti dalších právně závazných aktů Unie, které stanoví úkoly orgánu pro bankovnictví. Orgán pro bankovnictví rovněž jedná v souladu s nařízením Rady (EU) 1024/2013 (8).;
b)
v odstavci 5 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
„Za tímto účelem přispívá orgán pro bankovnictví k zajištění jednotného, účinného a efektivního uplatňování aktů uvedených v odstavci 2, podporuje sbližování dohledu, předkládá stanoviska Evropskému parlamentu, Radě a Komisi a provádí ekonomické analýzy trhů na podporu dosažení svého cíle.“;
c)
v odstavci 5 se čtvrtý pododstavec nahrazuje tímto:
„Při plnění svých úkolů jedná orgán pro bankovnictví nezávisle, objektivně a nediskriminačně v zájmu Unie jako celku.“
2)
V čl. 2 odst. 2 se písmeno f) nahrazuje tímto:
„f)
příslušné orgány nebo orgány dohledu vymezené v aktech Unie uvedených v čl. 1 odst. 2 tohoto nařízení, včetně Evropské centrální banky v případě úkolů, které jí byly svěřeny nařízením Rady (EU) č. 1024/2013, v čl. 1 odst. 2 nařízení Rady (EU) č. 1094/2010 a v čl. 1 odst. 2nařízení Rady (EU) č. 1095/2010.“
3)
Článek 3 se nahrazuje tímto:
„Článek 3
Odpovědnost orgánů dohledu
Orgány uvedené v čl. 2 odst. 2 písm. a) až d) jsou odpovědné Evropskému parlamentu a Radě. Evropská centrální banka je při provádění úkolů dohledu, které jí byly svěřeny nařízením (EU) č. 1024/2013, odpovědná Evropskému parlamentu a Radě v souladu s uvedeným nařízením.“;
4)
V článku 4 se bod 2 podbod i) se nahrazuje tímto:
„i)
příslušné orgány vymezené v čl. 4 odst. 1 bodě 40 nařízení (EU) č. 575/2013, včetně Evropské centrální banky ve vztahu k záležitostem týkajícím se úkolů, které jsou jí svěřeny nařízením (EU) č. 1024/2013, ve směrnici 2007/64/ES a uvedené ve směrnici 2009/110/ES;“.
5)
Článek 8 se mění takto:
a)
odstavec 1 se mění takto:
i)
písmeno a) se nahrazuje tímto:
„a)
přispívat k vytváření vysoce kvalitních společných norem a postupů regulace a dohledu, zejména předkládáním stanovisek orgánům Unie a vypracováváním obecných pokynů, doporučení, návrhů regulačních technických norem a prováděcích technických norem a dalších opatření, které vycházejí z legislativních aktů Unie uvedených v čl. 1 odst. 2;
aa)
vypracovávat a s ohledem na mimo jiné měnící se obchodní postupy a modely finančních institucí aktualizovat evropskou příručku pro výkon dohledu nad finančními institucemi v celé Unii, která stanoví osvědčené postupy dohledu z hlediska metodiky a souvisejících postupů;“
ii)
písmeno c) se nahrazuje tímto:
„c)
usnadňovat přenášení úkolů a povinností mezi příslušnými orgány;“
iii)
písmeno i) se nahrazuje tímto:
„i)
podporovat v souladu s články 21 až 26 jednotné a konzistentní působení kolegií orgánů dohledu, sledování, posuzování a měření systémového rizika, vypracování a koordinaci ozdravných plánů a plánů řešení úpadků, zajišťování vysoké úrovně ochrany vkladatelů a investorů v celé Unii a rozvoj metod řešení úpadků finančních institucí a posuzování toho, zda jsou zapotřebí vhodné nástroje financování, s cílem podpořit spolupráci mezi příslušnými orgány zapojenými do řešení krizí v souvislosti s přeshraničními institucemi, které mohou představovat systémové riziko;“
iv)
písmeno l) se zrušuje;
b)
vkládá se nový odstavec, který zní:
„1a. Orgán pro bankovnictví při plnění svých úkolů podle tohoto nařízení:
a)
plně využívá své pravomoci, a
b)
se zřetelem na cíl zajištění bezpečnosti a odolnosti úvěrových institucí plně zohledňuje různé typy, modely podnikání a velikost úvěrových institucí.“;
c)
vkládá se nový odstavec, který zní:
„2a. Orgán pro bankovnictví při plnění úkolů uvedených v odstavci 1 a při výkonu pravomocí uvedených v odstavci 2 řádně zohledňuje zásady zlepšování právní úpravy i výsledky analýz nákladové efektivnosti vypracovaných v souladu s tímto nařízením.“;
6)
Článek 9 se mění takto:
a)
odstavec 4 se nahrazuje tímto:
„4. Orgán pro bankovnictví zřídí jako svou nedílnou součást výbor pro finanční inovace, který bude sdružovat všechny příslušné orgány dohledu s cílem dosáhnout koordinovaného přístupu při stanovování pravidel pro nové nebo inovativní finanční činnosti a vykonávání dohledu nad nimi a poskytovat orgánu pro bankovnictví poradenství určené k předložení Evropskému parlamentu, Radě a Komisi.“;
b)
v odstavci 5 se čtvrtý pododstavec nahrazuje tímto:
„Orgán pro bankovnictví může rovněž posoudit, zda je nutné zakázat nebo omezit určité typy finančních činností, a v případě, že to skutečně nutné je, informovat Komisi a příslušné orgány, aby usnadnil přijetí takového zákazu či omezení.“;
7)
Článek 18 se mění takto:
a)
odstavec 1 se nahrazuje tímto:
„1. V případě nepříznivého vývoje, který může vážně ohrozit řádné fungování a integritu finančních trhů nebo stabilitu celého finančního systému Unie nebo jeho části, orgán pro bankovnictví aktivně podporuje a v případě nutnosti koordinuje veškerá opatření přijatá dotyčnými příslušnými orgány dohledu.
Aby mohl orgán pro bankovnictví vykonávat svou podpůrnou a koordinační roli, musí jej dotyčné příslušné orgány dohledu plně informovat o relevantním vývoji a zvát v roli pozorovatele na veškerá důležitá jednání.“;
b)
odstavec 3 se nahrazuje tímto:
„3. Jestliže Rada přijala rozhodnutí podle odstavce 2, a za výjimečných okolností, kdy jsou nutná koordinovaná opatření příslušných orgánů pro řešení nepříznivého vývoje, který by mohl v Unii vážně ohrozit řádné fungování a integritu finančních trhů nebo stabilitu celého finančního systému či jeho části, může orgán pro bankovnictví přijímat individuální rozhodnutí, v nichž bude po příslušných orgánech vyžadovat přijetí nezbytných opatření v souladu s právními předpisy uvedenými v čl. 1 odst. 2, s cílem reagovat na takovýto vývoj tím, že zajistí, aby finanční instituce a příslušné orgány plnily požadavky stanovené těmito právními předpisy.“;
8)
V čl. 19 odst. 1 se první pododstavec nahrazuje tímto:
„1. Aniž jsou dotčeny pravomoci stanovené v článku 17, jestliže příslušný orgán nesouhlasí s postupem nebo obsahem opatření či s nečinností jiného příslušného orgánu v případech stanovených v aktech Unie uvedených v čl. 1 odst. 2, může orgán pro bankovnictví na žádost jednoho nebo více dotčených příslušných orgánů pomoci příslušným orgánům dosáhnout dohody postupem stanoveným v odstavcích 2 až 4 tohoto článku.“
9)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 20a
Sbližování postupů dohledu
Orgán pro bankovnictví podporuje v rámci svých pravomocí sbližování postupů dohledu a hodnocení v souladu se směrnicí 2013/36/ EU s cílem vytvořit v Unii přísné normy dohledu.“;
10)
Článek 21 se mění takto:
a)
odstavec 1 se nahrazuje tímto:
„1. Orgán pro bankovnictví podporuje v rámci svých pravomocí účinné, účelné a jednotné působení kolegií orgánů dohledu podle nařízení (EU) č. 575/2013 a směrnice 2013/36/EU a prosazuje jednotné uplatňování práva Unie mezi nimi. V zájmu sbližování osvědčených postupů dohledu podporuje orgán pro bankovnictví společné plány dohledu a společné kontroly a zaměstnanci orgánu pro bankovnictví se mohou účastnit činností kolegií orgánů dohledu, včetně kontrol na místě, jež společně provádějí nejméně dva příslušné orgány.“;
b)
v odstavci 2 se první pododstavec nahrazuje tímto:
„2. Orgán pro bankovnictví hraje rozhodující úlohu při zajišťování jednotného fungování kolegií orgánů dohledu nad přeshraničními finančními institucemi v celé Unii a zohledňuje přitom systémové riziko, které by mohly představovat finanční instituce uvedené v článku 23, a je-li to vhodné, svolá schůzi některého kolegia.“;
11)
V článku 22 se vkládá nový odstavec, který zní:
„1a. Orgán pro bankovnictví alespoň jednou ročně zváží, zda má být v celé Unii posouzena odolnost finančních institucí v souladu s článkem 32, a své odůvodnění sdělí Evropskému parlamentu, Radě a Komisi. Pokud se takové posouzení vypracovává pro celou Unii, orgán pro bankovnictví, považuje-li to za vhodné, zveřejní výsledky každé hodnocené finanční instituce.“;
12)
V článku 25 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Orgán pro bankovnictví přispívá k vytváření a koordinaci účinných, konzistentních a aktualizovaných ozdravných plánů a plánů řešení úpadků finančních institucí a aktivně se na vytváření těchto plánů podílí. Orgán pro bankovnictví se rovněž v případech, kdy je tak stanoveno v aktech Unie uvedených v čl. 1 odst. 2, podílí na vypracování postupů pro mimořádné situace a preventivních opatření k minimalizaci systémového dopadu případných úpadků.“;
13)
V čl. 27 odst. 2 se první pododstavec nahrazuje tímto:
„2. Orgán pro bankovnictví posuzuje nezbytnost systému konzistentních, stabilních a důvěryhodných mechanismů financování, které zahrnují vhodné nástroje financování spojené se souborem koordinovaných opatření pro řízení krizí.“;
14)
V čl. 29 odst. 2 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
„Za účelem vytvoření společné kultury dohledu orgán pro bankovnictví vypracuje a s ohledem mimo jiné na měnící se obchodní postupy a modely podnikání finančních institucí aktualizuje evropskou příručku pro výkon dohledu nad finančními institucemi v celé Unii. Evropská příručka pro výkon dohledu stanoví osvědčené postupy dohledu z hlediska metodiky a souvisejících postupů.“
15)
V článku 30 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
„3. Na základě srovnávacího hodnocení může orgán pro bankovnictví vydávat obecné pokyny a doporučení podle článku 16. V souladu s čl. 16 odst. 3 se příslušné orgány vynasnaží těmito obecnými pokyny a doporučeními řídit. Při vypracovávání návrhů regulačních technických norem nebo prováděcích technických norem v souladu s články 10 až 15 zohlední orgán pro bankovnictví výsledky srovnávacího hodnocení spolu s veškerými dalšími informacemi, které získal při provádění svých úkolů, aby zajistil sbližování norem a postupů nejvyšší kvality.
3a. Kdykoli se na základě srovnávacího hodnocení nebo jakýchkoli dalších informací, které orgán pro bankovnictví získá při provádění svých úkolů, ukáže, že k zajištění další harmonizace definic a pravidel týkajících se obezřetnosti je nutný zákonodárný podnět, vydá k tomu orgán pro bankovnictví své stanovisko, které předloží Komisi.“;
16)
V článku 31 se druhý pododstavec mění takto
a)
písmeno b) se nahrazuje tímto:
„b)
určuje rozsah a, tam kde je to vhodné, ověřuje spolehlivost informací, které by měly být poskytnuty všem dotčeným příslušným orgánům;“;
b)
písmena d) e) a f) se nahrazují tímto:
„d)
neprodleně informuje ESRB, Radu a Komisi o jakékoliv potenciální mimořádné situaci;
e)
přijímá veškerá vhodná opatření v případě vývoje, který může ohrozit fungování finančních trhů, v zájmu koordinace opatření přijatých dotyčnými příslušnými orgány;
f)
shromažďuje informace, které získá od příslušných orgánů v souladu s články 21 a 35 v rámci plnění oznamovací povinnosti institucí. Orgán pro bankovnictví sdílí tyto informace s dalšími dotčenými příslušnými orgány;“.
17)
Článek 32 se mění takto:
a)
odstavec 2 se nahrazuje tímto:
„2. Ve spolupráci s ESRB orgán pro bankovnictví v rámci celé Unie iniciuje a koordinuje posuzování odolnosti finančních institucí vůči nepříznivému tržnímu vývoji. Za tímto účelem vypracuje:
a)
společné metodiky pro posuzování vlivu hospodářských scénářů na finanční postavení instituce,
b)
společné přístupy ke sdělování výsledků těchto posouzení odolnosti finančních institucí,
c)
společné metodiky pro posuzování účinku určitých produktů nebo distribučních procesů na určitou instituci a
d)
společné metodiky pro hodnocení aktiv, je-li to nezbytné pro účely zátěžového testování.“;
b)
vkládají se nové odstavce, které znějí:
„3a. Pro účely provádění celounijního posouzení odolnosti finančních institucí, podle tohoto článku, může orgán pro bankovnictví v souladu s podmínkami stanovenými v článku 35 požadovat veškeré potřebné informace přímo od uvedených finančních institucí. Může rovněž požadovat, aby příslušné orgány prováděly zvláštní přezkumy. Může po příslušných orgánech žádat, aby prováděly kontroly na místě, a to i za účasti orgánu pro bankovnictví v souladu s podmínkami stanovenými v čl. 21, aby byla zajištěna srovnatelnost a spolehlivost metod, postupů a výsledků.
3b. Orgán pro bankovnictví může požadovat, aby příslušné orgány nechaly u finančních institucí provést nezávislý audit informací, které mají být finančními institucemi poskytnuty podle odstavce 3a.“;
18)
Článek 35 se mění takto:
a)
odstavce 1, 2 a 3 se nahrazují tímto:
„1. Příslušné orgány poskytnou orgánu pro bankovnictví na jeho žádost veškeré informace, ve stanoveném formátu, které jsou nezbytné pro plnění jeho úkolů, které mu byly svěřeny tímto nařízením, za předpokladu, že mají zákonný přístup k příslušným informacím. Tyto informace musí být, pravdivé, celistvé, úplné a včasné.
2. Orgán pro bankovnictví může také požádat o předkládání informací v pravidelném intervalu a ve stanoveném formátu nebo prostřednictvím srovnatelných šablon, které schválil. Pro tyto žádosti se pokud možno použijí jednotné formáty pro předkládání zpráv.
3. Na řádně odůvodněnou žádost příslušného orgánu mu orgán pro bankovnictví poskytne veškeré informace, které jsou nezbytné k tomu, aby mohl plnit své úkoly v souladu s povinností zachovávat služební tajemství, kterou stanoví příslušné odvětvové právní předpisy a článek 70.“
b)
v odstavci 6 se první pododstavec nahrazuje tímto:
„6. Pokud nejsou k dispozici úplné či pravdivé informace nebo nejsou poskytnuty včas v souladu s odstavci 1 či 5, může orgán pro bankovnictví na základě řádně odůvodněné žádosti požadovat informace přímo od:
a)
příslušných finančních institucí,
b)
holdingových společností nebo poboček příslušné finanční instituce,
c)
neregulovaných provozních jednotek v rámci finanční skupiny nebo konglomerátu, které jsou významné ve vztahu k finančním činnostem příslušných finančních institucí.
Adresáti této žádosti poskytnou orgánu pro bankovnictví ihned a bez zbytečného prodlení srozumitelné, pravdivé a, úplné informace.”
c)
doplňuje se nový odstavec, který zní:
„7a. Pokud adresát žádosti podle odstavce 6 neposkytne srozumitelné, pravdivé a úplné informace, orgán pro bankovnictví případně sdělí tuto skutečnost Evropské centrální bance a informuje příslušné orgány dotčených členských států, které v souladu s vnitrostátním právem s orgánem pro bankovnictví spolupracují s cílem zajistit neomezený přístup k těmto informacím a k veškerým dokumentům, účetním knihám či záznamům, k nimž má adresát zákonný přístup, aby bylo možné tyto informace ověřit.“
19)
Článek 36 se mění takto:
a)
v odstavci 4 se třetí pododstavec nahrazuje tímto:
„Jestliže orgán pro bankovnictví nejedná v souladu s doporučením, vysvětlí Radě a ESRB důvody pro toto jednání. ESRB informuje Evropský parlament v souladu s čl. 19 odst. 5 nařízení (EU) č. 1092/2010.“;
b)
v odstavci 5 se třetí pododstavec nahrazuje tímto:
„Pokud příslušný orgán informuje v souladu s čl. 17 odst.1 nařízení (EU) č. 1092/2010 Radu a ESRB o opatřeních přijatých v reakci na doporučení ESRB, vezme při tom náležitě v úvahu názory rady orgánů dohledu. a informuje rovněž Komisi.“;
20)
Článek 37 se mění takto:
a)
v odstavci 1 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
„Skupina subjektů působících v bankovnictví zasedá z vlastního podnětu, kdykoli to považuje za nutné, avšak alespoň čtyřikrát ročně.“;
b)
v odstavci 4 se první pododstavec nahrazuje tímto:
„4. Orgán pro bankovnictví poskytne veškeré nezbytné informace, s výhradou služebního tajemství podle článku 70, a pro skupinu subjektů působících v bankovnictví zajistí potřebnou podporu sekretariátu. Členům skupiny subjektů působících v bankovnictví zastupujícím neziskové organizace, s výjimkou zástupců finančních institucí, je poskytnuta odpovídající náhrada. Výše této náhrady je přinejmenším stejná jako sazby náhrad pro úředníky v souladu s Hlavou V kapitolou 1 oddílem 2 služebního řádu úředníků a pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropské unie stanovených nařízením Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 (9) (dále jen„služební řád“). Skupina subjektů působících v bankovnictví může zřizovat pracovní skupiny k technickým otázkám. Funkční období členů skupiny subjektů působících v bankovnictví je dva a půl roku a po jeho uplynutí proběhne nové výběrové řízení.
21)
Článek 40 se mění takto:
a)
v odstavci 1 se písmeno d) nahrazuje tímto:
„d)
jeden zástupce jmenovaný Radou dohledu Evropské centrální banky, který nemá hlasovací právo;“;
b)
vkládá se nový odstavec, který zní:
„4a. Při účasti na diskuzích, které se netýkají jednotlivých finančních institucí, jak je stanoveno v čl. 44 odst. 4, může být zástupce jmenovaný Radou dohledu Evropské centrální banky doprovázen zástupcem Evropské centrální banky s odbornými znalostmi v oblasti úkolů centrálního bankovnictví.“
22)
V článku 41 se odstavce 2,3 a 4 nahrazují tímto:
„1a. Pro účely článku 17 svolá rada orgánů dohledu nezávislou odbornou skupinu, kterou budou tvořit předseda rady orgánů dohledu a šest dalších členů, kteří nezastupují příslušný orgán, jenž údajně porušil právo Unie, a kteří na dané záležitosti nemají žádný zájem ani nejsou nijak přímo spjati s dotčeným příslušným orgánem.
Každý člen odborné skupiny má jeden hlas.
Rozhodnutí odborné skupiny je přijato, pokud pro něj hlasují alespoň čtyři členové.
2. Pro účely článku 19 svolá rada orgánů dohledu nezávislou odbornou skupinu, kterou budou tvořit předseda rady orgánů dohledu a šest dalších členů, kteří nezastupují příslušné orgány, jež jsou účastníky sporu, a kteří na sporu nemají žádný zájem ani nejsou nijak přímo spjati s dotčenými příslušnými orgány.
Každý člen odborné skupiny má jeden hlas.
Rozhodnutí odborné skupiny je přijato, pokud pro něj hlasují alespoň čtyři její členové.
3. Odborné skupiny uvedené v tomto článku navrhují rozhodnutí podle článku 17 nebo článku 19 ke konečnému přijetí radou orgánů dohledu.
4. Rada orgánů dohledu přijme jednací řád odborných skupin uvedených v tomto článku.“;
23)
V článku 42 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
„Prvním ani druhým pododstavcem nejsou dotčeny úkoly, které jsou Evropské centrální bance svěřeny nařízením (EU) č. 1024/2013.“;
24)
Článek 44 se mění takto:
a)
odstavec 1 se nahrazuje tímto:
„1. Rozhodnutí rady orgánů dohledu jsou přijímána prostou většinou členů. Každý člen má jeden hlas.
Pokud jde o akty uvedené v článcích 10 až 16 a opatření a rozhodnutí přijímaná podle čl. 9 odst. 5 třetího pododstavce a kapitoly VI, přijímá rada orgánů dohledu, odchylně od prvního pododstavce tohoto odstavce, rozhodnutí kvalifikovanou většinou svých členů v souladu s čl. 16 odst. 4 Smlouvy o Evropské unii a článkem 3 Protokolu č. 36 o přechodných ustanoveních, která zahrnuje alespoň prostou většinu jejích členů zastupujících příslušné orgány ze členských států ve smyslu čl. 2 bodu 1 nařízení (EU) č. 1024/2013 (dále jen „zúčastněný členský stát“) a prostou většinu jejích členů zastupujících příslušné orgány členských států, které nejsou zúčastněnými členskými státy ve smyslu čl. 2 bodu 1 nařízení (EU) č. 1024/2013 (dále jen „nezúčastněný členský stát“).
Pokud jde o rozhodnutí podle článků 17 a 19, je rozhodnutí navržené odbornou skupinou přijímáno prostou většinou členů rady orgánů dohledu s hlasovacím právem, která by měla zahrnovat prostou většinu jejích členů zastupujících příslušné orgány ze zúčastněných členských států a prostou většinu jejích členů zastupujících příslušné orgány z nezúčastněných členských států.
Ode dne, kdy se počet členů s hlasovacím právem z nezúčastněných členských států, sníží na čtyři nebo méně, je odchylně od třetího pododstavce rozhodnutí navržené odbornou skupinou přijímáno prostou většinou členů rady orgánů dohledu s hlasovacím právem, která zahrnuje alespoň jeden hlas členů zastupujících příslušné orgány z nezúčastněných členských států.
Každý člen s hlasovacím právem má jeden hlas.
Pokud jde o složení odborné skupiny podle čl. 41 odst. 2, usiluje rada orgánů dohledu o dosažení obecné shody. Jestliže se jí dosáhnout nepodaří, přijímá rada orgánů dohledu rozhodnutí tříčtvrtinovou většinou hlasů svých členů s hlasovacím právem. Každý člen s hlasovacím právem má jeden hlas.
Pokud jde o rozhodnutí přijímaná podle čl. 18 odst. 3 a 4, přijímá rada orgánů dohledu, odchylně od prvního pododstavce tohoto odstavce, rozhodnutí prostou většinou členů zastupujících příslušné orgány ze zúčastněných členských států a prostou většinou členů zastupujících příslušné orgány z nezúčastněných členských států.“;
b)
odstavec 4 se nahrazuje tímto:
„4. Členové bez hlasovacího práva a pozorovatelé, s výjimkou předsedy, výkonného ředitele a zástupce Evropské Centrální banky jmenovaného její Radou dohledu, se neúčastní diskuzí rady orgánů dohledu o jednotlivých finančních institucích, pokud čl. 75 odst. 3 nebo akty uvedené v čl. 1 odst. 2 nestanoví jinak.“;
c)
doplňuje se nový odstavec, který zní:
„4a. Předseda orgánu pro bankovnictví může kdykoli požádat o hlasování. Aniž je dotčeno toto právo a účinnost rozhodovacích postupů orgánu pro bankovnictví, usiluje rada orgánů dohledu při rozhodování o dosažení obecné shody.“;
25)
V čl. 45 odst. 1 se třetí pododstavec nahrazuje tímto:
„Funkční období členů volených radou orgánů dohledu je dva a půl roku. Toto období může být jednou prodlouženo. Složení správní rady musí být vyvážené a úměrné a musí odrážet složení Unie jako celku. Správní radu tvoří alespoň dva zástupci nezúčastněných členských států. Mandáty se musejí překrývat a použije se vhodný systém rotace členů.“;
26)
V článku 47 se odst. 4 nahrazuje tímto:
„4. Správní rada přijme plán personální politiky orgánu pro bankovnictví a v souladu s čl. 68 odst. 2 nezbytná prováděcí opatření ke služebnímu řádu.“
27)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 49a
Výdaje
Předseda zveřejňuje informace o konaných schůzkách a výdajích na pohoštění. Výdaje se veřejně evidují v souladu se služebním řádem“;
28)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 52a
Výdaje
Výkonný ředitel zveřejňuje informace o konaných schůzkách a výdajích na pohoštění. Výdaje se veřejně evidují v souladu se služebním řádem.“;
29)
V článku 63 se zrušuje odstavec 7.
30)
V článku 81 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
„3. V souvislosti s přímým dohledem nad institucemi nebo infrastrukturami s celoevropskou působností a s ohledem na vývoj na trhu, stabilitu vnitřního trhu a soudržnost Unie jako celku vypracuje Komise výroční zprávu, v níž vyhodnotí, zda je vhodné svěřovat orgánu pro bankovnictví další pravomoci dohledu v této oblasti.“
31)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 81a
Přezkum pravidel hlasování
Ode dne, kdy se počet nezúčastněných členských států sníží na čtyři, přezkoumá Komise pravidla hlasování stanovená v článcích 41 a 44 a podá o jejich fungování zprávu Evropskému parlamentu, Evropské radě a Radě, přičemž zohlední zkušenosti získané při uplatňování tohoto nařízení.“
Článek 2
Aniž je dotčen článek 81 nařízení (EU) č. 1093/2010, Komise do 31. prosince 2015 zveřejní zprávu o použití ustanovení tohoto nařízení, pokud jde o:
a)
složení správní rady; a
b)
složení nezávislých odborných skupin uvedených v článku 41 nařízení (EU) č. 1093/2010, které připravuje rozhodnutí pro účely článků 17 a 19 uvedeného nařízení.
Tato zpráva zejména zohlední jakýkoli vývoj počtu zúčastněných členských států a zjistí, zda na základě takového vývoje nejsou nezbytné případné další úpravy uvedených ustanovení, aby bylo zajištěno, že orgán pro bankovnictví přijímá rozhodnutí v zájmu udržení a posílení vnitřního trhu finančních služeb.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 22. října 2013.
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1022/2013
2013 m. spalio 22 d.
kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 1093/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos bankininkystės institucija), nuostatos, susijusios su specialių uždavinių pavedimu Europos Centriniam Bankui pagal Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1024/2013
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Europos Centrinio Banko nuomonę (1),
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2),
laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (3),
kadangi:
(1)
2012 m. birželio 29 d. euro zonos valstybių ir vyriausybių vadovai paragino Komisiją teikti pasiūlymus numatyti bendrą priežiūros mechanizmą, kuriame dalyvautų Europos Centrinis Bankas (toliau - ECB). Savo 2012 m. birželio 29 d. išvadose Europos Vadovų Taryba paprašė savo pirmininko, glaudžiai bendradarbiaujant su Komisijos, Euro grupės ir ECB pirmininkais, parengti konkretų veiksmų planą su įgyvendinimo terminais, skirtą tikrai ekonominei ir pinigų sąjungai sukurti, kuriame būtų pateikti konkretūs pasiūlymai dėl finansinių paslaugų vidaus rinkos vieningumo ir vientisumo išsaugojimo;
(2)
numatyti bendrą priežiūros mechanizmą - pirmasis žingsnis kuriant Europos bankų sąjungą, kuri sutvirtinama tikrai bendromis finansinių paslaugų taisyklėmis ir naujomis indėlių draudimo ir bankų pertvarkymo sistemomis;
(3)
kad būtų numatytas bendras priežiūros mechanizmas, Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1024/2013 (4) ECB pavedami specialūs uždaviniai, susiję su rizikos ribojimu pagrįstos valstybių narių, kurių valiuta yra euro, kredito įstaigų priežiūros politika, ir leidžiama kitoms valstybėms narėms glaudžiai bendradarbiauti su ECB;
(4)
priežiūros uždavinių kai kurių valstybių narių kredito įstaigų atžvilgiu perdavimas ECB jokiu būdu neturėtų trukdyti veikti finansinių paslaugų srities vidaus rinkai. Todėl Europos priežiūros institucija (Europos bankininkystės institucija) (toliau - EBI), įsteigta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1093/2010 (5), turėtų išsaugoti savo vaidmenį ir visus savo turimus įgaliojimus bei užduotis: ji turėtų toliau plėtoti visoms valstybėms narėms taikomas bendras taisykles ir prisidėti prie nuoseklaus jų taikymo, bei stiprinti priežiūros praktikos konvergenciją visoje Sąjungoje;
(5)
itin svarbu, kad bankų sąjunga apimtų demokratinės atskaitomybės priemones;
(6)
vykdydama jai pavestas užduotis ir deramai atsižvelgdama į tikslą užtikrinti kredito įstaigų saugumą ir patikimumą, EBI turėtų visapusiškai atsižvelgti į kredito įstaigų įvairovę, jų dydį ir verslo modelius, bei į įvairovės Europos bankų sektoriuje sisteminę naudą;
(7)
siekiant skatinti geriausią priežiūros praktiką vidaus rinkoje, ypač svarbu kartu su bendromis taisyklėmis pateikti ir Europos finansų įstaigų priežiūros vadovą, kurį parengtų EBI, pasikonsultavusi su kompetentingomis institucijomis. Tame priežiūros vadove turėtų būti nurodyta geriausia Sąjungos priežiūros metodikos ir procesų praktika, kad būtų pasiektas pagrindinių tarptautinių ir Sąjungos principų laikymasis. Vadovas neturėtų būti parengtas kaip teisiškai privalomi aktai ir juo neturėtų būti varžomos galimybės taikyti institucijų vertinimu pagrįstą priežiūrą. Jis turėtų apimti visus EBI kompetencijai priskiriamus klausimus, įskaitant, kiek taikytina, vartotojų apsaugos ir kovos su pinigų plovimu sritis. Jame turėtų būti nustatyta rizikos vertinimo metrika ir metodika, išankstiniai perspėjimai ir priežiūros veiksmų kriterijai. Kompetentingos institucijos turėtų naudotis šiuo vadovu. Vadovo naudojimas turėtų būti laikomas svarbia priežiūros praktikos konvergencijos vertinimo ir tarpusavio vertinimo pagal Reglamentą (ES) Nr. 1093/2010 dalimi;
(8)
EBI turi turėti galimybę laikantis Reglamento (ES) Nr. 1093/2010 prašyti informacijos iš finansų įstaigų, susijusios su bet kokia informacija, prie kurios tos finansų įstaigos turi teisėtą prieigą, įskaitant informaciją, kurią turi iš tų finansų įstaigų atlygį už atitinkamos veiklos vykdymą gaunantys asmenys, toms finansų įstaigoms išorės auditorių atliekamą auditą ir atitinkamų dokumentų kopijas, buhalterines knygas bei apskaitos dokumentus;
(9)
EBI prašymai pateikti informaciją turėtų būti tinkamai pagrįsti ir motyvuoti. Prieštaravimai dėl konkrečių prašymų pateikti informaciją, pagrįsti Reglamento (ES) Nr. 1093/2010 nesilaikymu, turėtų būti pareiškiami laikantis atitinkamų procedūrų. Kai prašymo pateikti informaciją adresatas pareiškia tokių prieštaravimų, tai neturėtų jo atleisti nuo pareigos pateikti prašomą informaciją. Europos Sąjungos Teisingumo Teismas turėtų turėti kompetenciją pagal Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo nustatytas procedūras nuspręsti, ar konkretus EBI prašymas pateikti informaciją atitinka tą reglamentą;
(10)
reikėtų užtikrinti vidaus rinką ir Sąjungos sanglaudą ir tokiomis aplinkybėmis derėtų atidžiai apsvarstyti EBI valdymo ir balsavimo tvarkos klausimus, be to, reikėtų užtikrinti vienodą požiūrį į Bendrame priežiūros mechanizme (toliau - BPM), kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 1024/2013, dalyvaujančias valstybes nares ir kitas valstybes nares;
(11)
kadangi EBI, kurioje lygiomis teisėmis dalyvauja visos valstybės narės, įsteigta siekiant parengti bendras taisykles ir prisidėti prie nuoseklaus jų taikymo bei stiprinti priežiūros praktikos visoje Sąjungoje nuoseklumą ir kadangi ECB turi vadovaujamą vaidmenį BPM, EBI reikėtų aprūpinti tinkamomis priemonėmis, kuriomis ji galėtų veiksmingai atlikti jai pavestas užduotis, susijusias su vidaus rinkos vientisumu;
(12)
atsižvelgiant į tai, kad Reglamentu (ES) Nr. 1024/2013 ECB pavedami priežiūros uždaviniai, EBI turėtų turėti galimybę savo užduotis vykdyti ir ECB atžvilgiu lygiai taip pat, kaip kitų kompetentingų institucijų atžvilgiu. Visų pirma, kad esami nesutarimų sprendimo mechanizmai ir veiksmai kritinės padėties atvejais ir toliau būtų veiksmingi, juos reikėtų atitinkamai pakoreguoti;
(13)
kad kritinės padėties atvejais galėtų atlikti palankesnių sąlygų sudarymo ir veiksmų koordinavimo funkciją, EBI turėtų būti visapusiškai informuojama apie visus atitinkamus pokyčius ir kviečiama dalyvauti stebėtojos teisėmis visuose susijusiuose atitinkamų kompetentingų institucijų susitikimuose, įskaitant teisę pasisakyti arba prisidėti bet kokiu kitu įnašu;
(14)
siekiant užtikrinti, kad būtų tinkamai atsižvelgta į visų valstybių narių interesus, ir sudaryti sąlygas EBI tinkamai veikti, jog būtų išlaikyta ir toliau integruojama finansinių paslaugų vidaus rinka, reikėtų pritaikyti jos Priežiūros tarybos balsavimo tvarką;
(15)
sprendimus dėl Sąjungos teisės pažeidimų ir dėl nesutarimų sprendimo turėtų nagrinėti nepriklausoma komisija, sudaryta iš Priežiūros tarybos paskirtų balsavimo teisę turinčių Priežiūros tarybos narių, kuriems nekyla interesų konfliktų. Priežiūros tarybai pasiūlyti komisijos sprendimai turėtų būti priimami paprasta Priežiūros tarybos balsavimo teisę turinčių narių balsų dauguma, kurią turėtų sudaryti paprasta jos narių iš valstybių narių, dalyvaujančių BPM (toliau - dalyvaujančios valstybės narės), kompetentingų institucijų, balsų dauguma ir paprasta jos narių iš valstybių narių, kurios nėra dalyvaujančios valstybės narės (toliau - nedalyvaujančios valstybės narės), kompetentingų institucijų balsų dauguma;
(16)
sprendimai dėl veiksmų kritinės padėties atvejais turėtų būti priimami paprasta Priežiūros tarybos balsų dauguma, kurią turėtų sudaryti paprasta jos narių iš dalyvaujančių valstybių narių kompetentingų institucijų balsų dauguma ir paprasta jos narių iš nedalyvaujančių valstybių narių kompetentingų institucijų balsų dauguma;
(17)
sprendimai dėl Reglamento (EB) Nr. 1093/2010 10-16 straipsniuose nurodytų aktų, taip pat dėl priemonių ir sprendimų, priimamų pagal to reglamento 9 straipsnio 5 dalies trečią pastraipą ir VI skyrių, turėtų būti priimami kvalifikuota Priežiūros tarybos balsų dauguma, kurią turėtų sudaryti bent paprasta jos narių iš dalyvaujančių valstybių narių kompetentingų institucijų balsų dauguma ir paprasta jos narių iš nedalyvaujančių valstybių narių kompetentingų institucijų balsų dauguma;
(18)
EBI turėtų parengti komisijos darbo tvarkos taisykles, kuriomis užtikrinamas jos nepriklausomumas ir objektyvumas;
(19)
turėtų būti užtikrinta subalansuota Administracinės valdybos sudėtis ir tinkamas atstovavimas nedalyvaujančioms valstybėms narėms;
(20)
skiriant EBI vidaus organų ir komitetų narius turėtų būti užtikrinta valstybių narių geografinė pusiausvyra;
(21)
siekiant užtikrinti tinkamą EBI veikimą ir tinkamą atstovavimą visoms valstybėms narėms, balsavimo tvarka, Administracinės valdybos sudėtis ir nepriklausomos komisijos sudėtis turėtų būti stebimos. Jos turėtų būti peržiūrimos po tinkamo laikotarpio, atsižvelgiant į sukauptą patirtį ir pokyčius;
(22)
nė viena valstybė narė ar valstybių narių grupė neturėtų būti tiesiogiai ar netiesiogiai diskriminuojama kaip finansinių paslaugų teikimo vieta;
(23)
EBI turėtų būti skiriami tinkami finansiniai ir žmogiškieji ištekliai, kad ji galėtų tinkamai vykdyti jai pagal šį reglamentą pavestas papildomas užduotis. Taikant Reglamento (EB) Nr. 1093/2010 63 ir 64 straipsniuose nustatytą jos biudžeto sudarymo, vykdymo ir kontrolės procedūrą reikėtų deramai atsižvelgti į tas papildomas užduotis. EBI turėtų užtikrinti, kad būtų laikomasi aukščiausių veiksmingumo standartų;
(24)
kadangi šio reglamento tikslų, t. y. užtikrinti aukštą veiksmingo ir nuoseklaus rizikos ribojimo reguliavimo ir priežiūros lygį visose valstybėse narėse, apsaugoti vidaus rinkos vientisumą, veiksmingumą ir sklandų veikimą bei išlaikyti finansų sistemos stabilumą, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl siūlomo veiksmo masto tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti;
(25)
todėl Reglamentas (ES) Nr. 1093/2010 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Reglamentas (ES) Nr. 1093/2010 iš dalies keičiamas taip:
1)
1 straipsnis iš dalies keičiamas taip:
a)
2 dalis pakeičiama taip:
„2. Institucija veikia šiuo reglamentu suteiktų įgaliojimų srityje ir Direktyvos 94/19/EB, Direktyvos 2002/87/EB, Reglamento (EB) Nr. 1781/2006, 2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms (6) ir 2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/36/ES dėl galimybės verstis kredito įstaigų veikla ir dėl riziką ribojančios kredito įstaigų ir investicinių įmonių priežiūros (7) taikymo srityje bei Direktyvos 2002/65/EB, Direktyvos 2005/60/EB, Direktyvos 2007/64/EB ir Direktyvos 2009/110/EB atitinkamų dalių, kai tie aktai taikomi kredito ir finansų įstaigoms bei jas prižiūrinčioms kompetentingoms institucijoms, įskaitant visas tais aktais grindžiamas direktyvas, reglamentus ir sprendimus, taip pat bet kokio tolesnio teisiškai privalomo Sąjungos akto, kuriuo Institucijai pavedamos užduotys, taikymo srityje. Institucija taip pat veikia vadovaudamasi Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1024/2013 (8).
b)
5 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:
„Siekdama šių tikslų, Institucija padeda užtikrinti nuoseklų, efektyvų ir veiksmingą 2 dalyje nurodytų aktų taikymą, skatina priežiūros konvergenciją, teikia nuomones Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai bei atlieka ekonominę rinkų analizę tam, kad būtų skatinama siekti Institucijos tikslo.“;
c)
5 dalies ketvirta pastraipa pakeičiama taip:
„Institucija, vykdydama savo užduotis, veikia nepriklausomai, objektyviai ir nediskriminuodama bei vadovaujasi visos Sąjungos interesais.“;
2)
2 straipsnio 2 dalies f punktas pakeičiamas taip:
„f)
kompetentingos arba priežiūros institucijos, įskaitant Europos Centrinį Banką uždavinių, kurie jam pavesti pagal Reglamentą (ES) Nr. 1024/2013, atžvilgiu, nurodytos šio reglamento, Reglamento (ES) Nr. 1094/2010 ir Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 1 straipsnio 2 dalyje nurodytuose Sąjungos aktuose.“;
3)
3 straipsnis pakeičiamas taip:
„3 straipsnis
Institucijų atskaitomybė
2 straipsnio 2 dalies a-d punktuose nurodytos institucijos yra atskaitingos Europos Parlamentui ir Tarybai. Europos Centrinis Bankas yra atskaitingas Europos Parlamentui ir Tarybai priežiūros uždavinių, kurie jam pavesti pagal Reglamentą (ES) Nr. 1024/2013, atžvilgiu pagal tą reglamentą.“;
4)
4 straipsnio 2 punkto i papunktis pakeičiamas taip:
„i)
kompetentingos institucijos, kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 575/2013 40 straipsnio 1 dalies 40 punkte, įskaitant Europos Centrinį Banką, kai sprendžiami klausimai, susiję su jam pavestais uždaviniais pagal Reglamentą (ES) Nr. 1024/2013, taip pat kaip apibrėžta Direktyvoje 2007/64/EB ir kaip nurodyta Direktyvoje 2009/110/EB;“;
5)
8 straipsnis iš dalies keičiamas taip:
a)
1 dalis iš dalies keičiama taip:
i)
a punktas pakeičiamas taip:
„a)
prisidėti rengiant aukštos kokybės bendrus reguliavimo ir priežiūros standartus ir praktiką, visų pirma teikiant nuomones Sąjungos institucijoms ir rengiant gaires, rekomendacijas, techninių reguliavimo standartų ir techninių įgyvendinimo standartų projektus ir kitas priemones, kurie grindžiami 1 straipsnio 2 dalyje nurodytais teisėkūros aktais;
aa)
parengti ir, inter alia, atsižvelgiant į finansų įstaigų veiklos praktikos ir verslo modelių pokyčius, atnaujinti visai Sąjungai bendrą Europos finansų įstaigų priežiūros vadovą, kuriame nustatomi geriausia priežiūros praktikos metodika ir procesai;“;
ii)
c punktas pakeičiamas taip:
„c)
sudaryti palankesnes sąlygas kompetentingoms institucijoms viena kitai perduoti užduotis ir pareigas;“;
iii)
i punktas pakeičiamas taip:
„i)
skatinti nuoseklų ir darnų priežiūros institucijų kolegijų veikimą, sisteminės rizikos stebėsenos vykdymą, vertinimą ir apskaičiavimą, atgaivinimo ir problemų sprendimo planų rengimą ir koordinavimą, aukšto lygio indėlininkų ir investuotojų apsaugos visoje Sąjungoje užtikrinimą ir sunkumus patiriančių finansų įstaigų problemų sprendimo metodų rengimą ir atitinkamų finansavimo priemonių poreikio vertinimą, siekiant stiprinti kompetentingų institucijų, kurios dalyvauja tarpvalstybinių įstaigų, galinčių sukelti sisteminę riziką, krizių valdyme, bendradarbiavimą laikantis 21-26 straipsnių;“;
iv)
l punktas išbraukiamas;
b)
įterpiama ši dalis:
„1a. Vykdydama savo uždavinius pagal šį reglamentą Institucija:
a)
naudojasi visais turimais įgaliojimais; ir
b)
deramai atsižvelgdama į tikslą užtikrinti kredito įstaigų saugumą ir patikimumą, visapusiškai atsižvelgia į skirtingas kredito įstaigų rūšis, verslo modelius ir dydį.“;
c)
įterpiama ši dalis:
„2a. Vykdydama 1 dalyje nurodytas užduotis ir naudodamasi 2 dalyje nurodytais įgaliojimais Institucija deramai atsižvelgia į geresnio reguliavimo principus, įskaitant sąnaudų ir naudos analizės, atliktos laikantis šio reglamento, rezultatus.“;
6)
9 straipsnis iš dalies keičiamas taip:
a)
4 dalis pakeičiama taip:
„4. Institucija įsteigia Finansinių naujovių komitetą, kuris yra neatskiriama Institucijos dalis ir kuris apjungia visas atitinkamas kompetentingas priežiūros institucijas, kad būtų nustatytas suderintas požiūris į naujos ar inovacinės finansinės veiklos reguliavimą ir priežiūrą ir teikiamos konsultacijos Institucijai, kad ji jas pateiktų Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai.“;
b)
5 dalies ketvirta pastraipa pakeičiama taip:
„Institucija taip pat gali įvertinti poreikį uždrausti arba apriboti tam tikros rūšies finansinę veiklą ir, prireikus, informuoti apie tai Komisiją ir kompetentingas institucijas, kad būtų galima sudaryti palankesnes sąlygas tokiam draudimui arba apribojimui priimti.“;
7)
18 straipsnis iš dalies keičiamas taip:
a)
1 dalis pakeičiama taip:
„1. Esant nepageidaujamiems pokyčiams, kurie gali sukelti didelį pavojų sklandžiam finansų rinkų veikimui ir vientisumui arba Sąjungos visos finansų sistemos ar jos dalies stabilumui, Institucija aktyviai sudaro palankesnes sąlygas visiems veiksmams, kurių imasi atitinkamos kompetentingos priežiūros institucijos, ir prireikus juos koordinuoja.
Kad galėtų atlikti tą palankesnių sąlygų sudarymo ir veiksmų koordinavimo funkciją, Institucija išsamiai informuojama apie visus atitinkamus pokyčius ir kviečiama dalyvauti stebėtojos teisėmis visuose susijusiuose atitinkamų kompetentingų priežiūros institucijų susitikimuose.“;
b)
3 dalis pakeičiama taip:
„3. Kai Taryba priėmė sprendimą pagal 2 dalį ir išimtinėmis aplinkybėmis, kai reaguojant į nepageidaujamus pokyčius, kurie gali sukelti didelį pavojų sklandžiam finansų rinkų veikimui ir vientisumui arba Sąjungos visos finansų sistemos ar jos dalies stabilumui, būtina imtis suderintų kompetentingų institucijų veiksmų, Institucija gali priimti individualius sprendimus, pagal kuriuos reikalaujama, kad kompetentingos institucijos pagal 1 straipsnio 2 dalyje nurodytus teisės aktus imtųsi būtinų veiksmų, kad būtų sprendžiamos su tokiais pokyčiais susijusios problemos, užtikrindama, kad finansų įstaigos ir kompetentingos institucijos atitiktų tuose teisės aktuose nustatytus reikalavimus.“;
8)
19 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:
„1. Nedarant poveikio 17 straipsnyje nustatytiems įgaliojimams, kai kompetentinga institucija nesutinka su kitos kompetentingos institucijos veiksmų arba neveikimo tvarka ar turiniu tais atvejais, kurie išvardyti 1 straipsnio 2 dalyje nurodytuose Sąjungos aktuose, Institucija vienos ar daugiau atitinkamų kompetentingų institucijų prašymu gali padėti kompetentingoms institucijoms pasiekti susitarimą šio straipsnio 2-4 dalyse nustatyta tvarka.“;
9)
įterpiamas šis straipsnis:
„20a straipsnis
Priežiūros peržiūros proceso konvergencija
Institucija, neviršydama savo įgaliojimų, skatina priežiūros peržiūros ir įvertinimo proceso konvergenciją pagal Direktyvą 2013/36/ES siekdama, kad Sąjungoje būtų suvienodinti griežti priežiūros standartai.“;
10)
21 straipsnis iš dalies keičiamas taip:
a)
1 dalis pakeičiama taip:
„1. Institucija, neviršydama savo įgaliojimų, skatina veiksmingą, efektyvų ir nuoseklų Reglamente (ES) Nr. 575/2013 ir Direktyvoje 2013/36/ES nurodytų priežiūros institucijų kolegijų veikimą ir stiprina Sąjungos teisės taikymo priežiūros institucijų kolegijose darną. Siekdama priežiūros veiklos geriausios praktikos konvergencijos, Institucija skatina bendrus priežiūros planus ir bendrus patikrinimus, o Institucijos darbuotojai gali dalyvauti priežiūros institucijų kolegijų veikloje, įskaitant patikrinimus vietoje, kuriuos bendrai atlieka dvi ar daugiau kompetentingų institucijų.“;
b)
2 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:
„2. Institucija vadovauja užtikrinant nuoseklų tarpvalstybinių įstaigų priežiūros institucijų kolegijų veikimą visoje Sąjungoje, atsižvelgdama į sisteminę riziką, kurią kelia finansų įstaigos, nurodytos 23 straipsnyje, ir, prireikus, šaukia kolegijos susirinkimą.“;
11)
22 straipsnyje įterpiama ši dalis:
„1a. Bent kartą per metus Institucija apsvarsto, ar pagal 32 straipsnį tikslinga Sąjungos mastu atlikti finansų įstaigų atsparumo vertinimus, ir apie savo motyvus informuoja Europos Parlamentą, Tarybą ir Komisiją. Kai atliekami tokie Sąjungos masto vertinimai ir Institucija mano, kad tai tinkama, ji pateikia rezultatus kiekvienai dalyvaujančiai finansų įstaigai.“;
12)
25 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
„1. Institucija prisideda ir aktyviai dalyvauja rengiant ir koordinuojant veiksmingus, nuoseklius ir naujausius finansų įstaigų atgaivinimo ir problemų sprendimo planus. Be to, kai tai numatyta 1 straipsnio 2 dalyje nurodytuose Sąjungos aktuose, Institucija padeda parengti kritinės padėties atvejais taikomas procedūras ir prevencines priemones, kurias taikant būtų kiek galima sumažintas bet kokių problemų sisteminis poveikis.“;
13)
27 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:
„2. Institucija pateikia savo vertinimą, ar sistemai reikalingi nuoseklūs, tvirti ir patikimi finansavimo mechanizmai, kuriems skiriamos tinkamos finansavimo priemonės, susietos su suderintomis krizių valdymo priemonėmis.“;
14)
29 straipsnio 2 dalis papildoma šia pastraipa:
„Siekdama suformuoti bendrą priežiūros kultūrą, Institucija, inter alia, atsižvelgdama į finansų įstaigų veiklos praktikos ir verslo modelių pokyčius, parengia ir atnaujina visai Sąjungai bendrą Europos finansų įstaigų priežiūros vadovą. Europos priežiūros vadove nustatoma geriausios priežiūros praktikos metodika ir procesai.“;
15)
30 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:
„3. Remdamasi tarpusavio vertinimu, Institucija gali priimti gaires ir rekomendacijas pagal 16 straipsnį. Remdamosi 16 straipsnio 3 dalimi, kompetentingos institucijos siekia laikytis tų gairių ir rekomendacijų. Institucija, rengdama pagal 10-15 straipsnius techninių reguliavimo standartų ar techninių įgyvendinimo standartų projektus, atsižvelgia į tarpusavio vertinimo rezultatus ir bet kokią kitą informaciją, gautą vykdant savo užduotis, kad būtų užtikrinta aukščiausios kokybės standartų ir praktikos konvergencija.
3a. Institucija pateikia Komisijai nuomonę, kai tarpusavio vertinimas arba bet kokia kita informacija, gauta vykdant savo užduotis, rodo, kad būtina imtis teisėkūros iniciatyvos siekiant užtikrinti tolesnį rizikos ribojimo taisyklių suderinimą.“;
16)
31 straipsnio antra pastraipa iš dalies keičiama taip:
a)
b punktas pakeičiamas taip:
„b)
nustatydama informacijos, kuri turėtų būti pateikta visoms atitinkamoms kompetentingoms institucijoms, apimtį ir, kai tinkama, patikrindama tos informacijos patikimumą;“;
b)
d, e ir f punktai pakeičiami taip:
„d)
nedelsiant pranešdama ESRV, Tarybai ir Komisijai apie bet kokią galimą kritinę padėtį;
e)
imdamasi visų tinkamų priemonių esant pokyčiams, kurie gali sukelti pavojų finansų rinkų veikimui, kad galėtų užtikrinti veiksmų, kurių imasi atitinkamos kompetentingos institucijos, koordinavimą;
f)
centralizuotai kaupdama informaciją, gautą iš kompetentingų institucijų pagal 21 ir 35 straipsnius, vykdant su reguliavimu susijusias įstaigų pareigas teikti ataskaitas. Institucija dalinasi ta informacija su kitomis atitinkamomis kompetentingomis institucijomis.“;
17)
32 straipsnis iš dalies keičiamas taip:
a)
2 dalis pakeičiama taip:
„2. Institucija, bendradarbiaudama su ESRV, inicijuoja ir koordinuoja Sąjungos mastu atliekamus finansų įstaigų atsparumo nepalankiems rinkos pokyčiams vertinimus. Tuo tikslu ji parengia:
a)
bendras ekonominių scenarijų poveikio įstaigos finansinei padėčiai vertinimo metodikas;
b)
bendrus informacijos apie tų finansų įstaigų atsparumo vertinimų rezultatus teikimo metodus;
c)
bendras konkrečių produktų ar paskirstymo procesų poveikio įstaigai vertinimo metodikas; ir
d)
bendras turto vertinimo metodikas, kurios laikomos būtinomis testavimo nepalankiausiomis sąlygomis tikslu.“;
b)
įterpiamos šios dalys:
„3a. Siekiant Sąjungos mastu atlikti finansų įstaigų atsparumo vertinimus pagal šį straipsnį, Institucija, laikydamasi 35 straipsnio ir jame nustatytų sąlygų, gali reikalauti informacijos tiesiogiai iš tų finansų įstaigų. Ji taip pat gali reikalauti, kad kompetentingos institucijos atliktų specialias peržiūras. Institucija gali reikalauti, kad kompetentingos institucijos atliktų patikrinimus vietoje, ir ji gali dalyvauti tokiuose patikrinimuose vietoje laikydamasi 21 straipsnio ir jame nustatytų sąlygų, kad būtų užtikrintas metodų, praktikos ir rezultatų palyginamumas bei patikimumas.
3b. Institucija gali reikalauti, kad kompetentingos institucijos reikalautų, kad finansų įstaigos informacijos, kurią jos turi pateikti pagal 3a dalį, atžvilgiu taikytų nepriklausomą auditą.“;
18)
35 straipsnis iš dalies keičiamas taip:
a)
1, 2 ir 3 dalys pakeičiamos taip:
„1. Institucijos prašymu kompetentingos institucijos specialiais formatais pateikia Institucijai visą informaciją, būtiną jai pagal šį reglamentą pavestoms užduotims vykdyti, jeigu jos turi teisėtą prieigą prie atitinkamos informacijos. Informacija turi būti tiksli, nuosekli, išsami ir pateikta laiku.
2. Institucija taip pat gali prašyti teikti informaciją periodiškai ir specialiu formatu arba naudojant Institucijos patvirtintus palyginamus šablonus. Tokiems prašymams, jei įmanoma, naudojami bendri ataskaitų teikimo formatai.
3. Kompetentingos institucijos tinkamai pagrįstu prašymu Institucija teikia bet kokią informaciją, būtiną, kad kompetentinga institucija galėtų atlikti savo užduotis, laikydamasi profesinės paslapties pareigų, nustatytų atitinkamo sektoriaus teisės aktuose ir šio reglamento 70 straipsnyje.“;
b)
6 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:
„6. Kai išsamios ar tikslios informacijos nėra arba ji nepateikiama laiku pagal 1 arba 5 dalį, Institucija gali, pateikusi tinkamai pagrįstą ir motyvuotą prašymą, informacijos tiesiogiai reikalauti iš:
a)
atitinkamų finansų įstaigų,
b)
atitinkamos finansų įstaigos kontroliuojančiųjų (holdingo) bendrovių arba filialų,
c)
atitinkamų finansų įstaigų finansinei veiklai svarbių finansinių grupių arba konglomeratų nereguliuojamų veiklos padalinių.
Tokio prašymo adresatai nedelsdami laiku pateikia Institucijai aiškią, tikslią ir išsamią informaciją.“;
c)
papildoma šia dalimi:
„7a. Kai prašymo pateikti informaciją pagal 6 dalį adresatai nedelsiant nepateikia aiškios, tikslios ir išsamios informacijos, Institucija, kai taikoma, informuoja Europos Centrinį Banką ir atitinkamų valstybių narių atitinkamas institucijas, kurios, laikydamosi nacionalinės teisės, bendradarbiauja su Institucija, kad būtų užtikrinta visapusiška prieiga prie informacijos ir prie visų pirminių dokumentų, buhalterinių knygų ar apskaitos dokumentų, prie kurių adresatai turi teisėtą prieigą, kad būtų galima patikrinti informaciją.“;
19)
36 straipsnis iš dalies keičiamas taip:
a)
4 dalies trečia pastraipa pakeičiama taip:
„Jeigu Institucija nesiima priemonių rekomendacijai įgyvendinti, ji paaiškina Tarybai ir ESRV tokio neveikimo priežastis. ESRV apie tai informuoja Europos Parlamentą pagal Reglamento (ES) Nr. 1092/2010 19 straipsnio 5 dalį.“;
b)
5 dalies trečia pastraipa pakeičiama taip:
„Kai kompetentinga institucija pagal Reglamento (ES) Nr. 1092/2010 17 straipsnio 1 dalį informuoja Tarybą ir ESRV apie veiksmus, kurių ji ėmėsi pagal ESRV rekomendaciją, ji deramai atsižvelgia į Priežiūros tarybos nuomonę ir taip pat informuoja Komisiją.“;
20)
37 straipsnis iš dalies keičiamas taip:
a)
1 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:
„Bankininkystės suinteresuotųjų subjektų grupės posėdžiai rengiami jos iniciatyva, kai tai būtina, tačiau bet kuriuo atveju jie rengiami bent keturis kartus per metus.“;
b)
4 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:
„4. Institucija Bankininkystės suinteresuotųjų subjektų grupei teikia visą būtiną informaciją, laikydamasi profesinės paslapties reikalavimo, kaip nustatyta 70 straipsnyje, ir užtikrina, kad grupei būtų teikiamos tinkamos sekretoriato paslaugos. Nustatomos tinkamos Bankininkystės suinteresuotųjų subjektų grupės narių, atstovaujančių ne pelno organizacijoms, išskyrus pramonės atstovus, kompensacijos. Tokios kompensacijos turi prilygti bent pareigūnų atlyginimo tarifams, nustatytiems pagal Tarybos reglamente (EEB, Euratomas, EAPB) Nr. 259/68 (9) nustatytų Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatų ir kitų Europos Sąjungos tarnautojų įdarbinimo sąlygų (Pareigūnų tarnybos nuostatai) V antraštinės dalies 1 skyriaus 2 skirsnį. Bankininkystės suinteresuotųjų subjektų grupė gali steigti techninių klausimų darbo grupes. Bankininkystės suinteresuotųjų subjektų grupės narių kadencija yra dveji su puse metų, kuriai pasibaigus surengiama nauja atrankos procedūra.
21)
40 straipsnis iš dalies keičiamas taip:
a)
1 dalies d punktas pakeičiamas taip:
„d)
Europos Centrinio Banko priežiūros valdybos paskirtas atstovas, neturintis balsavimo teisės;“;
b)
įterpiama ši dalis:
„4a. Diskusijose, nesusijusiose su atskiromis finansų įstaigomis, kaip nustatyta 44 straipsnio 4 dalyje, kartu su Europos Centrinio Banko priežiūros valdybos paskirtu atstovu gali dalyvauti Europos Centrinio Banko atstovas, turintis specialių žinių su centrinės bankininkystės užduotimis susijusiais klausimais.“;
22)
41 straipsnio 2, 3 ir 4 dalys pakeičiamos taip:
„1a. Taikant 17 straipsnį, Priežiūros taryba suformuoja nepriklausomą komisiją, kurią sudaro Priežiūros tarybos pirmininkas ir šeši kiti nariai, kurie nėra kompetentingos institucijos, įtariamos pažeidus Sąjungos teisę, atstovai ir kurie neturi nei jokių su tuo klausimu susijusių interesų, nei tiesioginių ryšių su atitinkama kompetentinga institucija.
Kiekvienas komisijos narys turi vieną balsą.
Komisijos sprendimai priimami, kai bent keturi komisijos nariai balsuoja teigiamai už sprendimą.
2. Taikant 19 straipsnį, Priežiūros taryba suformuoja nepriklausomą komisiją, kurią sudaro Priežiūros tarybos pirmininkas ir šeši kiti nariai, kurie nėra nesutariančių kompetentingų institucijų atstovai ir neturi jokių su konfliktu susijusių interesų, nei tiesioginių ryšių su atitinkamomis kompetentingomis institucijomis.
Kiekvienas komisijos narys turi vieną balsą.
Komisijos sprendimai priimami, kai bent keturi komisijos nariai balsuoja teigiamai už sprendimą.
3. Šiame straipsnyje nurodytos komisijos pasiūlo sprendimus pagal 17 straipsnį arba 19 straipsnį, kad juos galutinai priimtų Priežiūros taryba.
4. Priežiūros taryba priima šiame straipsnyje nurodytų komisijų darbo tvarkos taisykles.“;
23)
42 straipsnis papildomas šia pastraipa:
„Pirma ir antra pastraipos neturi poveikio uždaviniams, kurie Europos Centriniam Bankui pavesti Reglamentu (ES) Nr. 1024/2013.“;
24)
44 straipsnis iš dalies keičiamas taip:
a)
1 dalis pakeičiama taip:
„1. Priežiūros taryba priima sprendimus paprasta savo narių balsų dauguma. Kiekvienas narys turi vieną balsą.
Kiek tai susiję su 10-16 straipsniuose nurodytais aktais ir priemonėmis bei sprendimais, priimtais pagal 9 straipsnio 5 dalies trečią pastraipą ir VI skyrių, ir nukrypstant nuo šios dalies pirmos pastraipos, Priežiūros taryba priima sprendimus kvalifikuota savo narių balsų dauguma, kaip apibrėžta Europos Sąjungos sutarties 16 straipsnio 4 dalyje ir Protokolo Nr. 36 dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų 3 straipsnyje, kurią sudaro bent paprasta jos narių iš valstybių narių, kurios yra dalyvaujančios valstybės narės, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 1024/2013 2 straipsnio 1 punkte (toliau - dalyvaujančios valstybės narės), kompetentingų institucijų balsų dauguma ir paprasta jos narių iš valstybių narių, kurios nėra dalyvaujančios valstybės narės, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 1024/2013 2 straipsnio 1 punkte (toliau - nedalyvaujančios valstybės narės), kompetentingų institucijų balsų dauguma.
Kiek tai susiję su sprendimais pagal 17 ir 19 straipsnius, komisijos pasiūlytas sprendimas priimamas paprasta Priežiūros tarybos balsavimo teisę turinčių narių balsų dauguma, kurią sudaro paprasta jos narių iš dalyvaujančių valstybių narių kompetentingų institucijų balsų dauguma ir paprasta jos narių iš nedalyvaujančių valstybių narių kompetentingų institucijų balsų dauguma.
Nukrypstant nuo trečios pastraipos, nuo tos dienos, kai keturi ar mažiau balsavimo teisę turinčių narių yra iš nedalyvaujančių valstybių narių kompetentingų institucijų, komisijos pasiūlytas sprendimas priimamas paprasta Priežiūros tarybos balsavimo teisę turinčių narių balsų dauguma, kurią sudaro bent vienas narių iš nedalyvaujančių valstybių narių kompetentingų institucijų balsas.
Kiekvienas balsavimo teisę turintis narys turi vieną balsą.
Priežiūros taryba siekia bendro sutarimo dėl komisijos sudėties pagal 41 straipsnio 2 dalį. Nepasiekus bendro sutarimo, Priežiūros taryba priima sprendimus trijų ketvirtadalių savo balsavimo teisę turinčių narių balsų dauguma. Kiekvienas balsavimo teisę turintis narys turi vieną balsą.
Kiek tai susiję su sprendimais, priimtais pagal 18 straipsnio 3 ir 4 dalis, ir nukrypstant nuo šios dalies pirmos pastraipos, Priežiūros taryba priima sprendimus paprasta jos balsavimo teisę turinčių narių balsų dauguma, kurią sudaro paprasta jos narių iš dalyvaujančių valstybių narių kompetentingų institucijų balsų dauguma ir paprasta jos narių iš nedalyvaujančių valstybių narių kompetentingų institucijų balsų dauguma.“;
b)
4 dalis pakeičiama taip:
„4. Balsavimo teisės neturintys nariai ir stebėtojai, išskyrus pirmininką, vykdomąjį direktorių ir Europos Centrinio Banko priežiūros valdybos paskirtą Europos Centrinio Banko atstovą, nedalyvauja jokiose Priežiūros tarybos diskusijose atskirų finansų įstaigų klausimais, nebent 75 straipsnio 3 dalyje arba 1 straipsnio 2 dalyje nurodytuose aktuose būtų numatyta kitaip.“;
c)
pridedama ši dalis:
„4a. Institucijos pirmininkas turi teisę bet kuriuo metu prašyti, kad būtų balsuojama. Nedarant poveikio šiai teisei ir Institucijos sprendimų priėmimo procedūrų veiksmingumui, Institucijos priežiūros taryba, priimdama sprendimus, siekia bendro sutarimo.“;
25)
45 straipsnio 1 dalies trečia pastraipa pakeičiama taip:
„Priežiūros tarybos išrinktų narių kadencija yra dveji su puse metų. Ta kadencija gali būti pratęsta vieną kartą. Administracinės valdybos sudėtis yra subalansuota ir proporcinga bei atspindi visą Sąjungą. Administracinės valdybos nariais turi būti bent du nedalyvaujančių valstybių narių atstovai. Kadencijos iš dalies sutampa, todėl taikoma tinkama rotacijos tvarka.“;
26)
47 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:
„4. Administracinė valdyba priima Institucijos pareigūnų politikos planą ir pagal 68 straipsnio 2 dalį patvirtina būtinas Pareigūnų tarnybos nuostatų įgyvendinimo priemones.“;
27)
įterpiamas šis straipsnis:
„49a straipsnis
Išlaidos
Pirmininkas viešai skelbia apie surengtus posėdžius ir gautas dovanas. Išlaidos registruojamos viešai laikantis Pareigūnų tarnybos nuostatų.“;
28)
įterpiamas šis straipsnis:
„52a straipsnis
Išlaidos
Vykdomasis direktorius viešai skelbia apie surengtus posėdžius ir gautas dovanas. Išlaidos registruojamos viešai laikantis Pareigūnų tarnybos nuostatų.“;
29)
63 straipsnio 7 dalis išbraukiama;
30)
81 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:
„3. Apsvarsčiusi visos Europos įstaigų ar infrastruktūros tiesioginės priežiūros klausimą ir atsižvelgdama į pokyčius rinkoje, vidaus rinkos stabilumą ir visos Sąjungos sanglaudą, Komisija rengia metinę ataskaitą dėl tinkamumo pavesti Institucijai papildomas priežiūros pareigas šioje srityje.“;
31)
įterpiamas šis straipsnis:
„81a straipsnis
Balsavimo tvarkos peržiūra
Nuo tos dienos, kai nedalyvaujančių valstybių narių skaičius pasiekia keturis, Komisija, atsižvelgdama į visą patirtį, įgytą taikant šį reglamentą, peržiūri 41 ir 44 straipsniuose apibrėžtos balsavimo tvarkos veikimą ir pateikia ataskaitą Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai ir Tarybai.“.
2 straipsnis
Nedarydama poveikio Reglamento (ES) Nr. 1093/2010 81 straipsniui, ne vėliau kaip 2015 m. gruodžio 31 d. Komisija paskelbia šio reglamento nuostatų, susijusių su toliau nurodytais klausimais, taikymo ataskaitą:
a)
Administracinės valdybos sudėtis; ir
b)
nepriklausomų komisijų, nurodytų Reglamento (ES) Nr. 1093/2010 41 straipsnyje, rengiančių sprendimus pagal to reglamento 17 ir 19 straipsnius, sudėtis.
Ataskaitoje pirmiausia atsižvelgiama į visus dalyvaujančių valstybių narių skaičiaus pokyčius ir nagrinėjama, ar dėl tokių pokyčių būtina papildomai pritaikyti tas nuostatas siekiant užtikrinti, kad EBI sprendimai būtų priimami vadovaujantis interesu išlaikyti ir stiprinti finansinių paslaugų vidaus rinką.
3 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Strasbūre 2013 m. spalio 22 d.