NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 560/2014
ze dne 6. května 2014
o založení společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích
(Text s významem pro EHP)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 187 a čl. 188 první odstavec této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Partnerství veřejného a soukromého sektoru ve formě společných technologických iniciativ byla původně stanovena v rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES (2).
(2)
Konkrétní partnerství veřejného a soukromého sektoru, která se mají podporovat, stanovilo rozhodnutí Rady 2006/971/ES (3).
(3)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 (4) zavedlo Horizont 2020 - rámcový program pro výzkum a inovace (2014-2020) (dále jen „Horizont 2020“). Horizont 2020 usiluje o dosažení většího dopadu na výzkum a inovace spojením Horizontu 2020 s prostředky soukromého sektoru v rámci partnerství veřejného a soukromého sektoru v klíčových oblastech, kde mohou výzkum a inovace přispívat k širším cílům Unie v oblasti konkurenceschopnosti, mobilizovat soukromé investice a napomoci ke zvládnutí společenských výzev. Základem těchto partnerství by měly být dlouhodobé závazky, včetně vyváženého příspěvku všech partnerů, partnerství by měla být kontrolovatelná, pokud jde o dosažení jejich cílů, a měla by být v souladu se strategickými cíli Unie v oblasti výzkumu, vývoje a inovací. Řízení a fungování těchto partnerství by mělo být otevřené, transparentní, efektivní a účelné a umožňovat zapojení široké škály zúčastněných stran působících v jejich konkrétních oblastech. V souladu s nařízením (EU) č. 1291/2013 může mít účast Unie v těchto partnerstvích formu finančních příspěvků pro společné podniky založené na základě článku 187 Smlouvy o fungování Evropské unie podle rozhodnutí č. 1982/2006/ES.
(4)
V souladu s nařízením (EU) č. 1291/2013 a s rozhodnutím Rady 2013/743/EU (5) lze společným podnikům zřízeným v rámci Horizontu 2020 poskytovat podporu za podmínek uvedených v tomto rozhodnutí.
(5)
Sdělení Komise nazvané „Evropa 2020: strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (dále jen „strategie Evropa 2020“), schválené Evropským parlamentem a Radou, zdůrazňuje nutnost vytvořit příznivé podmínky pro investice do znalostí a inovací, aby se v Unii dosáhlo inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění.
(6)
Bio-based Industries Consortium (konsorcium průmyslu založeného na biotechnologiích, dále jen „BIC“) na základě rozsáhlých konzultací se zúčastněnými stranami z veřejného a soukromého sektoru vypracovalo dokument obsahující vizi a strategický program pro inovace a výzkum. Strategický program pro inovace a výzkum popisuje hlavní technologické a inovační problémy, jež je potřeba překonat, aby bylo v Evropě možno vybudovat udržitelný a konkurenceschopný průmysl založený na biotechnologiích, a určuje činnosti zaměřené na výzkum, demonstrace a zavádění, které musí společná technologická iniciativa uskutečnit v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích.
(7)
BIC je nezisková organizace, která byla vytvořena k tomu, aby zastupovala průmyslovou skupinu podporující společnou technologickou iniciativu v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích. Její členská základna pokrývá celý biotechnologický hodnotový řetězec a skládá se z velkých průmyslových odvětví, malých a středních podniků, regionálních seskupení, evropských obchodních sdružení, a dále evropských technologických platforem. Cílem BIC je zajistit a podporovat technologický a hospodářský rozvoj průmyslu založeného na biotechnologiích v Evropě. O členství mohou požádat všechny zúčastněné subjekty podél biotechnologického hodnotového řetězce se zájmem o účast v této organizaci. BIC uplatňuje obecné zásady otevřenosti a transparentnosti členství, a tak zajišťuje široké zapojení odvětví.
(8)
Účastníkem nebo koordinátorem vybraných projektů se může stát jakýkoli způsobilý orgán.
(9)
Sdělení Komise ze dne 13. února 2012 nazvané „Inovace pro udržitelný růst: biohospodářství pro Evropu“, a zejména jeho akční plán vyzývá ke zřízení partnerství veřejného a soukromého sektoru, které by podporovalo vznik udržitelného a konkurenceschopného průmyslu a hodnotových řetězců založených na biotechnologiích v Evropě. S ohledem na přechod směrem k „post-ropné“ společnosti se sdělení snaží o lepší integraci odvětví výroby a zpracování biomasy tak, aby bylo možno sladit zajišťování potravin a omezené zdroje přírodního bohatství a ekologické cíle s využitím biomasy k průmyslovým a energetickým účelům.
(10)
Sdělení Komise ze dne 10. října 2012 nazvané „Silnější evropský průmysl pro růst a hospodářskou obnovu“ potvrzuje strategický význam průmyslu založeného na biotechnologiích pro budoucí konkurenceschopnost Evropy, jak se uvádí ve sdělení Komise ze dne 21. prosince 2007 nazvaném „Iniciativa rozhodujících trhů pro Evropu“, a zdůrazňuje potřebu společné technologické iniciativy v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích.
(11)
Průmysl založený na biotechnologiích a jeho hodnotové řetězce čelí složitým a zásadním technologickým a inovačním výzvám. Jako vznikající odvětví musí průmysl založený na biotechnologiích překonávat rozptýlenost technických kapacit a omezený charakter veřejně přístupných údajů o skutečné dostupnosti zdrojů tak, aby bylo možno vybudovat udržitelné a konkurenceschopné hodnotové řetězce. Aby se s těmito výzvami bylo možno vyrovnat, musí se na evropské úrovni soustředěným a soudržným způsobem dosáhnout kritického množství z hlediska rozsahu činností, excelence a potenciálu pro inovace.
(12)
Společná technologická iniciativa v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích by měla mírnit různé typy selhání trhu, která odrazují soukromé investice do předvýrobního výzkumu, demonstrací a zavádění v oblasti průmyslu založen na biotechnologiích v Evropě. Zejména by měla zajistit dostupnost spolehlivé dodávky biomasy, přičemž bude brát v potaz další konkurenční společenské a ekologické požadavky, a podporovat rozvoj moderních zpracovatelských technologií, rozsáhlých demonstrací a politických nástrojů, čímž se sníží riziko pro soukromé investice do výzkumu a inovací při vývoji udržitelných a konkurenceschopných výrobků z biologických materiálů a biopaliv.
(13)
Společná technologická iniciativa v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích by měla být partnerstvím veřejného a soukromého sektoru, jehož cílem je zvýšení investic do rozvoje udržitelného průmyslového odvětví založeného na biotechnologiích v Evropě. Měla by evropským občanům nabídnout ekologické a socioekonomické přínosy, zvýšit konkurenceschopnost Evropy a přispívat k tomu, aby Evropa získala klíčové postavení ve výzkumu, demonstracích a zavádění pokročilých výrobků z biologických materiálů a biopaliv.
(14)
Cílem společné technologické iniciativy v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích je realizovat v Evropě program výzkumu a inovací, který posoudí dostupnost obnovitelných biologických zdrojů použitelných při výrobě biologických materiálů, a na tomto základě podporovat zřízení udržitelných biotechnologických hodnotových řetězců. Tyto činnosti by se měly provádět prostřednictvím spolupráce mezi zúčastněnými subjekty podél celých biotechnologických hodnotových řetězců, včetně odvětví primární produkce a zpracovatelského průmyslu, obchodních značek, malých a středních podniků, výzkumných a technologických středisek a univerzit.
(15)
Ambice a rozsah cílů společné technologické iniciativy v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích, rozsah finančních a technických zdrojů, které je třeba mobilizovat, a potřeba zajistit efektivní koordinaci a součinnost zdrojů a financování vyžadují zapojení Unie. Proto by se jako právní subjekt měl zřídit společný podnik pro provádění společné technologické iniciativy v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích (dále jen „společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích“).
(16)
Cíle společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích by se mělo dosáhnout prostřednictvím podpory výzkumu a inovací tak, že se sdruží zdroje z veřejného a soukromého sektoru. Za tímto účelem by měl tento společný podnik organizovat výzvy k předkládání návrhů na podporu výzkumu, demonstrací a zavádění.
(17)
Pro zajištění maximálního dopadu by měl společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích rozvinout úzkou součinnost s jinými programy Unie v oblastech, jako je vzdělávání, životní prostředí, konkurenceschopnost a malé a střední podniky, a s fondy politiky soudržnosti a politiky rozvoje venkova, což může konkrétně přispět k posílení vnitrostátního a regionálního výzkumného a inovačního potenciálu v rámci strategií inteligentní specializace.
(18)
Horizont 2020 by měl přispět k překonání propasti v oblasti výzkumu a inovací v Unii podporou součinnosti s evropskými strukturálními a investičními fondy. Společný podnik BBI by proto měl usilovat o rozvoj úzkých vztahů s evropskými strukturálními a investičními fondy, které mohou pomoci konkrétně k posílení místních, regionálních a celostátních schopností, pokud jde o výzkum a inovace v oblasti působnosti společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích, a podpořit úsilí o inteligentní specializaci.
(19)
Zakládajícími členy společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích by měly být Unie a BIC.
(20)
Organizační a provozní pravidla společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích by měla být upravena v jeho stanovách, které jsou součástí tohoto nařízení.
(21)
BIC vyjádřilo písemnou formou svůj souhlas s prováděním výzkumných činností v oblasti společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích, a to v rámci struktury dobře přizpůsobené povaze partnerství mezi soukromým a veřejným sektorem. Je vhodné, aby BIC vyjádřilo souhlas se stanovami uvedenými v příloze k tomuto nařízení podpisem dopisu vyjadřujícího souhlas.
(22)
V zájmu dosažení svých cílů by společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích měl poskytovat finanční podporu příslušných akcí prostřednictvím otevřených a transparentních postupů, hlavně ve formě grantů poskytovaných účastníkům na základě otevřených a konkurenceschopných výzev k podávání návrhů.
(23)
Příspěvky jiných členů než Unie by se neměly omezovat na správní náklady společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích a na spolufinancování vyžadované k provádění akcí v oblasti výzkumu a inovací podporovaných tímto společným podnikem. Měly by týkat i dalších činností, které mají vykonávat, jak jsou popsány v plánu dalších činností. Pro získání náležitého přehledu o pákovém efektu by měly tyto další činnosti představovat příspěvky k širší společné technologické iniciativě zaměřené na průmysl založený na biotechnologiích.
(24)
Účast na nepřímých akcích financovaných společným podnikem pro průmysl založený na biotechnologiích by měla být v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1290/2013 (6). Tento společný podnik by navíc měl zajistit soudržné používání těchto pravidel na základě příslušných opatření přijatých Komisí.
(25)
Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích by měl k zajištění otevřenosti, transparentnosti a k usnadnění účasti rovněž využívat elektronické prostředky spravované Komisí. Výzvy k podávání návrhů jím iniciované by proto měly být zveřejňovány rovněž na jednotném portálu pro účastníky a dále i prostřednictvím jiných elektronických prostředků Horizontu 2020 pro šíření informací spravovaných Komisí. Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích by měl dále ve vhodném formátu a v intervalech odpovídajících povinnostem Komise v oblasti podávání zpráv zpřístupňovat příslušné údaje mimo jiné o návrzích, žadatelích, grantech a účastnících, aby byly zahrnuty do Komisí spravovaných elektronických systémů Horizontu 2020 pro podávání zpráv a šíření informací.
(26)
Finanční příspěvek Unie do společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích by měl být spravován v souladu se zásadou řádného finančního řízení a s příslušnými pravidly pro nepřímé řízení stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (7) a v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (8).
(27)
V zájmu zjednodušení by měla být pro všechny strany snížena administrativní zátěž. Mělo by se předcházet zdvojeným auditům a tvorbě dokumentace a předkládání zpráv v nepřiměřeném rozsahu. Audity příjemců finančních prostředků Unie podle tohoto nařízení by měly být prováděny v souladu s nařízením (EU) č. 1291/2013.
(28)
Finanční zájmy Unie a ostatních členů společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích by měly být chráněny pomocí přiměřených opatření uplatňovaných v celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých prostředků a případných správních a finančních sankcí v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012.
(29)
Interní auditor Komise by měl vykonávat vůči společnému podniku pro průmysl založený na biotechnologiích stejné pravomoci jako vůči Komisi.
(30)
S ohledem na zvláštní povahu a na současné postavení společných podniků a za účelem zajištění kontinuity se sedmým rámcovým programem by společné podniky i nadále měly podléhat oddělenému udělování absolutoria. Odchylně od čl. 60 odst. 7 a článku 209 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 by proto měl absolutorium za plnění rozpočtu společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích vztahovat Evropský parlament na základě doporučení Rady. Požadavky na podávání zpráv stanovené v čl. 60 odst. 5 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 by se tedy neměly uplatňovat na finanční příspěvek Unie do tohoto společného podniku, měly by však být v maximální možné míře sladěny s požadavky na subjekty podle článku 208 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012. Audit účetnictví a legality a správnosti uskutečněných operací by měl provádět Účetní dvůr.
(31)
Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích by měl fungovat otevřeným a transparentním způsobem, přičemž by měl včas poskytovat všechny náležité informace svým příslušným orgánům a propagovat své činnosti, včetně činností v oblasti poskytování informací a jejich šíření mezi širší veřejnost. Jednací řád orgánů tohoto společného podniku by měl být zveřejněn.
(32)
S cílem usnadnit zřízení společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích by Komise měla být odpovědná za jeho zřízení a počáteční provoz až do doby, než bude mít společný podnik provozní kapacitu k plnění vlastního rozpočtu.
(33)
S ohledem na cíl Horizontu 2020, jímž je dosažení většího zjednodušení a soudržnosti, by veškeré výzvy k podávání návrhů v rámci společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích měly zohledňovat dobu trvání Horizontu 2020.
(34)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž posílení průmyslového výzkumu a inovací v celé Unii prováděním společné iniciativy v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích příslušným společným podnikem, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jej, z důvodu zamezení zdvojení, zachování kritického množství a zajištění optimálního využití veřejných finančních prostředků, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Založení
1. Za účelem provádění společné technologické iniciativy v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích se zakládá společný podnik ve smyslu článku 187 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích“), a to na období do 31. prosince 2024. Výzvy společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích k podávání návrhů se v zájmu zohlednění doby trvání Horizontu 2020 zveřejní nejpozději 31. prosince 2020. V řádně odůvodněných případech lze výzvy k podávání návrhů zveřejňovat až do 31. prosince 2021.
2. Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích je subjektem, který je pověřen realizací partnerství veřejného a soukromého sektoru, uvedeným v článku 209 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
3. Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích má právní subjektivitu. Ve všech členských státech má nejširší právní způsobilost, jakou jejich právo přiznává právnickým osobám. Zejména může nabývat a zcizovat movitý a nemovitý majetek a vystupovat před soudem.
4. Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích má sídlo v Bruselu v Belgii.
5. Stanovy společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích jsou uvedeny v příloze.
Článek 2
Cíle
Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích má tyto cíle:
a)
přispívat k provádění nařízení Evropského parlamentu a (EU) č. 1291/2013, a zejména části III rozhodnutí 2013/743/EU;
b)
přispívat k cílům společné technologické iniciativy v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích směřujícím k ekonomice, která účinněji využívá zdroje a je udržitelná a nízkouhlíková, a zvyšování hospodářského růstu a zaměstnanosti, zejména ve venkovských oblastech, a to rozvojem udržitelného a konkurenceschopného průmyslu založeného na biotechnologiích v Evropě, který se opírá o pokročilé biorafinérie, jež jsou zásobovány biomasou z udržitelných zdrojů, a zejména:
i)
demonstrovat technologie, které umožňují vytvářet nové chemické základní bloky, nové materiály a nové spotřební výrobky z evropské biomasy a které nahrazují potřebu vstupů na bázi fosilních zdrojů energie,
ii)
vypracovat obchodní modely, které integrují hospodářské subjekty podél celého hodnotového řetězce od dodávky biomasy do biorafinérií až po spotřebitele biologických materiálů, chemikálií a paliv, a to mimo jiné pomocí vytváření nových meziodvětvových vazeb a podpory meziodvětvových sdružení, a
iii)
zřídit vzorové biorafinérie, které budou zavádět technologie a obchodní modely pro biologické materiály, chemikálie a paliva a demonstrovat zlepšování v oblasti nákladů a výkonnosti na úrovně, jež budou konkurenceschopné s alternativami založenými na využívání fosilních zdrojů.
Článek 3
Finanční příspěvek Unie
1. Finanční příspěvek Unie, včetně příspěvků ESVO, na správní a provozní výdaje společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích činí až 975 000 000 EUR. Příspěvek Unie je hrazen z prostředků souhrnného rozpočtu Unie přidělených na zvláštní program, kterým se provádí Horizont 2020, zřízený rozhodnutím 743/2013/EU, v souladu s čl. 58 odst. 1 písm. c) bodem iv) a články 60 a 61 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 pro subjekty uvedené v článku 209 uvedeného nařízení.
2. Ujednání o finančním příspěvku Unie se stanoví v pověřovací dohodě a v ročních dohodách o poukázání finančních prostředků, které budou uzavřeny Komisí jednající jménem Unie a společným podnikem pro průmysl založený na biotechnologiích.
3. Pověřovací dohoda uvedená v odstavci 2 tohoto článku se zabývá prvky stanovenými v čl. 58 odst. 3 a článcích 60 a 61 nařízení (ES, Euratom) č. 966/2012 a v článku 40 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 a mimo jiné i těmito prvky:
a)
požadavky na příspěvek společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích v souvislosti s příslušnými výkonnostními ukazateli stanovenými v příloze II rozhodnutí 2013/743/EU;
b)
požadavky na příspěvek společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích s ohledem na monitorování uvedené v příloze III rozhodnutí 2013/743/EU;
c)
zvláštními výkonnostními ukazateli týkajícími se fungování společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích;
d)
ujednáními o poskytování údajů potřebných k zajištění toho, aby byla Komise schopna plnit své povinnosti v oblasti šíření informací a podávání zpráv, a to jak na jednotném portálu pro účastníky, tak i jinými elektronickými prostředky Horizontu 2020 pro šíření informací spravovanými Komisí;
e)
ustanoveními pro zveřejňování výzev k podávání návrhů společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích, jak na jednotném portálu pro účastníky, tak i jinými elektronickými prostředky Horizontu 2020 pro šíření informací spravovanými Komisí;
f)
využíváním lidských zdrojů a změnami v těchto zdrojích, zejména náborem podle funkčních skupin, platových tříd a kategorií, prováděním změn zařazení a jakýmikoli změnami počtu zaměstnanců.
Článek 4
Příspěvky jiných členů než Unie
1. Jiní členové společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích než Unie poskytnou během období stanoveného v článku 1 celkový příspěvek ve výši nejméně 2 730 000 000 EUR nebo zajistí, aby takový příspěvek poskytly jejich ustavující subjekty.
2. Příspěvky uvedené v odstavci 1 tohoto článku zahrnuje:
a)
příspěvky do společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích, jak jsou stanoveny v čl. 12 odst. 2 a odst. 3 písm. b) a c) stanov;
b)
věcné příspěvky v hodnotě nejméně 1 755 000 000 EUR od jiných členů než od Unie nebo jejich ustavujících subjektů během období stanoveného v článku 1, jež sestávají z nákladů, které jim vznikly při provádění dalších činností mimo pracovní plán společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích, jež přispívají k dosažení cílů společné technologické iniciativy v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích. Podporu na tyto náklady lze získat z jiných programů financování Unie, v souladu s platnými pravidly a postupy. V takových případech nesmí financování Unie nahrazovat věcné příspěvky jiných členů než Unie nebo jejich ustavujících subjektů.
Náklady uvedené v písmeni b) nejsou způsobilé pro finanční podporu ze strany společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích. Odpovídající činnosti jsou stanoveny v ročním plánu dalších činností, v němž je uvedena předpokládaná hodnota těchto příspěvků.
3. Jiní členové společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích než Unie do 31. ledna každého roku podají správní radě tohoto společného podniku zprávu o hodnotě příspěvků uvedených v odstavci 2 za každý z předchozích rozpočtových roků. Včas je o nich informována i skupina zástupců států.
4. Pro účely ocenění příspěvků uvedených v odst. 2 písm. b) tohoto článku a čl. 12 odst. 3 písm. c) stanov se náklady stanovují pomocí obvyklých postupů účtování nákladů dotčených subjektů, platných účetních standardů země, v níž je subjekt usazen, a podle platných mezinárodních účetních standardů a mezinárodních standardů finančního výkaznictví. Náklady osvědčuje nezávislý externí auditor, kterého jmenuje dotčený subjekt. V případě nejistoty vyplývající z uvedeného osvědčení může společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích způsob ocenění příspěvků ověřit. Pro účely tohoto nařízení neaudituje náklady na dodatečné činnosti tento společný podnik ani jiný subjekt Unie.
5. Komise může finanční příspěvek Unie do společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích ukončit, úměrně snížit nebo pozastavit nebo zahájit postup likvidace uvedený v čl. 20 odst. 2 stanov, pokud takoví členové nebo jejich ustavující subjekty příspěvky uvedené v odstavci 2 tohoto článku neposkytují nebo je poskytují pouze částečně či se zpožděním. Rozhodnutí Komise nebrání hrazení způsobilých nákladů, které členům vznikly dříve, než bylo uvedené rozhodnutí uvedenému společnému podniku oznámeno.
Článek 5
Finanční pravidla
Aniž je dotčen článek 12 tohoto nařízení, společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích přijme svá vlastní finanční pravidla v souladu s článkem 209 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a s nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 110/2014 (9).
Článek 6
Zaměstnanci
1. Na zaměstnance společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích se vztahuje služební řád úředníků a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropské unie stanovené nařízením Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 (10) (dále jen „služební řád“ a „pracovní řád“) a pravidla přijatá společně orgány Unie pro účely uplatňování služebního řádu a pracovního řádu.
2. Správní rada vykonává ve vztahu k zaměstnancům společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích pravomoci, které služební řád svěřuje orgánu oprávněnému ke jmenování a které pracovní řád svěřuje orgánu oprávněnému uzavírat smlouvy (dále jen „pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování“).
Správní rada přijme podle článku 110 služebního řádu rozhodnutí na základě čl. 2 odst. 1 služebního řádu a článku 6 pracovního řádu, kterým přenese příslušné pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování na výkonného ředitele a kterým stanoví podmínky, za nichž může být toto přenesení pravomocí pozastaveno. Výkonný ředitel je oprávněn tyto pravomoci přenést na další osoby.
Vyžadují-li to zvláštní okolnosti, může správní rada rozhodnout o dočasném pozastavení přenesení pravomocí orgánu oprávněného ke jmenování na výkonného ředitele a těchto pravomocí jím přenesených na další osoby. V takovém případě vykonává pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování správní rada sama, nebo je přenese na některého ze svých členů nebo ze zaměstnanců společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích pravomoci, kromě výkonného ředitele.
3. Správní rada přijímá vhodná prováděcí pravidla k služebnímu řádu a pracovnímu řádu v souladu s článkem 110 služebního řádu.
4. Personální zdroje se určí podle plánu pracovních míst společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích, kde je uveden počet dočasných pracovních míst podle funkčních skupin a platových tříd a počet smluvních zaměstnanců vyjádřený v přepočtu na plné pracovní úvazky, v souladu s ročním rozpočtem tohoto podniku.
5. Zaměstnance společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích tvoří dočasní zaměstnanci a smluvní zaměstnanci.
6. Veškeré výdaje na zaměstnance nese společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích.
Článek 7
Vyslaní národní odborníci a stážisté
1. Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích může využívat vyslaných národních odborníků a stážistů, kteří nejsou zaměstnanci tohoto společného podniku. Počet vyslaných národních odborníků vyjádřený v přepočtu na plné pracovní úvazky se doplní k informacím o zaměstnancích uvedeným v čl. 6 odst. 4 v souladu s ročním rozpočtem.
2. Správní rada přijme rozhodnutí, jímž stanoví pravidla pro vysílání národních odborníků do společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích a pro využívání stážistů.
Článek 8
Výsady a imunity
Na společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích a jeho zaměstnance se vztahuje Protokol č. 7 o výsadách a imunitách Evropské unie, připojený ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování Evropské unie.
Článek 9
Odpovědnost společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích
1. Smluvní odpovědnost společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích se řídí příslušnými smluvními ustanoveními a právem rozhodným pro danou dohodu, rozhodnutí nebo smlouvu.
2. V případě mimosmluvní odpovědnosti nahradí společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích v souladu s obecnými zásadami společnými právním řádům členských států škodu způsobenou jeho zaměstnanci při výkonu jejich povinností.
3. Veškeré platby společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích týkající se odpovědnosti uvedené v odstavcích 1 a 2 a výdaje a náklady vzniklé v souvislosti s touto odpovědností jsou považovány za výdaje tohoto společného podniku a jsou hrazeny z jeho zdrojů.
4. Za plnění svých závazků odpovídá výhradně společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích.
Článek 10
Pravomoc Soudního dvora Evropské unie a rozhodné právo
1. Soudní dvůr Evropské unie má pravomoc rozhodovat:
a)
na základě jakékoli rozhodčí doložky obsažené v dohodách a smlouvách uzavřených společným podnikem pro průmysl založený na biotechnologiích nebo v jeho rozhodnutích;
b)
ve sporech týkajících se náhrady škody způsobené zaměstnanci společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích při výkonu jejich povinností;
c)
v jakémkoli sporu mezi společným podnikem pro průmysl založený na biotechnologiích a jeho zaměstnanci v mezích a za podmínek stanovených v služebním řádu a pracovním řádu.
2. Pokud jde o záležitosti, na něž se nevztahuje toto nařízení ani jiné právní akty Unie, použije se právo státu, ve kterém se nachází sídlo společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích.
Článek 11
Hodnocení
1. Do 30. června 2017 provede Komise za pomoci nezávislých odborníků průběžné hodnocení společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích. O tomto hodnocení vypracuje Komise zprávu, obsahující závěry hodnocení a připomínky Komise. Komise zprávu zašle Evropskému parlamentu a Radě do 31. prosince 2017. Výsledky průběžného hodnocení tohoto společného podniku se zohlední v důkladném posouzení a v průběžném hodnocení podle článku 32 nařízení (EU) č. 1291/2013.
2. Na základě závěrů průběžného hodnocení uvedeného v odstavci 1 tohoto článku může Komise jednat v souladu s čl. 4 odst. 5 nebo přijmout jiná vhodná opatření.
3. Do šesti měsíců od likvidace společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích, avšak nejpozději do dvou let od zahájení postupu likvidace podle článku 20 stanov, provede Komise závěrečné hodnocení tohoto společného podniku. Výsledky závěrečného hodnocení se předloží Evropskému parlamentu a Radě.
Článek 12
Absolutorium
Odchylně od čl. 60 odst. 7 a článku 209 nařízení (EU. Euratom) č. 966/2012 uděluje absolutorium za plnění rozpočtu společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích Evropský parlament na základě doporučení Rady v souladu s postupem stanoveným ve finančních pravidlech tohoto společného podniku.
Článek 13
Následné audity
1. Následné audity výdajů na nepřímé akce provádí společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích v souladu s článkem 29 nařízení (EU) č. 1291/2013 jako součást nepřímých akcí Horizontu 2020.
2. Komise se může rozhodnout, že audity uvedené v odstavci 1 tohoto článku provede sama. V tom případě postupuje v souladu s příslušnými pravidly, zejména s nařízeními (EU, Euratom) č. 966/2012, (EU) č. 1290/2013 a (EU) č. 1291/2013.
Článek 14
Ochrana finančních zájmů členů
1. Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích umožní zaměstnancům Komise a jiným osobám pověřeným tímto společným podnikem nebo Komisí, jakož i Účetnímu dvoru přístup do svých prostor a zařízení a ke všem informacím včetně informací v elektronické podobě, které potřebují k provádění auditů.
2. Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět šetření, včetně kontrol a inspekcí na místě, v souladu s ustanoveními a postupy stanovenými nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (11) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (12) s cílem stanovit, zda v souvislosti s dohodou, rozhodnutím nebo smlouvou týkajícími se financování podle tohoto nařízení nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu finanční zájmy Unie.
3. Aniž jsou dotčeny odstavce 1 a 2, dohody, rozhodnutí a smlouvy vyplývající z provádění tohoto nařízení obsahují ustanovení, která výslovně zmocňují Komisi, společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích, Účetní dvůr a OLAF k provádění těchto auditů a šetření v souladu s jejich příslušnými pravomocemi.
4. Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích prostřednictvím vhodných interních a externích kontrol zajistí, aby byly náležitě chráněny finanční zájmy jeho členů.
5. Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích přistoupí k interinstitucionální dohodě ze dne 25. května 1999 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o vnitřním vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (13). Tento společný podnik přijme opatření nezbytná k usnadnění vnitřního vyšetřování prováděného úřadem OLAF.
Článek 15
Důvěrnost
Aniž je dotčen článek 16, zajistí společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích ochranu citlivých informací, jejichž zveřejnění by mohlo poškodit zájmy jeho členů nebo účastníků podílejících se na činnostech tohoto společného podniku.
Článek 16
Transparentnost
1. Na dokumenty společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích se vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (14).
2. Správní rada společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích může přijmout praktická opatření k provádění nařízení (ES) č. 1049/2001.
3. Aniž je dotčen článek 10 tohoto nařízení, lze proti rozhodnutím přijatým společným podnikem pro průmysl založený na biotechnologiích podle článku 8 nařízení (ES) č. 1049/2001 podat stížnost veřejnému ochránci práv za podmínek stanovených v článku 228 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 17
Pravidla pro účast a šíření výsledků
Na akce financované společným podnikem pro průmysl založený na biotechnologiích se použije nařízení (EU) č. 1290/2013. V souladu s uvedeným nařízením se tento společný podnik považuje za financující subjekt a poskytuje finanční podporu nepřímým akcím, jak je stanoveno v článku 1 stanov.
Článek 18
Podpora ze strany hostitelského státu
Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích a stát, kde se nachází jeho sídlo, mohou uzavřít správní dohodu o výsadách a imunitách a další podpoře, jež tento stát tomuto společnému podniku poskytne.
Článek 19
Počáteční kroky
1. Komise odpovídá za zřízení a počáteční provoz společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích až do doby, než bude mít společný podnik provozní kapacitu k plnění vlastního rozpočtu. Ve spolupráci s ostatními členy a se zapojením příslušných orgánů tohoto společného podniku provádí Komise v souladu s právem Unie všechny nezbytné činnosti.
2. Za tímto účelem:
a)
do doby, než se výkonný ředitel po jmenování správní radou podle článku 8 stanov ujme svých povinností, může Komise jmenovat úředníka Komise, aby působil jako dočasný výkonný ředitel a vykonával úkoly svěřené výkonnému řediteli, jemuž může být nápomocen omezený počet úředníků Komise;
b)
odchylně od čl. 6 odst. 2 tohoto nařízení vykonává dočasný ředitel pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování;
c)
může Komise dočasně přidělit omezený počet svých úředníků.
3. Dočasný výkonný ředitel může schvalovat všechny platby pokryté prostředky stanovenými v ročním rozpočtu společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích, pokud je schválila správní rada, a může uzavírat smlouvy a dohody a přijímat rozhodnutí, včetně smluv se zaměstnanci, po přijetí plánu pracovních míst tohoto společného podniku.
4. Dočasný výkonný ředitel se souhlasem výkonného ředitele společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích a s výhradou schválení správní radou určí den, kdy bude mít tento společný podnik kapacitu k plnění vlastního rozpočtu. Od tohoto dne se Komise zdrží přijímání závazků a provádění plateb za činnosti tohoto společného podniku.
Článek 20
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 6. května 2014.
TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 560/2014
2014 m. gegužės 6 d.
kuriuo įsteigiama biologinės pramonės sektorių bendroji įmonė
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 187 straipsnį ir 188 straipsnio pirmą pastraipą,
atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę,
atsižvelgdama į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),
kadangi:
(1)
viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės, kaip jungtinės technologijų iniciatyvos, pirmiausia buvo numatytos Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 1982/2006/EB (2);
(2)
Tarybos sprendime 2006/971/EB (3) nustatytos konkrečios remtinos viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės;
(3)
Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1291/2013 (4) sukurta bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ (2014-2020 m.) (toliau - programa „Horizontas 2020“). Programos „Horizontas 2020“ tikslas - padaryti didesnį poveikį moksliniams tyrimams ir inovacijoms sujungiant bendrosios programos „Horizontas 2020“ ir privačiojo sektoriaus lėšas ir įgyvendinant viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes pagrindinėse srityse, kuriose moksliniai tyrimai ir inovacijos gali padėti siekti platesnių Sąjungos konkurencingumo tikslų, paskatinti privačias investicijas ir padėti spręsti visuomenės uždavinius. Tos partnerystės turėtų būti grindžiamos ilgalaikiu įsipareigojimu, įskaitant subalansuotą visų partnerių įnašą, turėtų būti atskaitingos už savo tikslų pasiekimą ir turėtų būti suderintos su Sąjungos strateginiais tikslais, susijusiais su moksliniais tyrimais, technologine plėtra ir inovacijomis. Tų partnerysčių valdymas ir veikimas turėtų būti atviras, skaidrus, veiksmingas ir efektyvus ir suteikti galimybę dalyvauti įvairiems suinteresuotiesiems subjektams, vykdantiems veiklą savo konkrečioje srityje. Remiantis Reglamentu (ES) Nr. 1291/2013, Sąjunga gali dalyvauti tose partnerystėse mokėdama finansinius įnašus bendrosioms įmonėms, įsteigtoms Sprendimu Nr. 1982/2006/EB pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 187 straipsnį;
(4)
vadovaujantis Reglamentu (ES) Nr. 1291/2013 ir Tarybos sprendimu 2013/743/ES (5), pagal programą „Horizontas 2020“ įsteigtoms bendrosioms įmonėms gali būti teikiama parama tame sprendime nurodytomis sąlygomis;
(5)
2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikate „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (toliau - strategija „Europa 2020“), kurią patvirtino Europos Parlamentas ir Taryba, pabrėžiamas poreikis sudaryti palankias sąlygas investicijoms į žinias ir inovacijas, kad Sąjungoje būtų pasiektas pažangus, tvarus ir integracinis augimas;
(6)
Biologinės pramonės sektorių konsorciumas (toliau - BPS konsorciumas) parengė vizijos dokumentą ir strateginę inovacijų ir mokslinių tyrimų darbotvarkę, pagrįstą plačiomis konsultacijomis su viešojo ir privačiojo sektorių suinteresuotaisiais subjektais. Strateginėje inovacijų ir mokslinių tyrimų darbotvarkėje aprašomi pagrindiniai technologiniai ir inovacijų uždaviniai, kurie turi būti išspręsti norint Europoje plėtoti tvarius ir konkurencingus biologinės pramonės sektorius, ir nustatoma pagal biologinės pramonės sektorių jungtinę technologijų iniciatyvą (toliau - BPS iniciatyva) įgyvendintina mokslinių tyrimų, demonstracinė ir diegimo veikla;
(7)
BPS konsorciumas yra ne pelno organizacija, kuri buvo sukurta atstovauti pramonės grupei, remiančiai BPS iniciatyvą. Jos nariai - didelės bendrovės, mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ), regioniniai klasteriai, Europos prekybos asociacijos ir Europos technologijų platformos - apima visą biologinės pramonės vertės grandinę. BPS konsorciumo tikslas - užtikrinti ir skatinti technologinį ir ekonominį biologinės pramonės sektorių plėtojimą Europoje. Paraišką dėl narystės gali pateikti visi suinteresuotieji subjektai, priklausantys kuriai nors biologinės pramonės vertės grandinės daliai. Narystės klausimu BPS konsorciumas taiko bendruosius atvirumo ir skaidrumo principus ir taip užtikrina platų pramonės sektorių dalyvavimą;
(8)
visos reikalavimus atitinkančios institucijos gali tapti pasirinktų projektų dalyvėmis ar koordinatorėmis;
(9)
2012 m. vasario 13 d. Komisijos komunikate „Inovacijos vardan tvaraus augimo. Bioekonomika Europai“ ir ypač jo veiksmų plane raginama kurti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę, siekiant remti tvarių ir konkurencingų biologinės pramonės sektorių ir vertės grandinių kūrimą Europoje. Pereinant prie visuomenės, kurioje naftai tenka kuklesnis vaidmuo, komunikatu siekiama geriau integruoti biomasės gamybos ir perdirbimo sektorius, kad biomasės naudojimas pramonės ir energetikos poreikiams patenkinti būtų suderintas su aprūpinimo maistu saugumo ir gamtos išteklių trūkumo apsektais ir aplinkos apsaugos tikslais;
(10)
2012 m. spalio 10 d. Komisijos komunikate „Stipresnė Europos pramonė ekonomikos augimui ir atsigavimui skatinti“ patvirtinama biologinės pramonės sektorių strateginė svarba būsimam Europos konkurencingumui, kaip apibrėžta 2007 m. gruodžio 21 d. Komisijos komunikate „Europos pirmaujančios rinkos iniciatyva“, ir pabrėžiamas BPS iniciatyvos poreikis;
(11)
biologinės pramonės sektoriuose ir jų vertės grandinėse kyla sudėtingų ir esminių technologinių ir inovacijų uždavinių. Siekiant sukurti tvarias ir konkurencingas vertės grandines, biologinės pramonės sektoriams tenka įveikti naujiems sektoriams būdingas problemas - techninės kompetencijos išsisklaidymą ir ribotus viešai prieinamus duomenis apie faktiškai turimus išteklius. Sprendžiant tuos uždavinius reikia kryptingai ir nuosekliai Europos lygiu siekti veiklos masto, kompetencijos ir inovacijų potencialo kritinės masės;
(12)
BPS iniciatyva turėtų sušvelninti įvairius rinkos trūkumus, kurie atgraso nuo privačių investicijų į pasirengimo veikti konkurencinėje aplinkoje biologinės pramonės sektorių mokslinių tyrimų, demonstracinę ir diegimo veiklą Europoje. Visų pirma, ja turėtų būti užtikrintas patikimas biomasės tiekimas, atsižvelgiant į kitus ne mažiau svarbius socialinius ir aplinkos apsaugos reikalavimus, ir remiamas pažangių perdirbimo technologijų, didelio masto demonstracinės veiklos ir politikos priemonių plėtojimas, taip sumažinant riziką privačių investicijų į mokslinius tyrimus ir inovacijas, skirtas tvarių ir konkurencingų biologinių produktų ir biodegalų plėtojimui, atveju;
(13)
BPS iniciatyva turėtų būti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė, kuria siekiama didinti investicijas į tvaraus biologinės pramonės sektoriaus plėtojimą Europoje. Ji turėtų atnešti aplinkosauginės, socialinės ir ekonominės naudos Europos piliečiams, padidinti Europos konkurencingumą ir padėti Europai įsitvirtinti kaip vienai pagrindinių mokslinių tyrimų, demonstracinės ir diegimo veiklos pažangių biologinių produktų ir biodegalų srityje vykdytojai;
(14)
BPS iniciatyvos tikslas - įgyvendinti mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos Europoje programą, pagal kurią būtų vertinama, ar esama atsinaujinančiųjų biologinių išteklių, kuriuos galima panaudoti gaminant biologines medžiagas, ir taip remti tvarių biologinės pramonės vertės grandinių kūrimą. Ta veikla turėtų būti vykdoma tarpusavyje bendradarbiaujant suinteresuotiesiems subjektams, susijusiems su visa biologinės pramonės vertės grandine, įskaitant pirminės gamybos ir perdirbimo pramonės sektorius, su vartotojų prekės ženklais susijusius subjektus, MVĮ, mokslinių tyrimų ir technologijų centrus ir universitetus;
(15)
dėl BPS iniciatyvos tikslų užmojo ir aprėpties, sutelktinų finansinių ir techninių išteklių masto ir poreikio užtikrinti veiksmingą koordinavimą ir išteklių bei finansavimo sinergiją reikalingas Sąjungos dalyvavimas. Todėl biologinės pramonės sektorių jungtinei technologijų iniciatyvai įgyvendinti skirta bendroji įmonė (toliau - BPS bendroji įmonė) turėtų būti įsteigta kaip juridinis asmuo;
(16)
BPS bendrosios įmonės tikslo reikėtų siekti remiant mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą ir tam panaudojant viešojo ir privačiojo sektorių išteklius. Tuo tikslu BPS bendroji įmonė turėtų rengti kvietimus teikti pasiūlymus, kuriais būtų remiama mokslinių tyrimų, demonstracinė ir diegimo veikla;
(17)
siekdama didžiausio poveikio, BPS bendroji įmonė turėtų plėtoti glaudžias sinergijas su kitomis Sąjungos programomis tokiose srityse, kaip švietimas, aplinka, konkurencingumas ir MVĮ, taip pat su sanglaudos politikos fondais ir kaimo plėtros politikos priemonėmis, nes taip konkrečiai galima padėti stiprinti nacionalinius ir regioninius mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumus, aktualius įgyvendinant pažangiųjų specializacijų strategijas;
(18)
programa „Horizontas 2020“ turėtų būti prisidedama prie mokslinių tyrimų ir inovacijų atotrūkio Sąjungoje mažinimo skatinant sinergijas su Europos struktūriniais ir investiciniais fondais (ESI fondais). Todėl BPS bendroji įmonė turėtų siekti plėtoti glaudžias sąsajas su ESI fondais, nes tai gali konkrečiai padėti sustiprinti vietos, regionų ir nacionalinius mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumus BPS bendrosios įmonės veiklos srityje ir remti pažangiosios specializacijos pastangas;
(19)
BPS bendrosios įmonės nariai steigėjai turėtų būti Sąjunga ir BPS konsorciumas;
(20)
BPS bendrosios įmonės organizavimo ir veiklos taisyklės turėtų būti nustatytos BPS bendrosios įmonės įstatuose, kurie būtų šio reglamento dalis;
(21)
BPS konsorciumas raštu sutiko tęsti mokslinius tyrimus BPS bendrosios įmonės veiklos srityje, pasitelkiant viešojo ir privačiojo sektorių partnerystei gerai pritaikytą struktūrą. Tikslinga, kad BPS konsorciumas įsipareigotų laikytis šio reglamento priede pateiktų įstatų pasirašydamas pritarimo raštą;
(22)
kad pasiektų savo tikslus, BPS bendroji įmonė turėtų finansiškai remti veiksmus, pasitelkdama atviras ir skaidrias procedūras, daugiausia dotacijomis, skirtomis dalyviams paskelbus atvirus konkursinius kvietimus teikti pasiūlymus;
(23)
narių, kitų nei Sąjunga, įnašai turėtų būti skiriami ne tik administracinėms BPS bendrosios įmonės sąnaudoms padengti ir bendram finansavimui, kurio reikia siekiant įgyvendinti BPS bendrosios įmonės remiamus mokslinių tyrimų ir inovacijų veiksmus. Jų įnašai taip pat turėtų būti skiriami papildomai veiklai, kurios turi imtis nariai, kiti nei Sąjunga, kaip nurodyta papildomos veiklos plane. Siekiant tinkamai suvokti sverto, taikomo tai papildomai veiklai, poveikį, tai turėtų būti įnašai į platesnę BPS iniciatyvą;
(24)
dalyvavimas netiesioginiuose veiksmuose, kuriuos finansuoja BPS bendroji įmonė, turėtų atitikti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1290/2013 (6). Be to, BPS bendroji įmonė turėtų užtikrinti nuoseklų tų taisyklių taikymą remiantis atitinkamomis Komisijos patvirtintomis priemonėmis;
(25)
BPS bendroji įmonė taip pat turėtų naudoti Komisijos administruojamas elektronines priemones, kad būtų užtikrintas atvirumas, skaidrumas ir sudarytos palankesnės sąlygos dalyvauti. Todėl BPS bendrosios įmonės paskelbti kvietimai teikti pasiūlymus taip pat turėtų būti skelbiami dalyviams skirtame bendrame portale ir pasitelkiant kitas Komisijos administruojamas programos „Horizontas 2020“ elektronines sklaidos priemones. Be to, BPS bendroji įmonė turėtų Komisijos ataskaitų teikimo prievolėse nustatytu periodiškumu teikti atitinkamus tinkamos formos duomenis, susijusius su, inter alia, pasiūlymais, pareiškėjais, dotacijomis ir dalyviais, kad juos būtų galima įtraukti į Komisijos administruojamas programos „Horizontas 2020“ ataskaitų teikimo ir sklaidos elektronines sistemas;
(26)
Sąjungos finansinis įnašas BPS bendrajai įmonei turėtų būti valdomas pagal patikimo finansų valdymo principą ir atitinkamas netiesioginio valdymo taisykles, nustatytas Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (7) ir Komisijos deleguotajame reglamente (ES) Nr. 1268/2012 (8);
(27)
supaprastinimo tikslais administracinė našta turėtų būti sumažinta visoms šalims. Turėtų būti vengiama dvigubo audito, neproporcingo kiekio dokumentų ir ataskaitų. Sąjungos lėšų gavėjų pagal šį reglamentą auditai turėtų būti atliekami laikantis Reglamento (ES) Nr. 1291/2013;
(28)
Sąjungos ir kitų BPS bendrosios įmonės narių finansiniai interesai per visą išlaidų ciklą turėtų būti saugomi proporcingomis priemonėmis, įskaitant pažeidimų prevenciją, aptikimą ir tyrimą, prarastų, neteisingai išmokėtų ar netinkamai panaudotų lėšų susigrąžinimą ir, prireikus, administracinių ir finansinių nuobaudų taikymą pagal Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012;
(29)
BPS bendrosios įmonės atžvilgiu Komisijos vidaus auditorius turėtų turėti tuos pačius įgaliojimus kaip ir Komisijos atžvilgiu;
(30)
atsižvelgiant į bendrųjų įmonių ypatingą pobūdį bei dabartinį statusą ir siekiant užtikrinti Septintosios bendrosios programos tęstinumą, bendrosioms įmonėms turėtų ir toliau būti taikomas atskiras biudžeto įvykdymo patvirtinimas. Todėl, nukrypstant nuo Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 60 straipsnio 7 dalies ir 209 straipsnio, patvirtinti, kad BPS bendroji įmonė įvykdė biudžetą, turėtų Europos Parlamentas, remdamasis Tarybos rekomendacija. Vadinasi, Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 60 straipsnio 5 dalyje nustatyti ataskaitų teikimo reikalavimai neturėtų būti taikomi Sąjungos finansiniam įnašui BPS bendrajai įmonei, tačiau jie turėtų būti kuo labiau suderinti su Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 208 straipsnyje nurodytoms įstaigoms numatytais reikalavimais. Audito Rūmai turėtų vykdyti sąskaitų ir pagrindinių operacijų teisėtumo ir tvarkingumo auditą;
(31)
BPS bendroji įmonė turėtų veikti atvirai ir skaidriai, laiku teikdama visą svarbią informaciją savo atitinkamiems organams ir atitinkamai propaguodama savo veiklą, įskaitant plačiosios visuomenės informavimo ir sklaidos veiklą. BPS bendrosios įmonės organų darbo tvarkos taisyklės turėtų būti skelbiamos viešai;
(32)
siekdama palengvinti BPS bendrosios įmonės įsteigimą, Komisija turėtų būti atsakinga už jos įsteigimą ir pradinę veiklą, kol BPS bendroji įmonė įgis veiklos pajėgumų savo biudžetui vykdyti;
(33)
atsižvelgiant į programos „Horizontas 2020“ bendrąjį tikslą - užtikrinti didesnį supaprastinimą ir nuoseklumą - visuose BPS bendrosios įmonės kvietimuose teikti pasiūlymus turėtų būti atsižvelgta į programos „Horizontas 2020“ įgyvendinimo trukmę;
(34)
kadangi šio reglamento tikslo, t. y. visoje Sąjungoje stiprinti pramoninius mokslinius tyrimus ir inovacijas BPS bendrajai įmonei įgyvendinant BPS iniciatyvą, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl siekio išvengti dubliavimosi, išlaikyti kritinę masę ir užtikrinti efektyviausią viešojo finansavimo panaudojimą tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, pagal Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatytą subsidiarumo principą Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Įsteigimas
1. Siekiant įgyvendinti biologinės pramonės sektorių jungtinę technologijų iniciatyvą (toliau - BPS iniciatyva), laikotarpiui iki 2024 m. gruodžio 31 d. įsteigiama bendroji įmonė (toliau - BPS bendroji įmonė), kaip apibrėžta SESV 187 straipsnyje. Siekiant atsižvelgti į programos „Horizontas 2020“ įgyvendinimo trukmę, BPS bendrosios įmonės kvietimai teikti pasiūlymus paskelbiami ne vėliau kaip 2020 m. gruodžio 31 d. Tinkamai pagrįstais atvejais kvietimai teikti pasiūlymus gali būti skelbiami iki 2021 m. gruodžio 31 d.
2. BPS bendroji įmonė yra subjektas, kuriam pavesta įgyvendinti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę, nurodytą Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 209 straipsnyje.
3. BPS bendroji įmonė yra juridinis asmuo. Visose valstybėse narėse ji turi plačiausią juridiniams asmenims pagal tos valstybės narės įstatymus suteikiamą teisnumą. Visų pirma ji gali įsigyti kilnojamojo ir nekilnojamojo turto arba juo disponuoti ir gali dalyvauti teismo procesuose.
4. BPS bendrosios įmonės buveinė yra Briuselyje (Belgija).
5. BPS bendrosios įmonės įstatai (toliau - įstatai) pateikti priede.
2 straipsnis
Tikslai
BPS bendrosios įmonės tikslai:
a)
padėti įgyvendinti Reglamentą (ES) Nr. 1291/2013, ir visų pirma Sprendimo 2013/743/ES III dalį;
b)
padėti siekti BPS iniciatyvos tikslų - kurti efektyviau išteklius naudojančią ir tvarią mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomiką; didinti ekonomikos augimą ir užimtumą, ypač kaimo vietovėse, Europoje plėtojant tvarius ir konkurencingus biologinės pramonės sektorius, kuriuose naudojami pažangūs, tvariai biomase aprūpinami biologinio perdirbimo įrenginiai, ir visų pirma:
i)
pademonstruoti technologijas, kurios sudaro sąlygas iš Europoje gaunamos biomasės kurti naujus cheminius polimerų segmentus, naujas medžiagas ir naujus vartotojų produktus, kuriais panaikinama būtinybė naudotis iškastiniais ištekliais pagrįstomis žaliavomis;
ii)
plėtoti verslo modelius, pagal kuriuos integruojami viso vertės grandinės ekonominio proceso (nuo biomasės tiekimo iki biologinio perdirbimo įrenginių ir biologinių medžiagų, biologinių cheminių medžiagų ir biodegalų vartotojų) dalyviai, be kita ko, kuriant naujus tarpšakinius ryšius ir remiant tarpsektorinius klasterius; ir
iii)
sukurti pavyzdinius biologinio perdirbimo įrenginius, kuriuose naudojamos biologinėms medžiagoms, biocheminėms medžiagoms ir biodegalams skirtos technologijos ir verslo modeliai, ir parodyti, kad sąnaudos ir rezultatai pagerėja tiek, kad būtų galima konkuruoti su iškastiniais ištekliais pagrįstomis alternatyvomis.
3 straipsnis
Sąjungos finansinis įnašas
1. Sąjungos finansinis įnašas, įskaitant ELPA asignavimus, į BPS bendrąją įmonę administracinėms sąnaudoms ir veiklos sąnaudoms padengti yra iki 975 000 000 EUR. Sąjungos įnašas mokamas iš Sąjungos bendrojo biudžeto asignavimų, skirtų specialiajai programai, kuria įgyvendinama Sprendimu 2013/743/ES sukurta programa „Horizontas 2020“, pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 58 straipsnio 1 dalies c punkto iv papunkčio, 60 ir 61 straipsnių nuostatas, taikomas to reglamento 209 straipsnyje nurodytoms įstaigoms.
2. Sąjungos finansinio įnašo teikimo tvarka nustatoma įgaliojimo susitarimu ir metiniais lėšų pervedimo susitarimais, kuriuos Sąjungos vardu turi sudaryti Komisija ir BPS bendroji įmonė.
3. Šio straipsnio 2 dalyje nurodytame įgaliojimo susitarime aptariami elementai, išdėstyti Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 58 straipsnio 3 dalyje, 60 ir 61 straipsniuose ir Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 1268/2012 40 straipsnyje, bei, inter alia,:
a)
bendrosios įmonės BPS įnašui taikomi reikalavimai, susiję su atitinkamais veiklos rodikliais, nurodytais Sprendimo 2013/743/ES II priede;
b)
BPS bendrosios įmonės įnašui taikomi reikalavimai, siekiant vykdyti Sprendimo 2013/743/ES III priede nurodytą stebėseną;
c)
specialūs veiklos rodikliai, susiję su BPS bendrosios įmonės veikimu;
d)
duomenų, kurių reikia siekiant užtikrinti, kad Komisija galėtų vykdyti sklaidos ir ataskaitų teikimo prievoles, teikimo tvarka, be kita ko, dalyviams skirtame bendrame portale ir pasitelkiant kitas Komisijos administruojamas programos „Horizontas 2020“ elektronines sklaidos priemones;
e)
nuostatos dėl BPS bendrosios įmonės kvietimų teikti pasiūlymus paskelbimo, be kita ko, dalyviams skirtame bendrame portale ir pasitelkiant kitas Komisijos administruojamas programos „Horizontas 2020“ elektronines sklaidos priemones;
f)
žmogiškųjų išteklių naudojimas ir pokyčiai, visų pirma įdarbinimas pagal pareigų grupę, lygį ir kategoriją, perklasifikavimo veiksmai ir bet kokie darbuotojų skaičiaus pokyčiai.
4 straipsnis
Kitų nei Sąjunga narių įnašai
1. Kiti nei Sąjunga BPS bendrosios įmonės nariai skiria arba pasirūpina, kad juos sudarantys subjektai skirtų iš viso bent 2 730 000 000 EUR įnašą per 1 straipsnyje apibrėžtą laikotarpį.
2. Šio straipsnio 1 dalyje nurodytą įnašą sudaro:
a)
įnašai BPS bendrajai įmonei, kaip nustatyta įstatų 12 straipsnio 2 dalyje ir 12 straipsnio 3 dalies b ir c punktuose;
b)
kitų nei Sąjunga narių ar juos sudarančių subjektų bent 1 755 000 000 EUR vertės nepiniginiai įnašai, skirti per 1 straipsnyje apibrėžtą laikotarpį, sudaryti iš sąnaudų, kurias tie subjektai patyrė įgyvendindami BPS bendrosios įmonės darbo plane nenumatytą papildomą veiklą, kuria prisidedama prie BPS iniciatyvos tikslų įgyvendinimo. Tos sąnaudos gali būti dengiamos kitų Sąjungos finansavimo programų lėšomis laikantis taikomų taisyklių ir procedūrų. Tokiais atvejais Sąjungos finansavimas negali būti kitų nei Sąjunga narių ar juos sudarančių subjektų nepiniginių įnašų pakaitalu.
Sąnaudos, nurodytos b punkte, neatitinka reikalavimų BPS bendrosios įmonės finansinei paramai gauti. Atitinkama veikla numatoma metiniame papildomos veiklos plane, kuriame nurodoma tų įnašų apskaičiuotoji vertė.
3. Kiti nei Sąjunga BPS bendrosios įmonės nariai ne vėliau kaip kiekvienų metų sausio 31 d. BPS bendrosios įmonės valdybai pateikia ataskaitą apie 2 dalyje nurodytų įnašų, skirtų kiekvienais ankstesniais finansiniais metais, vertę. Apie tai taip pat laiku informuojama valstybių atstovų grupė.
4. Siekiant įvertinti šio straipsnio 2 dalies b punkte ir įstatų 12 straipsnio 3 dalies c punkte nurodytus įnašus, sąnaudos nustatomos pagal atitinkamų subjektų įprastą sąnaudų apskaitos praktiką, pagal šalyje, kurioje įsisteigęs subjektas, taikomus apskaitos standartus ir pagal taikomus tarptautinius apskaitos standartus bei tarptautinius finansinės atskaitomybės standartus. Sąnaudas patvirtina atitinkamo subjekto paskirtas nepriklausomas išorės auditorius. Vertinimo metodą gali patikrinti BPS bendroji įmonė, iškilus kokiems nors neaiškumams, susijusiems su tuo patvirtinimu. Taikant šį reglamentą nei BPS bendroji įmonė, nei jokia kita Sąjungos įstaiga dėl papildomos veiklos patirtų sąnaudų audito neatlieka.
5. Komisija gali nutraukti, proporcingai sumažinti ar sustabdyti BPS bendrajai įmonei skirtą Sąjungos finansinį įnašą arba inicijuoti įstatų 20 straipsnio 2 dalyje nurodytą likvidavimo procedūrą, jei tie nariai ir juos sudarantys subjektai neskiria šio straipsnio 2 dalyje nurodytų įnašų, skiria tik jų dalį ar juos skiria pavėluotai. Komisijos sprendimas netrukdo kompensuoti reikalavimus atitinkančias sąnaudas, kurias nariai jau patyrė iki pranešimo BPS bendrajai įmonei apie minėtą sprendimą.
5 straipsnis
Finansinės taisyklės
Nedarant poveikio šio reglamento 12 straipsniui, BPS bendroji įmonė priima savo specialiąsias finansines taisykles pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 209 straipsnį ir Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) Nr. 110/2014 (9).
6 straipsnis
Darbuotojai
1. BPS bendrosios įmonės darbuotojams taikomi Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatai ir kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygos, nustatyti Tarybos reglamentu (EEB, Euratomas, EAPB) Nr. 259/68 (10) (toliau - „Tarnybos nuostatai“ ir „Įdarbinimo sąlygos“), taip pat Sąjungos institucijų bendrai priimtos Tarnybos nuostatų ir Įdarbinimo sąlygų įgyvendinimo taisyklės.
2. BPS bendrosios įmonės darbuotojų atžvilgiu valdyba naudojasi įgaliojimais, kurie Tarnybos nuostatuose suteikti paskyrimų tarnybai, o Įdarbinimo sąlygose - institucijai, įgaliotai sudaryti sutartis (toliau - paskyrimų tarnybos įgaliojimai).
Laikydamasi Tarnybos nuostatų 110 straipsnio valdyba priima sprendimą, pagrįstą Tarnybos nuostatų 2 straipsnio 1 dalimi ir Įdarbinimo sąlygų 6 straipsniu, kuriuo atitinkami paskyrimų tarnybos įgaliojimai suteikiami vykdomajam direktoriui ir apibrėžiamos sąlygos, kuriomis tas įgaliojimų suteikimas gali būti sustabdytas. Vykdomajam direktoriui leidžiama perduoti tuos įgaliojimus.
Kai to reikia dėl išimtinių aplinkybių, valdyba gali priimti sprendimą laikinai sustabdyti paskyrimų tarnybos įgaliojimų suteikimą vykdomajam direktoriui bei pastarojo įvykdytą įgaliojimų perdavimą. Tokiu atveju valdyba paskyrimų tarnybos įgaliojimais naudojasi pati arba juos suteikia vienam iš savo narių arba BPS bendrosios įmonės darbuotojui, kuris nėra vykdomasis direktorius.
3. Valdyba priima atitinkamas Tarnybos nuostatų ir Įdarbinimo sąlygų įgyvendinimo taisykles, laikydamasi Tarnybos nuostatų 110 straipsnio.
4. Personalo ištekliai nustatomi BPS bendrosios įmonės personalo etatų planu, kuriame laikantis jos metinio biudžeto nurodomas laikinų etatų skaičius pagal pareigų grupę bei lygį ir sutartininkų skaičius, išreikštas visos darbo dienos ekvivalentu.
5. BPS bendrosios įmonės personalą sudaro laikinieji darbuotojai ir sutartininkai.
6. Visas sąnaudas, susijusias su personalu, padengia BPS bendroji įmonė.
7 straipsnis
Deleguotieji nacionaliniai ekspertai ir stažuotojai
1. BPS bendrojoje įmonėje gali dirbti jos neįdarbinti deleguotieji nacionaliniai ekspertai ir stažuotojai. Deleguotųjų nacionalinių ekspertų skaičius, išreikštas visos darbo dienos ekvivalentu, įtraukiamas į informaciją apie personalo išteklius, kaip nurodyta 6 straipsnio 4 dalyje, laikantis metinio biudžeto.
2. Valdyba priima sprendimą, kuriuo nustatomos nacionalinių ekspertų delegavimo į BPS bendrąją įmonę taisyklės ir stažuotojų darbo taisyklės.
8 straipsnis
Privilegijos ir imunitetai
BPS bendrajai įmonei ir jos personalui taikomas Protokolas Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų, pridėtas prie Europos Sąjungos sutarties ir SESV.
9 straipsnis
BPS bendrosios įmonės atsakomybė
1. Sutartinė BPS bendrosios įmonės atsakomybė reglamentuojama atitinkamomis sutartinėmis nuostatomis ir konkrečiam susitarimui, sprendimui ar sutarčiai taikoma teise.
2. Nesutartinės atsakomybės atveju BPS bendroji įmonė pagal bendrus valstybių narių teisės principus atlygina bet kokią žalą, kurią eidami savo pareigas padaro jos darbuotojai.
3. Bet kokie BPS bendrosios įmonės mokėjimai, susiję su 1 ir 2 dalyse nurodyta atsakomybe, ir dėl jos patirtos sąnaudos bei išlaidos laikomi BPS bendrosios įmonės išlaidomis ir padengiami naudojant jos išteklius.
4. Už BPS bendrosios įmonės įsipareigojimų įvykdymą yra atsakinga tik pati BPS bendroji įmonė.
10 straipsnis
Europos Sąjungos Teisingumo Teismo jurisdikcija ir taikoma teisė
1. Europos Sąjungos Teisingumo Teismas turi jurisdikciją:
a)
pagal visas nuostatas dėl arbitražo, įtrauktas į BPS bendrosios įmonės sudarytus susitarimus, sutartis arba jos sprendimus;
b)
kilus ginčams, susijusiems su kompensacijomis už žalą, kurią eidami savo pareigas padarė BPS bendrosios įmonės darbuotojai;
c)
kilus BPS bendrosios įmonės ir jos darbuotojo ginčui srityje, kuri reglamentuojama Tarnybos nuostatais ir Įdarbinimo sąlygomis, ir tuose dokumentuose nurodytomis sąlygomis.
2. Šiame reglamente ar kituose Sąjungos teisės aktuose nenumatytiems atvejams taikoma šalies, kurioje yra BPS bendrosios įmonės buveinė, teisė.
11 straipsnis
Vertinimas
1. Ne vėliau kaip 2017 m. birželio 30 d. Komisija, padedama nepriklausomų ekspertų, atlieka tarpinį BPS bendrosios įmonės įvertinimą. Komisija parengia to vertinimo ataskaitą, į kurią įtraukiamos Komisijos vertinimo išvados ir pastabos. Tą ataskaitą Komisija ne vėliau kaip 2017 m. gruodžio 31 d. perduoda Europos Parlamentui ir Tarybai. Į BPS bendrosios įmonės tarpinio įvertinimo rezultatus atsižvelgiama atliekant nuodugnų įvertinimą ir tarpinį įvertinimą, nurodytą Reglamento (ES) Nr. 1291/2013 32 straipsnyje.
2. Remdamasi šio straipsnio 1 dalyje nurodyto tarpinio įvertinimo išvadomis Komisija gali imtis priemonių pagal 4 straipsnio 5 dalį arba kitų atitinkamų veiksmų.
3. Per šešis mėnesius po BPS bendrosios įmonės likvidavimo, bet ne vėliau kaip per dvejus metus nuo įstatų 20 straipsnyje nurodytos likvidavimo procedūros pradėjimo, Komisija atlieka BPS bendrosios įmonės galutinį įvertinimą. To galutinio įvertinimo rezultatai pateikiami Europos Parlamentui ir Tarybai.
12 straipsnis
Biudžeto įvykdymo patvirtinimas
Nukrypstant nuo Reglamento Nr. 966/2012 60 straipsnio 7 dalies ir 209 straipsnio, tai, kad BPS bendroji įmonė įvykdė biudžetą, patvirtina Europos Parlamentas, remdamasis Tarybos rekomendacija ir laikydamasis BPS bendrosios įmonės finansinėse taisyklėse numatytos procedūros.
13 straipsnis
Ex post auditai
1. Išlaidų netiesioginiams veiksmams ex post auditus BPS bendroji įmonė atlieka pagal Reglamento (ES) Nr. 1291/2013 29 straipsnį, kaip programos „Horizontas 2020“ netiesioginių veiksmų dalį.
2. Komisija gali nuspręsti pati atlikti šio straipsnio 1 dalyje nurodytus auditus. Tokiais atvejais ji tai daro vadovaudamasi taikytinomis taisyklėmis, visų pirma nustatytomis reglamentuose (ES, Euratomas) Nr. 966/2012, (ES) Nr. 1290/2013 ir (ES) Nr. 1291/2013.
14 straipsnis
Narių finansinių interesų apsauga
1. BPS bendroji įmonė suteikia Komisijos darbuotojams, kitiems BPS bendrosios įmonės ar Komisijos įgaliotiems asmenims ir Audito Rūmams prieigą prie jos objektų, patalpų ir prie visos informacijos, įskaitant informaciją elektroniniu formatu, kurios jiems reikia atliekant auditus.
2. Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) gali atlikti tyrimus, įskaitant patikras vietoje ir tikrinimus, remdamasi Tarybos reglamento (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 (11) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 883/2013 (12) nuostatomis ir procedūromis, kad nustatytų, ar nebūta sukčiavimo, korupcijos arba kitos neteisėtos veikos, darančios poveikį Sąjungos finansiniams interesams, atvejų, susijusių su pagal šį reglamentą finansuojamais susitarimais, sprendimais arba sutartimis.
3. Nedarant poveikio 1 ir 2 dalims, į susitarimus, sprendimus ir sutartis, sudarytus įgyvendinant šį reglamentą, įtraukiamos nuostatos, kuriomis Komisija, BPS bendroji įmonė, Audito Rūmai ir OLAF aiškiai įgaliojami atlikti tokius auditus ir tyrimus pagal jų atitinkamą kompetenciją.
4. BPS bendroji įmonė užtikrina, kad jos narių finansiniai interesai būtų tinkamai ginami, tuo tikslu atliekant arba pavedant atlikti tinkamus vidaus ir išorės patikrinimus.
5. BPS bendroji įmonė prisijungia prie 1999 m. gegužės 25 d. Tarpinstitucinio susitarimo tarp Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų vidaus tyrimų (13). BPS bendroji įmonė patvirtina būtinas priemones, kurios reikalingos sudaryti palankesnes sąlygas OLAF atliekamiems vidaus tyrimams.
15 straipsnis
Konfidencialumas
Nedarant poveikio 16 straipsniui, BPS bendroji įmonė užtikrina neskelbtinos informacijos, kurios atskleidimas galėtų pakenkti jos narių ar jos veikloje dalyvaujančių subjektų interesams, apsaugą.
16 straipsnis
Skaidrumas
1. BPS bendrosios įmonės turimiems dokumentams taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 (14).
2. BPS bendrosios įmonės valdyba gali patvirtinti praktines Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 įgyvendinimo priemones.
3. Nedarant poveikio šio reglamento 10 straipsniui, BPS bendrosios įmonės pagal Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 8 straipsnį priimti sprendimai gali būti skundžiami Ombudsmenui SESV 228 straipsnyje nustatytomis sąlygomis.
17 straipsnis
Dalyvavimo ir sklaidos taisyklės
BPS bendrosios įmonės finansuojamiems veiksmams taikomas Reglamentas (ES) Nr. 1290/2013. Laikantis to reglamento, BPS bendroji įmonė laikoma finansuojančiąja įstaiga ir teikia finansinę paramą netiesioginiams veiksmams, kaip nustatyta įstatų 1 straipsnyje.
18 straipsnis
Priimančiosios valstybės parama
BPS bendroji įmonė ir valstybė, kurioje yra jos buveinė, gali sudaryti administracinį susitarimą dėl privilegijų, imunitetų ir kitos paramos, kurią ta valstybė teiks BPS bendrajai įmonei.
19 straipsnis
Pradiniai veiksmai
1. Komisija yra atsakinga už BPS bendrosios įmonės įsteigimą ir pradinę veiklą, kol ji įgis veiklos pajėgumų savo biudžetui vykdyti. Komisija pagal Sąjungos teisę atlieka visus reikiamus veiksmus bendradarbiaudama su kitais nariais ir dalyvaujant BPS bendrosios įmonės kompetentingiems organams.
2. Taikant 1 dalį:
a)
kol pagal įstatų 8 straipsnį valdybos paskirtas vykdomasis direktorius ims eiti savo pareigas, Komisija gali paskirti savo pareigūną laikinuoju vykdomuoju direktoriumi, kuris vykdytų vykdomajam direktoriui pavestas pareigas; laikinajam vykdomajam direktoriui gali padėti tam tikras Komisijos pareigūnų skaičius;
b)
nukrypstant nuo šio reglamento 6 straipsnio 2 dalies, laikinasis direktorius vykdo paskyrimų tarnybos įgaliojimus;
c)
Komisija gali laikinai paskirti tam tikrą savo pareigūnų skaičių.
3. Laikinasis vykdomasis direktorius, valdybai patvirtinus, gali leisti atlikti visus iš BPS bendrosios įmonės metiniame biudžete numatytų asignavimų padengiamus mokėjimus ir gali sudaryti susitarimus, priimti sprendimus ir sudaryti sutartis, įskaitant darbo sutartis, po to, kai patvirtinamas BPS bendrosios įmonės personalo etatų planas.
4. Laikinasis vykdomasis direktorius, gavęs BPS bendrosios įmonės vykdomojo direktoriaus sutikimą ir pritarus valdybai, nustato datą, kai BPS bendroji įmonė yra pajėgi vykdyti savo biudžetą. Nuo tos datos Komisija nebeprisiima įsipareigojimų ir nebevykdo mokėjimų už BPS bendrosios įmonės veiklą.
20 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2014 m. gegužės 6 d.