NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1301/2013
ze dne 17. prosince 2013
o Evropském fondu pro regionální rozvoj, o zvláštních ustanoveních týkajících se cíle Investice pro růst a zaměstnanost a o zrušení nařízení (ES) č. 1080/2006
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na články 178 a 349 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle článku 176 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) je úkolem Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), aby pomáhal odstraňovat zásadní regionální rozdíly v Unii. V souladu s uvedeným článkem a s čl. 174 druhým a třetím pododstavcem Smlouvy o fungování EU má tak EFRR přispívat ke snižování rozdílů mezi úrovní rozvoje různých regionů a zaostalosti nejvíce znevýhodněných regionů, mezi nimiž má být zvláštní pozornost věnována regionům, které jsou závažně a trvale znevýhodněny přírodními nebo demografickými podmínkami, jako jsou nejsevernější regiony s velmi nízkou hustotou obyvatelstva a ostrovní, přeshraniční a horské regiony.
(2)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady č. 1303/2013 (3) obsahuje společná ustanovení týkající se EFRR, Evropského sociálního fondu (ESF), Fondu soudržnosti, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova a Evropského námořního a rybářského fondu.
(3)
Měla by být stanovena zvláštní ustanovení ohledně druhu činností, které lze podporovat prostřednictvím EFRR s cílem přispět k investičním prioritám v rámci tematických cílů uvedených v nařízení (EU) č. 1303/2013. Zároveň je třeba vymezit a objasnit činnosti spadající mimo oblast působnosti EFRR, a to včetně investic, jejichž cílem je dosáhnout snížení emisí skleníkových plynů z činností, jejichž seznam je uveden v příloze I směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES (4). Aby se předešlo nadměrnému financování, neměly by takové investice být způsobilé pro podporu z EFRR, neboť již mají finanční prospěch z uplatňování směrnice 2003/87/ES. Toto vyloučení by nemělo omezit možnost využití EFRR na podporu činností, jež nejsou uvedeny v příloze I směrnice 2003/87/ES, i kdyby tyto činnosti byly prováděny týmiž hospodářskými subjekty a zahrnovaly činnosti, jako jsou investice do energetické účinnosti sítí dálkového vytápění, inteligentních distribučních soustav, systémů skladování a přepravy nebo opatření zaměřených na snížení znečištění ovzduší, i kdyby jedním z nepřímých účinků takových činností bylo snížení emisí skleníkových plynů nebo kdyby byly uvedeny v národním plánu směrnice 2003/87/ES.
(4)
Je nezbytné stanovit, jaké dodatečné činnosti lze podporovat z EFRR v rámci cíle Evropské územní spolupráce.
(5)
EFRR by měl přispívat k plnění strategie Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění, a tím zajistit větší zaměření podpory z EFRR na priority Unie. V závislosti na kategorii podporovaných regionů by se podpora z EFRR v rámci cíle Investice pro růst a zaměstnanost měla soustředit na výzkum a inovace, informační a komunikační technologie (IKT), malé a střední podniky a na podporu nízkouhlíkového hospodářství. Tohoto tématického soustředění prostředků by mělo být dosaženo na vnitrostátní úrovni, avšak mělo by zároveň umožnit flexibilitu na úrovni operačních programů a mezi různými kategoriemi regionů. Tématické soustředění by mělo být případně upraveno s ohledem na prostředky z Fondu soudržnosti přidělené na podporu investičních priorit týkajících se přechodu na nízkouhlíkové hospodářství uvedených v nařízení Evropského parlamentu a Rady (5) (EU) č. 1300/2013. Stupeň tématického soustředění prostředků by měl vycházet z úrovně rozvoje regionu a případně z příspěvků z Fondu soudržnosti, jakož i ze zvláštních potřeb regionů, jejichž HDP na obyvatele, používaný jako kritérium způsobilosti v programovém období 2007-2013, byl nižší než 75 % průměrného HDP v EU-25 v referenčním období, regionů, které mají pro programové období 2007-2013 status postupně vyřazovaných regionů, a některých regionů na úrovni NUTS 2, které sestávají výhradně z ostrovních členských států nebo ostrovů.
(6)
Podpora z EFRR v rámci investiční priority „komunitně vedený místní rozvoj“ by měla přispívat k plnění všech tematických cílů uvedených v tomto nařízení.
(7)
V zájmu řešení specifických potřeb EFRR a v souladu se strategií Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění, je v rámci každého z tematických cílů uvedených v nařízení (EU) č. 1303/2013 nezbytné stanovit zvláštní opatření týkající se EFRR jako „investiční priority“. Tyto investiční priority by měly stanovit podrobné, vzájemně se nevylučující cíle, ke kterým má EFRR přispět. Takové investiční priority by měly tvořit základ pro vymezení zvláštních cílů v rámci programů, jež zohlední potřeby a charakteristiky dané programové oblasti.
(8)
Je třeba podporovat inovace a rozvoj malých a středních podniků v nově vznikajících oblastech vázaných na evropské a regionální výzvy, jako jsou tvůrčí a kulturní odvětví a inovační služby odrážející nové potřeby společnosti nebo produkty a služby související se stárnoucí populací, péčí a zdravím, ekologickou inovací, nízkouhlíkovým hospodářstvím a účinným využíváním zdrojů.
(9)
V souladu s nařízením (EU) č. 1303/2013 a s cílem optimalizovat přidanou hodnotu investic, které jsou zcela či částečně financovány z rozpočtu Unie pro oblast výzkumu a inovací, se má usilovat o součinnost zejména mezi fungováním EFRR a Horizontu 2020 - rámcového programu pro výzkum a inovace, přičemž budou respektovány jejich odlišné cíle.
(10)
Při podpoře investic do řízení rizik je důležité zajistit, aby byla zohledňována konkrétní rizika na regionální, přeshraniční a nadnárodní úrovni.
(11)
Pro co největší přínos k dosažení cíle spočívajícího v podpoře růstu podporujícího zaměstnanost by součástí územní strategie pro konkrétní oblasti měly být činnosti na podporu udržitelného cestovního ruchu, kultury a přírodního dědictví, včetně přeměny upadajících průmyslových oblastí. Podpora těchto činností by měla rovněž být přínosem pro posílení inovací a využívání IKT, pro malé a střední podniky, životní prostředí a účinné využívání zdrojů nebo pro podporu sociálního začlenění.
(12)
Pro podporu udržitelné regionální či místní mobility a omezení znečištění vzduchu a hluku je nutno podporovat zdravé, udržitelné a bezpečné způsoby dopravy. Investice do letištní infrastruktury financované z EFRR by měly podporovat ekologicky udržitelnou leteckou dopravu, mimo jiné zvyšováním regionální mobility prostřednictvím připojení sekundárních a terciárních uzlů k infrastruktuře transevropské dopravní sítě (TEN-T), včetně multimodálních uzlů.
(13)
Pro podporu dosažení cílů v oblasti energetiky a klimatu, které si Unie stanovila jako součást strategie Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění, by měl EFRR podporovat investice s cílem prosazovat energetickou účinnost a zabezpečení dodávek v členských státech, a to mimo jiné prostřednictvím rozvoje inteligentních distribučních soustav, systémů skladování a přenosu a prostřednictvím integrace distribuované výroby z obnovitelných zdrojů. Za účelem splnění svých požadavků na zabezpečení dodávek způsobem, který je v souladu s cíly strategie Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění by členské státy měly mít možnost investovat do energetických infrastruktur, které odpovídají jejich zvolené skladbě energetických zdrojů.
(14)
Malými a středními podniky, které mohou zahrnovat i podniky sociální ekonomiky, by se v souladu s definicí stanovenou nařízením (EU) č. 1303/2013 měly rozumět mikropodniky a malé a střední podniky ve smyslu doporučení Komise 2003/361/ES (6).
(15)
S cílem podpořit sociální začlenění a bojovat proti chudobě, zejména mezi marginalizovanými skupinami obyvatel, je třeba zlepšit přístup k sociálním, kulturním a rekreačním službám, a to zajištěním infrastruktury v malém měřítku, která zohlední specifické potřeby osob se zdravotním postižením a starších osob.
(16)
Komunitní služby by měly zahrnovat všechny typy služeb poskytovaných doma, v rodině a v zařízeních péče a další služby zajišťované v komunitě, které podporují právo všech osob na život v komunitě a rovné možnosti výběru a které usilují o prevenci izolace a segregace v rámci komunity.
(17)
Za účelem zvýšení flexibility a snížení administrativní zátěže umožněním společného provádění by priority investic EFRR a Fondu soudržnosti, které odpovídají tématickým cílům, měly být sjednoceny.
(18)
V příloze tohoto nařízení by měl být stanoven společný soubor ukazatelů výstupů umožňujících posoudit celkový pokrok na úrovni Unie při provádění programů. Tyto ukazatele by měly odpovídat investiční prioritě a druhu činnosti podporované v souladu s tímto nařízením a s příslušnými ustanoveními nařízení (EU) č. 1303/2013. Společné ukazatele výstupů by měly být doplněny ukazateli výsledků specifickými pro jednotlivé programy a případně ukazateli výstupů specifickými pro jednotlivé programy.
(19)
V rámci udržitelného rozvoje měst se považuje za nezbytné podporovat integrovaná opatření pro řešení hospodářských, environmentálních, klimatických, demografických a sociálních problémů, s nimiž se potýkají městské oblasti, přičemž je třeba zohlednit potřebu podporovat vazby mezi městy a venkovem. Zásady pro výběr městských oblastí, v nichž mají být realizována integrovaná opatření pro udržitelný rozvoj měst, a orientační příděly na tato opatření by měly být stanoveny v dohodě o partnerství, přičemž by alespoň 5 % prostředků z EFRR na vnitrostátní úrovni mělo být přiděleno k tomuto účelu. O rozsahu přenesení úkolů na městské orgány by měl po konzultaci s městským orgánem rozhodnout řídicí orgán.
(20)
Za účelem určování nebo testování nových řešení problémů týkajících se udržitelného rozvoje měst, které jsou důležité na úrovni Unie, by měl EFRR podporovat inovační opatření v oblasti udržitelného rozvoje měst.
(21)
S cílem posílit budování kapacit, vytváření sítí a výměnu zkušeností mezi programy a subjekty odpovědnými za provádění strategií udržitelného rozvoje měst a inovačních opatření v oblasti udržitelného rozvoje měst a doplnit stávající programy a subjekty je nutné zřídit síť pro rozvoj měst na úrovni Unie.
(22)
EFRR by měl reagovat na problémy týkající se dostupnosti velkých trhů a odlehlosti oblastí s extrémně malou hustotou obyvatelstva od těchto trhů, jak je uvedeno v Protokolu č. 6 o zvláštních ustanoveních pro cíl č. 6 v rámci strukturálních fondů ve Finsku a Švédsku, který tvoří přílohu aktu o přistoupení z roku 1994. EFRR by měl rovněž reagovat na specifické obtíže některých ostrovů, pohraničních regionů, hornatých oblastí a řídce osídlených oblastí, jejichž geografická situace zpomaluje jejich rozvoj, s cílem podpořit jejich udržitelný rozvoj.
(23)
Zvláštní pozornost by se měla věnovat nejvzdálenějším regionům, a to zejména přijetím opatření podle článku 349 Smlouvy o fungování EU, kterými dojde k rozšíření - ve výjimečných případech - rozsahu EFRR na financování operační podpory spojené s kompenzací dodatečných nákladů vyplývajících ze specifické hospodářské a sociální situace těchto regionů, která je ještě prohlubována nevýhodami způsobenými faktory uvedenými v článku 349 Smlouvy o fungování EU, zejména odlehlostí, izolovaností, malou rozlohou, náročnými topografickými a klimatickými podmínkami a hospodářskou závislostí na malém množství produktů, přičemž trvalost a vzájemná kombinace těchto faktorů vážným způsobem omezuje jejich rozvoj. Na operační podporu, kterou členské státy v této souvislosti udělují, se nevztahuje oznamovací povinnost stanovená v čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování EU, pokud v době, kdy byla udělena, splňuje podmínky stanovené nařízením, kterým se prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné s vnitřním trhem podle článků 107 a 108 Smlouvy o fungování EU a v souladu s nařízením Rady (ES) č. 994/98 (7).
(24)
V souladu se závěry Evropské rady konané ve dnech 7.-8. února 2013 a s ohledem na zvláštní cíle stanovené Smlouvou o fungování EU, které se týkají nejvzdálenějších regionů uvedených v článku 349 Smlouvy o fungování EU, byl na základě rozhodnutí Evropské rady 2012/419/EU (8) změněn status Mayotte tak, že se k 1. lednu 2014 stává novým nejvzdálenějším regionem. S cílem usnadnit a podpořit cílený a rychlý rozvoj infrastruktury Mayotte by mělo být výjimečně umožněno přidělit alespoň 50 % části finančního krytí z EFRR určeného pro Mayotte na pět tématických cílů stanovených nařízením (EU) č. 1303/2013.
(25)
Za účelem doplnění tohoto nařízení o některé jiné než podstatné prvky by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o podrobná pravidla pro kritéria výběru a řízení inovačních opatření. Taková pravomoc by rovněž měla být přenesena na Komisi ohledně změn přílohy I tohoto nařízení, je-li to odůvodněno potřebou zajistit účinné posouzení pokroku při provádění operačních programů. Je zvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(26)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž posílení hospodářské, sociální a územní soudržnosti vyrovnáním nerovností mezi hlavními regiony Unie, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich, z důvodu rozsahu rozdílů mezi úrovní rozvoje různých regionů a zaostalosti nejvíce znevýhodněných regionů a omezenosti finančních prostředků členských států a regionů, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení daného cíle,
(27)
Toto nařízení nahrazuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1080/2006 (9). V zájmu přehlednosti by proto nařízení (ES) č. 1080/2006 mělo být zrušeno. Tímto nařízením by však nemělo být dotčeno pokračování ani změny pomoci schválené Komisí na základě nařízení (ES) č. 1080/2006 nebo jiného právního předpisu, který se na takovou pomoc použije ke dni 31. prosince 2013. V důsledku toho by se uvedené nařízení nebo zmíněný jiný právní předpis měly použít na uvedenou pomoc nebo na dotyčné operace i po 31. prosinci 2013, a to až do jejich ukončení. Žádosti o pomoc podané nebo schválené podle nařízení (ES) č. 1080/2006 by měly zůstat v platnosti.
(28)
S cílem umožnit co nejrychlejší uplatňování jím stanovených opatření by toto nařízení mělo vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
Společná ustanovení
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví úkoly Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), rozsah podpory, kterou poskytuje v souvislosti s cílem Investice pro růst a zaměstnanost a cílem Evropská územní spolupráce, a zvláštní ustanovení ohledně podpory z EFRR v souvislosti s cílem Investice pro růst a zaměstnanost.
Článek 2
Úkoly EFRR
EFRR přispívá k financování podpory zaměřené na posílení hospodářské, sociální a územní soudržnosti tím, že vyrovnává zásadní regionální rozdíly v Unii podporou udržitelného rozvoje a strukturálních změn regionálních ekonomik, včetně přeměny upadajících průmyslových oblastí a zaostávajících regionů.
Článek 3
Rozsah podpory z EFRR
1. S cílem přispět k investičním prioritám stanoveným v článku 5 EFRR podporuje tyto činnosti:
a)
produktivní investice, které přispívají k tvorbě a ochraně udržitelných pracovních míst, prostřednictvím přímé podpory investic pro malé a střední podniky;
b)
produktivní investice, bez ohledu na velikost dotyčného podniku, které přispívají k investičním prioritám stanoveným v čl. 5 bodech 1 a 4, a pokud se tato investice týká spolupráce mezi velkými podniky a malými a středními podniky, stanoveným v čl. 5 bodu. 2;
c)
investice do infrastruktury poskytující občanům základní služby v oblastech energetiky, životního prostředí, dopravy a IKT;
d)
investice do sociální, zdravotnické, výzkumné, inovační, podnikové a vzdělávací infrastruktury;
e)
investice do rozvoje vnitřního potenciálu prostřednictvím fixních investic do zařízení a infrastruktury v malém měřítku; včetně infrastruktury v oblasti kultury a udržitelného cestovního ruchu v malém měřítku, služeb pro podniky, podpory výzkumných a inovačních subjektů a investic do technologií a aplikovaného výzkumu v podnicích;
f)
vytváření sítí, spolupráci a výměnu zkušeností mezi příslušnými regionálními, místními, městskými a jinými orgány veřejné správy, hospodářskými a sociálními partnery a příslušnými subjekty zastupujícími občanskou společnost uvedenými v čl. 5 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013, studie, přípravné akce a budování kapacit.
2. V rámci cíle Evropská územní spolupráce může EFRR rovněž podporovat sdílení zařízení a lidských zdrojů a všechny druhy přeshraniční infrastruktury ve všech regionech.
3. EFRR nepodporuje:
a)
vyřazování jaderných elektráren z provozu nebo jejich výstavbu;
b)
investice, jejichž cílem je snižování emisí skleníkových plynů pocházejících z činností, které jsou uvedené v příloze I směrnice 2003/87/ES;
c)
výrobu, zpracování a uvádění tabáku a tabákových výrobků na trh;
d)
podniky v obtížích podle definice v předpisech Unie pro státní podporu;
e)
investice do letištní infrastruktury, které nesouvisí s ochranou životního prostředí nebo nejsou doprovázeny investicemi potřebnými k omezení či snížení jejich negativního dopadu na životní prostředí.
Článek 4
Tematické zaměření
1. Tematické cíle stanovené v čl. 9 prvním pododstavci nařízení (EU) č. 1303/2013 a související investiční priority stanovené v článku 5 tohoto nařízení, na něž může EFRR přispívat v rámci cíle Investice pro růst a zaměstnanost, se zaměřují takto:
a)
ve více rozvinutých regionech:
i)
nejméně 80 % celkových prostředků EFRR na vnitrostátní úrovni se přidělí na dva nebo více tematických cílů stanovených v čl. 9 prvním pododstavci bodech 1, 2, 3 a 4 nařízení (EU) č. 1303/2013; a
ii)
nejméně 20 % celkových prostředků EFRR na vnitrostátní úrovni se přidělí na tematický cíl stanovený v čl. 9 prvním pododstavci bodu 4 nařízení (EU) č. 1303/2013;
b)
v přechodových regionech:
i)
nejméně 60 % celkových prostředků EFRR na vnitrostátní úrovni se přidělí na dva nebo více tematických cílů stanovených v čl. 9 prvním pododstavci bodech 1, 2, 3 a 4 nařízení (EU) č. 1303/2013; a
ii)
nejméně 15 % celkových prostředků EFRR na vnitrostátní úrovni se přidělí na tematický cíl stanovený v čl. 9 prvním pododstavci bodu 4 nařízení (EU) č. 1303/2013;
c)
v méně rozvinutých regionech:
i)
nejméně 50 % celkových prostředků EFRR na vnitrostátní úrovni se přidělí na dva nebo více tematických cílů stanovených v čl. 9 prvním pododstavci bodech 1, 2, 3 a 4 nařízení (EU) č. 1303/2013; a
ii)
nejméně 12 % celkových prostředků EFRR na vnitrostátní úrovni se přidělí na tematický cíl stanovený v čl. 9 prvním pododstavci bodu 4 nařízení (EU) č. 1303/2013.
Pro účely tohoto článku se regiony, jejichž HDP na obyvatele, používaný jako kritérium způsobilosti v programovém období 2007-2013, byl nižší než 75 % průměrného HDP v EU-25 v referenčním období, a regiony, které měly v programovém období 2007-2013 status postupně vyřazovaných regionů, avšak v programovém období 2014-2020 jsou způsobilé v rámci kategorie více rozvinutých regionů podle čl. 90 odst. 2 prvního pododstavce písm. c) nařízení (EU) č. 1303/2013, považují za přechodové regiony.
Pro účely tohoto článku se všechny regiony na úrovni NUTS 2, které sestávají pouze z ostrovních členských států nebo ostrovů, které jsou součástí členských států přijímajících podporu z Fondu soudržnosti, a všechny nejvzdálenějšími regiony považují za méně rozvinuté regiony.
2. Odchylně od odstavce 1 tohoto článku může být minimální podíl přidělený z EFRR pro některou kategorii regionů nižší než podíl stanovený v uvedeném odstavci, pokud je toto snížení vyváženo zvýšením podílu přiděleného pro jinou kategorii regionů. Výsledná částka na vnitrostátní úrovni pro všechny kategorie regionů pro tematické cíle stanovené v čl. 9 prvním pododstavci bodech 1, 2, 3 a 4 nařízení (EU) č. 1300/2013 a pro tematický cíl stanovený v čl. 9 prvním pododstavci bodu 4 nařízení (EU) č. 1303/2013 tedy nesmí být nižší než částka na vnitrostátní úrovni vyplývající z uplatnění minimálních podílů EFRR stanovených v odstavci 1 tohoto článku.
3. Odchylně od odstavce 1 tohoto článku mohou být prostředky Fondu soudržnosti přidělené na podporu investičních priorit stanovených v čl. 4 písm. a) nařízení (EU) č. 1300/2013 započítány jako součást minimálních podílů stanovených v odst. 1 prvním pododstavci písm. a) bodu ii), písm. b) bodu ii) a písm. c) bodu ii) tohoto článku. V tomto případě se podíl uvedený v odst. 1 prvním pododstavci písm. c) bodu ii) tohoto článku navýší na 15 %. Tyto prostředky mohou být případně rozděleny v poměrné výši mezi různé kategorie regionů podle jejich poměrného podílu na celkovém počtu obyvatel daného členského státu.
Článek 5
Investiční priority
V souladu s rozvojovými potřebami a růstovým potenciálem uvedenými v čl. 15 odst. 1 písm. a) bodu i) nařízení (EU) č. 1303 /2013 a vymezenými v dohodě o partnerství podporuje EFRR následující investiční priority v rámci tematických cílů stanovených v čl. 9 prvním pododstavci uvedeného nařízení:
1)
posilování výzkumu, technologického rozvoje a inovací:
a)
posilováním výzkumné a inovační infrastruktury a kapacit pro rozvoj vynikající úrovně výzkumu a inovací a podporou odborných středisek, zejména těch, jež jsou předmětem celoevropského zájmu;
b)
podporou podnikových investic do výzkumu a inovací a vytvářením vazeb a součinnosti mezi podniky, středisky výzkumu a vývoje a odvětvím vysokoškolského vzdělávání, zejména podporou investic v oblasti vývoje produktů a služeb, přenosu technologií, sociálních inovací, ekologických inovací, aplikací veřejných služeb, stimulace poptávky, vytváření sítí, klastrů a otevřených inovací prostřednictvím inteligentní specializace a podporou technického a aplikovaného výzkumu, pilotních linek, opatření k včasnému ověřování produktů, schopností vyspělé výroby a prvovýroby, zejména v oblasti klíčových technologií a šíření technologií pro všeobecné použití;
2)
zlepšení přístupu k IKT, využití a kvality IKT:
a)
rozšiřováním širokopásmového připojení a zavádění vysokorychlostních sítí a podporou zavádění vznikajících technologií a sítí pro digitální hospodářství;
b)
vyvíjením produktů a služeb v oblasti IKT, elektronickým obchodem a zvyšováním poptávky po IKT;
c)
posilováním aplikací v oblasti IKT určených pro elektronickou veřejnou správu, elektronické učení, začlenění do informační společnosti, elektronickou kulturu a elektronické zdravotnictví;
3)
zvyšování konkurenceschopnosti malých a středních podniků:
a)
podporou podnikání, zejména usnadněním hospodářského využívání nových myšlenek a podporou zakládání nových firem, mimo jiné prostřednictvím podnikatelských inkubátorů;
b)
vyvíjením a prováděním nových obchodních modelů pro malé a střední podniky, zejména pro oblast mezinárodního obchodu;
(c)
podporou vytváření a rozšiřování pokročilých kapacit pro rozvoj produktů a služeb;
(d)
podporou schopnosti malých a středních podniků růst na regionálním, vnitrostátním a mezinárodním trhu a angažovat se v procesu inovací;
4)
podpora posunu směrem k nízkouhlíkovému hospodářství ve všech odvětvích:
a)
podporou výroby a distribuce energie pocházející z obnovitelných zdrojů;
b)
podporou energetické účinnosti a využívání energie z obnovitelných zdrojů v podnicích;
c)
podporou energetické účinnosti, inteligentních systémů hospodaření s energií a využívání energie z obnovitelných zdrojů ve veřejných infrastrukturách, mimo jiné ve veřejných budovách a v oblasti bydlení;
d)
rozvojem a zaváděním inteligentních distribučních soustav, jež fungují na hladině nízkého a středního napětí;
e)
podporou nízkouhlíkových strategií pro všechny typy oblastí, zejména městské oblasti, včetně podpory udržitelné městské multimodální mobility a příslušných adaptačních opatření pro zmírnění změny klimatu;
f)
podporou výzkumu a inovací a zavádění nízkouhlíkových technologií;
g)
podporou využívání vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny na základě poptávky po užitečném teple;
5)
podporování přizpůsobení se změně klimatu, předcházení rizikům a jejich řízení:
a)
podporou investic na přizpůsobení se změně klimatu, včetně přístupů na základě ekosystémů;
b)
podporou investic zaměřených na řešení konkrétních rizik, zajištěním odolnosti vůči katastrofám a vývojem systémů krizového řízení;
6)
zachování a ochrana životního prostředí a podporování účinného využívání zdrojů:
a)
investicemi do odpadového hospodářství s cílem plnit požadavky acquis Unie v oblasti životního prostředí a řešením potřeb investic, které podle zjištění členských států přesahují rámec těchto požadavků;
b)
investicemi do vodního hospodářství s cílem plnit požadavky acquis Unie v oblasti životního prostředí a řešením potřeb investic, které podle zjištění členských států přesahují rámec těchto požadavků;
c)
zachováním, ochranou, propagací a rozvojem přírodního a kulturního dědictví;
d)
ochranou a obnovou biologické rozmanitosti a půdy a podporou ekosystémových služeb, včetně prostřednictvím sítě Natura 2000 a ekologických infrastruktur;
e)
přijímáním opatření ke zlepšování městského prostředí, revitalizaci měst, regeneraci a dekontaminaci dříve zastavěných území (brownfields) (včetně bývalých vojenských oblastí), snížení znečištění ovzduší a podporou opatření ke snížení hluku;
f)
podporou inovačních technologií s cílem zlepšit ochranu životního prostředí a účinnost zdrojů v odpadovém hospodářství, vodním hospodářství, pokud jde o půdu nebo s cílem snížit znečištění ovzduší;
g)
podporou transformace průmyslu na zdrojově účinné hospodářství, podporou ekologického růstu, ekologických inovací a řízení dopadu činnosti na životní prostředí ve veřejném i soukromém sektoru;
7)
podpora udržitelné dopravy a odstraňování překážek v klíčových síťových infrastrukturách:
a)
podporou multimodálního jednotného evropského dopravního prostoru prostřednictvím investic do sítě TEN-T;
b)
zvyšováním regionální mobility prostřednictvím připojení sekundárních a terciárních uzlů k infrastruktuře sítě TEN-T, včetně multimodálních uzlů;
c)
rozvojem a zlepšováním dopravních systémů šetrných k životnímu prostředí, včetně systémů s nízkou hlučností, a nízkouhlíkových dopravních systémů, včetně vnitrozemské a námořní lodní dopravy, přístavů, multimodálních spojů a letištní infrastruktury s cílem podporovat udržitelnou regionální a místní mobilitu;
d)
rozvojem a obnovou komplexních, kvalitních a interoperabilních železničních systémů a podporou opatření na snižování hluku;
e)
zvyšováním energetické účinnosti a zabezpečení dodávek prostřednictvím rozvoje inteligentních systémů pro distribuci, skladování a přenos energie a prostřednictvím integrace distribuované výroby z obnovitelných zdrojů;
8)
podpora udržitelné a kvalitní zaměstnanosti a podpora mobility pracovních sil:
a)
podporou rozvoje podnikatelských inkubátorů a investiční podpory samostatně výdělečné činnosti, mikropodniků a zakládání podniků;
b)
podporou růstu podporujícího zaměstnanost rozvojem vnitřního potenciálu jako součásti územní strategie pro konkrétní oblasti, včetně přeměny upadajících průmyslových oblastí a zlepšení dostupnosti a rozvoje zvláštních přírodních a kulturních zdrojů;
c)
podporou iniciativ místního rozvoje a podporou subjektů poskytujících místní služby zaměřené na vznik pracovních míst, pokud tato opatření nespadají do oblasti působnosti nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1304/2013 (10);
d)
investováním do infrastruktury pro služby zaměstnanosti;
9)
podpora sociálního začleňování a boj proti chudobě a veškeré diskriminaci:
a)
investicemi do zdravotnické a sociální infrastruktury, které přispívají k celostátnímu, regionálnímu a místnímu rozvoji, snižováním nerovností, pokud jde o zdravotní stav, podporou sociálního začlenění díky lepšímu přístupu k sociálním, kulturním a rekreačním službám a přechodem od institucionálních ke komunitním službám;
b)
poskytováním podpory materiální, hospodářské a sociální obnově zanedbaných komunit v městských a venkovských oblastech;
c)
poskytováním podpory sociálním podnikům
d)
prováděním investic v rámci komunitně vedených strategií místního rozvoje;
10)
investicemi do vzdělávání, odborného vzdělávání a odborné přípravy pro získání dovedností a do celoživotního učení rozvíjením infrastruktury pro vzdělávání a odbornou přípravu;
11)
zvyšováním institucionální kapacity orgánů veřejné správy a zúčastněných subjektů a zlepšováním účinnosti veřejné správy prostřednictvím opatření pro posilování institucionální kapacity a účinnosti veřejné správy a veřejných služeb souvisejících s prováděním EFRR, jež přispívají k realizaci opatření podporovaných z ESF v oblasti institucionální kapacity a účinnosti veřejné správy.
Článek 6
Ukazatele pro cíl Investice pro růst a zaměstnanost
1. Společné ukazatele výstupů stanovené v příloze I tohoto nařízení, ukazatele výsledků specifické pro jednotlivé programy a případně ukazatele výstupů specifické pro jednotlivé programy se použijí v souladu s čl. 27 odst. 4, čl. 96 odst. 2 písm. b) body ii) a iv) a písm. c) body ii) a iv) nařízení (EU) č. 1303/2013.
2. Pro společné ukazatele výstupů a ukazatele výstupů specifické pro jednotlivé programy se stanoví výchozí hodnota na nule. Kumulované kvantifikované cílové hodnoty uvedených ukazatelů se stanoví pro rok 2023.
3. Pro ukazatele výsledků specifické pro jednotlivé programy, které se týkají investičních priorit, se stanoví výchozí hodnoty na základě posledních dostupných údajů a cílové hodnoty se stanoví pro rok 2023. Cílové hodnoty mohou být vyjádřeny kvantitativně nebo kvalitativně.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 14, pokud jde o změnu seznamu společných ukazatelů výstupů uvedeného v příloze I s cílem provádět v odůvodněných případech úpravy k zajištění účinného posouzení pokroku v provádění operačního programu.
KAPITOLA II
Zvláštní ustanovení o zacházení v případech zvláštní povahy území
Článek 7
Udržitelný rozvoj měst
1. EFRR podporuje v rámci operačních programů udržitelný rozvoj měst prostřednictvím strategií, které stanoví integrovaná opatření k řešení hospodářských, environmentálních, klimatických, demografických a sociálních problémů, s nimiž se městské oblasti potýkají, s ohledem na potřebu podporovat vazby mezi městy a venkovem.
2. Udržitelný rozvoj měst se uskutečňuje prostřednictvím integrovaných územních investic podle článku 36 nařízení (EU) č. 1303/2013 nebo prostřednictvím zvláštního operačního programu, nebo prostřednictvím zvláštní prioritní osy podle čl. 96 odst. 1 prvního pododstavce písm. c) nařízení (EU) č. 1303/2013.
3. Každý členský stát s ohledem na svou konkrétní územní situaci vypracuje v rámci své dohody o partnerství zásady pro výběr městských oblastí, v nichž mají být realizována integrovaná opatření pro udržitelný rozvoj měst, a orientační příděl podpory na uvedená opatření na vnitrostátní úrovni.
4. Nejméně 5 % z prostředků EFRR přidělovaných na vnitrostátní úrovni v rámci cíle Investice pro růst a zaměstnanost se přidělí na integrovaná opatření pro udržitelný rozvoj měst, přičemž města, subregionální nebo místní orgány odpovědné za provádění udržitelných městských strategií (dále jen „městské orgány“) odpovídají za úkoly týkající se přinejmenším výběru operací v souladu s čl. 123 odst. 6 nařízení (EU) č. 1303/2013, popřípadě v souladu s čl. 123 odst. 7 uvedeného nařízení. Orientační částka pro účely odstavce 2 tohoto článku se stanoví v daném operačním programu nebo programech.
5. Řídicí orgán určí po konzultaci s městským orgánem rozsah úkolů, jež mají provádět městské orgány, týkajících se řízení integrovaných opatření pro udržitelný rozvoj měst. Řídicí orgán musí své rozhodnutí formálně písemně zaznamenat. Řídicí orgán si může ponechat právo provést před schválením závěrečné ověření způsobilosti operací.
Článek 8
Inovační opatření v oblasti udržitelného rozvoje měst
1. Z podnětu Komise může EFRR podporovat inovační opatření v oblasti udržitelného rozvoje měst v souladu s čl. 92 odst. 8 nařízení (EU) č. 1303/2013. Mezi taková opatření patří studie a pilotní projekty za účelem určování nebo testování nových řešení problémů týkajících se udržitelného rozvoje měst, které jsou důležité na úrovni Unie. Komise podněcuje zapojení relevantních partnerů uvedených v čl. 5 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013 do přípravy a provádění inovačních opatření.
2. Odchylně od článku 4 tohoto nařízení lze v rámci inovačních opatření podporovat všechny činnosti potřebné k dosažení tematických cílů stanovených v čl. 9 prvním pododstavci nařízení (EU) č. 1303/2013 a odpovídajících investičních priorit stanovených v článku 5 tohoto nařízení.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 14, jimiž se stanoví podrobná pravidla týkající se zásad pro výběr a řízení inovačních opatření, která jsou předmětem podpory EFRR v souladu s tímto nařízením.
Článek 9
Síť pro rozvoj měst
1. V souladu s článkem 58 nařízení (EU) č. 1303/2013 zřídí Komise síť pro rozvoj měst za účelem podpory budování kapacit, vytváření sítí mezi městy a výměny zkušeností na úrovni Unie mezi městskými orgány odpovědnými za provádění strategií udržitelného rozvoje měst v souladu s čl. 7 odst. 4 a 5 tohoto nařízení a orgány odpovědnými za inovační opatření v oblasti udržitelného rozvoje měst v souladu s článkem 8 tohoto nařízení.
2. Činnosti sítě pro rozvoj měst doplňují činnosti prováděné v rámci spolupráce mezi regiony podle čl. 2 odst. 3 písm. b) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1299/2013 (11).
Článek 10
Oblasti znevýhodněné přírodními nebo demografickými podmínkami
V operačních programech spolufinancovaných z EFRR v oblastech, které jsou závažně a trvale znevýhodněny přírodními nebo demografickými podmínkami uvedenými v čl. 121 odst. 4 nařízení (EU) č. 1303/2013, se zvláštní pozornost věnuje řešení specifických obtíží těchto oblastí.
Článek 11
Nejsevernější regiony s velmi nízkou hustotou obyvatelstva
Článek 4 se nepoužije na zvláštní dodatečný příděl pro nejsevernější regiony s velmi nízkou hustotou obyvatelstva. Tento příděl se vyčlení na tematické cíle stanovené v čl. 9 prvním pododstavci bodech 1, 2, 3, 4 a 7 nařízení (EU) č. 1303/2013.
Článek 12
Nejvzdálenější regiony
1. Článek 4 se nepoužije na zvláštní dodatečný příděl pro nejvzdálenější regiony. Tento příděl se použije na kompenzaci dodatečných nákladů souvisejících se zvláštními charakteristikami a omezeními uvedenými v článku 349 Smlouvy o fungování EU a vynaložených v nejvzdálenějších regionech na podporu:
a)
tematických cílů stanovených v čl. 9 prvním pododstavci nařízení (EU) č. 1303/2013;
b)
služeb nákladní dopravy a na podporu zavádění dopravních služeb;
c)
činností souvisejících s omezeními při skladování, nadměrnou velikostí a údržbou výrobních nástrojů a nedostatkem lidského kapitálu na místním trhu práce.
2. Zvláštní dodatečný příděl uvedený v odstavci 1 lze rovněž použít na pomoc při financování operační pomoci a výdajů ke krytí závazků a smluv na veřejné služby v nejvzdálenějších regionech.
3. Částka, na kterou se vztahuje míra spolufinancování, je úměrná dodatečným nákladům uvedeným v odstavci 1 vynaloženým příjemcem pouze v případě operační pomoci a výdajů ke krytí závazků a smluv na veřejné služby, avšak v případě výdajů na investice může zahrnovat veškeré způsobilé výdaje.
4. Zvláštní dodatečný příděl uvedený v odstavci 1 tohoto článku se nepoužije k podpoře:
a)
operací týkajících se produktů uvedených v příloze I Smlouvy o fungování EU;
b)
příspěvku na přepravu osob povoleného podle čl. 107 odst. 2 písm. a) Smlouvy o fungování EU;
c)
osvobození od daně a od placení příspěvků na sociální zabezpečení.
5. Odchylně od čl. 3 odst. 1 písm. a) a b) může EFRR podporovat produktivní investice v podnicích v nejvzdálenějších regionech, bez ohledu na velikost těchto podniků.
6. Článek 4 se nepoužije na část finančního krytí z EFRR přiděleného pro ostrov Mayotte coby nejvzdálenější region ve smyslu článku 349 Smlouvy o fungování EU a nejméně 50 % z této části EFRR se přidělí na tematické cíle uvedené v čl. 9 prvním pododstavci bodech 1, 2, 3, 4 a 6 nařízení (EU) č. 1303 /2013.
KAPITOLA III
Závěrečná ustanovení
Článek 13
Přechodná ustanovení
1. Tímto nařízením není dotčeno pokračování ani změna, včetně úplného nebo částečného zrušení, pomoci schválené Komisí na základě nařízení (ES) č. 1080/2006 či jiného právního předpisu, který se použije na uvedenou pomoc ke dni 31. prosince 2013. Uvedené nařízení nebo zmíněný jiný právní předpis se tudíž použijí na uvedenou pomoc nebo dotčené projekty i po 31. prosinci 2013, a to až do jejich ukončení. Pro účely tohoto odstavce zahrnuje pomoc operační programy a velké projekty.
2. Žádosti o pomoc podané nebo schválené podle nařízení (ES) č. 1080/2006 zůstávají v platnosti.
Článek 14
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 6 odst. 4 a čl. 8 odst. 3 je svěřena Komisi od 21. prosince 2013 do 31. prosince 2020.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomocí uvedená v čl. 6 odst. 4 a v čl. 8 odst. 3 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 6 odst. 4 a čl. 8 odst. 3 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 15
Zrušení
Aniž je dotčen článek 13 tohoto nařízení, nařízení (ES) č. 1080/2006 se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2014.
Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze II.
Článek 16
Přezkum
Evropský parlament a Rada přezkoumají do 31. prosince 2020 toto nařízení v souladu s článkem 177 Smlouvy o fungování EU.
Článek 17
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Čl. 12 odst. 6 se použije s účinkem od 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. prosince 2013.
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1301/2013
2013 m. gruodžio 17 d.
dėl Europos regioninės plėtros fondo ir dėl konkrečių su investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslu susijusių nuostatų, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1080/2006
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 178 ir 349 straipsnius,
atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),
atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),
laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,
kadangi:
(1)
Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 176 straipsnyje nustatyta, kad Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) paskirtis - padėti ištaisyti pagrindinius Sąjungos regionų pusiausvyros sutrikimus. Pagal tą straipsnį ir SESV 174 straipsnio antrą ir trečią pastraipas ERPF turi padėti mažinti įvairių regionų išsivystymo skirtumus ir mažinti nepalankiausias sąlygas turinčių regionų atsilikimą, iš kurių ypatingą dėmesį reikia skirti didelių ir nuolatinių gamtinių arba demografinių trūkumų turintiems regionams, pvz., labai retai apgyvendintiems toliausiai į šiaurę esantiems regionams ir saloms, pasienio ir kalnuotoms vietovėms;
(2)
Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1303/2013 (3) nustatomos ERPF, Europos socialiniam fondui (ESF), Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendros nuostatos;
(3)
reikėtų nustatyti konkrečias nuostatas, susijusias su veiklos, kurią būtų galima finansuoti iš ERPF, kad būtų prisidėta prie investavimo prioritetų pagal Reglamente (ES) Nr. 1303/2013 nustatytus teminius tikslus, rūšimis. Kartu reikėtų apibrėžti ir paaiškinti į ERPF paramos teikimo sritį nepatenkančią veiklą, įskaitant investicijas, kuriomis siekiama mažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, išskiriamą vykdant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/87/EB (4) I priede išvardintą veiklą. Siekiant išvengti pernelyg didelio finansavimo, tokių investicijų neturėtų būti galima finansuoti ERPF lėšomis, kadangi jau gaunama finansinė nauda joms taikant Direktyvą 2003/87/EB. Ta išimtimi neturėtų būti apribota galimybė naudoti ERPF lėšas remti veiklą, kuri neišvardinta Direktyvos 2003/87/EB I priede, finansuoti, net jeigu tą veiklą vykdo tie patys ekonominės veiklos vykdytojai ir ji apima tokią veiklą kaip investicijos į energijos vartojimo efektyvumą rajonų šildymo tinkluose, pažangias energijos paskirstymo, saugojimo ir perdavimo sistemas, ir priemones, kuriomis siekiama mažinti oro taršą, net jeigu vienas iš tokios veiklos netiesioginių poveikių yra išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimas arba jeigu ta veikla yra įtraukta į nacionalinį planą, nurodytą Direktyvoje 2003/87/EB;
(4)
būtina nurodyti, kokia papildoma veikla gali būti finansuojama ERPF lėšomis siekiant Europos teritorinio bendradarbiavimo (ETB) tikslo;
(5)
ERPF turėtų prisidėti prie Sąjungos pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijos įgyvendinimo, kartu užtikrindamas didesnį ERPF paramos sutelkimą Sąjungos prioritetams. Priklausomai nuo to, kuri regionų kategorija yra remiama, ERPF lėšas pagal Investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslą reikėtų sutelkti moksliniams tyrimams ir inovacijoms, informacinėms bei ryšių technologijoms (IRT), mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) ir mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos propagavimui. Tos lėšos turėtų būti sutelktos pagal temas nacionaliniu lygmeniu, tuo pačiu užtikrinant lankstumą veiksmų programų lygiu ir tarp skirtingų regionų kategorijų. Prireikus lėšų telkimas pagal temas galėtų būti pakoreguotas, kad būtų atsižvelgta į Sanglaudos fondo lėšas, skirtas remti investavimo prioritetus, susijusius su perėjimu prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos, ir nurodytus Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1300/2013 (5). Nustatant teminio lėšų sutelkimo lygį reikėtų atsižvelgti į regiono išsivystymo lygį, jei taikoma, į Sanglaudos fondo lėšų indėlį ir konkrečius regionų, kurių BVP vienam gyventojui, naudojamas kaip tinkamumo finansuoti kriterijus 2007-2013 m. programavimo laikotarpiu buvo mažesnis nei 75 proc. ES-25 BVP vidurkio ataskaitiniu laikotarpiu, regionų, kuriems nuspręsta laipsniškai panaikinti paramą 2007-2013 m. programavimo laikotarpiu, ir tam tikrų NUTS 2 lygmens regionų, kuriuos sudaro tik salose esančios valstybės narės arba salos, poreikius;
(6)
turėtų būti įmanoma, kad parama iš ERPF pagal investavimo prioritetą „bendruomenės inicijuota vietos plėtra“ būtų prisidedama siekiant visų teminių tikslų, nurodytų šiame reglamente;
(7)
kad būtų atsižvelgta į konkrečius ERPF poreikius ir pagal Sąjungos pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategiją“ būtina pagal kiekvieną Reglamente (ES) Nr. 1303/2013 nustatytą teminį tikslą nustatyti ERPF būdingus veiksmus kaip investavimo prioritetus. Tais investavimo prioritetais turėtų būti nustatomi išsamūs tikslai, kurie nėra nesuderinami, prie kurių ERPF turi prisidėti. Tokiais investavimo prioritetais reikėtų remtis apibrėžiant konkrečius programų tikslus, kuriais atsižvelgiama į programos teritorijos poreikius ir ypatybes;
(8)
reikia skatinti MVĮ inovacijas ir vystymą besiformuojančiose srityse, susijusiose su Europos lygmens ir regioniniais uždaviniais, tokiose kaip kūrybos ir kultūros pramonė, naujoviškos paslaugos, tenkinant naujus visuomenės poreikius, ar su produktais ir paslaugomis, susijusiais su senėjančia visuomene, priežiūra ir sveikata, ekologinėmis inovacijomis, mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomika ir efektyviu išteklių naudojimu;
(9)
siekiant kuo labiau padidinti mokslinių tyrimų ir inovacijų srities investicijų, visiškai ar iš dalies finansuojamų iš Sąjungos biudžeto, pridėtinę vertę, pagal Reglamentą (ES) Nr. 1303/2013 bus siekiama užtikrinti visų pirma ERPF veiklos ir Bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos „Horizontas 2020“ sąveiką, drauge paisant skirtingų jų tikslų;
(10)
svarbu užtikrinti, kad skatinant rizikos valdymo investicijas būtų atsižvelgiama į konkrečią riziką regiono, tarpvalstybiniu ir tarptautiniu lygmenimis;
(11)
siekiant, kad tvaraus turizmo, kultūros ir gamtos paveldo rėmimo veikla būtų kuo labiau prisidedama siekiant tikslo remti užimtumui palankų ekonomikos augimą, ši veikla turėtų būti įtraukta į konkrečioms teritorijoms taikomą teritorinę strategiją, įskaitant nuosmukį patiriančių pramoninių regionų pertvarkymą. Be to, parama tokiai veiklai turėtų būti prisidedama prie inovacijų ir IRT naudojimo skatinimo, MVĮ, aplinkosaugos ir efektyvaus išteklių naudojimo arba socialinės įtraukties skatinimo;
(12)
siekiant skatinti tvarų regioninį ar vietos judumą arba mažinti oro ir akustinę taršą, reikia skatinti sveikatai naudingas, tvarias ir saugias transporto rūšis. ERPF lėšomis remiamomis investicijomis į oro uostų infrastruktūrą turėtų būti skatinamas ekologiškai tvarus oro transportas, be kita ko, didinant regioninį judumą sujungiant antrinius ir tretinius mazgus su transeuropinio transporto tinklo (TEN-T) infrastruktūra, taip pat per daugiarūšius mazgus;
(13)
siekdamas skatinti siekti Sąjungos nustatytų energetikos ir kovos su klimato kaita tikslų, kaip Sąjungos pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijos dalies, ERPF lėšomis turėtų būti remiamos investicijos, kuriomis siekiama skatinti energijos vartojimo efektyvumą ir tiekimo saugumą valstybėse narėse, be kita ko, plėtojant pažangaus energijos paskirstymo, saugojimo ir perdavimo sistemas, taip pat integruojant paskirstytą gamybą iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių. Kad galėtų patenkinti savo tiekimo saugumo reikalavimus ir užtikrintų suderinamumą su savo tikslais pagal Sąjungos pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategiją, valstybės narės turėtų turėti galimybę investuoti į energetikos infrastruktūros objektus, atitinkančius jų pasirinktą energijos rūšių derinį;
(14)
MVĮ, kurios gali būti ir socialinės ekonomikos įmonės, turėtų turėti tą pačią reikšmę, kuri nustatyta Reglamentu (ES) Nr. 1303/2013, būtent turėtų apimti labai mažas įmones, mažąsias ar vidutines įmones, kaip apibrėžta Komisijos rekomendacijoje 2003/361/EB (6);
(15)
siekiant skatinti socialinę įtrauktį ir kovoti su skurdu, ypač socialiai atskirtose bendruomenėse, reikia pagerinti prieigą prie socialinių, kultūros ir poilsio paslaugų sukuriant mažo masto infrastruktūrą, atsižvelgiant į konkrečius neįgaliųjų ir pagyvenusių asmenų poreikius;
(16)
bendruomenių paslaugos turėtų apimti visų formų namie, šeimoje, gyvenamojoje vietoje teikiamas paslaugas ir kitas bendruomenės paslaugas, kuriomis remiama visų asmenų teisė gyventi bendruomenėje, turėti vienodas pasirinkimo galimybes ir siekiama išvengti izoliacijos ar atskyrimo nuo bendruomenės;
(17)
siekiant padidinti lankstumą ir sumažinti administracinę naštą numatant bendro įgyvendinimo galimybę, turėtų būti suderinti ERPF ir Sanglaudos fondo investavimo prioritetai pagal atitinkamus teminius tikslus;
(18)
šio reglamento priede turėtų būti nustatytas bendrųjų produkto rodiklių rinkinys bendrai programų įgyvendinimo pažangai Sąjungos lygmeniu vertinti. Tie rodikliai turėtų atitikti investavimo prioritetą ir veiksmų, kurie remiami pagal šį reglamentą ir atitinkamas Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 nuostatas, rūšį. Tuos bendruosius produkto rodiklius reikėtų papildyti konkrečios programos rezultato rodikliais ir, kai tinkama, konkrečios programos produkto rodikliais;
(19)
atsižvelgiant į tvarią miestų plėtrą manoma, kad būtina remti integruotuosius miestų vietovėms, įskaitant funkcines miestų zonas, poveikį darančių ekonomikos, aplinkos, klimato, demografinių ir socialinių iššūkių sprendimo veiksmus, atsižvelgiant į poreikį skatinti miesto ir kaimo ryšius. Miesto vietovių, kuriose turi būti vykdomi integruotieji tvarios miestų plėtros veiksmai, atrankos kriterijai ir orientacinės tiems veiksmams skiriamos sumos turėtų būti nustatytos partnerystės sutartyje, tam tikslui nacionaliniu lygmeniu skiriant mažiausiai 5 proc. ERPF lėšų. Miesto valdžios institucijoms suteikiamų bet kokių įgaliojimų vykdyti funkcijas aprėptį turėtų nustatyti vadovaujančioji institucija, pasikonsultavusi su miesto valdžios institucija;
(20)
naujiems Sąjungos lygmeniu svarbiems ir su tvaria miestų plėtra susijusių iššūkių sprendimams nustatyti arba išbandyti ERPF turėtų remti novatoriškus veiksmus tvarios miestų plėtros srityje;
(21)
siekiant stiprinti programų vykdytojų ir organų, atsakingų už tvarios miestų plėtros strategijų ir novatoriškų veiksmų tvarios miestų plėtros srityje įgyvendinimą, gebėjimus, tinklus ir keitimąsi patirtimi ir papildyti esamas programas ir įstaigas, reikia sukurti Sąjungos lygmens miestų plėtros tinklą;
(22)
ERPF turėtų spręsti 1994 m. Stojimo akto Protokole Nr. 6 dėl specialių nuostatų, skirtų struktūrinių fondų sistemos 6 tikslui Suomijoje ir Švedijoje, nurodytų itin retai apgyvendintų teritorijų problemas, susijusias su galimybe patekti į dideles rinkas ir nutolimu nuo jų. ERPF turėtų taip pat mažinti konkrečius kai kurių salų, pasienio regionų, kalnuotų vietovių ir retai apgyvendintų teritorijų, kuriose dėl geografinės padėties plėtra lėtesnė, patiriamus sunkumus siekiant remti tvarią jų plėtrą;
(23)
ypač daug dėmesio reikėtų skirti atokiausiems regionams, t. y. patvirtinant priemones pagal SESV 349 straipsnį išimties tvarka reikėtų išplėsti ERPF paramos teikimo sritį - į ją įtraukti veiklos pagalbą, susijusią su papildomų išlaidų, atsirandančių dėl tų regionų konkrečios ekonominės ir socialinės padėties, kuri dar pasunkėja dėl trūkumų, susijusių su SESV 349 straipsnyje nurodytais veiksniais, visų pirma, atokumo, izoliuotumo, mažumo, sunkių topografinių ir klimato sąlygų, ekonominio priklausomumo nuo kelių produktų, o šių veiksnių pastovumas ir derinys labai riboja šių regionų plėtrą, kompensavimu. Valstybių narių tomis aplinkybėmis suteiktai veiklos pagalbai netaikoma SESV 108 straipsnio 3 dalyje nustatyta informavimo prievolė, jei tuo metu, kai ji suteikiama, ji atitinka sąlygas, nustatytas reglamentu, pagal kurį tam tikros pagalbos rūšys suderinamos su vidaus rinka taikant SESV 107 ir 108 straipsnius ir kuris priimtas pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 994/98 (7);
(24)
vadovaujantis 2013 m. vasario 7-8 d. Europos Vadovų Tarybos išvadomis ir atsižvelgiant į konkrečius tikslus, nustatytus SESV dėl atokiausių regionų, nurodytų SESV 349 straipsnyje, Europos Vadovų Tarybos sprendimu 2012/419/ES (8) buvo pakeistas Majoto statusas - nuo 2014 m. sausio 1 d. jis tampa nauju atokiausiu regionu. Siekiant palengvinti ir skatinti sutelktą ir greitą Majoto infrastruktūros plėtrą, išimties tvarka turėtų būti įmanoma, kad bent 50 proc. Majoto paketo ERPF lėšų dalies būtų skirta penkiems Reglamente (ES) Nr. 1303/2013 nustatytiems teminiams tikslams;
(25)
siekiant papildyti šį reglamentą tam tikrais neesminiais elementais, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais nustatomos išsamios taisyklės, susijusios su novatoriškų veiksmų atrankos ir valdymo kriterijais. Tokie įgaliojimai turėtų būti deleguojami Komisijai taip pat dėl šio reglamento I priedo dalinio keitimo, jei pagrįsta, siekiant užtikrinti veiksmingą veiksmų programų įgyvendinimo pažangos vertinimą. Labai svarbu, kad parengiamųjų darbų metu Komisija rengtų tinkamas konsultacijas, įskaitant konsultacijas su ekspertais. Rengdama deleguotųjų teisės aktų projektus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai laiku ir tuo pačiu metu būtų deramai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai;
(26)
kadangi šio reglamento tikslo, t.y. didinti ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą ištaisant pagrindinius Sąjungos regionų pusiausvyros sutrikimus, valstybės narės negali deramai pasiekti, bet dėl įvairių regionų išsivystymo lygio skirtumų, nepalankiausias sąlygas turinčių regionų atsilikimo ir valstybių narių bei regionų finansinių išteklių ribotumo to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti;
(27)
šiuo reglamentu pakeičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1080/2006 (9). Todėl, siekiant aiškumo, Reglamentas (EB) Nr. 1080/2006 turėtų būti panaikintas. Tačiau šis reglamentas neturėtų turėti įtakos paramos, kurią Komisija patvirtino remdamasi Reglamentu (EB) Nr. 1080/2006 arba bet kokiais kitais teisės aktais, kurie taikomi tai paramai 2013 m. gruodžio 31 d., tolesniam teikimui arba keitimui. Tas reglamentas arba tokie kiti taikytini teisės aktai turėtų būti toliau taikomi tai paramai arba susijusiems veiksmams po 2013 m. gruodžio 31 d. iki jų galiojimo pabaigos. Pagal Reglamentą (EB) Nr. 1080/2006 pateiktos ar patvirtintos paraiškos dėl paramos gavimo turėtų galioti ir toliau;
(28)
siekiant užtikrinti šiame reglamente nustatytų priemonių skubų taikymą, šis reglamentas turėtų įsigalioti kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
I SKYRIUS
Bendrosios nuostatos
1 straipsnis
Dalykas
Šiame reglamente nustatomos Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) uždaviniai, jo paramos teikimo sritis investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslo bei Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslo atžvilgiu ir konkrečios nuostatos, susijusios su ERPF parama siekiant investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslo.
2 straipsnis
ERPF uždaviniai
ERPF prisideda prie paramos, kuria siekiama didinti ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą - ištaisant pagrindinius Sąjungos regionų pusiausvyros sutrikimus, finansavimo, pasitelkiant tvarią regionų ekonomikos plėtrą ir struktūrinį prisitaikymą, įskaitant nuosmukį patiriančių pramoninių regionų ir atsiliekančių regionų pertvarkymą.
3 straipsnis
Paramos iš ERPF teikimo sritis
1. ERPF lėšomis remiama toliau nurodyta veikla, kad būtų prisidėta prie 5 straipsnyje išdėstytų investavimo prioritetų:
a)
pelningos investicijos, kuriomis padedama kurti ir išsaugoti tvarias darbo vietas teikiant tiesioginę pagalbą investicijoms į MVĮ;
b)
pelningos investicijos, neatsižvelgiant į susijusios įmonės dydį, kuriomis prisidedama prie 5 straipsnio 1 ir 4 punktuose nustatytų investavimo prioritetų ir, kai tai susiję su stambių įmonių ir MVĮ bendradarbiavimu, 5 straipsnio 2 punkte nustatytų investavimo prioritetų;
c)
investicijos į piliečiams teikiamų pagrindinių paslaugų infrastruktūrą energetikos, aplinkos, transporto ir IRT srityse;
d)
investicijos į socialinę, sveikatos, mokslinių tyrimų, inovacijų, verslo ir švietimo infrastruktūrą;
e)
investicijos į vidaus potencialo plėtojimą pasitelkiant kapitalo investicijas į įrangą ir nedidelius infrastruktūros objektus, taip pat į nedidelius kultūros ir tvaraus turizmo infrastruktūros objektus, paslaugas įmonėms, paramą mokslinių tyrimų ir inovacijų įstaigoms ir investicijas į technologijas ir taikomuosius mokslinius tyrimus įmonėse;
f)
Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 5 straipsnio 1 dalyje nurodytų kompetentingų regioninių, vietos valdžios, miesto ir kitų valdžios institucijų, ekonominių ir socialinių partnerių bei atitinkamų pilietinei visuomenei atstovaujančių subjektų tinklų kūrimas, bendradarbiavimas ir dalijimasis patirtimi, tyrimai, parengiamieji veiksmai ir gebėjimų stiprinimas.
2. Atsižvelgiant į Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą, ERPF lėšomis taip pat gali būti remiamas dalijimasis įranga ir žmogiškaisiais ištekliais bei visų rūšių infrastruktūra tarp valstybių visuose regionuose.
3. ERPF lėšomis neremiama:
a)
atominių elektrinių eksploatacijos nutraukimas ar statybos;
b)
investicijos, kuriomis siekiama sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, išmetamą vykdant veiklą, išvardintą Direktyvos 2003/87/EB I priede;
c)
tabako ir tabako gaminių gamyba, perdirbimas ir prekyba;
d)
sunkumų patiriančios įmonės, kaip apibrėžta Sąjungos valstybės pagalbos taisyklėse;
e)
investicijos į oro uostų infrastruktūrą, nebent jos būtų susijusios su aplinkos apsauga arba kartu būtų vykdomos investicijos, kurių reikia siekiant sušvelninti ar sumažinti neigiamą oro uostų infrastruktūros poveikį aplinkai.
4 straipsnis
Lėšų telkimas pagal temas
1. Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 9 straipsnio pirmoje pastraipoje išdėstyti teminiai tikslai ir šio reglamento 5 straipsnyje nurodyti atitinkami investavimo prioritetai, prie kurių pagal Investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslą gali prisidėti ERPF, sutelkiami taip:
a)
labiau išsivysčiusiuose regionuose:
i)
bent 80 proc. visų ERPF lėšų nacionaliniu lygmeniu skiriama Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 9 straipsnio pirmos pastraipos 1, 2, 3 ir 4 punktuose nustatytiems dviem ar daugiau teminių tikslų; ir
ii)
bent 20 proc. visų ERPF lėšų nacionaliniu lygmeniu skiriama Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 9 straipsnio pirmos pastraipos 4 punkte nustatytam teminiam tikslui;
b)
pereinamojo laikotarpio regionuose:
i)
bent 60 proc. visų ERPF lėšų nacionaliniu lygmeniu skiriama Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 9 straipsnio pirmos pastraipos 1, 2, 3 ir 4 punktuose nustatytiems dviem ar daugiau teminių tikslų; ir
ii)
bent 15 proc. visų ERPF lėšų nacionaliniu lygmeniu skiriama Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 9 straipsnio pirmos pastraipos 4 punkte nustatytam teminiam tikslui;
c)
mažiau išsivysčiusiuose regionuose:
i)
bent 50 proc. visų ERPF lėšų nacionaliniu lygmeniu skiriama Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 9 straipsnio pirmos pastraipos 1, 2, 3 ir 4 punktuose nustatytiems dviem ar daugiau teminių tikslų; ir
ii)
bent 12 proc. visų ERPF lėšų nacionaliniu lygmeniu skiriama Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 9 straipsnio pirmos pastraipos 4 punkte nustatytam teminiam tikslui.
Šio straipsnio tikslu regionai, kurių BVP vienam gyventojui 2007-2013 m. programavimo laikotarpiu, kaip tinkamumo finansuoti kriterijus, buvo mažesnis nei 75 proc. ES-25 BVP ataskaitiniu laikotarpiu, ir regionai, kuriems nuspręsta laipsniškai panaikinti paramą 2007-2013 m. programavimo laikotarpiu, bet kurie 2014-2020 m. programavimo laikotarpiu atitinka labiau išsivysčiusių regionų finansavimo reikalavimus, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 90 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos c punkte, laikomi pereinamojo laikotarpio regionais.
Šio straipsnio tikslu visi NUTS 2 lygmens regionai, kuriuos sudaro tik salose esančios valstybės narės arba salos, esančios valstybių narių, gaunančių Sanglaudos fondo paramą, teritorijos dalis ir visi atokiausi regionai, laikomi mažiau išsivysčiusiais regionais.
2. Nukrypstant nuo šio straipsnio 1 dalies, regionų kategorijai skiriama mažiausia ERPF paramos dalis gali būti mažesnė nei nurodyta toje dalyje, su sąlyga, kad toks sumažinimas kompensuojamas didesne dalimi, skirta kitoms regionų kategorijoms. Visoms regionų kategorijoms skirtų sumų, atitinkamai Reglamento (ES) Nr. 1300/2013 9 straipsnio pirmos pastraipos 1, 2, 3 ir 4 punktuose nustatytiems teminiams tikslams ir Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 9 straipsnio pirmos pastraipos 4 punkte nustatytam teminiam tikslui bendra suma nacionaliniu lygmeniu atitinkamai neturi būti mažesnė už sumą, gautą nacionaliniu lygmeniu pritaikius šio straipsnio 1 dalyje nustatytas mažiausias ERPF paramos dalis.
3. Nukrypstant nuo šio straipsnio 1 dalies, Sanglaudos fondo lėšos, skirtos Reglamento (ES) Nr. 1300/2013 4 straipsnio a punkte nustatytiems investavimo prioritetams remti, gali būti skaičiuojamos taip, kad susidarytų šio straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos a punkto ii papunktyje, b punkto ii papunktyje ir c punkto ii papunktyje nustatytos minimalios dalys. Tokiu atveju šio straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos c punkto ii papunktyje nurodyta dalis padidinama iki 15 proc. Atitinkamais atvejais tos lėšos skirtingoms regionų kategorijoms paskirstomos proporcingai remiantis jų santykinėmis atitinkamos valstybės narės bendro gyventojų skaičiaus dalimis.
5 straipsnis
Investavimo prioritetai
ERPF lėšomis remiami šie investavimo prioritetai, atitinkantys Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 9 straipsnio pirmoje pastraipoje nurodytus teminius tikslus, atsižvelgiant į to reglamento 15 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje ir partnerystės sutartyje nurodytus vystymosi poreikius ir augimo potencialą:
1)
mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų skatinimas:
a)
tobulinant mokslinių tyrimų ir inovacijų (MTI) infrastruktūrą, lavinant MTI gebėjimus tobulinti kompetenciją ir skatinant kompetencijos centrus, ypač Europos svarbos;
b)
skatinant verslo investicijas į MTI ir plėtojant įmonių, mokslinių tyrimų ir inovacijų centrų ir aukštojo mokslo sektoriaus ryšius bei sąveiką, visų pirma skatinant investicijas į produktų ir paslaugų plėtrą, technologijų perdavimą, socialines inovacijas, ekologines inovacijas ir viešosioms paslaugoms teikti skirtas inovacijas, paklausos generavimą, tinklų kūrimą, grupių ir atviras inovacijas naudojantis pažangiąja specializacija, taip pat skatinant technologinius ir taikomuosius mokslinius tyrimus, bandomąsias linijas, ankstyvo produktų patvirtinimo veiksmus ir pažangiosios gamybos pajėgumus ir pirminę gamybą, visų pirma didelio poveikio technologijų, bei bendrosios paskirties technologijų sklaidą;
2)
IRT prieinamumo ir naudojimo skatinimas ir kokybės gerinimas:
a)
plečiant plačiajuosčio ryšio diegimą ir diegiant didelės spartos tinklus, taip pat remiant skaitmeninei ekonomikai skirtų besiformuojančių technologijas ir tinklų patvirtinimą;
b)
tobulinant IRT produktus ir paslaugas, elektroninę prekybą ir didinant IRT paklausą;
c)
tobulinant taikomąsias IRT e. valdžios, e. mokymosi, e. įtraukties, e. kultūros ir e. sveikatos programas;
3)
MVĮ konkurencingumo didinimas:
a)
skatinant verslumą, ypač sudarant palankesnes sąlygas pritaikyti naujas idėjas ekonominei veiklai, ir naujų įmonių steigimą, taip pat pasitelkiant verslo inkubatorius;
b)
kuriant ir įgyvendinant naujus MVĮ verslo modelius, ypač internacionalizavimo;
c)
remiant pažangių produktų ir paslaugų plėtojimo pajėgumų kūrimą ir stiprinimą;
d)
remiant MVĮ pajėgumus augti regioninėse, nacionalinėse ir tarptautinėse rinkose ir dalyvauti inovacijų procesuose;
4)
perėjimo prie mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų ekonomikos visuose sektoriuose rėmimas:
a)
skatinant energijos, gaunamos iš atsinaujinančiųjų išteklių, gamybą ir paskirstymą;
b)
skatinant energijos vartojimo efektyvumą ir atsinaujinančiosios energijos naudojimą įmonėse;
c)
remiant energijos vartojimo efektyvumą, pažangų energijos valdymą ir atsinaujinančiosios energijos vartojimą viešojoje infrastruktūroje, įskaitant viešuosius pastatus, ir būstų sektoriuje;
d)
plėtojant ir diegiant žemoje ir vidutinėje įtampoje veikiančias pažangiąsias paskirstymo sistemas;
e)
skatinant anglies dioksido kiekio mažinimo visų rūšių teritorijose, ypač miesto teritorijose, strategijas, taip pat skatinant tvarų ir įvairiarūšį judumą miestuose ir su švelninimu susijusias prisitaikymo priemones;
f)
skatinant mokslinius tyrimus ir inovacijas mažo anglies dioksido kiekio technologijų srityje ir tokių technologijų diegimą;
g)
skatinant didelio efektyvumo bendros šilumos ir elektros energijos gamybą, grindžiamą naudingosios šilumos paklausa;
5)
prisitaikymo prie klimato kaitos skatinimas, rizikos prevencija ir valdymas:
a)
remiant prisitaikymo prie klimato kaitos investicijas, įskaitant ekosistemomis grindžiamus metodus;
b)
skatinant investicijas, skirtas mažinti konkrečią riziką, užtikrinti geresnį atsparumą nelaimėms ir parengti nelaimių valdymo sistemas;
6)
aplinkos išsaugojimas bei apsauga ir išteklių veiksmingumo skatinimas:
a)
investuojant į atliekų sektorių, siekiant įvykdyti Sąjungos aplinkos srities acquis reikalavimus ir patenkinti valstybių narių nurodytus poreikius, susijusius su investicijomis, viršijančiomis tuos reikalavimus;
b)
investuojant į vandens sektorių, siekiant įvykdyti Sąjungos aplinkos srities acquis reikalavimus ir patenkinti valstybių narių nurodytus poreikius, susijusius su investicijomis, viršijančiomis tuos reikalavimus;
c)
išsaugojant, apsaugojant, propaguojant ir plėtojant gamtinį ir kultūrinį paveldą;
d)
apsaugant ir atkuriant biologinę įvairovę ir dirvožemį ir skatinant ekosistemų funkcijas, taip pat vykdant su tinklu „Natura 2000“ susijusius veiksmus, bei žaliąją infrastruktūrą;
e)
imantis veiksmų gerinti miestų aplinką, atgaivinti miestus, atgaivinti ir išvalyti apleistus pramoninius miesto rajonus (įskaitant pertvarkomas teritorijas), mažinti oro taršą ir skatinti triukšmo mažinimo priemones;
f)
skatinant inovacines technologijas, siekiant gerinti aplinkos apsaugą ir išteklių vartojimo efektyvumą atliekų ir vandens sektoriuose, dirvožemio atžvilgiu ar mažinti oro taršą;
g)
remiant pramonės perėjimą prie efektyvaus išteklių naudojimo ekonomikos, skatinant ekologiškai tvarų ekonomikos augimą, ekologines inovacijas ir aplinkosauginio veiksmingumo valdymą viešajame ir privačiajame sektoriuose;
7)
tvaraus transporto skatinimas ir silpnųjų vietų pagrindinėse tinklo infrastruktūros dalyse šalinimas:
a)
remiant įvairiarūšę bendrą Europos transporto erdvę ir investuojant į TEN-T;
b)
didinant regionų judumą prie TEN-T infrastruktūros prijungiant antrinius ir tretinius transporto mazgus, įskaitant daugiarūšius transporto mazgus;
c)
kuriant ir tobulinant aplinką tausojančias, taip pat mažai triukšmo skleidžiančias, ir mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančias transporto sistemas, įskaitant vidaus vandenų kelius ir jūrų transportą, uostus, daugiarūšes jungtis ir oro uostų infrastruktūrą, siekiant skatinti tvarų regionų ir vietos judumą;
d)
kuriant ir atkuriant visa apimančias, kokybiškas ir sąveikias geležinkelių sistemas ir skatinant triukšmo mažinimo priemones;
e)
gerinant energijos vartojimo efektyvumą ir tiekimo patikimumą plėtojant pažangiąsias energijos paskirstymo, saugojimo ir perdavimo sistemas ir integruojant paskirstytą atsinaujinančiųjų energijos išteklių gamybą;
8)
tvaraus ir kokybiško užimtumo ir darbo jėgos judumo skatinimas:
a)
remiant verslo inkubatorių kūrimą ir teikiant investicinę paramą savarankiškam darbui, labai mažoms įmonėms ir įmonių steigimui;
b)
remiant užimtumui palankų ekonomikos augimą ir kuriant vidinį potencialą, kaip teritorinės strategijos konkrečioms vietovėms dalį, įskaitant nuosmukį patiriančių pramoninių regionų pertvarkymą ir specifinių gamtos ir kultūros išteklių prieinamumo bei jų plėtojimo gerinimą;
c)
remiant vietos plėtros iniciatyvas ir pagalbą struktūroms, kuriomis užtikrinamos vietos bendruomenės paslaugos siekiant kurti darbo vietas, jei šie veiksmai nepatenka į Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1304/2013 (10) taikymo sritį;
d)
investuojant į įdarbinimo tarnybų infrastruktūrą;
9)
socialinės įtraukties skatinimas, kova su skurdu bei bet kokia diskriminacija:
a)
investuojant į sveikatos ir socialinę infrastruktūrą, kuria prisidedama prie nacionalinės, regionų ir vietos plėtros, mažinant nelygybę sveikatos atžvilgiu, skatinant socialinę įtrauktį suteikiant geresnę prieigą prie socialinių, kultūrinių ir rekreacinių paslaugų ir pereinant nuo institucinių prie bendruomenės paslaugų;
b)
suteikiant paramą fiziniam, ekonominiam ir socialiniam nepasiturinčių miestų ir kaimų vietovių bendruomenių atnaujinimui;
c)
remiant socialines įmones;
d)
investuojant į bendruomenės inicijuotos vietos plėtros strategijas;
10)
investicijos į švietimą, mokymą ir profesinį ugdymą siekiant suteikti įgūdžių ir užtikrinti mokymąsi visą gyvenimą tobulinant švietimo ir mokymo infrastruktūrą;
11)
valdžios institucijų ir suinteresuotųjų subjektų institucinių gebėjimų stiprinimas ir veiksmingo viešojo administravimo gerinimas veiksmais, stiprinančiais su ERPF įgyvendinimu susijusių viešojo administravimo įstaigų ir viešųjų tarnybų institucinius gebėjimus ir veiksmingumą, ir remiant veiksmus, vykdomus pagal ESF, kuriais stiprinami viešojo administravimo instituciniai gebėjimai ir veiksmingumas.
6 straipsnis
Investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslo rodikliai
1. Šio reglamento I priede pateikti bendrieji produkto rodikliai, konkrečios programos rezultato rodikliai ir, jei reikia, konkrečios programos produkto rodikliai taikomi pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 27 straipsnio 4 dalį ir 96 straipsnio 2 dalies b punkto ii ir iv papunkčius bei 96 straipsnio 2 dalies c punkto ii ir iv papunkčius.
2. Bendriesiems ir konkrečios programos produkto rodikliams nustatoma nulinė pradinė reikšmė. Nustatomos tų rodiklių kaupiamosios kiekybinės siektinos reikšmės 2023 metams
3. Konkrečios programos rezultato rodikliams, susijusiems su investavimo prioritetais, pradinė reikšmė nustatoma remiantis naujausiais turimais duomenimis, o siektinos reikšmės nustatomos 2023 metams. Siektinos reikšmės gali būti išreikštos kiekybiškai arba kokybiškai.
4. Komisijai pagal 14 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais būtų iš dalies keičiamas bendrųjų produkto rodiklių sąrašas, pateiktas I priede, siekiant pagrįstais atvejais atlikti pataisymus, kad būtų galima užtikrinti veiksmingą veiksmų programų įgyvendinimo pažangos vertinimą.
II SKYRIUS
Konkrečios nuostatos dėl tam tikrų teritorinių aspektų
7 straipsnis
Tvari miestų plėtra
1. ERPF lėšomis per veiksmų programas remiama tvari miestų plėtra taikant strategijas, kuriomis nustatomi integruotieji veiksmai ekonominėms, aplinkos, klimato, demografinėms ir socialinėms miestų vietovių problemoms spręsti, atsižvelgiant į poreikį skatinti glaudesnius miestų ir kaimų ryšius.
2. Tvari miestų plėtra vykdoma pasinaudojant Integruotosiomis teritorinėmis investicijomis, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 36 straipsnyje, arba pagal konkrečią veiksmų programą, arba pagal konkrečią prioritetinę kryptį, remiantis Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 96 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos c punktu.
3. Atsižvelgdama į savo konkrečią teritorinę padėtį, kiekviena valstybė narė savo partnerystės sutartyje nustato miesto teritorijų, kuriose reikėtų įgyvendinti integruotuosius tvarios miestų plėtros veiksmus, atrankos principus ir orientacinius asignavimus tiems veiksmams nacionaliniu lygmeniu.
4. Bent 5 proc. pagal Investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimo tikslą nacionaliniu lygmeniu skirtų ERPF lėšų skiriama integruotiesiems tvarios miestų plėtros veiksmams, kuriuos įgyvendinant miestai, subregionai ar vietos institucijos, atsakingos už tvarių miesto strategijų įgyvendinimą (toliau - miestų valdžios institucijos) būtų atsakingos bent už su veiksmų atranka pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 123 straipsnio 6 dalį arba, jei tinkama, pagal to reglamento 123 straipsnio 7 dalį susijusias užduotis. Šio straipsnio 2 dalyje nurodytiems tikslams skiriama preliminari suma numatoma atitinkamoje veiksmų programoje arba programose.
5. Vadovaujančioji institucija, pasitarusi su miesto valdžios institucija, nustato miesto valdžios institucijų funkcijų, susijusių su integruotų tvarios miestų plėtros veiksmų valdymu, apimtį. Vadovaujančioji institucija savo sprendimą oficialiai įtvirtina raštu. Vadovaujančioji institucija gali pasilikti teisę atlikti galutinį tinkamumo finansuoti veiksmus patikrinimą prieš jų patvirtinimą.
8 straipsnis
Novatoriški veiksmai tvarios miestų plėtros srityje
1. Komisijos iniciatyva ERPF lėšomis gali būti remiami novatoriški veiksmai tvarios miestų plėtros srityje pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 92 straipsnio 8 dalį. Tokie veiksmai apima tyrimus ir bandomuosius projektus, kuriais siekiama nustatyti arba išbandyti Sąjungos lygmeniu svarbius ir su tvaria miestų plėtra susijusių iššūkių sprendimus. Komisija ragina rengiant ir įgyvendinant novatoriškus veiksmus įtraukti atitinkamus partnerius, nurodytus Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 5 straipsnio 1 dalyje.
2. Nukrypstant nuo šio reglamento 4 straipsnio, novatoriškiems veiksmams skirtomis lėšomis gali būti finansuojama visa Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 9 straipsnio pirmoje pastraipoje nustatytiems teminiams tikslams ir šio reglamento 5 straipsnyje nustatytiems atitinkamiems investicijų prioritetams įgyvendinti būtina veikla.
3. Komisijai pagal 14 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatomos išsamios taisyklės dėl ERPF lėšomis pagal šį reglamentą remiamų novatoriškų veiksmų atrankos ir valdymo principų.
9 straipsnis
Miestų plėtros tinklas
1. Komisija pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 58 straipsnį įsteigia miestų plėtros tinklą, siekiant skatinti gebėjimų stiprinimą, tinklų kūrimą ir dalijimąsi patirtimi Sąjungos lygmeniu tarp miestų valdžios institucijų, atsakingų už tvarių miestų strategijų įgyvendinimą pagal šio reglamento 7 straipsnio 4 ir 5 dalis ir valdžios institucijų, atsakingų už novatoriškų veiksmų tvarios miestų plėtros srityje įgyvendinimą pagal šio reglamento 8 straipsnį.
2. Miestų plėtros tinklo veikla papildo veiklą, kuri vykdoma tarpregioninio bendradarbiavimo srityje, remiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1299/2013 (11) 2 straipsnio 3 punkto b papunkčiu.
10 straipsnis
Gamtinių arba demografinių trūkumų turinčios vietovės
Reglamento (ES) Nr. 1303/2013,121 straipsnio 4 punkte nurodytas didelių ir nuolatinių gamtinių arba demografinių trūkumų turinčias vietoves apimančiose veiksmų programose, bendrai finansuojamose iš ERPF, ypatingas dėmesys skiriamas tų vietovių specifiniams sunkumams spręsti.
11 straipsnis
Labai retai apgyvendinti toliausiai į šiaurę esantys regionai
4 straipsnis netaikomas specialiems papildomiems asignavimams, skirtiems labai retai apgyvendintiems toliausiai į šiaurę esantiems regionams. Tie asignavimai skiriami Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 9 straipsnio pirmos pastraipos 1, 2, 3, 4 ir 7 punktuose išdėstytų teminių tikslų įgyvendinimui.
12 straipsnis
Atokiausi regionai
1. 4 straipsnis netaikomas specialiems papildomiems asignavimams, skirtiems atokiausiems regionams. Tais asignavimais padengiamos papildomos išlaidos, susijusios su SESV 349 straipsnyje nurodytais atokiausių regionų ypatumais ir ribotomis galimybėmis, remiant:
a)
Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 9 straipsnio pirmoje pastraipoje nustatytus teminius tikslus;
b)
krovininio transporto paslaugas ir pagalbą transporto paslaugų veiklai pradėti;
c)
veiksmus, susijusius su sandėliavimo apribojimais, per didelėmis gamybos priemonėmis ir priežiūra bei žmogiškojo kapitalo trūkumu vietos rinkoje.
2. 1 dalyje nurodyti specialūs papildomi asignavimai taip pat gali būti naudojami padėti finansuoti veiklos pagalbą ir išlaidas, susijusias su viešųjų paslaugų teikimo įsipareigojimais ir sutartimis atokiausiuose regionuose.
3. Suma, kuriai taikoma bendro finansavimo norma, yra proporcinga 1 dalyje nurodytoms paramos gavėjo patirtoms papildomoms išlaidoms tik veiklos pagalbos ir išlaidų, susijusių su viešųjų paslaugų teikimo įsipareigojimais ir sutartimis, atveju, bet gali apimti visas tinkamas finansuoti išlaidas investicinių išlaidų atveju.
4. Šio straipsnio 1 dalyje nurodyti specialūs papildomi asignavimai nenaudojami remti:
a)
veiksmus, susijusius su produktais, išvardintais SESV I priede;
b)
pagalbą transportuojant asmenis, kuri yra leidžiama pagal SESV 107 straipsnio 2 dalies a punktą;
c)
atleidimą nuo mokesčių ir socialinių įmokų.
5. Nukrypstant nuo 3 straipsnio 1 dalies a ir b punktų, ERPF lėšomis gali būti remiamos pelningos investicijos į įmones atokiausiuose regionuose, nepriklausomai nuo tų įmonių dydžio.
6. 4 straipsnis netaikomas Majoto regionui, kaip atokiausiam regionui SESV 349 straipsnio prasme, skirto paketo ERBF daliai, ir bent 50 proc. tos ERPF dalies skiriama Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 9 straipsnio pirmos pastraipos 1, 2, 3, 4 ir 6 punktuose nustatytiems teminiams tikslams.
III SKYRIUS
Baigiamosios nuostatos
13 straipsnis
Pereinamojo laikotarpio nuostatos
1. Šis reglamentas neturi įtakos paramos, kurią Komisija patvirtino remdamasi Reglamentu (EB) Nr. 1080/2006 arba kitais teisės aktais, kurie taikomi tai paramai 2013 m. gruodžio 31 d., tolesniam teikimui arba keitimui, įskaitant visos paramos arba jos dalies teikimo nutraukimą. Tas reglamentas ir tokie kiti taikytini teisės aktai toliau taikomi po 2013 m. gruodžio 31 d. tai paramai arba susijusiems veiksmams iki jų galiojimo pabaigos. Šioje dalyje parama apima veiksmų programas ir didelės apimties projektus.
2. Pagal Reglamentą (EB) Nr. 1080/2006 pateiktos arba patvirtintos paraiškos skirti paramą ir toliau galioja.
14 straipsnis
Įgaliojimų delegavimas
1. Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.
2. 6 straipsnio 4 dalyje ir 8 straipsnio 3 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami nuo 2013 m. gruodžio 21 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d.
3. Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 6 straipsnio 4 dalyje ir 8 straipsnio 3 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.
4. Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.
5. Pagal 6 straipsnio 4 dalį ir 8 straipsnio 3 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.
15 straipsnis
Panaikinimas
Nedarant poveikio šio reglamento 13 straipsniui, Reglamentas (EB) Nr. 1080/2006 panaikinamas nuo 2014 m. sausio 1 d.
Nuorodos į panaikintą reglamentą laikomos nuorodomis į šį reglamentą ir skaitomos pagal II priede pateiktą atitikties lentelę.
16 straipsnis
Peržiūra
Ne vėliau kaip 2020 m. gruodžio 31 d. Europos Parlamentas ir Taryba peržiūri šį reglamentą SESV 177 straipsnyje nustatyta tvarka.
17 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
12 straipsnio 6 dalis taikoma nuo 2014 m. sausio 1 d.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2013 m. gruodžio 17 d.