NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1072/2012
ze dne 14. listopadu 2012
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní pocházejícího z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) Komise dne 16. února 2012 informovala o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“, „Čína“ nebo „ČLR“) do Unie.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který byl dne 3. ledna 2012 podán jménem výrobců v EU (dále jen „žadatelé“) představujících více než 30 % celkové výroby keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, obchodníky, uživatele, dodavatele a sdružení, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce ČLR. Komise vyrozuměla rovněž výrobce v Ruské federaci, která byla v oznámení o zahájení řízení navržena jako možná srovnatelná země. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(4)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců a dovozců, kteří nejsou ve spojení, byli v oznámení o zahájení řízení vyvážející výrobci a dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby uvedli základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011. Tyto informace Komisi umožňují v souladu s článkem 17 základního nařízení rozhodnout, zda je nutný výběr vzorku, a pokud ano, vzorky vybrat.
(5)
Vzhledem k vysokému počtu výrobců v Unii, kterých se týká toto řízení, bylo v oznámení o zahájení řízení oznámeno, že Komise v souladu s článkem 17 základního nařízení vybrala předběžně vzorek výrobců v Unii za účelem stanovení újmy. Při předběžném výběru byly použity informace, které měla Komise k dispozici ve fázi zahájení řízení a které se zakládaly na objemu prodeje, velikosti, zeměpisné poloze v Unii a segmentu výrobků dotyčných výrobců. Vzorek zahrnoval šest výrobců v Unii, kteří pokrývají všechny hlavní typy výrobku a kteří se nacházejí v pěti členských státech, přičemž dva výrobci patřili k malým a středním podnikům. Na tento předběžný vzorek připadalo více než 15 % odhadované celkové výroby v Unii. Jeden z výrobců zařazených do předběžného vzorku si však nepřál být součástí vzorku a několik zúčastněných stran uvedlo, že byl opomenut členský stát s velkými objemy výroby, který by měl být zařazen do reprezentativního vzorku. Vzhledem k těmto skutečnostem Komise předběžný vzorek změnila a výsledný konečný vzorek zahrnoval sedm výrobců v Unii, kteří pokrývají všechny hlavní typy výrobku a kteří se nacházejí v šesti členských státech, z toho dva výrobci byli malými a středními podniky. Tento vzorek představoval více než 20 % odhadované celkové výroby v Unii.
(6)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo přibližně 400 vyvážejících výrobců v ČLR nebo jejich skupin, na něž připadá přes 60 % celkového vývozu. Na základě obdržených informací vybrala Komise předběžně vzorek pěti vyvážejících výrobců s největším objemem vývozu do Unie a vyzvala všechny vyvážející výrobce, kteří byli Komisi známi, aby se k navrhovanému vzorku vyjádřili. Dva vyvážející výrobci, kteří byli zařazeni do předběžného vzorku, poté své informace pro výběr vzorku opravili, takže jejich objem vývozu nepostačoval pro zařazení do vzorku. Komise posléze vybrala konečný vzorek s aktualizovanými pěti největšími společnostmi, pokud jde o objem vývozu. Na společnosti zařazené do vzorku připadá téměř 20 % vývozu všech spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie.
(7)
Do konečného vzorku byly zařazeny tyto společnosti nebo jejich skupiny:
a)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd a společnosti, které jsou s ní ve spojení,
b)
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd a společnosti, které jsou s ní ve spojení,
c)
CHL International Ltd a společnosti, které jsou s ní ve spojení,
d)
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited a společnosti, které jsou s ní ve spojení („Niceton“), a
e)
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd.
(8)
Jedna společnost výběr společností zařazených do vzorku zpochybnila a uvedla, že měla být zahrnuta do vzorku. Tato společnost tvrdila, že její zařazení nepovede k nepřiměřenému počtu společností zařazených do vzorku, ani nezpůsobí průtahy při šetření, zejména vzhledem k tomu, že tato společnost je poměrně malým vývozcem. Společnost dále uvedla, že je v zahraničním vlastnictví a že v případě, že nebude do vzorku zařazena, nebude tento reprezentativní.
(9)
Komise připomíná, že se v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení výběr společností zařazených do vzorku uskutečnil na základě největších objemů s přihlédnutím k počtu výrobců, jenž mohl být v době, která byla k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Vzhledem ke skutečnosti, že společnost je poměrně malým vývozcem, nemělo by její zařazení do vzorku žádný přínos pro jeho reprezentativnost, pokud jde o vyvážený objem. Podotýká se rovněž, že se společnost přihlásila velmi pozdě - čtyři měsíce poté, co byli všichni vyvážející výrobci informováni o výběru konečného vzorku, a rovněž po provedení inspekcí na místě v prostorách vybraných společností. Žádost o zařazení do vzorku byla proto zamítnuta.
(10)
Ve lhůtě pro zaslání odpovědí pro výběr vzorku odpovědělo a spolupráci při řízení nabídlo více než šedesát dovozců, kteří nejsou ve spojení. Z těchto společností bylo pět zařazeno do vzorku. Těchto pět dovozců, kteří nejsou ve spojení, bylo vybráno na základě objemu a hodnoty dovozu a dalšího prodeje v Unii, zeměpisné polohy, obchodního modelu a segmentu výrobků. Společnosti zařazené do vzorku odpovídaly největším reprezentativním objemům a nejvyšší hodnotě dovozu a dalšího prodeje v Unii, jež mohly být v době, která byla k dispozici, přiměřeně přezkoumány. Podle údajů nahlášených ve fázi výběru vzorku na ně připadalo přibližně 6 % dovozu dotčeného výrobku během období šetření.
(11)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti čínským vyvážejícím výrobcům, kteří o to požádali, a čínským orgánům.
(12)
O zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení, nebo o individuální zacházení v případě, že by šetření prokázalo, že podmínky pro zacházení jako v tržním hospodářství nesplňují, požádalo jedenáct čínských vyvážejících výrobců nebo jejich skupin. Do vzorku byli zařazeni tři z těchto žadatelů, zatímco zbylých osm nikoli. Jeden z těchto vyvážejících výrobců, který nebyl zařazen do vzorku, svou žádost o zacházení jako v tržním hospodářství následně stáhl, přičemž ponechal žádost o individuální zacházení. Zbývající dva vyvážející výrobci zařazení do vzorku a čtyři další společnosti, které nebyly do vzorku zařazeny, požádali pouze o individuální zacházení.
(13)
Komise zaslala dotazníky pěti vyvážejícím výrobcům v ČLR zařazeným do vzorku a téměř 300 dalším vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to požádali. Dotazníky byly mimoto zaslány sedmi výrobcům v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, pěti dovozcům zařazeným do vzorku, čtyřem sdružením maloobchodníků a distributorů a rovněž jednotlivým maloobchodníkům a distributorům, kteří o to požádali. Dotazníky byly zaslány taktéž vyvážejícím výrobcům v Indii, Turecku, Brazílii, Thajsku a Rusku, které byly zvažovány jako možné vhodné srovnatelné země.
(14)
Odpověď zaslalo třináct vyvážejících výrobců v ČLR nebo jejich skupin a tři výrobci z možných srovnatelných zemí (Brazílie, Thajsko a Rusko). Odpovědi na dotazník zaslalo rovněž sedm výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, a pět dovozců zařazených do vzorku. Odpověď na dotazník zaslal i jeden maloobchodník, jeden distributor a dvě sdružení maloobchodníků a distributorů.
(15)
Komise mimoto obdržela podání od více než 20 dovozců, kteří nejsou ve spojení s žádným vyvážejícím výrobcem, několika maloobchodníků, poskytovatele marketingových programů a čínské obchodní komory pro dovoz a vývoz lehkých průmyslových výrobků a umělecko-řemeslných výrobků (dále jen „CCCLA“).
(16)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a) Výrobci v Unii
(17)
Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách sedmi výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku.
(18)
Výrobci v Unii zařazeni do vzorku a rovněž ostatní spolupracující výrobci v Unii na základě ustanovení článku 19 základního nařízení požádali, aby byly údaje o jejich totožnosti považovány za důvěrné. Tvrdili, že by zveřejnění jejich totožnosti mohlo vést k riziku značných nepříznivých dopadů.
(19)
Někteří žádající výrobci v Unii zásobují odběratele v Unii, kteří pořizují výrobky rovněž z Číny, takže mají z tohoto dovozu přímý prospěch. Žadatelé proto měli za to, že se nacházejí v citlivém postavení, jelikož někteří jejich zákazníci by nemuseli s podáním podnětu týkajícího se údajného dumpingu působícího újmu či s jeho podporou souhlasit. Z tohoto důvodu se domnívali, že hrozí odvetná opatření ze strany některých jejich zákazníků. Někteří žádající výrobci v Unii mimoto vyváželi rovněž do Číny. Tyto společnosti usuzovaly, že by podání podnětu týkajícího se údajného dumpingu působícího újmu nebo jeho podpora mohly představovat hrozbu pro jejich obchodování v Číně. Žádosti bylo vyhověno, jelikož se považovala za dostatečně odůvodněnou.
(20)
Zástupci některých vyvážejících výrobců, CCCLA a někteří dovozci, kteří nejsou ve spojení, uvedli, že nemohli náležitě uplatnit své právo na obhajobu, jelikož nebyla zveřejněna totožnost žadatelů a subjektů, které podnět podpořily. Tvrdili, že za těchto okolností se strany nemohly vyjádřit k situaci, podstatné újmě, tomu, zda mohli být výrobci vyloučeni z výrobního odvětví Unie podle čl. 4 odst. 1 písm. a) základního nařízení, a/nebo reprezentativnosti vzorku. Podotýká se však, že Komise zajistila, aby bylo možné tyto otázky ověřit a zabývat se jimi ve spisech, do nichž mohly zúčastněné strany nahlížet, jako je korespondence se zúčastněnými stranami, prostřednictvím připomínek k situaci a výběru vzorku a vyžádáním si náležitě zdokumentovaných podání ostatních stran. Žádost byla proto zamítnuta.
b) Vyvážející výrobci v ČLR
-
Hunan Hualian China Industry Co, Ltd, Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd, Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd a Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd (dále jen „Hunan Hualian“)
-
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd a Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Export & Import Co., Ltd (dále jen „Guangxi Sanhuan“)
-
CHL International Ltd a CHL Porcelain Industries Ltd (dále jen „CHL“)
-
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited, Shandong Silver Phoenix Company Limited a obchodník, který je ve spojení s těmito společnostmi a který má sídlo v Hongkongu, Niceton International Limited (dále jen „Niceton“)
-
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
-
Fujian Dehua Hiap Huat Koyo Toki Co., Ltd
-
Shenzhen Baosanhe Ceramics Industrial Co., Ltd
-
Chaozhou Fairway Ceramics Manufacturing Co., Ltd
-
Chaozhou Mingyu Porcelain Industries Co., Ltd
-
Shenzhen Grand Collection Industrial Co., Ltd a Chaozhou Grand Collection Tableware Co., Ltd (dále jen „Grand Collection“)
-
Tienshan (Handan) Tableware Co., Ltd
-
Zibo Kun Yang Ceramic Corporation Limited
c) Dovozci v Unii
-
Symbol srl, Treviso, Itálie
-
Metro AG, Düsseldorf, Německo
-
Ritzenhoff & Breker GmbH & Co. KG, Bad Driburg, Německo
-
Joseph Maeser GmbH, Dornbirn, Rakousko
-
IKEA Supply AG, Pratteln, Švýcarsko
d) Vyvážející výrobce ve srovnatelné zemi
(21)
Spolupracující brazilský výrobce požádal, aby byly údaje o jeho totožnosti považovány za důvěrné, jelikož by jejich zveřejnění mohlo mít značné nepříznivé dopady na jeho podnikání. Žádost se považovala za odůvodněnou, a bylo jí tudíž vyhověno.
3. Období šetření
(22)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
(23)
Žadatelé uvedli, že by se období pro posouzení újmy mělo o rok prodloužit a mělo by začínat v roce 2007, zatímco CCCLA tvrdila, že by se mělo o rok zkrátit a začínat až v roce 2009. První žádosti nebylo vyhověno, jelikož nic ve spisu nedokládalo, že by posuzované období v délce pěti let lépe zohledňovalo trendy, jak uváděli žadatelé. Co se týká druhé žádosti, CCCLA odkázala obecně na judikaturu WTO, podle níž nemohou členové WTO zvolit základ, který vede k pouhému srovnání koncových stavů, a může-li změna základního roku snadno zvrátit zjištění týkající se újmy, může být pro člena WTO problematické zjistit existenci podstatné újmy. Šetřením však bylo prokázáno, že by zkrácení posuzovaného období v tomto případě vedlo k zbytečně krátkému období analýzy, jež by navíc vzhledem k dopadům hospodářské krize na některé ukazatele mohlo poskytnout zkreslenou představu o trendech významných pro posouzení újmy. Obě žádosti byly proto předběžně zamítnuty.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(24)
Dotčeným výrobkem je keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní, v současnosti kódů KN ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 a ex 6912 00 90, pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“). Může být vyrobeno z porcelánu, běžné keramiky, kameniny, póroviny či jemné keramiky nebo z jiných materiálů. K hlavním surovinám patří nerosty jako kaolín, živec a křemen a složení použitých surovin určuje typ konečného keramického výrobku.
(25)
Keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní se prodává ve velké řadě forem, jež se v průběhu času vyvíjejí. Používá se na řadě míst, například v domácnostech, hotelech, restauracích nebo pečovatelských zařízeních.
1.1. Žádosti o vyloučení
(26)
Během šetření bylo předloženo a analyzováno několik žádostí o vyloučení konkrétních výrobků z definice výrobku. Analýza těchto žádostí je shrnuta níže.
1.1.1. (Jemný) kostní porcelán
(27)
Ve svých podáních CCCLA uvedla, že by z definice výrobku v rámci tohoto šetření měl být vyloučen (jemný) kostní porcelán. Tento (jemný) kostní porcelán se údajně zásadně liší od ostatních druhů stolního a kuchyňského nádobí a náčiní vzhledem k rozdílům ve fyzických vlastnostech, výrobních procesech, konečném užití a vnímání spotřebitelů. Tento porcelán je vyroben z kostní moučky z kostí skotu a nápadná je jeho vysoká bělost a průsvitnost. Má velmi vysokou mechanickou pevnost a odolnost proti oštěpům, je mnohem tenčí a jeho výroba je důmyslnější a nákladnější, než je tomu obvykle u výrobců v Unii. Tento (jemný) kostní porcelán vyrábí jen několik málo výrobců v Unii.
(28)
Co se týká těchto tvrzení, při šetření bylo za prvé zjištěno, že neexistuje obecně uznávaná definice kostního porcelánu. Jedná se pouze o jednu z forem měkkého porcelánu, přičemž velký podíl surovin je stejný jako u ostatních keramických výrobků. Ve svých podáních si CCCLA sama protiřečí, pokud jde o kombinaci a podíl jednotlivých složek. Za druhé, při šetření nebylo možno potvrdit, že (jemný) kostní porcelán vyžaduje mnohem důmyslnější výrobní proces. Za třetí, použití (jemného) kostního porcelánu jako stolního nádobí je v Číně i v Unii totožné. Rovněž pevnost a odolnost nejsou specifické pro (jemný) kostní porcelán. Obzvláště pevné a odolné je například i keramické stolní nádobí a náčiní pro restaurace nebo služby společného stravování. V neposlední řadě vyrábí (jemný) kostní porcelán řada výrobců v Unii a tento porcelán soutěží s dovozem (jemného) kostního porcelánu pocházejícího z Číny. Žádosti o vyloučení (jemného) kostního porcelánu z definice výrobku, který je předmětem tohoto šetření, se proto předběžně zamítají.
1.1.2. Keramické (kuchyňské) nože
(29)
Dva vyvážející výrobci, CCCLA a různí dovozci tvrdili, že by z definice výrobku měly být vyloučeny keramické (kuchyňské) nože. Tato žádost se zakládá na tvrzení, že vzhledem k jejich specifickým vlastnostem nelze tyto nože a ostatní typy keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní považovat za jediný výrobek. Keramické (kuchyňské) nože mají obvykle keramickou čepel vyrobenou z oxidu zirkoničitého, který se u „běžného“ stolního nádobí a náčiní, jako jsou šálky a talíře, nepoužívá. Míra zaměnitelnosti s hlavními kategoriemi výrobku, jehož se týká toto šetření, je velmi omezená.
(30)
Šetřením bylo zjištěno, že keramické (kuchyňské) nože mají stejné fyzické vlastnosti (tvar a pevnost), průmyslový design a konečné užití (krájení) jako kovové (kuchyňské) nože. Liší se proto od ostatních výrobků, jichž se řízení týká, jelikož těmi jsou vzhledem k zvláštnímu designu a fyzickým vlastnostem především výrobky určené k uchovávání potravin.
(31)
Dále se uvádělo, že v Unii neexistuje technologie pro výrobu těchto keramických (kuchyňských) nožů, takže další šetření týkající se keramických (kuchyňských) nožů by porušilo právo Unie a WTO. Žadatelé potvrdili, že pokud jim je známo, v Unii takováto výroba neexistuje.
(32)
Bylo rovněž uvedeno, že se keramické (kuchyňské) nože prodávají pouze u výhradních prodejců, přičemž se liší rovněž distribuční kanály (distributoři kuchyňského náčiní) a reprezentativní sdružení (sdružení nožířů). Při šetření však nebylo možno potvrdit, že se tyto záležitosti rovnají odlišnému vnímání spotřebitelů v porovnání s ostatními typy keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní.
(33)
Dále se uvádělo, že opatření týkající se keramických nožů neobnoví spravedlivé podmínky na trhu pro stolní nádobí a náčiní, nýbrž spíše poškodí konečné spotřebitele (uživatele keramických (kuchyňských) nožů). Některé strany tvrdily, že jelikož se keramické (kuchyňské) nože v Unii nevyrábějí, není možné, aby byla v tomto ohledu výrobnímu odvětví Unie způsobena podstatná újma. Komise podřídila analýzu těchto tvrzení závěru ohledně toho, zda se má za to, že keramické (kuchyňské) nože a ostatní typy keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní tvoří jediný výrobek.
(34)
Na základě úvah uvedených v (30) bodě odůvodnění dospělo šetření k předběžnému závěru, že se keramické (kuchyňské) nože zásadně liší od ostatních druhů keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní kvůli rozdílům ve fyzických vlastnostech, výrobních procesech a konečném užití. Žádosti o jejich vyloučení z definice výrobku v rámci tohoto šetření se proto předběžně vyhovuje.
1.1.3. Výrobky čínského/orientálního vzhledu
(35)
Dva dovozci uvedli, že by z definice výrobku mělo být vyloučeno stolní a kuchyňské nádobí a náčiní čínského/orientálního vzhledu. Hlavním uváděným důvodem bylo to, že se tento druh výrobků v Unii nevyrábí, že v Unii byla poptávka po tomto zboží vždy uspokojována dovozem a že dovoz tohoto typu nemá negativní dopad na podíl výrobního odvětví Unie na trhu.
(36)
Šetřením bylo zjištěno, že neexistuje obecně uznávaná a objektivní definice této kategorie ani zvláštní znaky pro její identifikaci. Tento druh výrobku mohou mimoto vyrábět i výrobci v Unii. Stolní a kuchyňské nádobí a náčiní čínského/orientálního vzhledu navíc nemá jedinečné nebo odlišné konečné užití. V neposlední řadě šetření ukázalo, že se v mnoha asijských restauracích používá stolní nádobí a náčiní západního stylu a že dotyčné výrobky lze snadno zaměnit. Žádosti o vyloučení výrobků čínského/orientálního vzhledu z definice výrobku v rámci tohoto šetření se proto předběžně zamítají.
1.1.4. Odolný porcelán
(37)
Na jedné straně se uvádělo, že by z definice výrobku měl být vyloučen odolný porcelán vzhledem ke svým jedinečným fyzickým vlastnostem a výrobnímu procesu. Suroviny pro výrobu odolného porcelánu, který má vyšší odolnost a pevnost, zahrnují 6-10 % hliníkového prášku, přičemž proces přípravy surovin (kaolinu) je jedinečný. Odolný porcelán vyžaduje zručné pracovníky a v porovnání s tradičním stolním nádobím a náčiním má vyšší jakost a cenu. V Unii mimoto neexistují žádní výrobci tohoto porcelánu.
(38)
Na druhou stranu jeden dovozce uvedl, že odolné stolní nádobí a náčiní, které se používá obvykle v hotelech, tvoří značný podíl celkové čínské výroby keramiky, takže jeho nezahrnutí by vedlo k zavádějícím výsledkům při šetření.
(39)
Šetřením bylo zjištěno, že neexistuje obecně uznávaná a objektivní definice odolného porcelánu ani nesporné znaky pro jeho identifikaci. Tento typ stolního nádobí a náčiní mohou mimoto vyrábět i výrobci v Unii a výrobky zhotovené v Unii a čínské výrobky spolu přímo soutěží. Odolný porcelán navíc nemá jedinečné nebo odlišné konečné užití. Žádosti o vyloučení odolného porcelánu z definice výrobku v rámci tohoto šetření se proto předběžně zamítají.
1.1.5. Ručně vyráběný porcelán
(40)
Švédské sdružení zastupující příslušné švédské dovozce poskytlo informace podporující vyloučení ručně vyráběného porcelánu z definice výrobku, který je předmětem tohoto šetření. Dovolávalo se dlouhé historie této rukodělné výroby v Číně, cenové dostupnosti těchto výrobků a rozdílného vnímání spotřebitelů, pokud jde o ručně vyráběný čínský porcelán a zboží vyráběné sériově v Unii.
(41)
Při šetření však bylo prokázáno, že na straně jedné neexistuje obecně uznávaná/objektivní definice této kategorie a že na straně druhé zhotovuje ručně vyráběný porcelán řada výrobců v Unii. Šetření neprokázalo zásadně odlišné fyzické vlastnosti oproti ostatním druhům keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní ani odlišné vnímání spotřebitelů v porovnání s ručně vyráběným porcelánem pocházejícím z Unie. Žádost o vyloučení ručně vyráběného porcelánu z definice výrobku v rámci tohoto šetření se proto předběžně zamítá.
1.1.6. Ručně malované stolní nádobí a náčiní
(42)
Různí dovozci požádali o vyloučení ručně malovaného stolního nádobí a náčiní z definice výrobku v rámci tohoto šetření. Předložené argumenty se týkaly skutečnosti, že ručně malované stolní nádobí a náčiní je určeno určitému druhu zákazníků, že se může používat pro jiné účely než tradiční stolní nádobí a náčiní (např. jako dekorace), že se v Unii nevyrábí v komerčním množství, že přímo nesoutěží ani není zaměnitelné s ostatním kuchyňským/stolním nádobím a náčiním, rozdílného vnímání ze strany spotřebitelů, jeho luxusní povahy a větší křehkosti spolu se zvláštním výrobním procesem, který je náročnější na práci a vyžaduje vysoce kvalifikované pracovníky.
(43)
Šetření prokázalo, že až do fáze ručního malování je výrobek naprosto totožný se stolním nádobím a náčiním, které není ručně malované. Šetření rovněž ukázalo, že skutečnost, že výrobní proces vyžaduje více ruční práce, neznamená, že se jedná o jiný výrobek; pro většinu konečných uživatelů je ve skutečnosti obtížné (pokud vůbec možné) rozpoznat ručně malovaný porcelán od porcelánu, který není ručně malovaný. Šetřením bylo dále prokázáno, že ručně malované stolní nádobí a náčiní má obvykle stejné konečné užití jako ostatní typy keramického stolního nádobí a náčiní a že není nutně křehčí. Bylo rovněž zjištěno, že ručně malovaný porcelán vyrábí řada výrobců v Unii a že výrobky zhotovené v Unii a dovážené výrobky spolu přímo soutěží. Žádosti o vyloučení ručně malovaného stolního nádobí a náčiní z definice výrobku v rámci tohoto šetření se proto předběžně zamítají.
1.1.7. Stolní nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou
(44)
Jeden dovozce požádal o vyloučení stolního nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou z definice výrobku v rámci tohoto šetření. Předložené argumenty se týkaly skutečnosti, že stolní nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou znamená jiný výrobní proces, jiné užití (pro jídlo a nápoje, zatímco výrobky s malbou na glazuře k tomu obvykle nejde použít) a jinou jakost a fyzické vlastnosti, a to pokud jde o bezpečnost potravin a 100 % vhodnost pro myčky a mikrovlnné trouby. Tato strana rovněž uvedla, že v Unii není žádný výrobce schopen a ochoten vyrábět komerční objemy stolního nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou, a předpokládala, že v případě vyloučení stolního nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou z definice výrobku, který je předmětem tohoto šetření, neexistuje riziko obcházení. Tato strana taktéž tvrdila, že spotřebitel vnímá tyto výrobky jinak, jelikož se nepovažují za součást značky, ale považují se spíše za sběratelský předmět/stylový výrobek a neprodávají se v úplných sadách.
(45)
Šetření však prokázalo, že na straně jedné neexistuje obecně uznávaná/objektivní definice této kategorie a že na straně druhé ji může vyrábět řada výrobců v Unii. Mimoto bylo zaznamenáno, že výrobky zhotovené v Unii a dovážené výrobky spolu přímo soutěží. Při šetření bylo zjištěno, že výrobek je fyzicky naprosto totožný se stolním nádobím a náčiním, které není ručně malované, a že průměrný spotřebitel nerozlišuje mezi stolním nádobím a náčiním s ruční malbou pod glazurou a ostatními typy zdobeného stolního nádobí a náčiní. Šetření rovněž ukázalo, že skutečnost, že výrobní proces vyžaduje kvalifikovanější pracovníky, neznamená, že se jedná o jiný výrobek, a že stolní nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou má v zásadě stejné konečné užití jako ostatní typy keramického stolního nádobí a náčiní. Žádosti o vyloučení stolního nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou z definice výrobku v rámci tohoto šetření se proto předběžně zamítají.
1.1.8. Stolní nádobí a náčiní, které se v EU nevyrábí
(46)
V podání některých dovozců se uvádělo, že by šetření mělo být omezeno na trhy, které v současnosti zásobují žádající výrobci v Unii. V opačném případě by cla poškodila určité „specializované“ dovozce, aniž by tito mohli pořizovat výrobky od výrobců v Unii. Rovněž se uvádělo, že výrobci v Unii se značkami nevyrábějí pro ostatní společnosti a že výrobci v Unii nezajišťují malé objednávky ani nepracují s licími formami, jak vyžadují některé tvary. Výrobci v Unii nejsou rovněž pružní a nenabízejí výrobky určené jako dárek.
(47)
Tato žádost se předběžně zamítá, jelikož je příliš obecná a není přesně vymezená a neexistuje objektivní základ pro toto vyloučení. Výrobci v Unii mají mimoto širokou škálu výrobků a pravidelně nabízejí nové výrobky, takže se kolekce a sortiment výrobků neustále mění. Typy výrobků a jakosti vyráběné výrobním odvětvím Unie se pravidelně nacházejí rovněž u vývozců. Šetření mimoto prokázalo, že v Unii existují výrobci, kteří vyrábějí zboží se značkami jiných stran. Bylo rovněž zjištěno, že výrobky zhotovené v Unii a výrobky dovážené z Číny spolu přímo soutěží, jsou snadno zaměnitelné a mají stejné konečné užití, obdobné výrobní procesy a vnímání ze strany spotřebitelů. Otázkou pružnosti se zabývá oddíl o zájmu Unie.
1.1.9. Kameninové výrobky
(48)
Jeden dovozce s výrobou v Číně požádal, aby byl z definice výrobku vyloučen dovoz kameninových výrobků, sestávající převážně z kuchyňského nádobí a náčiní. Podle této strany existuje v Unii pouze okrajová výroba kameninových výrobků a je velmi pravděpodobné, že žadatelé zahrnuli kameninové výrobky s cílem zamezit obcházení opatření. Dovozce rovněž tvrdil, že ceny účtované za dovážené výrobky jsou mnohem vyšší než ceny jakéhokoli jiného výrobce v Unii a že tento dovoz nezpůsobuje stlačování cen ani újmu.
(49)
Šetření však ukázalo, že výroba kameninových výrobků v Unii je značná. Dospělo rovněž k závěru, že kameninové výrobky zhotovené v Unii a kameninové výrobky dovážené z Číny spolu přímo soutěží, lze je snadno zaměnit a mají stejné konečné užití, obdobné výrobní procesy a vnímání spotřebitelů a fyzické vlastnosti. Tvrzeními týkajícími se cen se zabývá (240). bod odůvodnění. Žádost o vyloučení kameninových výrobků z definice výrobku v rámci tohoto šetření se proto předběžně zamítá.
(50)
Strana alternativně tvrdila, že by z definice výrobku v rámci tohoto šetření měly být vyloučeny glazované a/nebo smaltované kameninové výrobky či jiné než bílé a/nebo tříděné glazované a/nebo smaltované kameninové výrobky. V této fázi řízení však nebylo možné dospět v tomto ohledu k žádnému závěru.
1.1.10. Ostatní tvrzení
(51)
Jeden dovozce tvrdil, že definice výrobku, který je předmětem tohoto šetření, je příliš široká, než aby umožňovala smysluplné srovnání jednotlivých typů výrobku. Podobný názor vyslovil dovozce s výrobními zájmy v Číně. V tomto ohledu odkazovaly některé strany rovněž na čistě dekorativní předměty.
(52)
V této souvislosti se podotýká, že příslušná kritéria, která se používají k určení, zda lze výrobek, který je předmětem šetření, považovat za jediný výrobek, tj. jeho základní fyzické a technické vlastnosti, jsou podrobně objasněna níže. Čistě dekorativní předměty tudíž nejsou zahrnuty. Ačkoli různé typy keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní skutečně mohou mít určité odlišné specifické vlastnosti, šetření prokázalo, že s výjimkou keramických nožů jsou jejich základní vlastnosti totožné. Skutečnost, že dotčený výrobek lze vyrábět s určitými odchylkami ve výrobním procesu, nepředstavuje sama o sobě kritérium, které by mohlo vést k zjištění, že se jedná o dva či více odlišných výrobků. Šetřením bylo rovněž zjištěno, že se různé typy dotčeného výrobku prodávají obvykle prostřednictvím stejných prodejních kanálů. Ačkoli se některé specializované obchody mohou zaměřovat na určité konkrétní typy, velká část distributorů (maloobchodníci, obchodní domy, supermarkety) prodává různé typy keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní, aby svým zákazníkům nabídla široký sortiment. Tvrzení, že definice výrobku v rámci tohoto šetření je příliš široká, se proto předběžně zamítají.
(53)
Jedna strana tvrdila, že by z definice výrobku měly být vyloučeny některé keramické mlýnky na koření. Při šetření však nebylo možno dospět k závěru ohledně jejich zvláštností, takže toto tvrzení bylo předběžně zamítnuto.
1.2. Závěr ohledně dotčeného výrobku
(54)
Šetření prokázalo, že všechny typy keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní mají navzdory rozdílům z hlediska charakteristiky a stylu stejné základní fyzické a technické vlastnosti, tj. jedná se o keramické zboží, které je určeno především pro styk s potravinami, používá se v zásadě pro stejné účely a lze je považovat za různé typy téhož výrobku.
(55)
Kromě skutečnosti, že mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti, všechny tyto různé styly a typy spolu přímo soutěží a jsou do značné míry zaměnitelné. To jednoznačně dokládá skutečnost, že mezi nimi neexistují jasné dělicí čáry, tj. mezi jednotlivými typy výrobku dochází k značnému překrývání a hospodářské soutěži a běžní kupující často nerozlišují například mezi porcelánem a ostatním zbožím.
(56)
Jak však bylo objasněno v (29).-(34). bodě odůvodnění, považovalo se za vhodné zúžit definici výrobku oproti základu použitému při zahájení toto šetření, a to vyloučením keramických nožů. Dotčený výrobek je proto předběžně definován jako keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní kromě keramických nožů pocházející z Čínské lidové republiky, v současnosti kódů KN ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 a ex 6912 00 90.
(57)
Pro účely tohoto řízení se proto v souladu s obvyklou praxí v Unii má za to, že by se všechny výše popsané typy výrobku s výjimkou keramických nožů měly považovat za jediný výrobek.
2. Obdobný výrobek
(58)
Šetření prokázalo, že keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní vyráběné a prodávané výrobním odvětvím Unie v Unii, keramické stolní nádobí a náčiní vyráběné a prodávané na domácím trhu ČLR a keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní dovážené do Unie z ČLR a rovněž nádobí a náčiní vyráběné a prodávané v Brazílii, která se považuje za srovnatelnou zemi, má stejné základní fyzické a chemické vlastnosti a stejné základní konečné užití.
2.1. Tvrzení
(59)
V průběhu šetření určité zúčastněné strany tvrdily, že se keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní vyráběné výrobním odvětvím Unie a prodávané na trhu Unie nepodobá dotčenému výrobku. Tyto strany uváděly, že to dokládají zejména rozdíly mezi výrobky z hlediska vlastností, kvality, vnímání spotřebitelů, prodejních kanálů a segmentace. Dále se uvádělo, že spotřebitelé v Unii obvykle vnímají dotčený výrobek jako levnější produkt a že tyto výrobky nemají žádné výhody značkového zboží.
(60)
Při šetření byla odhalena protichůdná tvrzení dovozců v tomto ohledu. Zatímco někteří z nich tvrdili, že dotčený výrobek je obvykle nižší kvality a v porovnání s výrobky zhotovenými v Unii je v jiné cenové kategorii, jiní dovozci uváděli, že značkové keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní vyrobené v dotčené zemi se z Číny dováží za vyšší ceny.
(61)
Jeden dovozce nezařazený do vzorku na straně jedné uvedl, že němečtí výrobci kladou obzvláštní důraz na profil kvality „vyrobeno v Německu“. Tato strana uvedla, že kvalita plochého stolního nádobí dodávaného určitými německými značkami je kvůli výrobní metodě podstatně vyšší, zatímco jiní dovozci tvrdili, že zboží pořizují v Číně kvůli dobré jakosti, možnosti odlévání a kvalifikovaným pracovníkům. Šetření potvrdilo, že se v Unii vyrábí keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní nízké i vysoké kvality a že se prodává prostřednictvím stejných distribučních kanálů jako dotčený výrobek, tj. prostřednictvím nezávislých maloobchodníků, nespecializovaných supermarketů, obchodních domů atd. Tyto výrobky proto soutěží na stejném trhu.
(62)
Na keramickém stolním a kuchyňském nádobí a náčiní není nutně uvedena země původu. Proto je pro spotřebitele často velmi obtížné rozlišit keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní vyrobené v dotčené zemi a výrobky zhotovené v Unii.
2.2. Závěr
(63)
Z těchto důvodů se vyvozuje závěr, že i přes případné menší rozdíly má keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní vyráběné v dotčené zemi a vyvážené z této země, keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní vyráběné a prodávané v Brazílii a keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní vyráběné a prodávané v Unii stejné základní fyzické vlastnosti a konečné užití, a považuje se proto za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(64)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty vyvážející výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Tato kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů, bez zásadních zásahů státu a náklady odrážejí tržní hodnotu,
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech,
-
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství,
-
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(65)
Jak je uvedeno v (12). bodě odůvodnění, jedenáct vyvážejících výrobců z ČLR nebo jejich skupin požádalo o zacházení jako v tržním hospodářství a ve stanovené lhůtě zaslalo vyplněný formulář žádosti. Jeden vyvážející výrobce však svou žádost o zacházení jako v tržním hospodářství následně stáhl.
(66)
Ve svém rozsudku ve věci C-249/10 P - Brosmann a další v. Rada Soudní dvůr rozhodl, že metoda výběru vzorku stanovená v článku 17 základního nařízení nesmí být používána pro účely stanovení nároků na individuální zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. c) uvedeného nařízení. Soudní dvůr shledal, že podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení spolupracující výrobci, kteří nejsou součástí vzorku, mají právo na přezkoumání svého nároku na zacházení jako v tržním hospodářství bez ohledu na to, zda se pro tyto společnosti nezařazené do vzorku mělo vypočítat individuální dumpingové rozpětí (3). Vzhledem k tomuto rozsudku bylo rozhodnuto přezkoumat nejen žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství podané třemi vyvážejícími výrobci nebo jejich skupinami zařazenými do vzorku, nýbrž rovněž žádosti sedmi vyvážejících výrobců nebo jejich skupin nezařazených do vzorku. Komise si vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a ověřila informace uvedené v žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství v prostorách dotčených společností.
(67)
Podle zavedené a obvyklé praxe Unie se ověřuje, zda podmínky pro zacházení jako v tržním hospodářství splňuje celá skupina společností, které jsou ve spojení. V případech, kdy se určitá dceřiná společnost či jiná společnost ve spojení se žadatelem v ČLR podílí přímo nebo nepřímo na výrobě či prodeji dotčeného výrobku, se proto provádí zkoumání týkající se zacházení jako v tržním hospodářství u každé společnosti individuálně a rovněž u celé skupiny těchto společností.
(68)
V souladu s tím byly ověřeny žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství, které podalo deset vyvážejících výrobců sestávajících z šestnácti právních subjektů.
(69)
U žádného z deseti spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR nebo jejich skupin nebylo zjištěno splnění kritérií pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. Při šetření týkajícím se zacházení jako v tržním hospodářství bylo zejména zjištěno, že žádný z vyvážejících výrobců, a to jednotlivě ani jako skupina, nemá jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy. Při šetření bylo rovněž zjištěno, že sedm společností nebo jejich skupin nebylo s to Komisi prokázat, že nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství. Tři z deseti společností mimoto neprokázaly, že se obchodní rozhodnutí přijímají na základě tržních signálů, bez zásahů státu a že náklady odrážejí tržní hodnotu.
(70)
Při inspekci na místě u jedné z výše uvedených společností bylo mimoto zjištěno, že ve formuláři žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství tato společnost uvedla zavádějící a neúplné informace, zejména co se týká společnosti ve spojení. Její celková spolupráce byla nedostatečná, a společnost byla proto informována o případném použití čl. 18 odst. 1 základního nařízení a byla požádána, aby se k tomu vyjádřila. Obdržené připomínky potvrdily nedostatek spolupráce, zejména pokud jde o danou společnost, a proto je předběžně rozhodnuto, že tuto společnost již nelze považovat za spolupracujícího vyvážejícího výrobce a že případná předběžná nebo konečná zjištění budou v souladu s článkem 18 základního nařízení vycházet z dostupných údajů.
(71)
Komise dotčeným společnostem v ČLR, orgánům ČLR a žadateli oficiálně sdělila výsledky zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství. Zúčastněným stranám byla dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení zvláštní důvody.
(72)
Několik společností tvrdilo, že Komise neodpověděla na jejich žádost o zacházení jako v tržním hospodářství do tří měsíců, jak se vyžaduje v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Šetření proto mohlo být narušeno procesní chybou a Komise by měla v souladu s rozsudkem ve věci Brosmann (4) šetření ukončit.
(73)
Komise připouští, že kvůli vysokému počtu zkoumaných žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství, které byly ověřeny na místě v Číně, nebylo možno v tomto konkrétním případě rozhodnout o žádostech o zacházení jako v tržním hospodářství ve stanovené lhůtě. Připomíná se však, že Tribunál nedávno rozhodl, že rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství přijaté po uplynutí tříměsíční lhůty stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení samo o sobě nepostačuje k zrušení nařízení o uložení antidumpingových opatření (5). Žádost je proto zamítnuta.
(74)
Šest společností zpochybnilo hodnocení Komise, že nevedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy. Komise tyto žádosti pečlivě přezkoumala a zjistila, že podaná vysvětlení nemohou vyvrátit celková zjištění učiněná na základě inspekcí na místě. V některých případech byly nové předložené informace v rozporu s dříve poskytnutými údaji, zatímco v některých jiných případech předložily společnosti nové důkazy, které nebyly poskytnuty či zpřístupněny při inspekci na místě.
(75)
Pět společností zpochybnilo rovněž zjištění Komise, že neprokázaly, že nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství. Obdržené připomínky však nemohly změnit zjištění Komise, která byla učiněna na základě inspekcí na místě. Společnosti zejména neposkytly žádné důkazy, které by mohly vyvrátit původní zjištění Komise, že zkreslení je způsobeno systémem netržního hospodářství, co se týká například majetku a práv na užívání pozemků.
(76)
Dvě společnosti zpochybnily zjištění, že neprokázaly, že se obchodní rozhodnutí přijímají na základě tržních signálů, bez zásahů státu a že náklady odrážejí tržní hodnotu. Obdržené připomínky jedné společnosti nemohly vyvrátit zjištění Komise, že stát zasahoval do její politiky náborů zaměstnanců, zatímco druhá společnost poskytla nové a protichůdné informace týkající se nákupu surovin.
(77)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že žádný z předložených argumentů nemůže změnit zjištění, co se týká rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství.
(78)
Na základě výše uvedených skutečností se žádnému z deseti spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR nebo jejich skupin žádajících o zacházení jako v tržním hospodářství nepodařilo prokázat, že jsou splněna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
2. Individuální zacházení
(79)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedený článek případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Tato kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisky,
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky byly svobodně určeny,
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby a buď jsou státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce v menšině, nebo je společnost dostatečně nezávislá na státních zásazích,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(80)
Tři vyvážející výrobci zařazeni do vzorku a sedm vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku, kteří požádali o zacházení v tržním hospodářství, požádali rovněž o individuální zacházení v případě, že by jim zacházení jako v tržním hospodářství nebylo přiznáno. Dva vyvážející výrobci zařazení do vzorku a čtyři vyvážející výrobci, kteří nebyli do vzorku zařazeni, požádali pouze o individuální zacházení. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení byly přezkoumány žádosti o individuální zacházení podané pouze společnostmi, které byly zařazeny do vzorku.
(81)
Vzhledem ke skutečnosti, že všechny žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství byly předběžně zamítnuty, bylo na základě dostupných informací předběžně zjištěno, že všechny společnosti zařazené do vzorku, které požádaly o individuální zacházení, splňují kritéria pro jeho přiznání.
3. Individuální zjišťování
(82)
Žádosti o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení předložilo sedm spolupracujících vyvážejících výrobců nebo jejich skupin nezařazených do vzorku.
(83)
V této fázi řízení Komise o žádostech o individuální zjišťování nerozhodla a tato rozhodnutí budou přijata v příhodné době.
4. Běžná hodnota
4.1. Volba srovnatelné země
(84)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě domácích cen nebo početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(85)
V oznámení o zahájení řízení uvedla Komise záměr použít pro účely stanovení běžné hodnoty jako vhodnou srovnatelnou zemi Ruskou federaci a zúčastněné strany byly vyzvány, aby se k tomu vyjádřily.
(86)
Komise obdržela řadu podání, v nichž se uvádělo, že Rusko není vhodnou srovnatelnou zemí. V obdržených informacích se zejména uvádělo, že Rusko je trhem s porcelánem nejvyšší kvality, který se specializuje na ozdobný porcelán z drahých materiálů, přičemž domácí výroba dotčeného výrobku je v porovnání s domácí spotřebou poměrně malá. Ruský trh je mimoto chráněn necelními překážkami, například certifikačními systémy GHOST. Usuzovalo se tudíž, že Rusko není vhodnou srovnatelnou zemí.
(87)
Komise proto zkoumala, zda by přiměřenou volbou srovnatelné země mohly být i jiné země, a zaslala dopisy známým výrobcům v řadě zemí, včetně Thajska, Indie, Malajsie, Turecka, Brazílie, Ukrajiny, Indonésie, Egypta, Kolumbie, Jižní Koreje, Bangladéše a Argentiny, na jejichž základě výrobci z Indie, Turecka, Brazílie a Ruska potvrdili, že jsou ochotni s Komisí spolupracovat. Odpověď na dotazník však zaslali pouze tři výrobci z Brazílie, Thajska a Ruska. Šetřením bylo prokázáno, že Brazílie má konkurenční domácí trh pro keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní s řadou výrobců a poměrně nízkými cly. Údaje, které poskytl spolupracující brazilský výrobce, byly analyzovány a bylo zjištěno, že se jedná o spolehlivé informace, na jejichž základě lze stanovit běžnou hodnotu.
(88)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a s přihlédnutím ke všem informacím, které byly k dispozici v této fázi řízení, byla v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení jako srovnatelná země předběžně vybrána Brazílie.
4.2. Stanovení běžné hodnoty
(89)
Jelikož byly všechny žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství zamítnuty, byla podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení běžná hodnota pro všechny čínské vyvážející výrobce stanovena na základě informací poskytnutých výrobcem ve srovnatelné zemi.
(90)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku v Brazílii nezávislým odběratelům reprezentativní. Bylo zjištěno, že spolupracující brazilský výrobce prodává obdobný výrobek na domácím brazilském trhu v reprezentativním množství v porovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku.
(91)
Komise poté zkoumala, zda tento prodej může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům. Prodejní transakce byly považovány za ziskové v případě, kdy se jednotková cena rovnala výrobním nákladům, nebo byla vyšší. Byly proto stanoveny výrobní náklady brazilského výrobce během období šetření.
(92)
U typů výrobků, u nichž se více než 80 % objemu prodeje daného typu na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší, než jsou výrobní náklady, a vážený průměr prodejní ceny daného typu dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle typu výrobku vypočítána jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu, bez ohledu na skutečnost, zda byl tento prodej ziskový, či nikoli.
(93)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného typu nebo pokud vážený průměr ceny daného typu nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku v období šetření.
(94)
Pokud jde o neziskové typy výrobku, běžná hodnota byla vypočítána za použití výrobních nákladů brazilského výrobce s připočtením prodejních, správních a režijních nákladů a ziskového rozpětí u typů výrobku brazilského výrobce, které jsou ziskové.
5. Vývozní ceny u vyvážejících výrobců, kterým bylo přiznáno individuální zacházení
(95)
Jelikož všichni spolupracující vyvážející výrobci, kterým bylo přiznáno individuální zacházení, prodávali na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit za dotčený výrobek.
6. Srovnání
(96)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Dumpingová rozpětí byla stanovena srovnáním jednotlivých cen ze závodu účtovaných vývozci zařazenými do vzorku s cenami výrobce ve srovnatelné zemi při prodeji na domácím trhu nebo případně s početně zjištěnou běžnou hodnotou.
(97)
Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Ve vhodných případech byly provedeny úpravy s ohledem na obchodní úroveň, rozdíly ve fyzických vlastnostech a jiné faktory ovlivňující srovnatelnost cen, zejména „značky“.
(98)
Nejprve bylo přezkoumáno, zda je odůvodněna úprava s ohledem na obchodní úroveň podle čl. 2 odst. 10 písm. d) základního nařízení. V této souvislosti bylo zjištěno, že se čínský vývoz v zásadě uskutečňuje na velkoobchodní úrovni, zatímco ve srovnatelné zemi se prodej uskutečňuje i na maloobchodní úrovni. Při šetření bylo dále zjištěno, že na obou trzích ovlivňují výši cen, a tudíž i spravedlivé srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty, různé distribuční kanály. Šetření taktéž prokázalo, že se většina čínského vývozu uskutečňuje ve velkých objemech, zatímco se většina domácího prodeje ve srovnatelné zemi uskutečnila v menším množství, což mělo na těchto dvou relevantních trzích za následek cenové rozdíly na stejné obchodní úrovni. Za účelem spravedlivého srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty byla proto běžná hodnota upravena na základě cenových rozdílů na stejné obchodní úrovni ve srovnatelné zemi a případných cenových rozdílů, které byly zjištěny s ohledem na množství prodávané na každé obchodní úrovni.
(99)
Za druhé se ověřovalo, zda je odůvodněna úprava s ohledem na rozdíly ve fyzických vlastnostech podle čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení. V této souvislosti bylo šetřením zjištěno, že čínští vyvážející výrobci zařazují své výrobky do pěti různých jakostních tříd od A do E se značnými cenovými rozdíly. Velká většina vývozu do Unie se však týká výrobků v jakostní třídě A, B nebo C či jejich kombinace. Tato klasifikace však není univerzální ani není založena na obecných odvětvových normách, nýbrž je spíše specifická pro jednotlivé společnosti a umožňuje rozdíly v cenách. Výrobce ve srovnatelné zemi prodává na druhou stranu na domácím brazilském trhu pouze výrobky odpovídající jakostní třídě A, a bylo tudíž zjištěno, že je tím dotčena srovnatelnost cen. Vývozní cena byla proto upravena na úroveň čínské jakostní třídy A, aby byla srovnatelná s výrobkem, který výrobce ve srovnatelné zemi prodává na brazilském trhu.
(100)
Při šetření bylo za třetí zjištěno, že brazilský výrobce prodává na brazilském trhu pouze značkové výrobky, zatímco čínští vyvážející výrobci neprodávají značkové výrobky, nýbrž tzv. výrobky „soukromých značek“ nebo neznačkové keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní. Značkové výrobky pokládají zákazníci obvykle za výrobky, které mají určitou prestiž, zaručenou kvalitu a design, a vyžadují proto vyšší tržní ceny, zatímco neznačkové výrobky (výrobky soukromých značek) mají sice stejné fyzické a technické vlastnosti, obvykle se však prodávají za podstatně nižší ceny. Ačkoliv přidanou hodnotu značkového výrobku nelze obvykle přesně vyčíslit, jelikož závisí na mnoha různých činitelích, jako je vnímání spotřebitelů, rozpoznání značky a jiné nevyčíslitelné faktory, brazilský výrobce v tomto konkrétním případě potvrdil, že jeho značkové keramické výrobky mohou být na brazilském trhu prodávány za podstatně vyšší ceny než ostatní neznačkové výrobky. Byla proto provedena další úprava běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení.
(101)
Případně byly provedeny další úpravy s ohledem na náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením, úvěry, bankovními poplatky a provizemi ve všech případech, kdy bylo zjištěno, že jsou přiměřené, správné a podložené důkazy.
7. Dumpingová rozpětí
(102)
Dumpingová rozpětí pro vyvážející výrobce, kterým bylo uděleno individuální zacházení, byla v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení určena na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty stanovené pro srovnatelnou zemi, která byla upravena, s váženou průměrnou vývozní cenou každé společnosti, která byla upravena, a byla vyjádřena jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
(103)
Pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, byl vypočítán vážený průměr dumpingových rozpětí vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. Na tomto základě činí prozatímní dumpingové rozpětí pro vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením 26,6 %.
(104)
Za účelem vypočtení celostátního dumpingového rozpětí použitelného na nespolupracující nebo neznámé vyvážející výrobce v ČLR byla nejprve stanovena úroveň spolupráce tím, že se objem vývozu do Unie, jak jej uvedli spolupracující vyvážející výrobci, porovnal s odpovídajícími statistikami Eurostatu.
(105)
V tomto šetření se úroveň spolupráce ze strany ČLR považovala u tak roztříštěného výrobního odvětví za vysokou, jelikož vyvážející výrobci, kteří se přihlásili, představovali více než 60 % celkového vývozu dotčeného výrobku z ČLR do Unie. Celostátní dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce bylo proto určeno na základě váženého průměru nejvyšších dumpingových rozpětí, která byla stanovena u reprezentativních typů výrobku, a objemu vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. Na tomto základě bylo prozatímní celostátní dumpingové rozpětí stanoveno ve výši 58,8 % ceny CIF na hranice Unie před proclením.
(106)
Na tomto základě činí prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd a Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
31,2 %
CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd a Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23,0 %
Spolupracující vyvážející výrobci nezařazení do vzorku
26,6 %
Celostátní dumpingové rozpětí
58,8 %
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(107)
Ke zjištění celkové výroby v Unii byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně údajů uvedených v podnětu a následných podáních, pokud jde o výrobce, kteří se v tomto šetření nepřihlásili. Celková výroba obdobného výrobku v Unii byla odhadnuta pomocí extrapolace údajů, které poskytla evropská a vnitrostátní sdružení a které byly porovnány s údaji předloženými jednotlivými výrobci a rovněž s výzkumnými a statistickými zdroji.
(108)
Během období šetření vyrábělo v Unii obdobný výrobek více než 200 výrobců. Na základě uvedeném v předchozím bodě odůvodnění byla celková výroba v Unii během období šetření odhadnuta přibližně na 240 200 tun. Výrobci v Unii, kteří představují celkovou výrobu v Unii, tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení a dále se na ně odkazuje jako na „výrobní odvětví Unie“. Výrobní odvětví Unie bylo rozděleno na dva segmenty: malé a střední podniky a větší společnosti. Na malé a střední podniky připadalo v tomto období 42 % celkové výroby v Unii. Výroba v Unii je velmi roztříštěná, třebaže se soustředí v České republice, Francouzské republice (Francii), Německu, Itálii, Polské republice (Polsku), Portugalské republice (Portugalsku), Rumunsku, Španělském království (Španělsku) a Spojeném království Velké Británie a Severního Irska (Spojené království).
2. Spotřeba v Unii
(109)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě dovozních statistik Eurostatu pro výrobek, jehož se týká toto šetření, a informací o prodeji výrobního odvětví Unie na trhu Unie.
(110)
Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
Tabulka 1
Objem (v tunách)
2008
2009
2010
OŠ
Spotřeba v Unii
826 896
687 609
750 830
726 614
Index (2008 = 100)
100
83
91
88
(111)
V posuzovaném období se spotřeba keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní v Unii celkově snížila o 12 %. K největšímu poklesu o 17 % došlo mezi rokem 2008 a 2009.
(112)
Tento celkový pokles spotřeby v posuzovaném období je nutno posoudit ve spojení se zotavováním se po hospodářské krizi v roce 2009. Vyhlídky trhu s keramickým stolním a kuchyňským nádobím a náčiním jsou dobré (6).
3. Dovoz z dotčené země
3.1. Objem, cena a podíl dumpingového dovozu z dotčené země na trhu
(113)
Podle údajů Eurostatu se objem, podíl na trhu a průměrné ceny dovozu dotčeného výrobku vyvíjely takto:
Tabulka 2
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
OŠ
Objem dovozu (v tunách)
535 593
449 346
516 618
485 814
Index (2008 = 100)
100
84
96
91
Podíl na trhu
64,8 %
65,3 %
68,8 %
66,9 %
Průměrná dovozní cena (v EUR/t)
1 274
1 307
1 473
1 499
Index (2008 = 100)
100
103
116
118
(114)
Objem celkového dovozu z Číny během posuzovaného období klesl o 9 % a v období šetření činil 485 814 tun. Pokud však jde o procentní vyjádření, je třeba podotknout, že se dovoz z Číny snížil méně než celková spotřeba v EU. Při analýze z hlediska celého posuzovaného období vzrostl podíl čínského dovozu na trhu z 64,8 % v roce 2008 na 66,9 % v období šetření.
(115)
Dovozní cena během posuzovaného období vzrostla o 17,7 %, a to z 1 274 EUR/t na 1 499 EUR/t. Jedná se o průměrnou cenu veškerého dovozu dotčeného výrobku za tunu, a trend mohl být proto ovlivněn změnami v sortimentní skladbě.
3.2. Cenové podbízení
(116)
Pro účely stanovení cenového podbízení byly vážené průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, tj. po odečtení přepravních nákladů v Unii a slev z ceny a rabatů, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami spolupracujících vývozců z ČLR účtovanými prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, tj. očištěnými od slev a v případě potřeby upravenými na cenu CIF na hranice Unie, které byly upraveny rovněž s ohledem na stávající cla, náklady na celní odbavení a náklady po dovozu. Ceny výrobků v nižších jakostních třídách byly upraveny na ceny v jakostní třídě A, jelikož se zjistilo, že z hlediska spotřebitele soutěží výrobky v nižších jakostních třídách s výrobky jakostní třídy A, jak bylo uvedeno rovněž v (61). bodě odůvodnění. Ceny výrobního odvětví Unie byly upraveny o rozdíly v obchodní úrovni a případně tak, aby se vyrovnaly rozdíly v ceně spojené se značkami.
(117)
Srovnání prokázalo, že během období šetření byly ceny dotčených dumpingových výrobků pocházejících z ČLR a prodávaných v Unii nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie, v procentním vyjádření ve vztahu k těmto cenám, o 26,3 % až 47,6 %.
4. Situace výrobního odvětví Unie
4.1. Obecně
(118)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
(119)
Makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita a velikost dumpingových rozpětí) byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie. Posouzení se zakládalo na informacích, které poskytla evropská a vnitrostátní sdružení a které byly srovnány s údaji předloženými výrobci v Unii a s dostupnými oficiálními statistikami.
(120)
Analýza mikroekonomických ukazatelů (zásoby, prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost získat kapitál, mzdy a výrobní náklady) byla provedena na úrovni výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku. Posouzení se zakládalo na jejich údajích, které byly řádně ověřeny.
(121)
U některých mikroekonomických ukazatelů (prodejní cena, ziskovost, návratnost investic a výrobní náklady) byly výsledky společností z určitého segmentu, které byly zařazeny do vzorku, váženy podle podílu tohoto segmentu na celkové výrobě v Unii (s použitím specifické váhy s ohledem na objemy výroby každého segmentu v celém odvětví keramického stolního nádobí a náčiní - 42 % u malých a středních podniků, 58 % u ostatních společností). Takto bylo zajištěno, že výsledky velkých společností nenarušují analýzu újmy, nýbrž že byla pokud možno náležitě zohledněna situace menších společností, na něž společně připadá velká část výroby v Unii.
4.2. Makroekonomické ukazatele
4.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(122)
V posuzovaném období se výroba, výrobní kapacita a využití kapacity výrobního odvětví Unie vyvíjely takto:
Tabulka 3
2008
2009
2010
OŠ
Objem výroby (v tunách)
281 300
230 300
235 700
240 200
Index (2008 = 100)
100
82
84
85
Výrobní kapacita (v tunách)
371 540
361 253
326 573
324 072
Index (2008 = 100)
100
97
88
87
Využití kapacity
75,7 %
63,8 %
72,2 %
74,1 %
Index (2008 = 100)
100
84
95
98
(123)
V posuzovaném období se výroba výrobního odvětví Unie snížila o 15 %. Celkově byl pokles výraznější než snížení spotřeby v Unii v témže období. V roce 2010 se výroba nezvyšovala stejným tempem jako spotřeba.
(124)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížila o 13 %. Navzdory tomuto poklesu se míra využití kapacity výrobního odvětví v posuzovaném období dále snižovala, a to celkem o 2 % na 74,1 %.
4.2.2. Objem prodeje a podíl na trhu
(125)
V posuzovaném období klesal prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, rychlejším tempem (o 8 % více) než spotřeba. Podotýká se, že mezi rokem 2009 a 2010 se objem prodeje dále snižoval, zatímco spotřeba v Unii vzrostla o 8 %.
Tabulka 4
Objem (v tunách)
2008
2009
2010
OŠ
Prodej v Unii
190 332
156 798
152 609
152 095
Index (2008 = 100)
100
82
80
80
(126)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v posuzovaném období snížil o 9 % neboli o 2,1 procentního bodu.
Tabulka 5
2008
2009
2010
OŠ
Podíl na trhu v Unii
23,0 %
22,8 %
20,3 %
20,9 %
Index (2008 = 100)
100
99
88
91
4.2.3. Zaměstnanost a produktivita
(127)
Zaměstnanost se v celém posuzovaném období snižovala a celkem klesla o 21 %. Tato tendence odpovídala poklesu objemu prodeje na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení.
Tabulka 6
2008
2009
2010
OŠ
Počet zaměstnanců
31 559
26 146
24 993
25 093
Index (2008 = 100)
100
83
79
79
(128)
Produktivita pracovníků výrobního odvětví Unie, měřená jako výstup na zaměstnance za rok, v posuzovaném období vzrostla o 8 %. To je částečně způsobeno snahou výrobního odvětví Unie reagovat na tlak, který vyvíjel dumpingový dovoz z Číny.
Tabulka 7
2008
2009
2010
OŠ
Produktivita (v tunách na zaměstnance)
8,9
8,8
9,4
9,6
Index (2008 = 100)
100
99
106
108
4.2.4. Velikost dumpingového rozpětí
(129)
Dumpingová rozpětí jsou uvedena výše v oddíle týkajícím se dumpingu. Všechna zjištěná dumpingová rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. Vzhledem k objemům a cenám dumpingového dovozu nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí považovat za zanedbatelný.
4.3. Mikroekonomické ukazatele
4.3.1. Zásoby
(130)
Konečný stav zásob výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období v absolutním vyjádření snížil o 14 %. Šetření ukázalo, že u tohoto druhu výrobního odvětví, které obvykle pracuje na zakázku, se nejedná o rozhodující ukazatel.
Tabulka 8
2008
2009
2010
OŠ
Zásoby (v tunách)
7 754
6 647
7 611
6 647
Index (2008 = 100)
100
86
98
86
4.3.2. Prodejní ceny
(131)
Prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie se v posuzovaném období snížily o 12 %.
Tabulka 9
2008
2009
2010
OŠ
Průměrná cena v EU při prodeji odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v EUR/t)
4 103
3 818
3 811
3 615
Index (2008 = 100)
100
93
93
88
4.3.3. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost získat kapitál a mzdy
(132)
V posuzovaném období se ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost získat kapitál, investice a mzdy ve výrobním odvětví Unie vyvíjely takto:
Tabulka 10
2008
2009
2010
OŠ
Čistý zisk při prodeji v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % z čistého obratu z prodeje)
4,2 %
2,2 %
0,1 %
3,5 %
Peněžní tok (v EUR)
10 531 970
6 205 824
9 267 381
11 998 647
Index (2008 = 100)
100
59
88
114
Čisté investice (v EUR)
13 686 363
9 423 983
10 805 215
9 690 923
Index (2008 = 100)
100
69
79
71
Návratnost investic (čistý zisk v % čisté účetní hodnoty investic)
19,2 %
14,8 %
-51,3 %
5,5 %
Index (2008 = 100)
100
77
- 267
29
Roční mzdové náklady na zaměstnance
20 436
20 526
21 619
20 832
Index (2008 = 100)
100
100
106
102
(133)
Ziskovost výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížila o 0,7 procentního bodu. Ziskovost byla nejnižší v roce 2010, kdy pokles mezi rokem 2008 a 2010 dosáhl 4,1 procentního bodu.
(134)
Je třeba zdůraznit, že situace výrobního odvětví Unie byla nejistá již na počátku posuzovaného období, a to kvůli obrovskému objemu levného dovozu z Číny na trh Unie, který v období 2002-2004 prudce vzrostl a po zrušení dovozních kvót u tohoto dovozu od roku 2005 dosáhl velmi významného podílu na trhu. To bylo příčinou významné restrukturalizace odvětví, která byla na počátku posuzovaného období v závěrečné fázi.
(135)
Vzhledem k tomuto vývoji před posuzovaným obdobím nelze zisk, jehož bylo dosaženo na počátku posuzovaného období, považovat za běžný zisk. Jelikož v této souvislosti nebyly obdrženy žádné informace, usuzuje se, že jako vhodné srovnávací měřítko může předběžně sloužit běžná úroveň zisku u jiného široce používaného a důležitého spotřebního výrobku, který byl předmětem antidumpingového šetření, a to usňové obuvi. Tato úroveň zisku činí 6 % (7). Je tudíž zřejmé, že celkově nebylo výrobní odvětví Unie během celého posuzovaného období schopno dosáhnout úrovně zisku, kterou lze u tohoto výrobku považovat za přijatelnou.
(136)
Peněžní tok výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období značně zvýšil. To však lze přičíst některým větším a zavedeným společnostem, u malých a středních podniků tomu tak nebylo. Výše čistých investic klesla o 33 %. Je však třeba podotknout, že do konce posuzovaného období investice u malých a středních podniků téměř neexistovaly. Pouze dvě společnosti, které nepatří k malým a středním podnikům, si mohly dovolit uskutečnit v posuzovaném období významné investice. V průběhu celého posuzovaného období se návratnost investic snižovala více než ziskovost.
(137)
Mezi rokem 2008 a obdobím šetření vzrostla průměrná mzda na zaměstnance o 2 %. Tento růst mzdových nákladů je podstatně nižší než celkový vývoj mzdových nákladů v Unii v průběhu posuzovaného období, což naznačuje, že se výrobní odvětví Unie snažilo zachovat mzdy na co nejnižší úrovni.
4.3.4. Výrobní náklady
(138)
V posuzovaném období se výrobní náklady snížily o 10 %.
Tabulka 11
2008
2009
2010
OŠ
Výrobní náklady (v EUR/t)
3 578
3 583
3 514
3 230
Index (2008 = 100)
100
100
98
90
5. Závěr ohledně újmy
(139)
Šetření prokázalo, že ukazatele újmy, jako je objem výroby, kapacita, prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a zaměstnanost, se v posuzovaném období zhoršily.
(140)
Ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobců v Unii, jako je ziskovost, investice a návratnost investic, se v posuzovaném období vyvíjely negativně.
(141)
Ziskovost nejenže nedosáhla uspokojivé úrovně pro dané odvětví, nýbrž se v posuzovaném období zhoršila. Trvalé snižování prodejních cen výrobního odvětví Unie znamenalo, že výrobní odvětví nebylo schopno dosáhnout téměř žádného zisku.
(142)
Produktivita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období zvýšila, přičemž důvodem je především jeho značná snaha soutěžit s významným dumpingovým čínským dovozem.
(143)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(144)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz pocházející z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Byly přezkoumány i jiné známé činitele, které mohly vedle dumpingového dovozu výrobnímu odvětví Unie způsobovat újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
2. Účinek dumpingového dovozu
(145)
Šetření prokázalo, že se spotřeba v Unii během posuzovaného období snížila o 12 %. Zatímco objem dumpingového dovozu z Číny klesl přibližně o 9 %, jeho podíl na trhu současně vzrostl. Objem prodeje výrobního odvětví Unie klesl o 20 % a podíl na trhu se zmenšil z 23 % v roce 2008 na 20,9 % v období šetření.
(146)
V období od roku 2009 do konce období šetření spotřeba v Unii rostla, zatímco se podíl výrobního odvětví Unie na trhu snižoval, na rozdíl od dumpingového dovozu z Číny, jehož podíl na trhu se v tomto období značně zvýšil.
(147)
Ceny dumpingového dovozu z Číny v posuzovaném období rostly. I když se v posuzovaném období průměrná cena dovozu z Číny zvýšila o 18 %, tyto ceny byly trvale nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie, zejména v období šetření, a vyvíjely tudíž tlak na ceny na trhu v Unii. Snižování prodejních cen výrobního odvětví Unie na trhu Unie a jeho ziskovosti lze proto přičíst stlačování cen, které na trhu Unie způsoboval dumpingový dovoz z Číny. Pokles výrobních nákladů výrobního odvětví Unie a snížení zaměstnanosti prokazuje snahu výrobního odvětví reagovat na tento dovoz.
(148)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje závěr, že existence čínského dovozu a zvýšení podílu dumpingového dovozu z Číny s cenami podstatně nižšími, než jsou ceny výrobního odvětví Unie, na trhu hrálo rozhodující roli v podstatné újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie, která se projevuje zejména v jeho špatné finanční situaci a zhoršování u většiny ukazatelů újmy.
3. Účinky jiných činitelů
(149)
V rámci příčinné souvislosti byly zkoumány tyto jiné činitele: vývoj poptávky na trhu Unie a její segmentace, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie, dovoz výrobku, jehož se týká toto šetření, z ostatních zemí, protisoutěžní praktiky na trhu Unie, rozdíly ve výrobních metodách a trh s použitým zbožím. Analyzovány byly i další činitele.
3.1. Dovoz z jiných třetích zemí než z dotčené země
(150)
Objem dovozu z ostatních třetích zemí v posuzovaném období je uveden v následující tabulce. Trendy týkající se množství a cen vycházejí z údajů Eurostatu.
Tabulka 12
2008
2009
2010
OŠ
Objem dovozu ze všech ostatních třetích zemí (v tunách)
100 971
81 464
81 602
88 706
Index (2008 = 100)
100
81
81
88
Podíl na trhu
12,2 %
11,8 %
10,9 %
12,2 %
Průměrná dovozní cena (v EUR/t)
2 378
2 354
2 591
2 522
Index (2008 = 100)
100
99
109
106
Objem dovozu z Turecka (v tunách)
36 952
33 275
32 887
40 553
Index (2008 = 100)
100
90
89
110
Podíl na trhu
4,5 %
4,8 %
4,4 %
5,6 %
Průměrná dovozní cena (v EUR/t)
2 027
2 014
2 171
2 058
Index (2008 = 100)
100
99
107
102
(151)
Dovoz ze třetích zemí se v posuzovaném období snížil o 12 %, zatímco podíl tohoto dovozu na trhu byl poměrně stálý.
(152)
Je třeba podotknout, že průměrné ceny dovozu z ostatních třetích zemí v posuzovaném období vzrostly o 6 % a byly trvale vyšší než průměrná prodejní cena čínského vývozu (v období šetření o 68 %).
(153)
CCCLA uvedla, že se mezi rokem 2010 a 2011 dovoz z Turecka zvýšil o 8 % a že ceny dovozu z Turecka byly údajně vyšší než ceny dovozu z Číny přibližně pouze o 20 %.
(154)
Co se týká tohoto tvrzení, uvádí se, že při srovnání situace na počátku a na konci posuzovaného období vzrostl objem dovozu z Turecka o 10 % neboli o 1,1 procentního bodu, jeho průměrné ceny však byly trvale mnohem vyšší (od 37 % do 60 %) než ceny čínského dovozu. Na tento dovoz nikdy nepřipadal podíl na trhu vyšší než 5,6 %. Lze tudíž těžko dospět k závěru, že podstatnou újmu způsobil výrobnímu odvětví Unie turecký dovoz.
(155)
Z výše uvedených důvodů se vyvozuje závěr, že dovoz z ostatních třetích zemí neovlivnil podstatně situaci výrobního odvětví Unie.
3.2. Segmenty trhu
(156)
Sdružení dovozců se sídlem v Německu a někteří jeho členové uvedli, že na základě cen pro konečného spotřebitele, jakosti výrobku a prodejních kanálů je nutno trh s keramickými výrobky, kterých se týká toto šetření, rozdělit nejméně na tyto tři segmenty: špičkové výrobky (vysoká jakost, vysoké ceny), výrobky střední/nízké kategorie (střední/nízká jakost, střední/nízké ceny) a zvláštní výrobky (například dekorativní předměty, suvenýry, květináče a hotelový porcelán). Většina výroby v Unii je údajně prodávána na trhu špičkových výrobků a/nebo zvláštních výrobků, zatímco čínský dovoz patří převážně do segmentu trhu s levnými výrobky. Výrobní odvětví Unie se zaměřuje většinou spíše na prodej v malých obchodech než na místech, kde nakupují běžní spotřebitelé. Čínský dovoz proto nesoutěží přímo s výrobou v Unii.
(157)
Šetření však tato tvrzení nepotvrdilo. Za prvé se podotýká, že obdobný výrobek nezahrnuje některé předměty, na něž tyto strany odkazují, například čistě dekorativní předměty (viz (51). a (52). bod odůvodnění). Šetření za druhé prokázalo, že současná výroba v Unii zásobuje všechny trhy stejně jako čínský dovoz. Příslušná část čínského dovozu by ve skutečnosti spadala do segmentů špičkových nebo zvláštních výrobků. Jeden britský dovozce uvedl, že z Číny dováží špičkové výrobky, a skupina společností z EU s výrobními zájmy v Číně poukázala na velmi vysoké ceny, které na trhu Unie účtuje za své kameninové výrobky pocházející z Číny.
(158)
Závěrem se odkazuje na oddíl B.1.2, v němž byl vyvozen závěr, že se všechny typy dotčeného výrobku a obdobného výrobku považují za jediný výrobek. Analýzu je tudíž nutno provést na úrovni dotčeného výrobku a obdobného výrobku. Jakékoli tvrzení ohledně určitých segmentů proto nelze uznat.
3.3. Spotřeba a poptávka
(159)
Evropské sdružení dovozců a maloobchodníků a CCCLA poukázaly na snižování poptávky v Unii. Jeden dovozce nezařazený do vzorku uvedl, že se poptávka po porcelánu, zejména s ohledem na vedlejší a doplňkový sortiment a v soukromém sektoru, prudce snižuje a že ostatní poptávka je mimořádně diverzifikovaná. Několik stran obdobně tvrdilo, že kvůli měnící se módě nyní spotřebitelé hledají cenově dostupné keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní. Podle názoru jednoho velkoobchodníka se trh pro špičkové výrobky zmenšuje a bude se zmenšovat i v dalších letech.
(160)
Podle výše uvedeného evropského sdružení dovozců a maloobchodníků vysvětluje pokles prodeje a výroby výrobců v Unii v posuzovaném období snižování poptávky.
(161)
CCCLA uvedla, že podnět ukazuje významné výkyvy ve výši spotřeby v Unii v průběhu posuzovaného období v souladu s celkovými makroekonomickými podmínkami. Podle CCCLA se v posuzovaném období vyvíjely faktory újmy v souladu s výkyvy v poptávce v Unii a na ostatních trzích a prodej výrobců v Unii i čínský dovoz sledovaly změny poptávky.
(162)
Sdružení dovozců se sídlem v Německu a někteří jeho členové uvedli, že údaje o čínském dovozu po rozšíření Unie v roce 2004 a zrušení dovozních kvót u tohoto výrobku ode dne 1. ledna 2005 naznačují obrovskou poptávku po levnějším stolním nádobí a náčiní na trhu Unie mezi rokem 2002 a 2005, načež mezi rokem 2005 a 2010 následoval pokles. Výrobci v Unii údajně nebyli ochotni a/nebo schopni tuto poptávku uspokojit.
(163)
Co se týká těchto tvrzení, za prvé se odkazuje na oddíl B.1.2, v němž byl vyvozen závěr, že se veškeré typy dotčeného výrobku a obdobného výrobku považují za jediný výrobek. Tvrzení týkající se určitého sortimentu proto není podstatné a analýzu je nutno provést na úrovni dotčeného výrobku a obdobného výrobku.
(164)
Za druhé, tvrzení, že se faktory újmy vyvíjely v souladu s výkyvy poptávky na ostatních vývozních trzích, je v rozporu se skutečností, že se vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku vyvíjela v posuzovaném období kladně.
(165)
Za třetí, jak je vyvozeno v oddíle D.2, spotřeba se v posuzovaném období snižovala. Neexistovaly žádné důkazy, které by potvrzovaly, že výrobci v Unii nebyli ochotni a/nebo schopni uspokojit obrovskou poptávku po levnějším stolním nádobí a náčiní v Unii. Naopak, při šetření bylo zjištěno, že v celém posuzovaném období uspokojovali výrobci v Unii poptávku po různých typech, včetně levnějšího stolního nádobí a náčiní. I když v Unii během posuzovaného období existovaly výkyvy v úrovni spotřeby, které mohly v určité fázi přispět ke špatné situaci výrobního odvětví Unie, nelze mít celkově za to, že mají takový dopad, aby mohly narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, která byla výrobnímu odvětví způsobena v období šetření.
(166)
Tato tvrzení se proto zamítají.
3.4. Vývoz výrobního odvětví Unie
(167)
Podle údajů z Eurostatu (objem vývozu) a od výrobců v Unii zařazených do vzorku (průměrná vývozní cena) se vývoz výrobního odvětví Unie vyvíjel v posuzovaném období takto:
Tabulka 13
2008
2009
2010
OŠ
Objem vývozu (v tunách)
90 968
73 502
83 091
88 105
Index (2008 = 100)
100
81
91
97
Průměrná vývozní cena (v EUR/t)
3 136
2 983
3 462
3 125
Index (2008 = 100)
100
95
110
100
(168)
CCCLA podotkla, že podle údajů v podnětu se vývoz výrobců v Unii mezi rokem 2009 a 2011 podstatně zvýšil. Tato strana uvedla, že se faktory újmy vyvíjely negativně, když se vývozní výkonnost výrobců v Unii snížila. Újma byla proto způsobena nepříznivým vývojem vývozu výrobního odvětví Unie.
(169)
V této souvislosti je třeba za prvé podotknout, že se analýza újmy zaměřuje na situaci výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Případné změny vývozní výkonnosti proto nemají žádný dopad na většinu ukazatelů, které byly analyzovány výše, jako je objem prodeje, podíl na trhu a ceny. Za druhé, vývoz výrobního odvětví Unie lze vykládat jako způsob kompenzace klesajícího prodeje na trhu Unie, tj. na trhu, na němž je způsobována újma. Za třetí, jak prokazuje výše uvedená tabulka, celkový vývoz z Unie se snížil o 3 %. Rovněž vývozní ceny spolupracujících vývozců, kteří byli zařazeni do vzorku, byly v posuzovaném období stálé.
(170)
Toto tvrzení se proto zamítá a vyvozuje se závěr, že vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie nezpůsobila podstatnou újmu.
3.5. Zrušení dovozních kvót
(171)
Do dne 1. ledna 2005 platily v případě členských států, jež byly v té době členy Unie, pro výrobky kódů KN uvedených v (56). bodě odůvodnění pocházející z Číny množstevní kvóty, které v roce 2000 činily celkem 84 473 tun a do roku 2004 se postupně zvýšily na 147 744 tun. Z dostupných statistických údajů vyplývá, že v roce 2004 činil dovoz dotčeného výrobku ze strany 27 zemí, které jsou nyní členskými státy, 173 809 tun. O rok později, po zrušení kvót, tento dovoz vzrostl na 530 294 tun. Od té doby nebyl čínský dovoz nikdy nižší než 449 000 tun ročně.
(172)
Co se týká úlohy dovozních kvót v újmě zaznamenané v posuzovaném období, za prvé je třeba uvést, že vzhledem k tomu, že se kvóty postupně zvyšovaly a byly zrušeny 3 roky před začátkem posuzovaného období a 6 let před začátkem období šetření, docházelo na trhu Unie od roku 2002 k velké restrukturalizaci s cílem zohlednit tyto změněné tržní podmínky. To dokládají i informace o uzavírání podniků a platební neschopnosti evropských výrobců keramického stolního nádobí a náčiní, které poskytl žadatel. V důsledku toho bylo výrobní odvětví Unie do začátku posuzovaného období přeměněno na menší a výkonné odvětví.
(173)
Lze tudíž mít za to, že účinky zrušení dovozních kvót vztahujících se na dotčený výrobek v roce 2005 mohly mít před začátkem posuzovaného období negativní dopad na zdraví výrobního odvětví Unie. I kdyby tomu tak však bylo, újmu v období šetření působil dumpingový dovoz. Zrušení dovozních kvót od roku 2005 proto nenarušuje příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, která byla výrobnímu odvětví Unie způsobena v posuzovaném období a v období šetření.
3.6. Protisoutěžní praktiky na trhu Unie
(174)
Řada stran tvrdila, že újma je způsobena protisoutěžními praktikami na trhu Unie, a rovněž se uvádělo, že toto antidumpingové řízení bylo zahájeno s cílem vzpamatovat se ze ztrát vyplývajících z pokut uložených za protiprávní kartely. CCCLA uvedla, že existence jednání ve vzájemné shodě na trhu Unie může vést k tomu, že údaje o újmě (konkrétně prodejní ceny, objemy prodeje, podíl na trhu a zisky) uvedené v podnětu a shromážděné v průběhu šetření nejsou spolehlivé, jelikož nepředstavují situaci, která odráží běžné fungování trhu.
(175)
Na straně jedné se uvádí, že v roce 2010 uložila Komise pokuty sedmnácti podnikům vyrábějícím koupelnové vybavení za kartel za účelem stanovování cen, který trval od roku 1992 do roku 2004 a který se týkal šesti členských států: Německa, Rakouska, Itálie, Francie, Belgického království (Belgie) a Nizozemského království (Nizozemsko) (8). K dotyčným praktikám docházelo před posuzovaným obdobím a týkaly se jiných výrobků. Jediný dotčený podnik, který v posuzovaném období působil rovněž v odvětví keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní, mimoto podal u Tribunálu Evropské unie žalobu na zrušení pokuty. Tato žaloba se dosud projednává. Německé orgány zahájily na druhou stranu v únoru 2011 u některých německých výrobců stolního nádobí a náčiní šetření týkající se kartelu. Výsledky tohoto šetření německé orgány dosud nezveřejnily, takže v tomto ohledu nelze vyvodit žádné závěry. Toto šetření se mimoto týká pouze jednoho členského státu, zatímco výrobní odvětví Unie je poměrně rozšířené. Tato tvrzení byla proto zamítnuta.
(176)
Co se týká poukázání některých stran na skutečnost, že někteří výrobci v Unii změnili své činnosti a stali se rovněž obchodníky s výrobky pocházejícími s Číny, jedná se o obchodní příležitost, kterou nelze označit za protisoutěžní.
3.7. Výrobní metody
(177)
Podle určitých stran přispěla k újmě, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, jednoznačně rozhodnutí výrobců v Unii, pokud jde o výrobní metody. Tyto strany zdůrazňují, že výrobní metody v Unii nejsou ani zdaleka tak efektivní jako čínské výrobní metody - výrobní metody Unie jsou plně automatizované, což znamená vysoké náklady na přenastavení strojů v případě malých sérií, nákladné zhotovování forem, dražší suroviny a vyšší náklady na energii kvůli dvojímu výpalu. Na rozdíl od výrobců v Unii pracují čínští výrobci na základě objednávek, mají nižší náklady na skladování a prodávají celou výrobu v dávkách bez zařazování do jakostních tříd a slev z ceny. V Unii jsou rovněž téměř dvakrát tak vysoké náklady na obtisky při zdobení na glazuru. Některé strany naopak poukázaly na účinnost výrobních metod Unie, co se týká například delších pracovních cyklů.
(178)
Šetření prokázalo existenci převodu příslušných technologií na celosvětové úrovni. Nebylo možné zjistit souvislost mezi konkrétní výrobní metodou a úspěchem v podnikání. Rovněž nebylo možné zjistit, zda měla volba určité výrobní metody dostatečně významný dopad, aby mohl narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z dotčené země a újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
3.8. Trhy s použitým zbožím
(179)
Podle jednoho dovozce, který nebyl zařazen do vzorku, se domácnosti v posledních desetiletích zmenšily a prodávají zbytečné předměty na bleších trzích, internetových aukcích nebo prostřednictvím jiných forem trhů s použitým zbožím. Podle této strany uspokojuje použité stolní a kuchyňské nádobí a náčiní značnou část stávající poptávky a přímo soutěží s nově vyrobeným stolním a kuchyňským nádobím a náčiním. Dovozce, který nebyl zařazen do vzorku, poskytl doklady o hodnotách několika skupin výrobků známých německých výrobců porcelánů při internetových aukcích.
(180)
Nebylo však možné nalézt spolehlivý základ pro extrapolaci objemů a cen velmi specifických kolekcí tří německých společností z německojazyčné platformy pro jiné země Unie nebo jiné výrobky. Nebylo tudíž možné tento trh vyčíslit a při šetření se nepodařilo zjistit, zda byl prodej použitého zboží dostatečně významný, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z dotčené země a újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
3.9. Hospodářská krize
(181)
Podle CCCLA je údajná újma způsobena dopadem finanční krize, hospodářské recese a krize státního dluhu na rozpočty spotřebitelů. Na provozní úrovni jsou údajně žadatelé ziskoví, CCCLA se proto domnívá, že nahlášené ztráty je nutno přičíst finančním spekulacím (jako jsou ztráty z investic do vlastního kapitálu nebo státních dluhopisů) a jiným než provozním výdajům souvisejícím s finanční krizí.
(182)
Hospodářská krize může vysvětlit klesající spotřebu během částí posuzovaného období. Je však třeba zmínit, že v situaci klesající spotřeby v posuzovaném období a v situaci rostoucí spotřeby mezi rokem 2009 a obdobím šetření kontrastuje výkonnost levného dumpingového dovozu s výkonností výrobního odvětví Unie.
(183)
Ze šetření jednoznačně vyplývá, že dumpingový dovoz z Číny zvýšil dopady hospodářského poklesu. I během celkového hospodářského oživování se výrobnímu odvětví Unie nepodařilo se zotavit a opět dosáhnout významných objemů prodeje a v průběhu posuzovaného období přišlo o významný podíl na trhu, zatímco čínský dumpingový dovoz získal větší podíl na trhu.
(184)
Ačkoli hospodářská krize mohla přispět ke špatné situaci výrobního odvětví Unie, nelze usuzovat, že měla takový dopad, aby narušila příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, která byla výrobnímu odvětví způsobena v období šetření.
3.10. Další činitele
(185)
Jedno sdružení uvedlo, že podle jeho názoru narušují příčinnou souvislost další činitele. Tato strana odkázala na hospodářskou soutěž uvnitř Unie (na základě toho, že se ceny v Unii značně liší) a na požadavky Unie týkající se bezpečnosti a zdraví, které jsou stále přísnější, což zvyšuje výrobní náklady. K dalším uváděným činitelům patřilo napodobování výrobků ze strany některých čínských výrobců a existence necelních překážek na řadě trhů mimo Evropu, které brání vývozu výrobců v Unii.
(186)
Co se týká tvrzení ohledně hospodářské soutěže uvnitř Unie, šetření neprokázalo žádnou souvislost mezi újmou, umístěním výrobců v Unii a cenami v tomto členském státě. Pokud jde o požadavky Unie týkající se bezpečnosti a zdraví, uvádí se, že se vztahují na výrobky zhotovené v Unii i na dovážené výrobky, ovlivňují tudíž ceny všech hospodářských subjektů. Vzhledem ke skutečnosti, že nebyly předloženy žádné informace, které by doložily tvrzení o napodobování výrobků, nebylo možno analyzovat dopady tohoto tvrzení. Tvrzení ohledně existence necelních překážek na řadě trhů mimo EU nelze přijmout: tyto překážky mohly výrobcům v Unii bránit v tom, aby využili svůj vývozní potenciál, neměly však žádný dopad na snižující se prodej na trhu Unie, tj. na trhu, na němž je způsobována újma.
(187)
CCCLA poukázala na další činitele, konkrétně nedostatek kvalifikovaných pracovníků na trhu Unie a újmu, kterou si způsobilo výrobní odvětví samo, a to na základě toho, že někteří výrobci v Unii dovážejí dotčený výrobek. Na základě dostupných informací se však vyvozuje závěr, že celkově se celé výrobní odvětví Unie nacházelo ve špatné situaci, a skutečnost, že se zvýšil počet obchodních modelů, nezpůsobila výrobnímu odvětví Unie újmu a měla by se spíše vykládat jako způsob kompenzace klesajícího prodeje na trhu Unie. Co se týká nedostatku kvalifikovaných pracovníků v odvětví keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní v Unii, žádná zúčastněná strana se sídlem v Unii nepotvrdila, že by se jí to týkalo.
(188)
Jeden dovozce orgány vyzval, aby analyzovaly dopad ostatních typů stolního a kuchyňského nádobí a náčiní, například plastového, hliníkového, melaminového a skleněného. K doložení tohoto tvrzení však nebyly poskytnuty žádné informace. Při šetření nebylo možno učinit žádné zjištění ohledně této záležitosti.
(189)
Některé strany spojují újmu, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, se situací výrobního odvětví Unie před posuzovaným obdobím. V této souvislosti několik dovozců tvrdilo, že zhoršování situace výrobního odvětví Unie začalo již v období 1975-2002. Analýza Komise však nemohla jít tak daleko, mimo jiné kvůli nedostupnosti spolehlivých údajů pro toto období. Stejně tak tomu bylo i u jiné události, k níž došlo dlouho před posuzovaným obdobím: státní podpory, kterou obdržel německý porcelánový průmysl a která podle jednoho dovozce, který nebyl zařazen do vzorku, prokazuje, že výrobní odvětví Unie nezvýšilo svou efektivnost (9).
(190)
Zkoumání jiných známých faktorů, které mohly způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, ukázalo, že tyto faktory nenarušují zjištěnou příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
4. Závěr ohledně příčinné souvislosti
(191)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového vývozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z Číny způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
1. Předběžné poznámky
(192)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(193)
Výrobní odvětví Unie tvoří více než 200 výrobců s výrobními závody, které se nacházejí v různých členských státech Unie, a v období šetření tito výrobci v oblasti výroby a prodeje obdobného výrobku přímo zaměstnávali více než 25 000 osob.
(194)
Šetřením bylo zjištěno, že dumpingový dovoz z dotčené země způsoboval během období šetření výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. Ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je výroba, ziskovost a návratnost investic, vykazovaly v posuzovaném odvětví klesající tendenci. Nejvíce postiženy byly malé a střední podniky: v posuzovaném období vykazovaly od roku 2010 ztráty. Pokud by nebyla opatření přijata, usuzuje se, že úsilí, které již odvětví vynaložilo, nebude postačovat k zlepšení finanční situace výrobního odvětví Unie, která se může dále zhoršovat.
(195)
Zjištění v rámci tohoto šetření nezpochybňuje skutečnost, že si někteří výrobci v Unii vedou lépe než jiní, ani situace výrobního odvětví Unie před posuzovaným obdobím.
(196)
Očekává se, že uložení opatření obnoví účinné a spravedlivé podmínky obchodování na trhu Unie. To bude mít další pozitivní dopad na hospodářskou situaci a ziskovost výrobního odvětví Unie.
(197)
Někteří dovozci uvedli, že pokud budou opatření uložena, bude dotčený výrobek nahrazen jinými typy výrobků (než je keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní vyráběné v Unii), například textilními výrobky (v případě dárkových předmětů) nebo plastovým stolním nádobím a náčiním, což přinese prospěch jiným odvětvím než keramickému průmyslu. Při šetření však nebylo možno potvrdit, že by toto nahrazování bylo významné.
(198)
Vyvozuje se proto závěr, že uložení prozatímních antidumpingových opatření na dovoz keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní pocházejícího z Číny je v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení
(199)
Jak bylo uvedeno v (4). bodě odůvodnění, vzhledem k zjevně vysokému počtu dovozců, kteří nejsou ve spojení, byl použit výběr vzorku.
(200)
Během období šetření pořizovali dovozci zařazení do vzorku své dodávky především z dotčené země a v oblasti dovozu a dalšího prodeje keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní zaměstnávali přibližně 350 osob. Dováželi různé druhy výrobků sahající od dárkových porcelánových předmětů přes značkové hliněné výrobky po obyčejné stolní nádobí a náčiní pro domácnosti. Úroveň spolupráce ze strany těchto dovozců byla různá. Dva největší dovozci zařazení do vzorku, kteří vykonávají rovněž důležité maloobchodní činnosti, například neposkytli úplné údaje o ziskovosti a rozpětí mezi kupní cenou a cenou při dalším prodeji odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a jeden z nich dokonce odmítl zpřístupnit své účetní záznamy. Tyto strany poskytly pouze vnitropodnikové kupní ceny a/nebo vnitropodnikové prodejní ceny. Přes opakované žádosti nebyly tudíž poskytnuty žádné smysluplné informace, které by umožnily provést pro celý vzorek odhad hrubého a čistého rozpětí reprezentativních dovozců u dotčeného výrobku.
(201)
Obdobně údaje, které předložili dva dovozci/maloobchodníci zařazení do vzorku, byly v mnoha ohledech nedostatečné a neumožnily provést odhad hrubého a čistého ziskového rozpětí maloobchodníků u dotčeného výrobku. Na základě spolupráce dovozců zařazených do vzorku nebylo proto možné určit schopnost dodavatelského řetězce v EU absorbovat navrhované antidumpingové clo, a tudíž dopad tohoto cla na maloobchodní cenu, potažmo spotřebitele.
(202)
Za prvé, co se týká dovozců, velká většina dovozců, kteří zaslali odpovědi na dotazník pro výběr vzorku dovozců, nahlásila hrubé rozpětí mezi kupní cenou a cenou při dalším prodeji v rozmezí od 50 % do 200 %. Ověřené číselné údaje čistých dovozců zařazených do vzorku potvrzují, že tato hrubá rozpětí jsou reprezentativní. Za druhé, z veřejně přístupné dokumentace vyplývá, že dodavatelský řetězec v Unii (tj. dovozci a následné kanály) je naprosto schopen absorbovat antidumpingové clo v navrhované výši, aniž by to ohrozilo životaschopnost dotčených hospodářských subjektů. Podle nedávno zveřejněného článku (10) se čínský keramický džbánek, který distributoři z EU nakupují za 0,70 USD, prodává na maloobchodní úrovni v EU za 3,50 USD - s přirážkou u distributora/maloobchodníka vyšší než 150 %. Podle tohoto scénáře by navrhovaná antidumpingová cla vedla v dodavatelském řetězci EU u většiny dovozu k přirážce ve výši 0,16 EUR (a u nespolupracujících výrobců o 0,36 EUR), což by u tohoto konkrétního výrobku představovalo hrubé rozpětí ve výši 2,08 EUR. Průzkum trhu CBI z roku 2009 týkající se „trhu se stolním a kuchyňským nádobím a náčiním a jinými domácími potřebami“ zmíněný v (112). bodě odůvodnění navíc uvádí poměr ceny CIF na hranice Unie - spotřebitelské ceny v rozmezí od 2,6 do 5,3. Dovozci/maloobchodníci zařazení do vzorku mimoto nikdy neuvedli, že v případě uložení antidumpingového cla vyloučí keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní z dovozu nebo prodeje.
(203)
S přihlédnutím k výše uvedeným skutečnostem a kvůli neexistenci jakýchkoli jiných spolehlivých informací získaných při tomto šetření se vyvozuje předběžný závěr, že distribuční kanál obecně, včetně dovozců, bude pravděpodobně schopen absorbovat bez větších problémů zvýšení cen CIF v navrhované výši a že spotřebitelé pravděpodobně nezaznamenají růst cen. Zúčastněné strany se však znovu výslovně vyzývají, aby předložily dodatečné, úplné a ověřitelné údaje týkající se této záležitosti, které by umožnily analyzovat v další fázi tohoto řízení dopad opatření na dodavatelský řetězec a na spotřebitele.
(204)
Informace o zájmu Unie byly obdrženy od více než 20 dovozců, kteří nebyli zařazeni do vzorku, většinou malých podniků, od sdružení evropského a mezinárodního obchodu, švédského sdružení dovozců a maloobchodníků, nizozemského sdružení dovozců z Dálného východu a německého sdružení a sítě dovozců. Společnou obavou dovozců bylo to, že opatření povedou k zvýšení dovozních cen, (částečnému) omezení jejich činnosti, a budou mít tudíž na ně negativní dopad, mimo jiné z hlediska rozpětí a ziskovosti. Na základě závěrů vyvozených v dalším bodě odůvodnění a v (202). bodě odůvodnění však tato tvrzení nebylo možno uznat.
(205)
Několik dovozců uvedlo, že v případě uložení opatření zanikne u dovozců více pracovních míst, než jich bude zachováno u výrobců v Unii. To je však v rozporu s jinými podáními dovozců, v nichž uváděli, že mohou keramické výrobky nahradit jinými (například textilními výrobky v případě dárků) nebo že budou ochotni pořizovat více výrobků v Unii.
(206)
Švédské sdružení se domnívalo, že opatření budou mít na dovozce negativní hospodářský dopad, pokud jde o významné náklady na hledání nových zdrojů a správní náklady, budou-li dovozci muset hledat alternativy čínského dovozu. Sdružení evropského a mezinárodního obchodu uvedlo, že změny dodavatelů jsou obtížné, jelikož dovozci do nich silně investovali. Nezdá se však, že to je hlavní obavou některých dovozců, kteří upřednostňují možnost změnit zdroje dodávek. Skutečnost, že se nabízené výrobky a spotřeba v Unii mění podle módních trendů, mimoto naznačuje, že vznik nákladů na vývoj nových výrobků (od nových dodavatelů) je v tomto odvětví neodmyslitelný.
(207)
Několik dovozců, kteří nebyli zařazeni do vzorku, uvedlo, že výrobní závody v Unii nemají zájem o výrobu značkových výrobků někoho jiného. To však popírá výsledek šetření, co se týká výrobců v Unii zařazených do vzorku (kteří prokázali, že vyrábějí značkové zboží pro třetí strany), podání jiného dovozce a skutečnost, že řada dovozců, kteří distribuují výrobky pod vlastní značkou, pořizuje část svého sortimentu v Unii.
(208)
Jeden dovozce nezařazený do vzorku uvedl, že není ochoten sdílet výrobní nápady, design výrobků a vnitropodnikový vývoj s některými konkurenčními výrobci keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní v Unii. Šetření však neprokázalo, že to je obecná obava dovozců. Je třeba zmínit, že dotyčný dovozce má právní spory s některými německými výrobci a že část jeho kolekce přímo soutěží s kolekcí výrobců v Unii.
(209)
Určití dovozci tvrdili, že dodávky nemohou pořizovat u výrobců v Unii kvůli jejich vyšším nákladům, nedostatečné kapacitě pro řemeslné výrobky, neschopnosti nabízet malé výrobní série, nepružnosti, nepřiměřené organizaci pro náležité zásobování velkých maloobchodníků, kteří nabízejí mnoho výrobků, a/nebo neexistenci některých výrobních procesů, jakostí, druhů ozdob nebo tvarů. Tyto strany uvedly, že problémy jsou obzvláště významné, co se týká řemeslných výrobků a výrobků určených k propagaci (např. hrnčířského zboží), určitých značkových výrobků prodávaných na základě licence, výroby některých zapsaných užitných vzorů a zvláštních vedlejších výrobků nebo výrobků pro služby společného stravování (např. velkoobjemové porcelánové výrobky). Některé strany tvrdily, že nemají jinou alternativu než dovoz z Číny. Při šetření však bylo zjištěno, že většina dovozců, kteří se přihlásili, pořizuje keramické stolní a/nebo kuchyňské nádobí a náčiní z několika zdrojů, včetně výrobců v Unii, a to v široké škále druhů a jakostí. Výrobci v Unii mimoto nabízejí širokou škálu výrobků a mají výrobní kapacitu pro větší prodej na trhu Unie.
(210)
Lze proto vyvodit závěr, že uložení opatření může mít skutečně negativní dopad na finanční situaci některých dovozců. V průměru se však neočekává, že by tento negativní účinek měl významný finanční dopad na celkovou situaci dovozců. Celkově se předpokládá, že budou schopni (částečně) podpořit růst cen a/nebo (částečně) přenést clo na své odběratele (tj. velkoobchodníky, distributory, maloobchodníky), o to více, že se cla týkají významného zdroje na trhu. U dovozců, kteří se přihlásili a kteří jsou současně maloobchodníky, šetření prokázalo, že dotčený výrobek představuje pouze velmi malou část jejich celkového podnikání. Informace, které tyto strany poskytly, neumožnily náležité vyčíslení rozsahu, v jakém budou schopni absorbovat růst kupních cen v důsledku navrhované výše cla, jak je však objasněno v(202). a (203). bodě odůvodnění, dosud shromážděné informace nenaznačují, že by nebyli schopni tak učinit.
(211)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení opatření v navrhované výši nemá významný nepříznivý dopad na situaci dovozců dotčeného výrobku, kteří nejsou ve spojení.
4. Zájem ostatních hospodářských odvětví
(212)
Řada dovozců tvrdila, že uložení případných opatření bude mít pravděpodobně negativní dopad na obchodní partnery dovozců, a to od podniků provádějících konečnou úpravu a zdobení po velkoobchodníky, distributory nebo maloobchodníky. V tomto ohledu uváděli, že uložení opatření může vést k většímu úbytku pracovních míst v jejich „satelitních podnicích“, jako jsou návrháři nebo logistika, než je počet zachovaných/vytvořených pracovních míst ve výrobním odvětví Unie. Někteří dovozci rovněž uvedli, že nedostatkem výrobků bude přímo dotčeno i odvětví dárkových předmětů, reklamní průmysl, hotelnictví a pohostinství, skupinové stravování a komerční zákazníci obecně. V krátkodobém horizontu to povede k zvýšení cenové soutěže na úrovni velkých diskontních prodejen. Postiženy budou rovněž instituce, které obvykle bojují se svými rozpočty, jako jsou pečovatelská zařízení. Některé strany mimoto uvedly, že antidumpingová opatření budou znamenat nedostatek surovin pro uměleckou a tvůrčí práci, například pro malíře na porcelán nebo řemeslné dílny.
(213)
Bylo zjištěno, že všechna tato tvrzení jsou neodůvodněná. Na straně jedné se zdá, že tvrzení těchto dovozců jsou v rozporu s těmi body v jejich podáních, v nichž uvádějí, že mohou keramické výrobky nahradit jinými (například textilními výrobky v případě dárků), takže se každopádně obrátí na své obvyklé obchodní partnery, kteří byli uvedeni výše. Mimoto lze očekávat, že „satelitní podniky“ výrobního odvětví Unie budou mít prospěch z uložení opatření. Šetření nemohlo na jedné straně dospět k závěru, že bude existovat nedostatek výrobků, bude-li dovoz z Číny soutěžit s cenami, které nejsou dumpingové. Opatření jsou navržena tak, aby podle očekávání vytvořila rovné podmínky pro všechny dodavatele keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní, a nikoli neoprávněně omezovala dovoz z dotčené země. Pokud jde o předpokládané zvýšení cenové soutěže, to lze považovat také za kladný dopad například u těch institucí, které obvykle bojují se svými rozpočty, jako jsou pečovatelská zařízení.
(214)
Švédské sdružení se domnívalo, že opatření budou mít negativní hospodářský dopad na velkoobchod a maloobchod ve Švédsku. Sdružení předpokládalo snížení zaměstnanosti o 2-3 % (větší u mladých lidí) a dovozu o 20 %. Zdá se však, že předpokládaný dopad je nadhodnocen. V tomto ohledu je třeba zmínit, že žádný z dovozců, kteří jsou současně maloobchodníky a kteří v rámci šetření podali připomínky, neuvedl, že v případě uložení antidumpingových cel bude celý výrobek vyloučen z jejich sortimentu. Odhady počtu pracovních míst provedené jedním z dovozců jsou při uložení opatření v zásadě stejné jako v případě, že by opatření uložena nebyla.
(215)
CCCLA poukázala na dánskou studii, podle níž musí uživatelské společnosti v Unii za každé euro, které výrobci v Unii získají v důsledku ochrany obchodu, zaplatit více než 60násobek. Toto tvrzení je však velmi obecné, nesouvisí konkrétně s tímto šetřením a neexistují žádné důkazy, které by prokazovaly, že to má v tomto šetření skutečně význam.
(216)
Společnost, která pro významné maloobchodníky z celého světa zajišťuje zvláštní maloobchodní reklamní akce, uvedla, že pro maloobchodní reklamní akce, které probíhají po dobu několika málo měsíců, vyžaduje její podnikání velké množství zboží během krátkého období. Podle této strany, která pořizuje přibližně dvě třetiny výrobků z Asie, především z Číny, naruší v budoucnu značné clo její schopnost prodávat za reklamní ceny. Je nutno uznat, že antidumpingová cla mohou mít negativní dopad na tento druh podnikání. Účelem cel však není vyloučit čínské zboží z trhu. V minulých třech letech mimoto výrobci v Unii pokryli 33 % toho, co tato strana označila jako kolísající poptávku.
(217)
V této předběžné fázi se proto vyvozuje závěr, že potenciálně negativní dopad na některá jiná hospodářská odvětví nemůže převážit přínosy, jichž bude docíleno tím, že uložením prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku bude po zbývající část tohoto šetření zabráněno újmě.
5. Zájem spotřebitelů (domácností)
(218)
Žádná strana přímo zastupující zájmy konečných kupujících, jako sdružení spotřebitelů, nepodala připomínky.
(219)
Vzhledem k veřejně přístupným údajům (jak je zmíněno v (202). bodě odůvodnění) se však vyvozuje předběžný závěr, že dodavatelský řetězec absorbuje opatření s navrhovanou výši cla, a opatření tudíž nebudou mít za následek vyšší maloobchodní ceny pro spotřebitele.
(220)
Podle CCCLA a několika stran zastupujících zájmy dovozců a maloobchodníků budou v případě uložení antidumpingových cel nejvíce postiženi spotřebitelé v EU. V Unii představují největší část spotřebitelů spotřebitelé s nízkými příjmy a spotřebitelé budou čelit omezenějšímu výběru a vyšším cenám bez jakékoli dodatečné hodnoty, a to v době, kdy je hospodářství EU nestabilní. Tento výrobek má údajně psychologické hranice ceny, po jejichž překročení jej nebudou spotřebitelé kupovat. Některé typy výrobku z trhu zmizí, nebo budou nahrazeny jinými materiály, jako je plast, melamin, kov nebo dřevo. Tyto možnosti budou obecně představovat výrobky, které jsou méně šetrné k životnímu prostředí. Uvádělo se rovněž, že výběr bude omezen, jelikož z trhu Unie bude odstraněn dotčený dovoz uspokojující více než 60 % poptávky, přičemž nedostatečná nabídka bude tlačit ceny nahoru. Některé strany současně uvedly, že spotřebitelé nakupují v nejbližším okolí, výrobci v Unii však nejsou schopni a ochotni dodávat levné výrobky místním zásobovacím podnikům. Skutečnost, že němečtí výrobci mohou nabízet větší standardní objemy za nízké ceny, neuspokojí trh Unie, který požaduje rozmanitý sortiment v souladu s měnící se módou a trendy. Některá podání zdůrazňují, že pokud čínský dovoz zůstane na trhu Unie, bude jeho objem pravděpodobně podstatně nižší a ceny značně vyšší, a to kvůli vyšším mzdám v Číně a dodatečnému clu. Uvádělo se rovněž, že není-li výrobek cenově dostupný, nové generace si na něj nenavyknou.
(221)
Co se týká tvrzení ohledně omezenějšího výběru, podotýká se, že šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie nabízí velmi širokou škálu výrobků určených pro různé segmenty trhu a distribuční kanály. Očekává se, že opatření výrobnímu odvětví Unie umožní, aby plně využilo svůj potenciál a trh dále obohatilo o své výrobky. Žádný z dovozců, kteří jsou současně maloobchodníky, mimoto neuvedl, že případně zváží úplné stažení výrobku ze svého sortimentu, budou-li uložena antidumpingová opatření.
(222)
Pokud jde o tvrzení týkající se vyšších cen, cílem šetření je vytvoření rovných podmínek, a nikoli vyloučení čínského zboží z trhu Unie. Nebylo možné objektivně stanovit žádné hranice ceny, po jejichž překročení by spotřebitelé tento druh výrobku nekupovali. Vzhledem ke skutečnosti, že dovozci jsou často vázáni ceníky nejméně po dobu jednoho roku, se obecně neočekává, že by mohli v krátkodobém horizontu přenést vyšší ceny na své odběratele. Co je důležitější, vzhledem k úrovni opatření a značnému rozdílu mezi dovozní cenou a cenou při dalším prodeji není pravděpodobné, že uživatelé a spotřebitelé budou platit podstatně vyšší ceny - clo je vypočítáno na základě dovozní ceny CIF a maloobchodní ceny jsou násobkem dovozní ceny. Clo bude proto s největší pravděpodobností absorbovat dodavatelský řetězec od dovozce po konečného spotřebitele. Pokud by došlo k určitému růstu cen, tento bude malý a nebude mít dopad na výběr pro spotřebitele. Nepředpokládá se, že antidumpingová opatření povedou k tomu, že nové generace nebudou nakupovat keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní. Dále se podotýká, že šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie je s to nabídnout konkurenceschopné ceny.
(223)
Nebylo možno vyvodit závěr, že opatření budou mít významný dopad na materiál používaný k výrobě kuchyňského a stolního nádobí a náčiní. Druh materiálu není vždy hlavním důvodem například při výběru keramického výrobku určeného jako dárek. Je však zřejmé, že zaměnitelnost materiálů není vždy možná: právní předpisy Unie o materiálech přicházejících do styku s potravinami například ukládají určité požadavky vztahující se na materiály, které mají přijít do styku s potravinami. Je třeba rovněž zmínit, že zavedený dovozce, který je současně i maloobchodníkem, se také domnívá, že lidé budou nadále jíst raději z keramických talířů než z talířů vyrobených z jiných materiálů, a tomu jsou přizpůsobeny jeho plány na rozšíření činnosti.
(224)
Tvrzení týkající se problémů s dodávkami nelze uznat, jelikož na straně jedné se vytvoření rovných podmínek se spravedlivými cenami nerovná úplnému zrušení dovozu z Číny. Naopak se očekává, že prospěch ze spravedlivějších obchodních podmínek budou mít všichni světoví aktéři. Na druhé straně bylo konstatováno, že skutečnost, že v současnosti je výrobní odvětví Unie s to uspokojit jednu třetinu celkové spotřeby Unie, nenarušuje skutečnost, že by dovoz z Číny měl vstupovat na trh Unie s cenami, které nejsou dumpingové. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie i skutečnost, že výrobní odvětví nevyužívalo v posuzovaném období plně svou výrobní kapacitu, naznačují, že výrobci v Unii mohou prodávat na trhu Unie více výrobků, pokud by byl dumpingový dovoz zrušen. V neposlední řadě Čína není jediným zdrojem dovozu do Unie.
(225)
Dánská studie, kterou zmínila CCCLA, a švédský výzkum, na nějž poukázalo švédské sdružení, naznačují, že antidumpingová opatření jsou obecně pro spotřebitele nákladná. Tato tvrzení jsou však velmi obecná, nesouvisí konkrétně s tímto šetřením a neexistují žádné důkazy, které by prokazovaly, že to má v tomto šetření skutečně význam.
(226)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že uložení opatření nebude mít celkově významný dopad na spotřebitele, jako jsou domácnosti.
6. Závěr ohledně zájmu Unie
(227)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní pocházejícího z Číny.
(228)
Tento závěr nemohou převážit aspekty, které předložila řada stran, konkrétně že antidumpingová opatření jsou obecně výměnou za jejich snahu přenést do třetích zemí některé hodnoty Unie, jako je zlepšení sociálních norem dodavatelů, zákaz dětské práce nebo programy ochrany životního prostředí a celkového rozvoje. Tyto záležitosti nemohou narušit cíl spočívající v dosažení otevřeného a spravedlivého obchodu ochranou výroby v Unii před narušením mezinárodního obchodu, jako je dumping, a uplatňováním nástrojů na ochranu obchodu v souladu právem EU a pravidly WTO.
(229)
Bez ohledu na výše uvedené skutečnosti může toto předběžné posouzení vyžadovat další pečlivou analýzu na základě připomínek zúčastněných stran.
G. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(230)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
(231)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, která je působena výrobnímu odvětví Unie.
(232)
Při výpočtu výše cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého mohou přiměřeně dosáhnout výrobci ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii. Jak je objasněno v (135). bodě odůvodnění, předběžně se má za to, že za přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu, lze považovat ziskové rozpětí ve výši 6 % obratu.
(233)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. Cena nepůsobící újmu byla získána odečtením skutečného zisku od ceny ze závodu a připočtením výše zmíněného 6 % ziskového rozpětí k takto vypočítané prodejní ceně výrobního odvětví Unie, která nezpůsobuje ztrátu.
(234)
Na základě porovnání váženého průměru dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR, zjištěné při výpočtech cenového podbízení, s cenou výrobků prodávaných výrobním odvětvím Unie na trhu Unie v období šetření, která nezpůsobuje újmu, se potom stanovilo potřebné zvýšení ceny. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento průměrné celkové hodnoty CIF dovozu.
2. Prozatímní opatření
(235)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření na dovoz pocházející z ČLR, a to na úrovni nižší z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(236)
Na základě výše uvedených skutečností byly v tomto případě sazby antidumpingového cla stanoveny na úrovni dumpingových rozpětí.
(237)
Individuální sazby antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy situaci těchto společností zjištěnou během tohoto šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla platného na „všechny ostatní společnosti“) se tedy vztahují výlučně na dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a vyrobených uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(238)
Každou žádost o použití těchto individuálních sazeb antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti (například po změně názvu subjektu nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (11) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech příslušné společnosti v souvislosti s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, například spojených s takovou změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem pozměněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(239)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se zbytková celní sazba vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, nýbrž rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(240)
Jedna strana požádala, aby byla případná opatření uložena ve formě minimální ceny. Tato strana uvedla, že by valorická cla postihla zejména spotřebitele, kteří kupují vysoce kvalitní dovážené výrobky a/nebo výrobky s vysokou hmotností. Šetření však ukázalo, že s přihlédnutím k šíři položek spadajících do definice výrobku by nebyla vhodnější jiná forma opatření.
(241)
Na základě výše uvedeného se dumpingové rozpětí, rozpětí újmy a prozatímní antidumpingové clo se stanoví takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Prozatímní clo
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd a Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
45,3 %
26,8 %
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd a Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Import & Export Co., Ltd
31,2 %
85,3 %
31,2 %
CHL International Ltd a CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
109,3 %
30,0 %
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd a Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
76,0 %
17,6 %
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23,0 %
44,8 %
23,0 %
Všichni ostatní spolupracující vyvážející výrobci
26,6 %
76,1 %
26,6 %
Všechny ostatní společnosti
58,8 %
109,3 %
58,8 %
H. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(242)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Rovněž je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely jakýchkoli konečných opatření mohou být znovu přehodnocena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní kromě keramických nožů, v současnosti kódů KN ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 a ex 6912 00 90 (kódy TARIC 6911100090, 6912001011, 6912001091, 6912003010, 6912005010 a 6912009010), pocházejícího z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyráběný níže uvedenými společnostmi činí:
Společnost
Clo
Doplňkový kód TARIC
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd;
Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
B349
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
31,2 %
B350
CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
B351
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited;
Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd;
Shandong Silver Phoenix Co., Ltd;
Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd;
Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
B352
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23,0 %
B353
Společnosti uvedené v příloze I
26,6 %
B354
Všechny ostatní společnosti
58,8 %
B999
3. Použití prozatímních sazeb antidumpingového cla stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. Není-li tato faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.
4. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 14. listopadu 2012.
KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1072/2012
2012 m. lapkričio 14 d.
kuriuo nustatomas laikinasis antidempingo muitas importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės keraminiams stalo ir virtuvės reikmenims
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 7 straipsnį,
pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
A. PROCEDŪRA
1. Inicijavimas
(1)
2012 m. vasario 16 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2) (toliau - pranešimas apie inicijavimą) Europos Komisija paskelbė apie antidempingo tyrimo dėl į Sąjungą importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos (toliau - nagrinėjamoji šalis, Kinija arba KLR) kilmės keraminių stalo ir virtuvės reikmenų inicijavimą.
(2)
2012 m. sausio 3 d. ES gamintojų (toliau - skundo pateikėjai), kurie pagamina daugiau negu 30 % visų Sąjungos keraminių stalo ir virtuvės reikmenų, vardu buvo pateiktas skundas. Skunde pateikta šio produkto dempingo ir jo daromos materialinės žalos prima facie įrodymų, kurių pakako tyrimui pradėti.
2. Su tyrimu susijusios šalys
(3)
Komisija apie tyrimo inicijavimą oficialiai pranešė skundo pateikėjams, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, žinomiems eksportuojantiems KLR gamintojams, importuotojams, prekiautojams, naudotojams, tiekėjams ir žinomoms susijusioms asociacijoms ir KLR atstovams. Komisija taip pat informavo gamintojus Rusijos Federacijoje, kuri pranešime apie inicijavimą buvo pasiūlyta kaip galima panaši šalis. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį. Visos suinteresuotosios šalys, kurios to prašė ir nurodė svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.
(4)
Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį eksportuojančių gamintojų ir nesusijusių importuotojų skaičių, pranešime apie inicijavimą eksportuojančių gamintojų ir nesusijusių importuotojų paprašyta pranešti Komisijai apie save ir pateikti pagrindinę informaciją apie su nagrinėjamu produktu susijusią veiklą nuo 2011 m. sausio 1 d. iki 2011 m. gruodžio 31 d. Remdamasi šia informacija Komisija pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį galėtų nuspręsti, ar reikės atrankos, ir, jei reikės, atrinkti bendroves.
(5)
Dėl didelio šiame tyrime dalyvaujančių Sąjungos gamintojų skaičiaus pranešime apie inicijavimą nurodyta, kad Komisija preliminariai atrinko Sąjungos gamintojus žalai nustatyti pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį. Preliminari atranka atlikta remiantis inicijavimo etape Komisijos turima informacija ir pagrįsta gamintojų pardavimo apimtimi, dydžiu, geografine vieta Sąjungoje ir produktų segmentu. Preliminariai atrinkti šeši Sąjungos gamintojai, gaminantys visų pagrindinių rūšių produktus ir įsisteigę penkiose valstybėse narėse, du iš jų - mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ). Preliminariai atrinktos bendrovės gamina daugiau kaip 15 % visos apskaičiuotos Sąjungos produkcijos. Tačiau vienas iš preliminariai atrinktų gamintojų nenorėjo būti atrinktas, o kelios suinteresuotosios šalys pateikė informacijos, kad buvo nepastebėta valstybė narė, kurioje gamybos mastas yra didelis ir kurią reikėtų įtraukti į tipinę atrinktų gamintojų grupę. Atsižvelgdama į tai Komisija pakeitė preliminariai atrinktą grupę ir į galutinai atrinktą grupę įtraukė septynis Sąjungos gamintojus, gaminančius visų pagrindinių rūšių produktus ir veikiančius šešiose valstybėse narėse, iš jų du gamintojai yra MVĮ. Preliminariai atrinktos bendrovės gamina daugiau kaip 20 % visos apskaičiuotos Sąjungos produkcijos.
(6)
Maždaug 400 eksportuojančių gamintojų arba eksportuojančių KLR gamintojų grupių, iš viso eksportuojančių daugiau kaip 60 % viso eksportuojamo kiekio, pateikė prašomą informaciją ir sutiko būti atrinktais. Remdamasi gauta informacija Komisija preliminariai atrinko penkis eksportuojančius gamintojus, į Sąjunga eksportuojančius didžiausią produktų kiekį, ir paragino visus Komisijai žinomus eksportuojančius gamintojus pateikti pastabų dėl siūlomos atrinktos grupės. Du preliminariai atrinkti eksportuojantys gamintojai vėliau patikslino atrankos tikslais pateiktą informaciją, taigi jų eksportuojamų produktų kiekis buvo nebepakankamas, kad jie būtų atrinkti. Tada Komisija iš naujo galutinai atrinko penkias didžiausias, t. y. didžiausią produktų kiekį eksportuojančias, bendroves. Atrinktos bendrovės eksportuoja beveik 20 % viso visų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų eksportuojamo kiekio.
(7)
Galiausiai atrinktos bendrovės arba bendrovių grupės:
a)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd ir jos susijusios bendrovės,
b)
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd ir jos susijusios bendrovės,
c)
CHL International Ltd ir jos susijusios bendrovės,
d)
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited ir jos susijusios bendrovės (toliau - Niceton) ir
e)
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd.;
(8)
Viena bendrovė nesutiko su tuo, kokios bendrovės buvo atrinktos, ir teigė, kad ji turi būti įtraukta į atrinktų bendrovių grupę. Ji teigė, kad ją įtraukus atrinktų bendrovių grupė netaptų pernelyg didelė ir kad tyrimas dėl jos įtraukimo nevėluotų, nes ji yra palyginti maža eksportuotoja. Be to, ji teigė, kad yra užsienio kapitalo įmonė ir jos neįtraukus atrinkta grupė nebūtų tipinė.
(9)
Komisija primena, kad buvo atrinktos didžiausią kiekį eksportuojančios bendrovės, pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį atsižvelgiant į tai, kiek gamintojų galima pagrįstai išnagrinėti per turimą laiką. Atsižvelgiant į tai, kad ši bendrovė yra palyginti maža eksportuotoja, ją įtraukus atrinkta grupė netaptų tipiškesnė eksportuojamo kiekio požiūriu. Be to, taip pat pažymima, kad bendrovė apie save pranešė labai vėlai - praėjus keturiems mėnesiams po to, kai apie galutinę atranką pranešta visiems eksportuojantiems gamintojams ir patikrinimo tikslais jau apsilankius atrinktų bendrovių patalpose. Todėl prašymas atrinkti buvo atmestas.
(10)
Iki termino atsakymus į atrankos klausimus pateikė ir bendradarbiauti tyrime pasisiūlė daugiau negu šešiasdešimt nesusijusių importuotojų. Iš jų buvo atrinkti penki. Šie penki nesusiję importuotojai buvo atrinkti pagal importo apimtį ir vertę, taip pat pagal Sąjungoje perparduodamą kiekį, jų geografinę vietą, verslo modelį ir produktų segmentą. Atrinktos bendrovės atitiko didžiausią tipinę importo apimtį ir vertę, taip pat Sąjungoje perparduodamą kiekį, kurį buvo galima pagrįstai išnagrinėti per turimą laiką. Remiantis atrankos etape pateiktais skaičiais, per nagrinėjamąjį laikotarpį jos sudarė maždaug 6 % nagrinėjamojo produkto importo.
(11)
Tam, kad KLR eksportuojantys gamintojai panorėję galėtų pateikti prašymą taikyti rinkos ekonomikos režimą (toliau - RER) arba individualų režimą (toliau - IR), Komisija to pageidavusiems Kinijos eksportuojantiems gamintojams ir Kinijos valdžios institucijoms nusiuntė prašymo formas.
(12)
Vienuolika Kinijos eksportuojančių gamintojų ar eksportuojančių gamintojų grupių prašė, kad pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį jiems būtų taikomas RER arba, jeigu atlikus tyrimą būtų nustatyta, kad jie neatitiko RER sąlygų, - IR. Trys iš šių pageidavusių gamintojų buvo atrinkti, kiti aštuoni - ne. Vienas iš šių neatrinktų eksportuojančių gamintojų vėliau atsiėmė savo prašymą taikyti RER, tačiau paliko prašymą taikyti IR. Likę du atrinkti eksportuojantys gamintojai ir keturios kitos neatrinktos bendrovės paprašė taikyti tik IR.
(13)
Komisija klausimynus nusiuntė penkiems atrinktiems KLR eksportuojantiems gamintojams ir beveik 300 kitų KLR eksportuojančių gamintojų, kurie pateikė prašymus. Be to, klausimynai buvo nusiųsti septyniems atrinktiems Sąjungos gamintojams, penkiems atrinktiems importuotojams, keturioms mažmenininkų ir platintojų asociacijoms, taip pat individualiems mažmenininkams ir platintojams, kurie pateikė prašymus. Be to, klausimynai nusiųsti Indijos, Turkijos, Brazilijos, Tailando ir Rusijos - jos laikytos šalimis kandidatėmis renkantis tinkamą panašią šalį - eksportuojantiems gamintojams.
(14)
Atsakymai gauti iš trylikos KLR eksportuojančių gamintojų ar eksportuojančių gamintojų grupių ir trijų gamintojų iš galimų panašių šalių (Brazilijos, Tailando ir Rusijos). Be to, užpildyti klausimynai gauti iš septynių atrinktų Sąjungos gamintojų ir penkių atrinktų importuotojų. Užpildyti klausimynai taip pat gauti iš vieno mažmenininko, vieno platintojo ir dviejų mažmenininkų ir platintojų asociacijų.
(15)
Komisija dar gavo medžiagos iš daugiau kaip 20 importuotojų, nesusijusių su eksportuojančiu gamintoju, kelių mažmenininkų, rinkodaros programų tiekėjo ir Kinijos lengvosios pramonės ir amatų rūmų (toliau - KLPAR).
(16)
Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga norint padaryti preliminarias išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų. Tikrinamieji vizitai buvo surengti toliau nurodytų bendrovių patalpose.
a) Sąjungos gamintojai
(17)
Tikrinamieji vizitai surengti septynių atrinktų Sąjungos gamintojų patalpose.
(18)
Atrinkti Sąjungos gamintojai ir kiti bendradarbiaujantys Sąjungos gamintojai, remdamiesi pagrindinio reglamento 19 straipsnio nuostatomis, paprašė neatskleisti jų tapatybės duomenų. Jie teigė, kad juos atskleidus iškiltų didelio neigiamo poveikio pavojus.
(19)
Tam tikri skundą pateikę Sąjungos gamintojai tiekia Sąjungos pirkėjams, kurie taip pat gauna produktus iš Kinijos, taigi toks importas jiems yra tiesiogiai naudingas. Todėl minėti skundo pateikėjai mano esą pažeidžiami, nes kai kurie jų pirkėjai gali būti nepatenkinti teikiamu arba remiamu skundu dėl tariamai žalingo dempingo. Dėl šių priežasčių jie mano, kad kyla rizika, kad kai kurie pirkėjai imsis atsakomųjų veiksmų. Be to, kai kurie skundą pateikę Sąjungos gamintojai taip pat eksportuoja į Kiniją. Tos bendrovės teigė, kad dėl skundo dėl tariamo žalingo dempingo pateikimo ar palaikymo gali kilti grėsmė jų verslui Kinijoje. Kadangi prašymas buvo pakankamai pagrįstas, jis buvo patenkintas.
(20)
Kai kurių eksportuojančių gamintojų, KLPAR ir kelių nesusijusių importuotojų atstovai teigė, kad jie negali tinkamai pasinaudoti teise į gynybą, kadangi neatskleisti skundo pateikėjai. Jie teigė, kad tokiomis aplinkybėmis šalys negali pakomentuoti esamos būklės ir materialinės žalos, taip pat to, ar gamintojų būtų galima nepriskirti Sąjungos pramonei, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalies a punkte, ir (arba) atrinktos bendrovių grupės tipiškumo. Tačiau pažymima, kad Komisija užtikrino, kad šiuos dalykus galima patikrinti ir nagrinėti bylose, su kuriomis suinteresuotosioms šalims galima susipažinti, pavyzdžiui, raštais suinteresuotosioms šalims, taip pat siunčiant raštus dėl būklės ir atrankos ir reikalaujant tinkamai dokumentuotos kitų šalių pateiktos informacijos. Todėl šis argumentas buvo atmestas.
b) Eksportuojantys KLR gamintojai
-
Hunan Hualian China Industry Co, Ltd, Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd, Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd ir Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd (toliau - Hunan Hualian);
-
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd ir Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Export & Import Co., Ltd (toliau - Guangxi Sanhuan);
-
CHL International Ltd and CHL Porcelain Industries Ltd (toliau - CHL);
-
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited, Shandong Silver Phoenix Company Limited ir Honkonge įsisteigęs susijęs prekiautojas Niceton International Limited (toliau - Niceton);
-
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd.;
-
Fujian Dehua Hiap Huat Koyo Toki Co., Ltd;
-
Shenzhen Baosanhe Ceramics Industrial Co., Ltd;
-
Chaozhou Fairway Ceramics Manufacturing Co., Ltd;
-
Chaozhou Mingyu Porcelain Industries Co., Ltd;
-
Shenzhen Grand Collection Industrial Co., Ltd ir Chaozhou Grand Collection Tableware Co., Ltd (toliau - Grand Collection);
-
Tienshan (Handan) Tableware Co., Ltd;
-
Zibo Kun Yang Ceramic Corporation Limited.
c) Sąjungos importuotojai
-
Symbol srl, Trevizas, Italija;
-
Metro AG, Diuseldorfas, Vokietija;
-
Ritzenhoff & Breker GmbH & Co. KG, Bad Driburgas, Vokietija;
-
Joseph Maeser GmbH, Dornbirnas, Austrija;
-
IKEA Supply AG, Pratelnas, Šveicarija.
d) Eksportuojantis panašios šalies gamintojas
(21)
Bendradarbiaujantis Brazilijos gamintojas paprašė, kad jo pavadinimas būtų neatskleistas, nes jo atskleidimas gali turėti neigiamą poveikį jo verslui. Prašymas laikytas pagrįstu ir patenkintas.
3. Tiriamasis laikotarpis
(22)
Tyrimas dėl dempingo ir žalos truko nuo 2011 m. sausio 1 d. iki 2011 m. gruodžio 31 d. (toliau - tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2008 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
(23)
Skundo pateikėjai teigė, kad žalos vertinimo laikotarpis turėtų būti pratęstas metais ir prasidėti 2007 m., o KLPAR teigė, kad laikotarpis turėtų būti sutrumpintas metais ir prasidėti tik 2009 m. Pirmojo argumento nepaisyta, nes byloje nebuvo jokių faktų, kuriais remiantis būtų galima manyti, kad penkerių metų laikotarpis geriau atspindėtų tendencijas, kaip teigia skundo pateikėjai. Kalbant apie antrą argumentą, KLPAR apskritai rėmėsi PPO praktika, pagal kurią būtų nustatyta, kad PPO narės negali rinktis pradinio taško, kurį pasirinkus būtų lyginama padėtis laikotarpio pradžioje ir pabaigoje, ir kad, jei dėl pradinio taško pasirinkimo gali būti lengvai panaikinta išvada dėl žalos, PPO narei gali būti sunku nustatyti tai, kad patiriama materialinė žala. Tačiau, remiantis tyrimu, šiuo atveju sutrumpinus nagrinėjamąjį laikotarpį be reikalo sutrumpėtų analizei skirtas laikotarpis, per kurį, atsižvelgiant į ekonomikos krizės poveikį tam tikriems rodikliams, be viso kito būtų buvę galima susidaryti šališką žalos tendencijos vaizdą. Todėl abu šie argumentai buvo atmesti.
B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
1. Nagrinėjamasis produktas
(24)
Nagrinėjamasis produktas yra Kinijos Liaudies Respublikos kilmės keraminiai stalo ir virtuvės reikmenys, kurių CN kodai yra 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 ir ex 6912 00 90 (toliau - nagrinėjamasis produktas). Šie reikmenys gali būti iš porceliano, paprastosios keramikos, akmens keramikos arba tauriosios keramikos ar kitų medžiagų. Pagrindinės žaliavos - mineralai, pavyzdžiui, kaolinas, putnagas ir kvarcas, ir nuo naudojamų žaliavų sudėties priklauso pagamintų galutinių keramikos dirbinių rūšis.
(25)
Keraminiai stalo ir virtuvės reikmenys parduodami labai įvairių formų, kurios ilgainiui kinta. Jie naudojami labai įvairiose vietose, pavyzdžiui, namuose, viešbučiuose, restoranuose ar priežiūros įstaigose.
1.1. Argumentai dėl neįtraukimo
(26)
Tyrimo metu pateikti ir išnagrinėti keli argumentai, kodėl į produkto kategoriją reikėtų neįtraukti konkrečių produktų. Toliau apibendrinamas šių argumentų nagrinėjimas.
1.1.1. (Plonasis) kaulinis porcelianas
(27)
Pateiktoje medžiagoje KLPAR teigė, kad į tiriamojo produkto kategoriją reikėtų neįtraukti (plonojo) kaulinio porceliano. Tariamai, (plonasis) kaulinis porcelianas visiškai skiriasi nuo kitų rūšių stalo ir virtuvės reikmenų, nes skiriasi jo fizinės savybės, gamybos procesai, galutinė paskirtis ir tai, kaip vartotojai juos suvokia. Jis gaminamas iš jaučių kaulų miltelių, pastebima tai, kad jis itin baltas ir peršviečiamas. Kaulinis porcelianas labai atsparus mechaniniam poveikiui ir eižėjimui, gaminamas gerokai plonesnio skersmens ir taikant sudėtingesnius ir brangesnius gamybos būdus, kurių Sąjungos gamintojai paprastai netaiko. Be to, (plonąjį) kaulinį porcelianą gamina labai nedaug Sąjungos gamintojų.
(28)
Nagrinėjant tuos prašymus nustatyta, kad, pirma, nėra visuotinai priimtinos kaulinio porceliano apibrėžties. (Plonasis) kaulinis porcelianas yra tik tam tikra minkštojo porceliano forma, o didelė dalis jo žaliavų yra tokios pat kaip ir kitų keramikos dirbinių. KLPAR pateiktoje medžiagoje nurodydami įvairių sudedamųjų dalių derinius ir proporcijas prieštarauja patys sau. Antra, tyrimu nebuvo galima patvirtinti, kad (plonojo) kaulinio porceliano gamybos procesas gerokai sudėtingesnis. Trečia, stalo reikmenys iš (plono) kaulinio porceliano visur - tiek Kinijoje, tiek Sąjungoje - naudojami vienodai. Be to, kietumas ir patvarumas būdinga ne tik (plonajam) kauliniam porcelianui. Pavyzdžiui, itin kieti ir patvarūs yra ir restoranams ar viešojo maitinimo įstaigoms skirti keraminiai stalo reikmenys. Galiausiai, bet ne mažiau svarbu, (plonąjį) kaulinį porcelianą gamina keletas Sąjungos gamintojų, ir šis porcelianas konkuruoja su importuojamu Kinijos kilmės (plonuoju) kauliniu porcelianu. Todėl prašymai (plonojo) kaulinio porceliano neįtraukti į tiriamojo produkto kategoriją laikinai atmetami.
1.1.2. Keraminiai (virtuviniai) peiliai
(29)
Du eksportuojantys gamintojai, KLPAR ir įvairūs importuotojai teigė, kad į produkto kategoriją reikėtų neįtraukti keraminių (virtuvinių) peilių. Šis tvirtinimas grindžiamas tarimu, kad, atsižvelgiant į specifiškumą, tokių peilių ir kitų rūšių keraminių stalo ir virtuvės reikmenų negalima laikyti viena preke. Keraminių (virtuvinių) peilių ašmenyse paprastai būna iš cirkonio oksido pagamintos keraminės medžiagos, kurios nebūna standartiniuose stalo reikmenyse, pavyzdžiui puodeliuose ir lėkštėse. Jie vargiai galėtų būti pakeičiami pagrindinių kategorijų tiriamuoju produktu.
(30)
Remiantis tyrimu, keraminių (virtuvinių) peilių fizinės savybės (forma ir kietumas), pramoninis dizainas ir galutinė paskirtis (pjaustymas) yra tokios pat kaip ir metalinių (virtuvinių) peilių. Taigi, jie skiriasi nuo kitų produktų, dėl kurių vykdomas tyrimas, tuo, kad pastarieji daugiausia yra reikmenys maistui laikyti, nes tokios jų specifinės dizaino ir fizinės savybės.
(31)
Be to, teigta, kad tokių keraminių (virtuvinių) peilių gamybos technologija Sąjungoje netaikoma, taigi tolesnis keraminių (virtuvinių) peilių tyrimas pažeistų Sąjungos ir PPO teisę. Skundo pateikėjai pripažino, kad, jų žiniomis, tokie peiliai Sąjungoje negaminami.
(32)
Taip pat buvo teigta, kad keraminiai (virtuviniai) peiliai parduodami tik išskirtinėse vietose, be to skiriasi jų platinimo kanalai (virtuvinių įrankių platintojai) ir atstovaujančios asociacijos (pjaustymo įrankių asociacija). Tačiau atliekant tyrimą nebuvo galima patvirtinti, kad tai, kas čia išdėstyta, prilygtų kitokiam vartotojų suvokimui, palyginti su kitų rūšių keraminiais stalo ir virtuvės reikmenimis.
(33)
Taip pat teigta, kad keraminiams peiliams taikomomis priemonėmis nebūtų atkurtos sąžiningos stalo reikmenų rinkos sąlygos, o tik pakenkta galutiniams (keraminių (virtuvinių) peilių) vartotojams. Kelios šalys teigė, kad materialinė žala Sąjungos pramonei šiuo atžvilgiu negalėjo būti daroma, nes keraminiai (virtuviniai) peiliai Sąjungoje negaminami. Komisija susiaurino šių argumentų nagrinėjimą ir siekė padaryti išvadą, ar keraminiai (virtuviniai) peiliai ir kitų rūšių keraminiai stalo ir virtuvės reikmenys laikomi viena preke.
(34)
Remiantis 30 konstatuojamojoje dalyje pateiktais argumentais, atliekant tyrimą laikinai padaryta išvada, kad keraminiai (virtuviniai) peiliai nuo kitų rūšių keraminių stalo ir virtuvės reikmenų iš esmės skiriasi fizinėmis savybėmis, gamybos procesais ir galutine paskirtimi. Todėl argumentas jų neįtraukti į šio tyrimo produkto kategoriją laikinai priimamas.
1.1.3. Kiniškai arba rytietiškai atrodantys daiktai
(35)
Du importuotojai teigė, kad į produkto kategoriją reikėtų neįtraukti kiniškai arba rytietiškai atrodančių daiktų. Pagrindinė nurodyta priežastis - tokie daiktai negaminami Sąjungoje, tokių gaminių paklausa Sąjungoje visada tenkinta importuotais daiktais ir tokios rūšies importas neturėtų jokio neigiamo poveikio jokiai Sąjungos pramonei tenkančios rinkos daliai.
(36)
Atliekant tyrimą nustatyta, kad nėra nei visuotinai priimtinos ir objektyvios šios kategorijos daiktų apibrėžties, nei specifinių juos identifikuojančių savybių. Be to, Sąjungos gamintojai gali gaminti tokio stiliaus daiktus. Be to, kiniškai ar rytietiškai atrodantys stalo ir virtuvės reikmenys neturi unikalios ar kitokio galutinės paskirties. Galiausiai, bet nemažiau svarbu, atliekant tyrimą aiškiai nustatyta, kad daugelyje azijietiškų restoranų naudojami vakarietiško stiliaus stalo reikmenys ir kad tos rūšies produktus galima lengvai pakeisti kitais. Todėl prašymai kiniškai arba rytietiškai atrodančių daiktų neįtraukti į tiriamojo produkto kategoriją laikinai atmetami.
1.1.4. Patvarusis porcelianas
(37)
Viena vertus, teigta, kad į produkto kategoriją reikėtų neįtraukti patvariojo porceliano dėl jo unikalių fizinių savybių ir gamybos proceso. Patvarusis porcelianas yra atsparesnis ir tvirtesnis, 6-10 % jo žaliavų sudaro aliuminio oksido milteliai, ir tų žaliavų (kaolino) paruošimo procesas yra unikalus. Patvarųjį porcelianą gamina įgudę meistrai, jo kokybė geresnė, jis brangesnis, palyginti su tradiciniais stalo reikmenimis. Be to, jo negamina nė vienas Sąjungos gamintojas.
(38)
Kita vertus, importuotojas teigė, kad patvarūs stalo reikmenys, paprastai skirti naudoti viešbučiuose, sudaro didelę dalį bendros Kinijos keraminės produkcijos, taigi jų neįtraukus tyrimo rezultatai būtų klaidinantys.
(39)
Atliekant tyrimą nustatyta, kad nėra nei visuotinai priimtinos ir objektyvios patvariojo porceliano apibrėžties, nei specifinių neginčytinų juos identifikuojančių savybių. Be to, Sąjungos gamintojai gali gaminti šios rūšies stalo reikmenis, taigi tiek Sąjungos, tiek Kinijos gamintojų pagaminti produktai tiesiogiai konkuruoja. Be to, patvariojo porceliano galutinė paskirtis nėra unikali ar kuo nors kitokia. Todėl prašymai patvariojo porceliano neįtraukti į tiriamojo produkto kategoriją laikinai atmetami.
1.1.5. Rankų darbo porcelianas
(40)
Švedijos asociacija, atstovaujanti atitinkamiems Švedijos importuotojams, pritarė tam, kad į tyrimo produkto kategoriją reikėtų neįtraukti rankų darbo porceliano. Asociacija rėmėsi sena tokio amato istorija Kinijoje, perkamumu ir tuo, kaip vartotojai skirtingai suvokia Kinijoje pagamintą rankų darbo porcelianą ir Sąjungoje pagamintą ne rankų darbo porcelianą.
(41)
Tačiau atliekant tyrimą nustatyta, kad, viena vertus, nėra visuotinai priimtinos ar objektyvios šios kategorijos apibrėžties ir, kita vertus, rankų darbo porcelianą gamina ir keli Sąjungos gamintojai. Atliekant tyrimą nenustatyta nei iš esmės skirtingų fizinių savybių, palyginti su kitų rūšių keraminiais stalo ir virtuvės reikmenimis, nei to, ar vartotojai skirtingai jį suvokia, palyginti su Sąjungoje pagamintu rankų darbo porcelianu. Todėl prašymas rankų darbo porceliano neįtraukti į tiriamojo produkto kategoriją laikinai atmetamas.
1.1.6. Ranka išpiešti stalo reikmenys
(42)
Įvairūs importuotojai teigė, kad į tyrimo produkto kategoriją reikėtų neįtraukti ranka išpieštų stalo reikmenų. Pateikti argumentai buvo susiję su tuo, kad ranka išpiešti stalo reikmenys būna skirti tam tikriems vartotojams, kad juos galima naudoti kitais tikslais, ne kaip tradicinius stalo reikmenis (pvz., kaip puošmenas), kad Sąjungoje jie negaminami komerciniais kiekiais, kad jie nei sudaro tiesioginę konkurenciją kitiems virtuvės ir (arba) stalo reikmenims, nei gali juos pakeisti, vartotojai juos suvokia kitaip, jie yra prabangūs ir lengviau dūžtantys, jų gamybos procesas - specifinis, imlus darbui ir reikalaujantis labai įgudusių darbuotojų.
(43)
Remiantis tyrimu, iki tapymo etapo produktas yra visiškai tapatus ne ranka išpieštiems stalo reikmenims. Taip pat išsiaiškinta, kad produktas nėra kitoks, nors jo gamybos procese ir yra daugiau rankų darbo; iš tikrųjų, galutiniams naudotojams sunku ranka išpieštą porcelianą atskirti nuo ne ranka išpiešto arba jie to iš viso negali padaryti. Atlikus tyrimą taip pat paaiškėjo, kad ranka išpieštų stalo reikmenų galutinė paskirtis paprastai būna tokia pat kaip ir kitų rūšių keraminių stalo reikmenų ir kad jie nebūtinai lengviau dūžta. Taip pat nustatyta, kad keli Sąjungos gamintojai gamina ranka išpieštą porcelianą ir kad Sąjungoje pagaminti ir importuojami produktai tiesiogiai konkuruoja. Todėl prašymai ranka išpieštų stalo reikmenų neįtraukti į tiriamojo produkto kategoriją laikinai atmetami.
1.1.7. Po glazūra ranka dekoratyviai išpiešti stalo reikmenys
(44)
Vienas importuotojas teigė, kad į tyrimo produkto kategoriją reikėtų neįtraukti po glazūra dekoratyviai ranka išpieštų stalo reikmenų. Pateikti argumentai buvo susiję su tuo, kad po glazūra ranka išpieštų stalo reikmenų gamybos procesas kitoks, jų paskirtis - kitokia (jie tinka sąlyčiui su maistu ir gėrimais, o ant glazūros išpiešti produktai tam tariamai netinka), taip pat skiriasi jų kokybė ir fizinės savybės, būtent, jie tinka sąlyčiui su maistu, juos galima plauti indaplovėse ir naudoti mikrobangų krosnelėse. Ši šalis taip pat teigė, kad nė vienas Sąjungos gamintojas negali ir nenori po glazūra ranka išpieštų stalo reikmenų gaminti komerciniais kiekiais, ir užsiminė, kad nėra pavojaus, kad bus vengiama priemonių, jei po glazūra ištapyti stalo reikmenys būtų neįtraukti į tyrimo produkto kategoriją. Šis importuotojas taip pat teigė, kad vartotojai šiuos reikmenis supranta kitaip, nes šie reikmenys laikomi kolekcinėmis ar gyvenimo būdo prekėmis ir neparduodami komplektais.
(45)
Tačiau atliekant tyrimą nustatyta, kad, viena vertus, nėra visuotinai priimtinos ar objektyvios šios kategorijos apibrėžties ir, kita vertus, keli Sąjungos gamintojai gali gaminti šiuos reikmenis. Be to, pažymėta, kad Sąjungoje pagaminti ir importuojami produktai tiesiogiai konkuruoja. Atliekant tyrimą atskleista, kad produktas fiziškai visiškai tapatus ne ranka išpieštiems stalo reikmenims ir kad paprastas vartotojas po glazūra ranka išpieštų stalo reikmenų neatskiria nuo kitų rūšių dekoruotų stalo reikmenų. Taip pat išsiaiškinta, kad produktas netampa kitokiu dėl to, kad gamybos procese reikia daugiau įgūdžių turinčių darbuotojų, taip pat kad po glazūra ranka išpieštų stalo reikmenų galutinė paskirtis iš esmės yra tokia pat kaip ir kitų rūšių keraminių stalo reikmenų. Todėl prašymai po glazūra ranka išpieštų stalo reikmenų neįtraukti į tiriamojo produkto kategoriją laikinai atmetami.
1.1.8. Ne ES gaminami stalo reikmenys
(46)
Kai kurie importuotojai teigia, kad turėtų būti tiriamos tik tos rinkos, kurioms dabar tiekia skundą pateikę Sąjungos gamintojai. Priešingu atveju muitai padarytų žalos tam tikriems specializuotiems importuotojams, ir šie negalėtų pirkti iš Sąjungos gamintojų. Taip pat teigta, kad prekės ženklą turintys Sąjungos gamintojai negamina kitoms bendrovėms ir kad Sąjungos gamintojai nepriima mažų užsakymų ir nedirba su liejiniais, kurių reikia tam tikroms formoms išgauti. Be to, Sąjungos gamintojai yra nelankstūs ir nesiūlo gaminio dovanos pakuotėje.
(47)
Šis argumentas laikinai atmetamas, nes yra per platus ir neapibrėžtas, be to, nėra jokios objektyvios priežasties tokių prekių neįtraukti į tyrimo produkto kategoriją. Be to, Sąjungos gamintojų produktų asortimentas platus, jie reguliariai pasiūlo naujų produktų, taigi kolekcijos ir produktų asortimentas nuolat kinta. Tokių pat rūšių ir tokios pat kokybės produktus, kokius gamina Sąjungos gamintojai, reguliariai gamina ir eksportuotojai. Be to, atliekant tyrimą nustatyta, kad kai kurie Sąjungos gamintojai produktus gamina naudodami kitų šalių prekės ženklus. Taip pat nustatyta, kad Sąjungos gamintojų gaminami ir iš Kinijos importuojami produktai tarpusavyje tiesiogiai konkuruoja, jie gali būti lengvai vieni kitais pakeisti, jų galutinė paskirtis vienoda, gamybos procesai panašūs, pirkėjai juos suvokia taip pat panašiai. Lankstumo klausimas aptariamas Sąjungos interesų skirsnyje.
1.1.9. Akmens keramikos dirbiniai
(48)
Kinijoje gaminantis importuotojas teigė, kad į tyrimo produkto kategoriją reikėtų neįtraukti akmens keramikos produktų, kurie dažniausiai būna virtuvės reikmenys. Anot šios šalies, Sąjungoje akmens keramikos dirbinių gaminama nedaug ir labai tikėtina, kad skundo pateikėjai akmens keramikos produktus įtraukė tik tam, kad užkirstų kelią pavojui, kad bus vengiama priemonių. Importuotojas taip pat teigė, kad jo nustatytos importuojamų produktų kainos yra daug didesnės negu bet kurio kito Sąjungos gamintojo nustatytos kainos ir kad dėl tų importuojamų prekių kainos nemažinamos ir žalos nepatiriama.
(49)
Tačiau, remiantis tyrimu, Sąjungoje gaminama daug akmens keramikos dirbinių. Taip pat konstatuota, kad Sąjungos gaminami ir iš Kinijos importuojami akmens keramikos produktai tarpusavyje tiesiogiai konkuruoja, jie gali būti lengvai vieni kitais pakeisti, jų galutinė paskirtis vienoda, gamybos procesai ir fizinės savybės panašūs, klientai juos suvokia taip pat panašiai. Su kainomis susiję argumentai nagrinėjami 240 konstatuojamojoje dalyje. Todėl prašymas akmens keramikos dirbinių neįtraukti į tiriamojo produkto kategoriją laikinai atmetamas.
(50)
Ši šalis taip pat teigė, kad į tyrimo produkto kategoriją turėtų būti neįtraukti glazūruoti ir (arba) emaliuoti ar nebalti ir (arba) kintamų spalvų glazūruoti ir (arba) neglazūruoti akmens keramikos produktai. Tačiau šiuo atveju išvados šiame tyrimo etape dar nebuvo galima padaryti.
1.1.10. Kiti prašymai
(51)
Vienas importuotojas teigė, kad tiriamojo produkto apibrėžtoji sritis buvo per plati, kad būtų galima pagrįstai palyginti produktų rūšis. Su gamyba susijusių interesų Kinijoje turintis gamintojas laikėsi panašaus požiūrio. Šiuo atžvilgiu kai kurios šalys taip pat nurodė prekes, kurių paskirtis tik dekoratyvinė.
(52)
Taigi pažymima, kad atitinkami kriterijai, taikyti siekiant nustatyti, ar su tyrimu susijęs produktas galėtų būti laikomas vienu produktu, t. y. jo pagrindinės fizinės ir techninės savybės, išdėstyti toliau. Taigi, vien dekoratyvinės paskirties prekės neįtrauktos. Be to, nors įvairių rūšių keraminių stalo ir virtuvės reikmenų specifinės savybės tikrai gali skirtis, atlikus tyrimą atskleista, kad, išskyrus keraminius peilius, jų pagrindinės savybės yra tapačios. Be to, faktas, kad nagrinėjamąjį produktą galima pagaminti renkantis skirtingus gamybos procesus, nėra kriterijus, pagal kurį galima būtų nustatyti, ar tai du ar daugiau skirtingų produktų. Galiausiai tyrimas taip pat atskleidė, kad įvairių rūšių nagrinėjamieji produktai buvo paprastai parduodami tais pačiais pardavimo kanalais. Kai kurios specializuotos parduotuvės galbūt renkasi tam tikras konkrečias rūšis, tačiau didelė dalis platintojų (mažmenininkai, universalinės parduotuvės, prekybos centrai) parduoda įvairių rūšių keraminius stalo ir virtuvės reikmenis, kad galėtų savo vartotojams pasiūlyti platų asortimentą. Todėl argumentai, kad tiriamojo produkto apibrėžtoji sritis yra per plati, laikinai atmetami.
(53)
Viena šalis teigė, kad į produkto apibrėžtąją sritį turėtų būti neįtraukiami tam tikri keraminiai prieskonių malūnėliai. Tačiau atliekant tyrimą nepavyko padaryti išvados dėl jų specifiškumo, taigi prašymas laikinai atmestas.
1.2. Išvada dėl nagrinėjamojo produkto
(54)
Atliekant tyrimą nustatyta, kad visų rūšių keraminių stalo ir virtuvės reikmenų, t. y. keraminių reikmenų, pirmiausia skirtų sąlyčiui su maistu, nepaisant rūšių ir stilių skirtumų, fizinės ir techninės savybės yra vienodos, jų paskirtis iš esmės yra vienoda ir jie gali būti laikomi įvairiomis to paties produkto rūšimis.
(55)
Šie reikmenys ne tik pasižymi tokiomis pačiomis fizinėmis ir techninėmis savybėmis, bet ir visi minėti jų įvairūs stiliai ir rūšys tiesiogiai konkuruoja ir vieną dažnai galima pakeisti kita. Tai aiškiai iliustruoja faktas, kad tarp jų nėra aiškios skiriamosios linijos, t. y. skirtingų rūšių produktai vieni kitus dubliuoja ir tarpusavyje konkuruoja, o paprasti pirkėjai dažnai neatskiria, pavyzdžiui, porcelianinių ir neporcelianinių prekių.
(56)
Tačiau, kaip paaiškinta 29-34 konstatuojamosiose dalyse, taip pat laikyta tinkama susiaurinti produkto apibrėžties sritį, kuria remiantis dabar atliekamas tyrimas, ir neįtraukti į ją keraminių peilių. Todėl nagrinėjamasis produktas laikinai apibrėžiamas kaip Kinijos Liaudies Respublikos kilmės keraminiai stalo ir virtuvės reikmenys, išskyrus keraminius peilius, kurių KN kodai yra ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 ir ex 6912 00 90.
(57)
Taigi šio tyrimo tikslais ir remiantis nuoseklia Sąjungos praktika, manoma, kad visi pirmiau aprašytų rūšių produktai, išskyrus keraminius peilius, turėtų būti laikomi vienu produktu.
2. Panašus produktas
(58)
Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad Sąjungos pramonės gaminami ir Sąjungoje parduodami keraminiai stalo ir virtuvės reikmenys, KLR gaminami ir KLR vidaus rinkoje parduodami keraminiai stalo reikmenys ir iš KLR į Sąjungą importuojami keraminiai stalo ir virtuvės reikmenys, taip pat Brazilijoje, kuri pasirinkta panašia šalimi, gaminami ir parduodami keraminiai stalo ir virtuvės reikmenys, iš esmės pasižymi tokiomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis ir cheminėmis savybėmis ir jų galutinė paskirtis yra ta pati.
2.1. Argumentai
(59)
Atliekant tyrimą tam tikros suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos pramonės gaminami ir Sąjungoje parduodami keraminiai stalo ir virtuvės reikmenys nepanašūs į nagrinėjamąjį produktą. Jos teigė, kad tai įrodo prekių savybių, kokybės, vartotojų suvokimo, pardavimo kanalų ir rinkos segmentų skirtumai. Be to, buvo teigiama, kad Sąjungos vartotojai paprastai nagrinėjamąjį produktą suvokia kaip pigesnį produktą ir kad tie produktai nelaikomi geresniais dėl jokių prekės ženklo teikiamų pranašumų.
(60)
Tyrimas atskleidė, kad importuotojai šiuo klausimu pateikė prieštaringus argumentus. Nors vieni teigė, kad nagrinėjamojo produkto kokybė paprastai būna prastesnė ir jo kainų kategorija kitokia, palyginti su Sąjungoje gaminamais produktais, buvo ir teigusių, kad registruotąjį prekės ženklą turintys keraminiai stalo ir virtuvės reikmenys, gaminami nagrinėjamojoje šalyje, iš Kinijos importuojami didesnėmis kainomis.
(61)
Viena vertus, vienas neatrinktas importuotojas teigė, kad Vokietijos gamintojai ypač akcentuoja, kad „pagaminta Vokietijoje“ reiškia kokybę. Ši šalis teigė, kad plokščių stalo reikmenų, turinčių tam tikrus Vokietijos registruotuosius prekės ženklus, kokybė žymiai geresnė dėl gamybos būdo, nors kiti importuotojai nurodė, kad jie gaminius iš Kinijos perka dėl geros kokybės, liejimo galimybių ir įgudusių darbuotojų. Atliekant tyrimą patvirtinta, kad Sąjungoje tiek prastos, tiek aukštos kokybės keraminiai stalo ir virtuvės reikmenys gaminami ir parduodami tais pačiais platinimo kanalais kaip ir nagrinėjamasis produktas, t. y. per nepriklausomus mažmenininkus, nespecializuotus prekybos centrus ir pan. Todėl konkuruojama toje pačioje rinkoje.
(62)
Be to, ant keraminių stalo ir virtuvės reikmenų nebūtinai nurodoma kilmės šalis. Todėl dažnai vartotojui labai sunku atskirti nagrinėjamojoje šalyje ir Sąjungoje pagamintus keraminius stalo ir virtuvės reikmenis.
2.2. Išvada
(63)
Dėl šių priežasčių daroma išvada, kad, nors ir yra nedidelių skirtumų, nagrinėjamojoje šalyje gaminamų ir iš jos eksportuojamų keraminių stalo ir virtuvės reikmenų, Brazilijoje gaminamų ir jos rinkoje parduodamų keraminių stalo ir virtuvės reikmenų, taip pat Sąjungoje gaminamų ir joje parduodamų keraminių stalo ir virtuvės reikmenų pagrindinės fizinės savybės ir galutinė paskirtis nesiskiria, todėl šie reikmenys pagal pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalį laikomi vienodais.
C. DEMPINGAS
1. Rinkos ekonomikos režimas (toliau - RER)
(64)
Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktu, atliekant antidempingo tyrimus dėl importuojamų KLR kilmės produktų pagal minėto straipsnio 1-6 dalis normalioji vertė nustatoma tiems gamintojams, kurie atitiko pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus kriterijus. Trumpai ir tik aiškumo sumetimais toliau pateikiami apibendrinti kriterijai:
-
verslo sprendimai priimami atsižvelgiant į rinkos sąlygas, be didelio valstybės kišimosi, o sąnaudos atitinka rinkos vertes;
-
įmonės turi vieną aiškų svarbiausių apskaitos dokumentų, kurių nepriklausomas auditas atliekamas pagal tarptautinius apskaitos standartus ir kurie taikomi įvairiems tikslams, rinkinį;
-
nėra jokių didelių iškraipymų, likusių iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos;
-
bankroto ir nuosavybės įstatymai užtikrina pastovumą ir teisinį tikrumą taip pat
-
valiutos keitimo kursas nustatomas pagal rinkos kursą.
(65)
Kaip nurodyta 12 konstatuojamojoje dalyje, vienuolika eksportuojančių KLR gamintojų arba jų grupių pateikė prašymą dėl rinkos ekonomikos režimo (toliau - RER) ir per nurodytą laikotarpį užpildė prašymo taikyti RER formą. Tačiau vienas eksportuojantis gamintojas vėliau savo prašymą dėl RER atsiėmė.
(66)
Teisingumo Teismas bylos C-249/10 P Brosmann ir kiti prieš Tarybą sprendime nustatė, kad pagrindinio reglamento 17 straipsnyje nustatyta atranka negali būti taikoma pagal to reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punktą priimant sprendimus dėl prašymų taikyti individualų rinkos ekonomikos režimą. Teismas nustatė, kad pagal 2 straipsnio 7 dalies c punktą neatrinkti bendradarbiaujantys gamintojai turi teisę į tai, kad jų prašymai taikyti rinkos ekonomikos režimą būtų nagrinėjami, neatsižvelgiant į tai, ar toms neatrinktoms bendrovėms turi būti apskaičiuotas individualus dempingo skirtumas, ar ne (3). Atsižvelgiant į šį sprendimą nuspręsta nagrinėti ne tik trijų atrinktų eksportuojančių gamintojų ar eksportuojančių gamintojų grupių, bet ir septynių neatrinktų eksportuojančių gamintojų ar eksportuojančių gamintojų grupių prašymus taikyti RER. Komisija surinko visą, jos nuomone, būtiną informaciją ir atitinkamų bendrovių patalpose patikrino prašyme taikyti RER pateiktą informaciją.
(67)
Laikantis Sąjungoje įsigalėjusios ir nuoseklios praktikos, tikrinama, ar susijusių bendrovių grupė kaip visuma atitinka RER taikymo reikalavimus. Todėl tais atvejais, kai filialas ar kita su pareiškėju susijusi KLR bendrovė tiesiogiai arba netiesiogiai dalyvauja gaminant arba parduodant nagrinėjamąjį produktą, atskirai atliekamas kiekvienos bendrovės ir bendrovių grupės, kaip visumos, RER tyrimas.
(68)
Taip patikrinti dešimties eksportuojančių gamintojų, kuriuos sudaro šešiolika juridinių asmenų, prašymai taikyti RER.
(69)
Nustatyta, kad nė vienas iš dešimties KLR bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų ar eksportuojančių gamintojų grupių neatitinka RER taikymo kriterijų. Remiantis RER tyrimu, nė vienas eksportuojantis gamintojas, atskirai arba kaip grupė, neturi aiškaus svarbiausių apskaitos dokumentų, kurių nepriklausomas auditas atliekamas pagal tarptautinius apskaitos standartus, rinkinio. Atliekant tyrimą taip pat nustatyta, kad septynios bendrovės arba bendrovių grupės negalėjo Komisijai įrodyti, kad nėra jokių didelių iškraipymų, likusių iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos. Be to, trys iš dešimties bendrovių neįrodė, kad verslo sprendimai priimami atsižvelgiant į rinkos sąlygas, be didelio valstybės kišimosi, o sąnaudos atitinka rinkos vertes.
(70)
Be to, per tikrinamąjį vizitą vienoje iš šių bendrovių nustatyta, kad prašymo taikyti RER formoje ji pateikė klaidinančią ir nepakankamą informaciją, ypač apie susijusią bendrovę. Apskritai bendrovė bendradarbiavo labai nepakankamai, taigi ji buvo informuota, kad gali būti taikoma pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalis, ir paprašyta pateikti savo pastabas. Gavus pastabų įsitikinta, kad bendradarbiaujama nepakankamai, ypač dėl susijusios bendrovės. Todėl laikinai nuspręsta šio eksportuojančio gamintojo nebelaikyti bendradarbiaujančiu eksportuojančiu gamintoju ir visus laikinai ar galutinai nustatytus faktus pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį grįsti turimais faktais.
(71)
Komisija susijusioms KLR bendrovėms, KLR valdžios institucijoms ir skundo pateikėjui oficialiai atskleidė su RER susijusius nustatytus faktus. Jiems buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti juos išklausyti, jei tam būtų svarbių priežasčių.
(72)
Kelios bendrovės teigė, kad Komisija neatsakė į jų prašymus taikyti RER per tris mėnesius, kaip reikalaujama pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte. Todėl atliekant tyrimą buvo padaryta procedūrinė klaida, ir, laikantis Brosmann sprendimo (4), Komisija turėtų nutraukti tyrimą.
(73)
Komisija pripažįsta, kad dėl didelio skaičiaus prašymų taikyti RER, išnagrinėtų ir patikrintų vietoje Kinijoje, šiuo konkrečiu atveju buvo neįmanoma per nustatytą laikotarpį priimti sprendimų dėl prašymų taikyti RER. Tačiau primenama, kad Bendrasis Teismas neseniai nustatė, kad vien to, kad sprendimas dėl RER nepriimamas per tris mėnesius, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte, nepakanka, kad būtų anuliuotas reglamentas, kuriuo nustatomos antidempingo priemonės (5). Todėl šis argumentas atmestas.
(74)
Be to, šešios bendrovės užginčijo Komisijos vertinimą, kad jos neturi aiškaus apskaitos dokumentų, kurių nepriklausomas auditas atliekamas pagal tarptautinius apskaitos standartus, rinkinio. Komisija atidžiai išnagrinėjo šiuos argumentus ir nustatė, kad pateiktų paaiškinimų nepakanka atliekant patikrinimus vietoje nustatytiems bendriems faktams paneigti. Konkrečiau, kai kuriais atvejais pateikta nauja informacija prieštaravo anksčiau pateiktai informacijai, o dar kitais atvejais bendrovės pateikė naujų patvirtinamųjų įrodymų, nepateiktų ar neturėtų atliekant patikrinimus vietoje.
(75)
Penkios bendrovės taip pat užginčijo Komisijos nustatytus faktus, kad joms nepavyko įrodyti, kad nėra jokių didelių iškraipymų, likusių iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos. Tačiau gautos pastabos ne tokio pobūdžio, kad reikėtų keisti per tikrinamuosius vizitus Komisijos nustatytus faktus. Visų pirma, bendrovės nepateikė jokių įrodymų, kuriais būtų galima paneigti pirminius Komisijos nustatytus faktus, kad yra iškraipymų, likusių iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos, susijusių, pavyzdžiui, su turtu ir naudojimosi žeme teisėmis.
(76)
Galiausiai, dvi bendrovės užginčijo nustatytus faktus, kad joms nepavyko įrodyti, kad verslo sprendimai priimami atsižvelgiant į rinkos sąlygas, be didelio valstybės kišimosi, o sąnaudos atitinka rinkos vertes. Visų pirma, iš vienos bendrovės gautos pastabos nebuvo tokios, kad reikėtų paneigti Komisijos nustatytus faktus, kad valstybė kišosi į samdymo politiką, be to, dar viena bendrovė pateikė naujos ir prieštaraujančios informacijos, susijusios su žaliavų įsigijimu.
(77)
Taigi, nebuvo pateikta nė vieno argumento, kuriuo remiantis būtų galima pakeisti nustatytus faktus, susijusius su sprendimu dėl RER.
(78)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, nė vienas iš dešimties bendradarbiaujančių KLR eksportuojančių gamintojų ar jų grupių, prašiusių taikyti RER, negalėjo įrodyti, kad atitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte išdėstytus kriterijus.
2. Individualus režimas (IR)
(79)
Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu, visai šaliai taikomas muitas, jeigu toks yra, nustatomas šalims, kurioms taikomas minėtas straipsnis, išskyrus atvejus, kai bendrovės gali įrodyti, kad jos atitinka pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytus kriterijus. Trumpai ir tik aiškumo sumetimais toliau pateikiami šie kriterijai:
-
jei įmonės yra visiškai ar iš dalies užsienio kapitalo įmonės ar bendrosios įmonės, eksportuotojai gali nevaržomai grąžinti kapitalą ir pelną į savo šalį;
-
eksporto kainos ir apimtis, pardavimo sąlygos ir terminai yra nustatomi laisvai;
-
dauguma akcijų priklauso privatiems asmenims. Direktorių valdybose esantys ar svarbias vadovaujančias pareigas užimantys valstybės pareigūnai sudaro mažumą, arba turi būti įrodyta, kad įmonė vis dėlto yra pakankamai nepriklausoma nuo valstybės kišimosi;
-
valiutos keitimo kursas nustatomas pagal rinkos kursą taip pat
-
valstybės kišimasis nėra toks, kad būtų galima išvengti nustatytų priemonių, jei atskiriems eksportuotojams nustatytos skirtingos muito normos.
(80)
Trys atrinkti eksportuojantys gamintojai ir septyni neatrinkti eksportuojantys gamintojai, prašę RER, taip pat prašė IR tuo atveju, jei RER nebūtų nustatytas. Be to, du atrinkti eksportuojantys gamintojai ir keturi neatrinkti eksportuojantys gamintojai prašė tik IR. Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį, tirti tik atrinktų bendrovių prašymai taikyti IR.
(81)
Atsižvelgiant į tai, kad visi prašymai taikyti RER laikinai atmesti ir, remiantis turima informacija, laikinai nustatyta, kad taikyti IR prašiusios visos atrinktos bendrovės atitinka IR taikymo kriterijus.
3. Individualus nagrinėjimas (IN)
(82)
Individualaus nagrinėjimo prašymus pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 3 dalį pateikė septyni neatrinkti bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai ar eksportuojančių gamintojų grupės.
(83)
Šiuo tyrimo etapu Komisija nepriėmė jokių sprendimų dėl individualaus nagrinėjimo prašymų; sprendimai bus priimti atėjus laikui.
4. Normalioji vertė
4.1. Panašios šalies pasirinkimas
(84)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą eksportuojantiems gamintojams, kuriems netaikomas RER, normalioji vertė turi būti nustatyta remiantis vidaus rinkos kainomis arba apskaičiuota normaliąja verte panašioje šalyje.
(85)
Siekdama nustatyti normaliąją vertę, pranešime apie tyrimo inicijavimą Komisija nurodė ketinanti tinkama panašia valstybe pasirinkti Rusijos Federaciją ir paragino suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas šiuo klausimu.
(86)
Komisija gavo daug pranešimų, kad Rusija yra netinkama panaši šalis. Visų pirma, remiantis gauta informacija, Rusijoje yra didžiulė porceliano rinka, kurios specializacija - dekoratyvinis porcelianas iš brangių medžiagų, o nagrinėjamojo produkto vidaus gamyba yra gana maža, palyginti su vidaus suvartojimu. Be to, Rusijos rinka saugoma nustačius netarifines kliūtis, pavyzdžiui, GHOST sertifikavimo sistemos. Todėl padaryta išvada, kad Rusija nėra tinkama panaši šalis.
(87)
Komisija atitinkamai išnagrinėjo, ar kitos šalys galėtų būti pagrįstai pasirenkamos kaip panašios šalys, ir nusiuntė raštus žinomiems kelių šalių, įskaitant Tailandą, Indiją, Malaiziją, Turkiją, Braziliją, Ukrainą, Indoneziją, Egiptą, Kolumbiją, Pietų Korėją, Bangladešą ir Argentiną, gamintojams, į kuriuos atsakė ir norą bendradarbiauti su Komisija patvirtino Indijos, Turkijos, Brazilijos ir Rusijos gamintojai. Tačiau užpildytą klausimyną pateikė tik trys Brazilijos, Tailando ir Rusijos gamintojai. Atliekant tyrimą nustatyta, kad Brazilijoje yra konkurencinė keraminių stalo ir virtuvės reikmenų rinka, kurioje yra daug gamintojų ir taikomi gana nedideli muitai. Be to, bendradarbiaujančio Brazilijos gamintojo pateikti duomenys buvo patikrinti ir nustatyta, kad informacija yra patikima ir ja remiantis galima nustatyti normaliąją vertę.
(88)
Atsižvelgiant į tai ir atsižvelgiant į visą šiame tyrimo etape turimą informaciją, Brazilija laikinai pasirinkta tinkama ir pagrįsta panašia šalimi, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punkte.
4.2. Normaliosios vertės nustatymas
(89)
Atsižvelgiant į tai, kad visi prašymai taikyti RER atmesti, normalioji vertė visiems Kinijos eksportuojantiems gamintojams nustatyta remiantis iš panašios šalies gamintojo gauta informacija, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punkte.
(90)
Remdamasi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi Komisija pirmiausia išnagrinėjo, ar Brazilijoje nepriklausomiems pirkėjams parduotas panašaus produkto kiekis buvo tipiškas. Nustatyta, kad Brazilijos bendradarbiaujančio gamintojo Brazilijos vidaus rinkoje parduodamas panašaus produkto kiekis Sąjungoje yra tipiškas, palyginti su atrinktų eksportuojančių gamintojų į Sąjungą eksportuojamo nagrinėjamojo produkto parduodamu kiekiu.
(91)
Komisija vėliau patikrino, ar toks pardavimas gali būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai atlikta nustatant, kokia nepriklausomiems pirkėjams parduoto kiekio dalis buvo parduota pelningai. Pelningais buvo laikomi pardavimo sandoriai, kai vieneto kaina buvo lygi gamybos sąnaudoms arba jas viršijo. Todėl buvo nustatytos Brazilijos gamintojo gamybos sąnaudos per TL.
(92)
Tų rūšių produkto, kurio kiekis, parduotas tos rūšies produkto vidaus rinkoje didesnėmis už vieneto sąnaudas kainomis, buvo didesnis nei 80 proc, o vidutinė svertinė tos rūšies produkto pardavimo kaina buvo ne mažesnė nei tos rūšies produkto vieneto gamybos sąnaudos, normalioji vertė kiekvienai produkto rūšiai apskaičiuota pagal viso nagrinėjamosios rūšies produkto pardavimo faktinių vidaus rinkos kainų svertinį vidurkį, neatsižvelgiant į tai, ar pardavimas buvo pelningas ar ne.
(93)
Jeigu tam tikros rūšies produkto pelningo pardavimo apimtis sudarė ne daugiau kaip 80 % visos tos rūšies produkto pardavimo apimties arba jeigu tos rūšies produkto vidutinė svertinė kaina buvo mažesnė už vieneto gamybos sąnaudas, normalioji vertė buvo nustatoma pagal faktinę vidaus rinkos kainą, kuri buvo apskaičiuota pagal tos rūšies produkto tik pelningo pardavimo vidaus rinkoje per TL vidutinę svertinę kainą.
(94)
Produkto rūšių, kurios nebuvo parduodamos pelningai, normalioji vertė apskaičiuota remiantis Brazilijos gamintojo gamybos sąnaudomis, pridėjus pardavimo, bendrąsias ir administracines išlaidas (PBA) ir Brazilijos gamintojo gautą pelną už pelningus produktus.
5. Eksportuojančių gamintojų, kuriems taikomas IR, eksporto kainos
(95)
Kadangi visi bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai, kuriems buvo suteiktas IR, eksportavo prekes į Sąjungą parduoti tiesiogiai nepriklausomiems Sąjungos pirkėjams, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį eksporto kainos buvo nustatytos remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis nagrinėjamojo produkto kainomis.
6. Palyginimas
(96)
Normalioji vertė ir eksporto kaina palygintos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis. Dempingo skirtumai nustatyti lyginant individualias atrinktų eksportuotojų kainas EXW sąlygomis ir panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje kainas arba, atitinkamai, apskaičiuotąją normaliąją vertę.
(97)
Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui. Prireikus padarytos korekcijos atsižvelgiant į prekybos lygį, fizinių savybių skirtumus, taip pat kitus veiksnius, turinčius įtakos kainų palyginamumui, t. y. į tai, kad kai kurie produktai turi prekės ženklą.
(98)
Pirmiausia nagrinėta, ar galima koreguoti prekybos lygį pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies d punktą. Šiuo atžvilgiu nustatyta, kad iš Kinijos buvo eksportuojama iš esmės didmeninės prekybos lygiu, o panašioje šalyje pardavinėta ir mažmeninės prekybos lygiu. Atliekant tyrimą dar nustatyta, kad abiejose rinkose kainos lygiui įtakos turėjo skirtingos platinimo grandinės, ir tai turėjo poveikio sąžiningam eksporto kainos ir normaliosios vertės palyginimui. Be to, atliekant tyrimą taip pat nustatyta, kad didžiosios dalies Kinijos eksportuojamų produktų pardavimo apimtis buvo didelė, o panašioje šalyje didžiosios dalies vietos rinkoje parduodamų produktų pardavimo apimtis mažesnė, dėl to tuo pačiu prekybos lygiu dviejose susijusiose rinkose atsiranda kainų skirtumų. Atitinkamai, siekiant sąžiningai palyginti eksporto kainą ir normaliąją vertę, normalioji vertė pakoreguota pagal kainų skirtumus tuo pačiu prekybos lygiu panašioje šalyje ir, tam tikrais atvejais, pagal kainų skirtumus, susijusius su kiekvienu prekybos lygiu parduodamu kiekiu.
(99)
Antra, išnagrinėta, ar užtikrintas koregavimas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies a punktą dėl fizinių savybių skirtumų. Atliekant tyrimą nustatyta, kad šiuo atžvilgiu Kinijos eksportuojantys gamintojai savo produktus suskirstė į penkias kategorijas nuo A iki E, ir kiekvienos kategorijos produktų kainos gerokai skyrėsi. Tačiau didžiąją eksporto į Sąjungą dalį sudaro A, B arba C kategorijos produktai arba jų deriniai. Vis dėlto, šis skirstymas į kategorijas nėra visuotinis arba pagrįstas kokiais nors bendraisiais visos pramonės masto standartais, skirstymas yra veikiau atliekamas bendrovių, todėl kainas galima diferencijuoti. Kita vertus, panašios šalies gamintojas Brazilijos vidaus rinkoje parduoda tik A kategorijos ekvivalentą, todėl nustatyta, kad poveikio kainų palyginamumui būta. Atitinkamai, eksporto kaina pakoreguota ją padidinant iki Kinijos A kategorijos, kad ją būtų galima lyginti su panašaus gamintojo produkto, parduodamo Brazilijos rinkoje, kaina.
(100)
Trečia, atliekant tyrimą nustatyta, kad Brazilijos gamintojas Brazilijos rinkoje parduoda tik prekės ženklais pažymėtus produktus, o Kinijos eksportuojantys gamintojai neparduoda prekės ženklais pažymėtų produktų ir parduoda tik savo etiketėmis paženklintus produktus arba generinius keraminius stalo ir virtuvės reikmenis. Vartotojai prekės ženklais pažymėtus produktus suvokia kaip prestižinius, užtikrintos kokybės ir dizaino, taigi didesnės rinkos kainos, o generiniai (savo etikete paženklinti) produktai paprastai parduodami gerokai žemesnėmis kainomis, nors jų fizinės ir techninės savybės tokios pat. Nors prekės ženklu pažymėto produkto papildomą vertę paprastai sunku tiksliai įvardyti, nes ji priklauso nuo įvairių veiksnių, pavyzdžiui, klientų suvokimo, prekės ženklo pripažinimo ir kitų skaičiais neįvardijamų veiksnių, Brazilijos gamintojas šiuo konkrečiu atveju patvirtino, kad jo keraminiai produktai, pažymėti prekės ženklu, Brazilijos rinkoje gali būti parduodami gerokai didesne kaina negu kiti prekės ženklu nepažymėti (generiniai) produktai. Atitinkamai, normalioji vertė buvo dar pakoreguota, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies k punkte.
(101)
Dar pakoreguota atsižvelgiant į transporto frachto, draudimo, tvarkymo ir papildomas išlaidas, pakavimo, kreditų ir banko mokesčius bei komisinius, jei jie, kaip nustatyta, visais atvejais buvo pagrįsti, tikslūs ir paremti įrodymais.
7. Dempingo skirtumai
(102)
Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalimis, dempingo skirtumai eksportuojantiems gamintojams, kuriems suteiktas IR, nustatyti remiantis panašiai šaliai nustatytos pakoreguotos vidutinės svertinės normaliosios vertės ir kiekvienos bendrovės pakoreguotos vidutinės svertinės nagrinėjamojo produkto eksporto kainos palyginimu, ir išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą procentine dalimi.
(103)
Neatrinktiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams buvo nustatytas atrinktų eksportuojančių gamintojams taikomo dempingo skirtumų svertinis vidurkis. Tuo remiantis, procentais išreikštas CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą laikinasis dempingo skirtumas neatrinktiems eksportuojantiems gamintojams yra 26,6 %
(104)
Kad būtų galima apskaičiuoti dempingo skirtumą, visos šalies mastu taikomą nebendradarbiaujantiems arba nežinomiems eksportuojantiems KLR gamintojams, pirmiausia, palyginus bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų nurodytą eksporto į Sąjungą apimtį ir atitinkamus Eurostato statistinius duomens, nustatytas bendradarbiavimo lygis.
(105)
Atsižvelgiant į tai, kad ši KLR pramonės šaka susiskaidžiusi, laikyta, kad atliekant šį tyrimą KLR pramonės atstovai visapusiškai bendradarbiavo, nes bendradarbiavę eksportuojantys gamintojai eksportuoja daugiau kaip 60 % viso iš KLR į Sąjungą eksportuojamo nagrinėjamojo produkto kiekio. Todėl skirtumas visos šalies mastu, taikomas visiems kitiems eksportuojantiems gamintojams, buvo nustatytas taikant didžiausio dempingo skirtumo, nustatyto atrinktų eksportuojančių gamintojų tipinių rūšių produktams ir jų kiekiui, svertinį vidurkį. Tuo remiantis, preliminariai nustatytas dempingo dydis visos šalies mastu yra 58,8 % CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą.
(106)
Atsižvelgiant į tai, procentais išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą laikinojo dempingo skirtumai yra tokie:
Bendrovė
Laikinasis dempingo skirtumas
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd and Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
31,2 %
CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd and Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23,0 %
Neatrinkti bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai
26,6 %
Visos šalies dempingo skirtumas
58,8 %
D. ŽALA
1. Sąjungos gamyba ir Sąjungos pramonė
(107)
Visam Sąjungoje pagamintam produkto kiekiui nustatyti naudotasi visa turima informacija apie Sąjungos gamintojus, įskaitant skunde pateiktus duomenis, taip pat vėliau pateikta informacija, susijusia su gamintojais, kurie šiame tyrime apie save nepranešė. Visas Sąjungoje pagamintas panašaus produkto kiekis apskaičiuotas ekstrapoliuojant Europos ir nacionalinių asociacijų pateiktus duomenis, juos kryžmiškai lyginant su pavienių gamintojų pateiktas duomenimis, taip pat su moksliniuose tyrimuose ir statistikos šaltiniuose pateikiamais duomenimis.
(108)
Per TL panašų produktą Sąjungoje gamino daugiau kaip 200 Sąjungos gamintojų. Remiantis tuo, kas išdėstyta ankstesnėje konstatuojamojoje dalyje, apskaičiuota, kad per TL Sąjungoje iš viso pagaminta 240 200 tonų. Remiantis pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalimi, Sąjungos pramonei priskiriami visi Sąjungos gamintojai, kurie pagamina visą Sąjungos produkciją ir kurie toliau vadinami Sąjungos pramone. Sąjungos pramonė padalyta į dvi - MVĮ ir didesnių bendrovių - grupes. Tuo laikotarpiu MVĮ produkcija sudarė 42 % visos Sąjungos produkcijos. Iš tikrųjų, Sąjungos produkcija labai fragmentuota, nors didžioji jos dalis yra Čekijoje, Prancūzijoje, Vokietijoje, Italijoje, Lenkijoje, Portugalijoje, Rumunijoje, Ispanijoje ir Jungtinėje Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystėje.
2. Sąjungos suvartojimas
(109)
Sąjungos vartojimas nustatytas remiantis Eurostato statistiniais importo duomenimis, susijusiais su tiriamuoju produktu, ir pateikta informacija apie Sąjungos pramonės parduodamą kiekį Sąjungos rinkoje.
(110)
Taigi vartojimo Sąjungoje raida buvo tokia:
1 lentelė
Kiekis (tonomis)
2008 m.
2009 m.
2010 m.
TL
Sąjungos vartojimas
826 896
687 609
750 830
726 614
Indeksas (2008 m. = 100)
100
83
91
88
(111)
Bendras keraminių stalo ir virtuvės reikmenų vartojimas Sąjungoje per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 12 % Vartojimas labiausiai (17 %) sumažėjo 2008-2009 m.
(112)
Šį bendrą vartojimo sumažėjimą nagrinėjamuoju laikotarpiu reikėtų vertinti kartu atsižvelgiant į atsigavimą po 2009 m. ekonomikos krizės. Keraminių stalo ir virtuvės reikmenų rinkoje numatomos geros perspektyvos (6).
3. Importas iš nagrinėjamosios šalies
3.1. Importo iš nagrinėjamosios šalies dempingo kaina apimtis, kaina ir rinkos dalis
(113)
Remiantis Eurostato duomenimis, importuojamo nagrinėjamojo produkto kiekio, rinkos dalies ir vidutinių kainų raida buvo tokia:
2 lentelė
Importas iš KLR
2008 m.
2009 m.
2010 m.
TL
Importo apimtis (tonomis)
535 593
449 346
516 618
485 814
Indeksas (2008 m. = 100)
100
84
96
91
Rinkos dalis
64,8 %
65,3 %
68,8 %
66,9 %
Vidutinė importo kaina (EUR už toną)
1 274
1 307
1 473
1 499
Indeksas (2008 m. = 100)
100
103
116
118
(114)
Viso importo iš Kinijos apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 9 % ir per TL buvo 485 814 tonų. Tačiau vertinant procentais, importas iš Kinijos sumažėjo mažiau negu bendras ES vartojimas. Iš tikrųjų, vertinant visu nagrinėjamuoju laikotarpiu, Kinijos importo rinkos dalis padidėjo nuo 64,8 % 2008 m. iki 66,9 % tiriamuoju laikotarpiu.
(115)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo kaina padidėjo 17,7 %, t. y. nuo 1 274 iki 1 499 EUR/toną. Tai vidutinė visų importuojamų nagrinėjamųjų produktų importo kaina už toną, todėl tendencijai poveikio gali turėti produktų asortimento pokyčiai.
3.2. Priverstinis kainų mažinimas
(116)
Siekiant išnagrinėti priverstinį kainų mažinimą, vidutinės svertinės atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainos, pakoreguotos pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis (t. y. atskaičius vežimo Sąjungoje išlaidas, nuolaidas ir lengvatas), palygintos su atitinkamomis vidutinėmis svertinėmis bendradarbiaujančių KLR eksportuotojų kainomis pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje (t. y. be nuolaidų ir prireikus pakoregavus pagal CIF kainas Sąjungos pasienyje ir tinkamai atsižvelgiant į taikomus muitus, muitinio įforminimo sąnaudas ir išlaidas po importo). Žemesnių kategorijų produktų kainos buvo pakoreguotos pagal A kategorijos lygio kainas, nes nustatyta, kad iš vartotojo perspektyvos žemesnių kategorijų produktai konkuruoja su A kategorijos produktais, kaip konstatuota ir 61 konstatuojamojoje dalyje. Siekiant neutralizuoti kainos elementą, siejamą su prekės ženklu, Sąjungos pramonės kainos prireikus taip pat pakoreguotos atsižvelgiant į prekybos lygio skirtumus.
(117)
Palyginus nustatyta, kad per TL dėl KLR kilmės produktų, Sąjungoje parduodamų dempingo kainomis, Sąjungos pramonės pardavimo kainos, išreikštos procentais, priverstinai sumažintos 26,3-47,6 %
4. Sąjungos pramonės padėtis
4.1. Bendrosios aplinkybės
(118)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį Komisija išnagrinėjo visus svarbius Sąjungos pramonės padėčiai įtakos turinčius ekonominius veiksnius ir rodiklius.
(119)
Makroekonominiai rodikliai (gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, užimtumas, našumas ir dempingo skirtumų dydis) vertinti visos Sąjungos gamybos lygiu. Vertinimas grįstas Europos ir nacionalinių asociacijų pateikta informacija, patikrinta kryžmiškai lyginant su gamintojų pateikta informacija ir turimais oficialiais statistiniais duomenimis.
(120)
Mikroekonominiai rodikliai (atsargos, pardavimo kainos, pelningumas, grynųjų pinigų srautai, investicijos, investicijų grąža, pajėgumas padidinti kapitalą, darbo užmokestis ir gamybos sąnaudos) nagrinėti atrinktų Sąjungos gamintojų lygiu. Vertinimas grįstas jų pateikta ir tinkamai patikrinta informacija.
(121)
Nagrinėjant kai kuriuos mikroekonominius rodiklius (pardavimo kainą, pelningumą, investicijų grąžą ir gamybos sąnaudas) atrinktų bendrovių, patenkančių į specifinę grupę, rezultatai įvertinti atsižvelgiant į tai grupei tenkančią visos Sąjungos produkcijos dalį (taikyti specialūs koeficientai, susiję su kiekvienos grupės produkcijos apimtimi visame keraminių stalo reikmenų sektoriuje, t. y. 42 % MVĮ, 58 % - ne MVĮ). Atitinkamai užtikrinta, kad didelių bendrovių rezultatai neiškreiptų žalos analizės, ir kad, jei tik įmanoma, būtų tinkamai atsižvelgta į mažų bendrovių, kurioms tenka didelė Sąjungos produkcijos dalis, padėtį.
4.2. Makroekonominiai rodikliai
4.2.1. Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
(122)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų panaudojimo raida buvo tokia:
3 lentelė
2008 m.
2009 m.
2010 m.
TL
Gamybos apimtis (tonomis)
281 300
230 300
235 700
240 200
Indeksas (2008 m. = 100)
100
82
84
85
Gamybos pajėgumai (tonomis)
371 540
361 253
326 573
324 072
Indeksas (2008 m. = 100)
100
97
88
87
Pajėgumų panaudojimas
75,7 %
63,8 %
72,2 %
74,1 %
Indeksas (2008 m. = 100)
100
84
95
98
(123)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės gamyba sumažėjo 15 % Apskritai, gamybos sumažėjimas ryškesnis negu Sąjungos vartojimo sumažėjimas tuo pačiu laikotarpiu. Gamyba atsigavo ne taip greitai kaip vartojimas 2010 m.
(124)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos pramonės gamybos pajėgumai sumažėjo 13 % Nepaisant to, pramonės pajėgumų panaudojimo rodiklis nagrinėjamuoju laikotarpiu toliau mažėjo - iš viso jis sumažėjo 2 %, t. y. iki 74,1 %
4.2.2. Pardavimo apimtis ir rinkos dalis
(125)
Sąjungos rinkoje Sąjungos pramonės pardavimas nesusijusiems pirkėjams mažėjo sparčiau (dar 8 %) negu vartojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu. Pažymima, kad 2009-2010 m. pardavimo apimtis toliau mažėjo, tačiau Sąjungos vartojimas padidėjo 8 %
4 lentelė
Kiekis (tonomis)
2008 m.
2009 m.
2010 m.
TL
Pardavimas Sąjungoje
190 332
156 798
152 609
152 095
Indeksas (2008 m. = 100)
100
82
80
80
(126)
Sąjungos pramonei tenkanti rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 9 % arba 2,1 procentinio punkto.
5 lentelė
2008 m.
2009 m.
2010 m.
TL
Rinkos dalis Sąjungoje
23,0 %
22,8 %
20,3 %
20,9 %
Indeksas (2008 m. = 100)
100
99
88
91
4.2.3. Užimtumas ir našumas
(127)
Užimtumas mažėjo visą nagrinėjamąjį laikotarpį ir sumažėjo 21 % Tendencija panaši į pardavimo nesusijusiems pirkėjams apimties mažėjimo Sąjungos rinkoje tendenciją.
6 lentelė
2008 m.
2009 m.
2010 m.
TL
Darbuotojų skaičius
31 559
26 146
24 993
25 093
Indeksas (2008 m. = 100)
100
83
79
79
(128)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės darbo jėgos našumas, vertinamas kaip vieno darbuotojo metinis našumas, padidėjo 8 % Tai nutiko iš dalies dėl Sąjungos pramonės pastangų reaguoti į spaudimą, jaučiamą dėl importo dempingo kainomis iš Kinijos.
7 lentelė
2008 m.
2009 m.
2010 m.
TL
Našumas (tonomis darbuotojui)
8,9
8,8
9,4
9,6
Indeksas (2008 m. = 100)
100
99
106
108
4.2.4. Dempingo skirtumo dydis
(129)
Dempingo skirtumai pateikti skirsnyje apie dempingą. Visi nustatyti skirtumai gerokai didesni už de minimis lygį. Be to, atsižvelgiant į importo dempingo kaina apimtį ir kainą, faktinio dempingo skirtumo poveikis negali būti laikomas nereikšmingu.
4.3. Mikroekonominiai rodikliai
4.3.1. Atsargos
(130)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės laikotarpio pabaigos atsargų lygis absoliučiais skaičiais sumažėjo 14 % Atliekant tyrimą nustatyta, kad tai šios rūšies pramonės, kurioje daugiausia gaminama pagal užsakymus, atveju tai nėra esminis rodiklis.
8 lentelė
2008 m.
2009 m.
2010 m.
TL
Atsargos (tonomis)
7 754
6 647
7 611
6 647
Indeksas (2008 m. = 100)
100
86
98
86
4.3.2. Pardavimo kainos
(131)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje kainos sumažėjo 12 %
9 lentelė
2008 m.
2009 m.
2010 m.
TL
Vidutinė pardavimo kaina ES nesusijusiems pirkėjams (EUR už toną)
4 103
3 818
3 811
3 615
Indeksas (2008 m. = 100)
100
93
93
88
4.3.3. Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža, pajėgumas padidinti kapitalą ir darbo užmokestis
(132)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės pelningumo, grynųjų pinigų srauto, investicijų grąžos (IG), pajėgumo padidinti kapitalą, investicijų ir darbo užmokesčio raida buvo tokia:
10 lentelė
2008
2009
2010
TL
Sąjungos pardavimo nesusijusiems pirkėjams grynasis pelnas (% grynojo pardavimo apyvartos)
4,2 %
2,2 %
0,1 %
3,5 %
Grynųjų pinigų srautas (EUR)
10 531 970
6 205 824
9 267 381
11 998 647
Indeksas (2008 m. = 100)
100
59
88
114
Grynosios investicijos (EUR)
13 686 363
9 423 983
10 805 215
9 690 923
Indeksas (2008 m. = 100)
100
69
79
71
IG (investicijų grynosios buhalterinės vertės grynojo pelno procentinė dalis)
19,2 %
14,8 %
-51,3 %
5,5 %
Indeksas (2008 m. = 100)
100
77
- 267
29
Vieno darbuotojo metinės darbo sąnaudos
20 436
20 526
21 619
20 832
Indeksas (2008 m. = 100)
100
100
106
102
(133)
Sąjungos pramonės pelningumas nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 0,7 procentiniais punktais. 2008-2010 m. pelningumas sumažėjo net 4,1 procentiniu punktu ir mažiausias buvo 2010 m.
(134)
Reikėtų pažymėti, kad nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje Sąjungos pramonės padėtis jau buvo sunki dėl didžiulio kiekio pigių iš Kinijos į Sąjungos rinką importuojamų prekių, kurių kiekis gerokai padidėjo 2002-2004 m. ir kurios užėmė labai didelę rinkos dalį, kai 2005 m. buvo panaikinta tokių prekių importo kvota. Dėl to teko iš esmės restruktūrizuoti šį sektorių, nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje buvusį ties išnykimo riba.
(135)
Todėl, atsižvelgiant į šią raidą dar iki nagrinėjamojo laikotarpio, pelno, gauto nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje, negalima laikyti normaliu pelnu. Šiuo atžvilgiu nepateikta jokios informacijos, taigi laikoma, kad tinkamu atskaitos tašku laikinai gali būti odinės avalinės - kito plačiai naudojamo ir svarbaus produkto, dėl kurio buvo atliekamas antidempingo tyrimas, - normalaus pelno lygis. Tas pelno lygis yra 6 % (7) Taigi, akivaizdu, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė apskritai negalėjo pasiekti pelno lygio, kurį būtų galima laikyti priimtinu šio produkto atveju.
(136)
Apskirtai, nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės grynųjų pinigų srautas gerokai padidėjo. Tačiau tai reikėtų priskirti kelioms didelėms ir įsitvirtinusioms bendrovėms, o ne MVĮ. Grynųjų investicijų lygis sumažėjo 33 % Tačiau reikia pažymėti, kad nagrinėjamojo laikotarpio pabaigoje MVĮ investicijų lygis buvo beveik lygus nuliui. Nagrinėjamuoju laikotarpiu tik dvi ne MVĮ buvo pajėgios nemažai investuoti. Nagrinėjamuoju laikotarpiu investicijų grąža sumažėjo labiau negu pelningumas.
(137)
2008 m.-TL vidutinis darbuotojo darbo užmokestis padidėjo 2 % Šis darbo sąnaudų padidėjimas gerokai atsilieka nuo bendros darbo sąnaudų raidos Sąjungoje nagrinėjamuoju laikotarpiu, ir tai reiškia, kad Sąjungos pramonė stengėsi darbo užmokestį išlaikyti kuo mažesnį.
4.3.4. Gamybos sąnaudos
(138)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu gamybos sąnaudos sumažėjo 10 %
11 lentelė
2008 m.
2009 m.
2010 m.
TL
Gamybos sąnaudos (EUR už toną)
3 578
3 583
3 514
3 230
Indeksas (2008 m. = 100)
100
100
98
90
5. Išvada dėl žalos
(139)
Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu pablogėjo tokie žalos rodikliai, kaip gamybos apimtis, pajėgumai, pardavimas nesusijusiems pirkėjams ir užimtumas.
(140)
Be to, nagrinėjamuoju laikotarpiu gerokai suprastėjo su Sąjungos gamintojų finansine veikla susiję žalos rodikliai, kaip antai pelningumas, investicijos ir investicijų grąža.
(141)
Apskritai, nagrinėjamuoju laikotarpiu pelnas ne tik niekada nepasiekė patenkinamo pelno lygio, bet ir mažėjo. Dėl nuolatinio Sąjungos pramonės pardavimo kainų mažėjimo pramonė tam tikru metu beveik nebegalėjo gauti jokio pelno.
(142)
Nors Sąjungos pramonės produktyvumas nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo, tai labiausiai lėmė didžiulės pastangos konkuruoti su labai paplitusiomis iš Kinijos importuojamomis prekėmis, parduodamomis dempingo kaina.
(143)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad Sąjungos pramonei buvo daroma materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.
E. PRIEŽASTINIS RYŠYS
1. Įžanga
(144)
Remiantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalimis ištirta, ar importas dempingo kainomis iš Kinijos padarė Sąjungos pramonei tokią didelę žalą, kad ją būtų galima laikyti materialine. Be to, nagrinėti kiti žinomi su importu dempingo kaina nesusiję veiksniai, galėję daryti žalą Sąjungos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta dėl tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta žalai, susijusiai su importu dempingo kaina.
2. Importo dempingo kaina poveikis
(145)
Atliekant tyrimą nustatyta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos vartojimas sumažėjo 12 % Kartu importo dempingo kainomis iš Kinijos rinkos dalis didėjo, nors jo kiekis sumažėjo maždaug 9 % Be to, Sąjungos pramonės pardavimo apimtis sumažėjo 20 %, o rinkos dalis susitraukė nuo 23 % 2008 m. iki 20,9 % per TL.
(146)
Nuo 2009 m. iki TL pabaigos Sąjungos vartojimas padidėjo, nors Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo, priešingai gerokam importo iš KLR dempingo kainomis apimties padidėjimui per tą laikotarpį.
(147)
Importo iš Kinijos dempingo kainomis kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo. NET jei nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš Kinijos vidutinė kaina padidėjo 18 %, ypač TL ji nuosekliai išliko gerokai mažesnė už Sąjungos pramonės pardavimo kainas, taigi Sąjungos rinkoje tebebuvo daromas spaudimas kainoms. Taigi, Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje kainų sumažėjimą galima priskirti kainų sumažėjimui dėl importo iš Kinijos į Sąjungos rinką dempingo kaina. Sąjungos pramonės gamybos sąnaudų sumažėjimas ir užimtumo lygis rodo, kad dėl tokio importo dėta pastangų.
(148)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, padaryta išvada, kad iš Kinijos importuojamų prekių paplitimas ir importo iš Kinijos dempingo kainomis, vykdomo kainomis, dėl kurių nuolat buvo mažinamos Sąjungos pramonės kainos, rinkos dalies padidėjimas lėmė Sąjungos pramonės patirtą materialinę žalą, kurią pirmiausia rodo jos bloga finansinė padėtis ir beveik visų žalos rodiklių verčių sumažėjimas.
3. Kitų veiksnių poveikis
(149)
Kiti veiksniai, nagrinėti tiriant priežastinį ryšį: paklausos Sąjungos rinkose ir jos segmentų raida, Sąjungos pramonės eksporto veiklos rezultatai, nagrinėjamojo produkto importas iš kitų šalių, antikonkurencinė praktika Sąjungos rinkoje, gamybos būdų skirtumai ir naudotų produktų rinka. Nagrinėti ir kiti veiksniai.
3.1. Importas iš trečiųjų šalių, išskyrus nagrinėjamąją šalį
(150)
Toliau pateiktoje lentelėje pateikiami duomenys apie importo iš kitų trečiųjų šalių apimtį nagrinėjamuoju laikotarpiu. Apimties ir kainų tendencijos grindžiamos Eurostato duomenimis.
12 lentelė
2008
2009
2010
TL
Importo iš visų kitų trečiųjų šalių apimtis (tonomis)
100 971
81 464
81 602
88 706
Indeksas (2008 m. = 100)
100
81
81
88
Rinkos dalis
12,2 %
11,8 %
10,9 %
12,2 %
Vidutinė importo kaina (EUR už toną)
2 378
2 354
2 591
2 522
Indeksas (2008 m. = 100)
100
99
109
106
Importo iš Turkijos apimtis (tonomis)
36 952
33 275
32 887
40 553
Indeksas (2008 m. = 100)
100
90
89
110
Rinkos dalis
4,5 %
4,8 %
4,4 %
5,6 %
Vidutinė importo kaina (EUR už toną)
2 027
2 014
2 171
2 058
Indeksas (2008 m. = 100)
100
99
107
102
(151)
Importas iš trečiųjų šalių nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 12 %, tačiau šių importuojamų prekių rinkos dalis išliko gana stabili.
(152)
Reikėtų pažymėti, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinės importo iš kitų trečiųjų šalių kainos padidėjo 6 % ir visada buvo didesnės nei vidutinės Kinijos eksportuojamų produktų pardavimo kainos (TL jas viršijo 68 %).
(153)
KLPAR pareiškė pastabą, kad importas iš Turkijos 2010-2011 m. padidėjo 8 %, o importo iš Turkijos kainos tariamai buvo tik maždaug 20 % didesnės negu importo iš Kinijos kainos.
(154)
Dėl šio argumento pažymima, kad, lyginant padėtį nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje ir pabaigoje, importo iš Turkijos apimtis padidėjo 10 % arba 1,1 procentiniu punktu, o jo vidutinės kainos nuolat buvo gerokai didesnės (37-60 %) už importo iš Kinijos kainas. Be to, šis importas niekada neužėmė didesnės negu 5,6 % rinkos dalies. Taigi sunku būtų konstatuoti, kad Sąjungos pramonė materialinę žalą patiria dėl importo iš Turkijos.
(155)
Atsižvelgiant į pirmiau nurodytas priežastis daroma išvada, kad importas iš kitų trečiųjų šalių nepadarė materialinio poveikio Sąjungos pramonės padėčiai.
3.2. Rinkos segmentai
(156)
Vokietijoje įsisteigusi importuotojų asociacija ir keli jos nariai tvirtino, kad, remiantis galutinių vartotojų kainomis, produkto kokybe ir pardavimo kanalais, tiriamųjų keraminių produktų rinka turėtų būti padalyta į bent šiuos tris segmentus: aukščiausios kokybės (labai geros kokybės, brangūs), vidutinės arba prastos kokybės (vidutinė arba prasta kokybė, vidutinės arba mažos kainos) ir specialūs produktai (pavyzdžiui, dekoratyvinės prekės, suvenyrai, vazonai ir viešbučiams skirtas porcelianas). Tariamai, didžioji dalis Sąjungos produkcijos parduodama aukščiausios kokybės ir (arba) specialių produktų rinkose, o iš Kinijos importuojamos prekės daugiausia skirtos mažų kainų rinkos segmentui. Sąjungos pramonė daugiausia orientuojasi į specializuotas parduotuves, o ne vietas, kuriose apsiperka paprasti vartotojai. Todėl iš Kinijos importuotos prekės tiesiogiai nekonkuruoja su Sąjungos produkcija.
(157)
Tačiau atlikus tyrimą šie įtarimai negalėjo būti patvirtinti. Pirma, pažymima, kad panašaus produkto kategorija neapima tam tikrų prekių, kurias pamini ši šalis, pavyzdžiui tik dekoratyvinės paskirties prekių (žr. 51 ir 52 konstatuojamąsias dalis). Antra, atliekant tyrimą nustatyta, kad dabartinė Sąjungos produkcija skirta visoms rinkoms, kaip ir iš Kinijos importuojama produkcija. Iš tikrųjų, nemaža iš Kinijos importuojamų prekių dalis patenka į vadinamuosius aukščiausios kokybės ar specialių produktų segmentus. Didžiosios Britanijos importuotojas teigė, kad iš Kinijos importuoja aukščiausios kokybės produktus, o ES bendrovių grupė, turinti gamybos interesų Kinijoje, taip pat nurodė labai dideles kainas, kurias Sąjungos rinkoje nustato savo Kinijos kilmės akmens keramikos produktams.
(158)
Galiausiai, daroma nuoroda į B.1.2 skirsnį, kuriame konstatuota, kad visų rūšių nagrinėjamasis produktas ir panašus produktas laikomi vienu produktu. Taigi, reikėtų nagrinėti nagrinėjamojo produkto ir panašaus produkto lygiu. Todėl negali būti priimtas joks argumentas dėl tam tikrų segmentų.
3.3. Vartojimas ir paklausa
(159)
Europos importuotojų ir mažmenininkų asociacija ir KLPAR nurodė, kad Sąjungoje sumažėjo paklausa. Vienas neatrinktas importuotojas teigė, kad porceliano, visų pirma pagalbinių bei papildomų prekių paklausa ir paklausa privačiame sektoriuje labai sumažėjo, o likusi paklausa yra itin įvairi. Panašiai kelios šalys teigė, kad dėl kintančios mados vartotojai šiais laikais ieško įperkamų keraminių stalo ir virtuvės reikmenų. Didmenininko požiūriu, aukščiausios kokybės produktų rinka mažėja ir toliau mažės ateinančius kelerius metus.
(160)
Pasak minėtos Europos importuotojų ir mažmenininkų asociacijos, mažėjanti paklausa lemia Sąjungos gamintojų pardavimo ir gamybos apimties sumažėjimą nagrinėjamuoju laikotarpiu.
(161)
KLPAR teigė, kad, remiantis skundu, vartojimo Sąjungoje lygis visu nagrinėjamuoju laikotarpiu labai svyruoja, o svyravimai atitinka bendrąsias makroekonomines sąlygas. Remiantis KLPAR, nagrinėjamuoju laikotarpiu žalos veiksniai, suformuluoti tuo metu, kai svyravo paklausa Sąjungos ir kitose rinkose, taip pat kai svyravo tiek Sąjungos gamintojų, tiek iš Kinijos importuojamų prekių pardavimo apimtis, atitiko paklausos pokyčius.
(162)
Vokietijoje įsisteigusi importuotojų asociacija ir keli jos nariai teigė, kad Kinijos importo skaičiai po Sąjungos plėtros 2004 m. ir šio produkto importo kvotų panaikinimo 2005 m. sausio 1 d. atspindi didžiulę pigesnių stalo reikmenų paklausą Sąjungos rinkoje 2002-2005 m., o 2005-2010 m. ši paklausa sumažėjo. Tariamai, Sąjungos gamintojai nenorėjo ir (arba) negalėjo patenkinti tokios paklausos.
(163)
Kalbant apie šiuos argumentus, pirmiausia daroma nuoroda į B.1.2 skirsnį, kuriame konstatuota, kad visų rūšių nagrinėjamasis produktas ir panašus produktas laikomi vienu produktu. Todėl bet koks argumentas dėl tam tikro asortimento yra nėra svarbus, ir turi būti nagrinėjamas nagrinėjamojo produkto ir panašaus produkto lygmeniu.
(164)
Antra, tvirtinimas, kad žalos rodikliai buvo suformuluoti tuo metu, kai svyravo paklausa kitose eksporto rinkose, prieštarauja faktui, kad atrinktų Sąjungos gamintojų eksporto veiklos rezultatų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo teigiama.
(165)
Trečia, kaip konstatuota D.2 skirsnyje, nagrinėjamuoju laikotarpiu vartojimas sumažėjo. Nebuvo įrodymų, patvirtinančių, kad Sąjungos gamintojai nenorėjo ir (arba) negalėjo patenkinti didelės pigesnių stalo reikmenų paklausos Sąjungoje. Priešingai, atliekant tyrimą nustatyta, kad per visą nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos gamintojai tenkino įvairių rūšių produktų, įskaitant pigesnius stalo reikmenis, paklausą. NET jei nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungoje ir svyravo vartojimo lygis, ir tai galėjo prisidėti prie prastų Sąjungos pramonės rodiklių tam tikrame etape, apskritai šis poveikis negali būti laikomas tokiu, kad būtų nutrauktas importo dempingo kainomis ir Sąjungos pramonei padarytos žalos per TL priežastinis ryšys.
(166)
Todėl šie argumentai buvo atmesti.
3.4. Sąjungos pramonės eksportas
(167)
Remiantis Eurostato (eksporto apimtis) ir atrinktų Sąjungos gamintojų (vidutinė eksporto kaina) duomenimis, Sąjungos pramonės eksporto raida nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo tokia:
13 lentelė
2008 m.
2009 m.
2010 m.
TL
Eksporto apimtis (tonomis)
90 968
73 502
83 091
88 105
Indeksas (2008 m. = 100)
100
81
91
97
Vidutinė eksporto kaina (EUR/t)
3 136
2 983
3 462
3 125
Indeksas (2008 m. = 100)
100
95
110
100
(168)
KLPAR padarė pastaba, kad iš skundo matyti, jog Sąjungos gamintojų eksportas 2009-2011 m. gerokai padidėjo. Ši šalis teigė, kad žalos rodikliai kito neigiamai, kai suprastėjo Sąjungos gamintojų eksporto veikla. Todėl žala atsirado dėl nepalankios ES pramonės eksporto pardavimo apimties raidos.
(169)
Šiomis aplinkybėmis pirmiausia reikėtų pažymėti, kad nagrinėjant žalą pagrindinis dėmesys skiriamas Sąjungos pramonės padėčiai Sąjungos rinkoje. Todėl eksporto veiklos pokyčiai, jei ir yra, nedaro jokio poveikio daugumai pirmiau nagrinėtų rodiklių, kaip antai pardavimo apimtis, užimama rinkos dalis ir kainos. Antra, Sąjungos pramonės eksportas gali būti aiškinamas kaip būdas kompensuoti mažėjančią pardavimo Sąjungos rinkoje, t. y. kur patiriama žala, apimtį. Trečia, kaip matyti iš aukščiau pateiktos lentelės, bendra eksporto iš Sąjungos apimtis sumažėjo 3 % Galiausiai, bendradarbiaujančių atrinktų gamintojų eksporto kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu tebebuvo stabilios.
(170)
Todėl argumentas buvo atmestas, ir buvo padaryta išvada, kad Sąjungos pramonės eksporto veikla nepadarė jokios materialinės žalos.
3.5. Importo kvotų panaikinimas
(171)
Iki 2005 m. sausio 1 d. valstybėse narėse, kurios tuo metu buvo Sąjungos narės, Kinijos kilmės produktams, kurių KN kodai nurodyti 56 konstatuojamojoje dalyje, taikytos kiekio kvotos, t. y. 2000 m. bendras kiekis buvo 84 473 tonos, jis laipsniškai didėjo ir 2004 m. buvo 147 744 tonos. Remiantis turimais statistiniais duomenimis, 2004 m. į 27 šalis, kurios dabar yra valstybės narės, importuota 173 809 tonos nagrinėjamojo produkto. Praėjus metams po kvotų panaikinimo importuotas kiekis padidėjo iki 530 294 tonų. Nuo tada importo iš Kinijos apimtis niekada nebuvo mažesnė negu 449 000 tonų per metus.
(172)
Kalbant apie importo kvotų įtaką nagrinėjamuoju laikotarpiu patirtai žalai, pirmiausia reikėtų pažymėti, kad, atsižvelgiant į tai, kad kvotos laipsniškai didintos ir panaikintos prieš trejus metus iki nagrinėjamojo laikotarpio pradžios ir 6 metus iki TL pradžios, Sąjungos rinkoje jau nuo 2002 m. vyko esminė restruktūrizacija stengiantis prisitaikyti prie kintančių rinkos aplinkybių. Tai patvirtina ir skundo pateikėjo pateikta informacija apie Europos keraminių stalo reikmenų gamintojų įmonių uždarymą ir nemokumą. Taigi, Sąjungos pramonė iki nagrinėjamojo laikotarpio pabaigos tapo sumažintu ir veikiančiu sektoriumi.
(173)
Vadinasi, galima teigti, kad nagrinėjamojo produkto importo kvotų panaikinimas 2005 m. turėjo neigiamą poveikį Sąjungos pramonės būklei iki nagrinėjamojo laikotarpio pradžios. Bet net tokiu atveju, žala per TL padaryta būtent dėl importo dempingo kainomis. Vadinasi dėl 2005 m. panaikintos importo kvotos nenutrūksta importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos per nagrinėjamąjį laikotarpį ir per TL priežastinis ryšys.
3.6. Antikonkurencinė praktika Sąjungos rinkoje
(174)
Kelios šalys teigė, kad žala padaryta dėl antikonkurencinės praktikos Sąjungos rinkoje, taip pat teigiama, kad šis antidempingo tyrimas pradėtas siekiant kompensuoti nuostolius, patirtus sumokėjus baudas už neteisėtus kartelius. KLPAR teigė, kad dėl sąmoksliškos praktikos Sąjungos rinkoje žalos duomenys (būtent, pardavimo kainos, pardavimo apimtys, rinkos dalis ir pelnas), tiek pateikti skunde, tiek surinkti per tyrimą, gali būti nepatikimi, nes neatspindi padėties, kuri būtų rinkai įprastai veikiant.
(175)
Viena vertus, pažymima, kad 2010 m. Komisija baudas paskyrė septyniolikai vonios įrenginių ir priedų įmonių dėl fiksuotos kainos kartelio 1992-2004 m. šešiose valstybėse narėse: Vokietijoje, Austrijoje, Italijoje, Prancūzijoje, Belgijoje ir Nyderlanduose (8). Ši praktika vykdyta iki prasidedant nagrinėjamajam laikotarpiui ir buvo susijusi su kitais produktais. Be to, vienintelė susijusi įmonė, taip pat vykdanti veiklą keraminių stalo ir virtuvės reikmenų sektoriuje nagrinėjamuoju laikotarpiu Europos Sąjungos Bendrajame Teisme iškėlė bylą dėl tos baudos panaikinimo. Ši byla dar neužbaigta. Kita vertus, 2011 m. vasario mėn. Vokietijos valdžios institucijos pradėjo su keliais Vokietijos stalo reikmenų gamintojais susijusį kartelio tyrimą. Tyrimo rezultatų Vokietijos valdžios institucijos dar nepaskelbė viešai, taigi šiuo etapu dar negalima daryti išvadų. Be to, tyrimas susijęs tik su viena valstybe nare, o Sąjungos pramonės atstovai yra gana plačiai pasiskirstę. Todėl šie tvirtinimai buvo atmesti.
(176)
Kalbant apie kelių šalių nuorodas į tai, kad keli Sąjungos gamintojai pakeitė savo veiklą ir ėmė prekiauti dar ir Kinijos kilmės produktais, reikia pažymėti, kad tai verslo pasirinkimas ir negalima jo laikyti antikonkurenciniu.
3.7. Gamybos būdai
(177)
Remiantis tam tikromis šalimis, Sąjungos gamintojai pasirinktais gamybos būdais aiškiai padidino Sąjungos pramonės patirtą žalą. Šios šalys pabrėžia, kad Sąjungos gamybos būdai gerokai mažiau efektyvūs negu Kinijos - Sąjungos gamybos būdai yra visiškai automatizuoti, taigi sumažėjus gamybai brangu pakeisti nustatymus, brangu daryti liejinius, brangesnės žaliavos ir dėl dvigubo degimo proceso sunaudojama daugiau energijos. Be to, skirtingai negu Sąjungos gamintojai, Kinijos gamintojai dirba pagal užsakymus, patiria mažiau sandėliavimo išlaidų, savo produkciją parduoda siuntomis neskirstydami į kategorijas ir taiko kainų nuolaidas. Taip pat, vaizdų perkėlimo į glazūrą sąnaudos Sąjungoje yra beveik dvigubai didesnės. Kita vertus, tam tikros šalys paminėjo Sąjungos gamybos būdų efektyvumą, pavyzdžiui, susijusį su ilgesniu naudojimu.
(178)
Atliekant tyrimą taip pat nustatyta, kad susijusios technologijos plinta visame pasaulyje. Nebuvo galima nustatyti specifinio gamybos būdo ir verslo sėkmės ryšio. Taip pat nebuvo galima nustatyti, kad pasirinkus specifinį gamybos būdą tai galėtų turėti poveikį, galintį nutraukti priežastinį importo dempingo kainomis iš nagrinėjamosios šalies ir Sąjungos pramonei padarytos žalos ryšį.
3.8. Naudotų produktų rinka
(179)
Remiantis vienu neatrinktu importuotoju, namų ūkiai pastaraisiais dešimtmečiais sumažėjo ir nereikalingus daiktus parduoda sendaikčių turguose, interneto aukcionuose ir kitokiose naudotų produktų rinkose. Pasak šios šalies, naudoti stalo ir virtuvės reikmenys sudaro didelę dalį dabartinės paklausos ir tiesiogiai konkuruoja su naujai pagamintais stalo ir virtuvės reikmenimis. Neatrinktas importuotojas pateikė patvirtinamųjų dokumentų, kuriuose nurodytos interneto aukcionuose parduodamų Vokietijos porceliano gamintojų kelių gerai žinomų linijų produktų vertės.
(180)
Tačiau nerasta pagrįsto pagrindo, kuriuo remiantis būtų galima kitoms Sąjungos šalims ar kito asortimento produktams ekstrapoliuoti apimtis ir kainas, paimtas iš vokiečiakalbės platformos ir nustatytas labai specifinėms trijų Vokietijos bendrovių kolekcijoms. Todėl nebuvo galimybių skaičiais įvardyti šios rinkos ir atliekant tyrimą nenustatyta, kad naudotų produktų pardavimo apimtis buvo pakankamai didelė, kad turėtų tokį poveikį, dėl kurio nutrūktų priežastinis ryšys tarp importo dempingo kainomis iš nagrinėjamosios šalies ir Sąjungos pramonei padarytos žalos.
3.9. Ekonomikos krizė
(181)
Remiantis KLPAR, tariama žala patirta dėl finansų krizės, ekonomikos recesijos ir valstybės skolos krizės vartojimo biudžetuose. KLPAR mano, kad, skundo pateikėjų veiklai esant tariamai pelningai, nurodytus nuostolius reikia priskirti finansinėms spekuliacijoms (pavyzdžiui, kapitalo ar valstybės obligacijų nuostoliams), o su veikla nesusijusias išlaidas - finansų krizei.
(182)
Galima teigti, kad vartojimas tam tikruose nagrinėjamojo laikotarpio etapuose sumažėjo dėl ekonomikos krizės. Tačiau verta pasakyti, kad, nagrinėjamuoju laikotarpiu mažėjant vartojimui ir laikotarpiu nuo 2009 m. iki TL didėjant vartojimui, pigių prekių importo dempingo kainomis rodikliai yra priešingi Sąjungos pramonės rodikliams.
(183)
Iš tyrimo aiškiai matyti, kad importas dempingo kainomis iš Kinijos sustiprino ekonomikos nuosmukio efektą. NET ekonomikai ėmus apskritai atsigauti, Sąjungos pramonė negalėjo atsigauti ir atgauti didelės pardavimo apimties bei rinkos dalies, prarastų nagrinėjamuoju laikotarpiu, o importas dempingo kainomis iš Kinijos užėmė dar didesnę rinkos dalį.
(184)
Todėl, nors ekonomikos krizė galėjo prisidėti prie prastų Sąjungos pramonės rodiklių, apskritai šis poveikis negali būti laikomas tokiu, kad būtų nutrauktas importo dempingo kainomis ir Sąjungos pramonei padarytos žalos per TL priežastinis ryšys.
3.10. Kiti veiksniai
(185)
Viena asociacija nurodė kitus veiksnius, dėl kurių, jos nuomone, galėtų nutrūkti priežastinis ryšys. Ši šalis paminėjo konkurenciją Sąjungos viduje (remdamasi tuo, kad kainos Sąjungoje labai skiriasi) ir Sąjungos saugos ir higienos reikalavimus, kurie vis griežtėja, taigi dėl to didėja gamybos sąnaudos. Kiti paminėti veiksniai buvo susiję su tuo, kad kai kurie Kinijos gamintojai gamina klastotes ir kad keliose ne ES rinkose yra netarifinių kliūčių, dėl kurių trukdomas Sąjungos gamintojų eksportas.
(186)
Kalbant apie argumentus dėl konkurencijos Sąjungos viduje, atliekant tyrimą nenustatyta jokio ryšio tarp žalos, Sąjungos gamintojų įsisteigimo vietos ir kainų toje valstybėje narėje. Kalbant apie Sąjungos saugos ir higienos reikalavimus, pažymima, kad jie taikomi tiek Sąjungoje pagamintiems, tiek importuojamiems produktams, taigi turi poveikio visų veiklos vykdytojų kainoms. Atsižvelgiant į tai, kad nepateikta informacijos, kuri pagrįstų argumentą dėl klastočių, tas argumentas nenagrinėtas. Argumento dėl netarifinių kliūčių keliose ne ES rinkose nebuvo galima priimti: tokios kliūtys galėtų sutrukdyti Sąjungos gamintojams panaudoti eksporto potencialą, tačiau tai neturi poveikio mažėjančioms pardavimo apimtims Sąjungos rinkoje, t. y. ten, kur patiriama žala.
(187)
KLPAR, remdamiesi tuo, kad kai kurie Sąjungos gamintojai importuoja nagrinėjamąjį produktą, paminėjo ir kitus veiksnius, būtent įgudusių darbuotojų stygių Sąjungos rinkoje ir pačiai sau daromą žalą. Tačiau, remiantis turima informacija, konstatuojama, kad apskritai visos Sąjungos pramonės padėtis buvo prasta ir kad tai, jog keli verslo modeliai išplito, nedarė žalos Sąjungos pramonei; tai netgi reikėtų aiškinti kaip būdą kompensuoti mažėjančias pardavimo Sąjungos rinkoje apimtis. Kalbant apie įgudusių darbuotojų stygių Sąjungos keraminių stalo ir virtuvės reikmenų sektoriuje, nė viena Sąjungoje veikianti suinteresuotoji šalis nenurodė, kad jai būtų kilę tokių problemų.
(188)
Vienas importuotojas paragino institucijas išnagrinėti kitų rūšių stalo ir virtuvės reikmenų, pavyzdžiui, iš plastiko, aliuminio, melamino ir stiklo, poveikį. Tačiau argumentui pagrįsti informacijos nepateikta. Atliekant tyrimą nepavyko nustatyti jokių su tuo susijusių faktų.
(189)
Kelios šalys Sąjungos pramonės patirtą žalą sieja su Sąjungos pramonės padėtimi iki nagrinėjamojo laikotarpio. Šiuo atžvilgiu, keli importuotojai teigė, kad Sąjungos pramonės padėtis ėmė blogėti jau 1975-2002 m. Tačiau Komisija negalėjo nagrinėti taip seniai buvusio laikotarpio, inter alia, dėl to, kad nėra patikimų to laikotarpio duomenų. Dėl tos pat priežasties nebuvo galimybių nagrinėti gerokai anksčiau negu nagrinėjamasis laikotarpis buvusį kitą įvykį, t. y. Vokietijos porceliano pramonei skirtą valstybės pagalbą, dėl kurios, remiantis vienu neatrinktu importuotoju, Sąjungos pramonės efektyvumas nepadidėjo (9).
(190)
Išnagrinėjus kitus žinomus veiksnius, kurie galėjo daryti žalą Sąjungos pramonei, paaiškėjo, kad dėl tų veiksnių negalėjo nutrūkti nustatytas priežastinis importo dempingo kainomis iš KLR ir Sąjungos pramonei padarytos žalos ryšys.
4. Išvada dėl priežastinio ryšio
(191)
Remiantis minėtu nagrinėjimu, kurį atlikus visų žinomų veiksnių poveikis Sąjungos pramonės padėčiai buvo tinkamai nustatytas ir atskirtas nuo žalingo poveikio, kurį daro importas dempingo kainomis, daroma preliminari išvada, kad importas dempingo kainomis iš Kinijos Sąjungos pramonei padarė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje.
F. SĄJUNGOS INTERESAI
1. Pirminės pastabos
(192)
Remiantis pagrindinio reglamento 21 straipsniu nagrinėta, ar nepaisant preliminarios išvados dėl žalingo dempingo buvo įtikinamų priežasčių, dėl kurių būtų galima daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju laikinųjų antidempingo priemonių nustatymas prieštarautų Sąjungos interesams. Sąjungos interesų nagrinėjimas buvo grindžiamas visų susijusių dalyvių interesų, taip pat Sąjungos pramonės, nagrinėjamojo produkto importuotojų ir naudotojų interesų, vertinimu.
2. Sąjungos pramonės interesai
(193)
Sąjungos pramonę sudaro daugiau kaip 200 gamintojų, kurių gamyklos yra skirtingose Sąjungos valstybėse narėse ir kurie per TL tiesiogiai įdarbino 25 000 darbuotojų, gaminančių ir parduodančių panašų produktą.
(194)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonei dėl importo iš nagrinėjamosios šalies dempingo kainomis per tiriamąjį laikotarpį padaryta materialinė žala. Visų pirma, nagrinėjamuoju laikotarpiu suprastėjo beveik visi su Sąjungos gamintojų finansine veikla susiję žalos rodikliai, kaip antai gamyba, pelningumas ir investicijų grąža. Labiausiai nukentėjo MVĮ - nagrinėjamuoju laikotarpiu jos veikė nuostolingai nuo 2010 m. Jei priemonės nebus nustatytos, laikoma, kad jau įdėtų sektoriaus pastangų nepakaks, kad atsigautų Sąjungos pramonės finansinė padėtis, kuri gali toliau prastėti.
(195)
Atliekant šį tyrimą nustatytų faktų svarba nesumenksta dėl to, kad vieniems Sąjungos gamintojams sekasi geriau negu kitiems arba dėl Sąjungos pramonės padėties iki nagrinėjamojo laikotarpio.
(196)
Tikimasi, kad nustačius priemones Sąjungos rinkoje bus atkurtos veiksmingos ir sąžiningos prekybos sąlygos. Tai, savo ruožtu, turėtų teigiamą poveikį jos ekonominei padėčiai ir pelningumui.
(197)
Kai kurie importuotojai teigė, kad nustačius priemones nagrinėjamasis produktas būtų pakeistas kitų rūšių produktais (ne Sąjungoje pagamintais keraminiais stalo ir virtuvės reikmenimis), pavyzdžiui tekstilės gaminiais (pavyzdžiui, dovanoms skirtomis prekėmis) ar plastikiniais stalo reikmenimis, taigi naudos turėtų ne keramikos sektoriai. Tačiau atliekant tyrimą nepavyko patvirtinti, kad toks pakeitimas būtų reikšmingas.
(198)
Todėl padaryta išvada, kad importuojamiems Kinijos kilmės keraminiams stalo ir virtuvės reikmenims nustačius laikinąsias antidempingo priemones, nebūtų prieštaraujama Sąjungos pramonės interesams.
3. Nesusijusių importuotojų interesai
(199)
Kaip minėta 4 konstatuojamojoje dalyje, atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį nesusijusių importuotojų skaičių, atlikta atranka.
(200)
Apskritai, per TL atrinkti importuotojai įsigydavo savo atsargas daugiausia iš suinteresuotosios šalies, keraminių stalo ir virtuvės reikmenų įvežimui ir perpardavimui jie buvo įdarbinę maždaug 350 žmonių. Jų veikla apėmė įvairių rūšių produktus - nuo dovanoms skirtų porcelianinių prekių, prekės ženklą turinčių tauriosios keramikos dirbinių iki paprastų namų ūkiams skirtų stalo reikmenų. Jų bendradarbiavimo lygis skyrėsi. Pavyzdžiui, du atrinkti stambiausi importuotojai, vykdantys ir nemažo masto mažmeninę veiklą, nepateikė visų pelningumo duomenų, taip pat nenurodė pirkimo ir perpardavimo nesusijusiems pirkėjams kainų skirtumo, o vienas iš jų net neparodė savo sąskaitų. Šios šalys pateikė tik pirkimo ir (arba) pardavimo sandorių kainas. Todėl, nors buvo dar karta paprašyta, negauta jokios prasmingos informacijos, kuri leistų visiems atrinktiems importuotojams apskaičiuoti tipinių importuotojų gamybinį pelną ir grynąjį pelną (gautą pardavus nagrinėjamąjį produktą) nagrinėjamojo produkto skirtumą.
(201)
Panašiai, remiantis dviejų atrinktų importuotojų ir (arba) mažmenininkų pateiktais duomenimis nebuvo galima apskaičiuoti gamybinio ir grynojo mažmenininkų pelno, susijusio su nagrinėjamuoju produktu, nes tie duomenys daugeliu atžvilgiu buvo nepakankami. Todėl, remiantis atrinktų importuotojų bendradarbiavimu, nebuvo galima priimti sprendimo dėl ES tiekimo grandinės pajėgumo absorbuoti siūlomą antidempingo muitą ir dėl tokio mokesčio poveikio mažmeninei kainai ir, taigi, vartotojams.
(202)
Tačiau, pirma, didžioji dauguma į importuotojų atrankos klausimus atsakiusių importuotojų nurodė bendrąją pirkimo ir perpardavimo kainų skirtumą, kuris svyravo nuo 50 iki 200 % Patikrinti atrinktų grynųjų importuotojų skaičiai patvirtino, kad tokie bendrieji skirtumai yra tipiniai. Antra, remiantis viešai prieinamais dokumentais, galima manyti, kad Sąjungos tiekimo grandinė (t. y. importuotojai ir tolesni kanalai) tikrai galėtų atlaikyti siūlomos normos antidempingo muitą ir nekiltų pavojus susijusių ekonominės veiklos vykdytojų gyvybingumui. Remiantis neseniai paskelbtu straipsniu (10), kiniško keraminio puodelio, kurį ES platintojai perka už 0,70 JAV dolerio (USD), mažmeninė kaina ES yra 3,50 EUR, taigi platintojo ir (arba) mažmenininko antkainis yra didesnis negu 150 % Šiomis aplinkybėmis, dėl siūlomų antidempingo muitų daugeliui importuotojų teks papildomas 0,16 EUR mokestis (ir 0,36 EUR nebendradarbiaujantiems gamintojams) ES tiekimo grandinėje, ir dėl to gamybinis pelnas šio konkretaus produkto atveju bus 2,08 EUR. Be to, 112 konstatuojamojoje dalyje paminėtame 2009 m. CBI rinkos tyrime, susijusiame su „stalo, virtuvės ir kitų namų ūkio reikmenų rinkomis“, teigiama, kad CIF kainų ES pasienyje ir vartotojų kainų skirtumas yra 2,6-5,3 (11). Galiausiai atrinkti importuotojai ir (arba) mažmenininkai niekada netvirtino, kad nebeimportuos arba nebepardavinės keraminių stalo ir virtuvės reikmenų, jei bus nustatyti antidempingo muitai.
(203)
Atsižvelgiant į tai, kas minėta pirmiau, ir šiame tyrime lig šiol nesant jokios kitos patikimos informacijos, laikinai manoma, kad apskirtai platinimo grandinė, įskaitant importuotojus, greičiausiai galės atlaikyti siūlomo lygio CIF kainų padidinimą be jokių didesnių problemų ir kad vartotojai neturėtų pajusti jokio kainų padidėjimo. Tačiau suinteresuotosios šalys ir vėl raginamos šiuo klausimu pateikti papildomų, išsamių ir patikrintinų duomenų, kuriais remiantis kitame šio tyrimo etape būtų galima toliau nagrinėti priemonių poveikį tiekimo grandinei ir, galiausiai, vartotojams.
(204)
Su Sąjungos interesais susijusios informacijos gauta iš daugiau kaip 20 neatrinktų importuotojų, daugiausia - mažų įmonių, Europos ir tarptautinių prekybos asociacijų, Švedijos importuotojų ir mažmenininkų asociacijos, Nyderlandų importuotojų iš Tolimų Rytų asociacijos ir Vokietijoje įsteigtos importuotojų asociacijos ir tinklo. Visi importuotojai nerimavo, kad dėl priemonių padidės importo kainos ir (iš dalies) sumažės jų verslas, taigi tai jiems turės neigiamą poveikį tiek apskritai, tiek kainų skirtumų ir pelningumo atžvilgiu, inter alia, Remiantis kitoje ir 202 konstatuojamosiose dalyse pateiktomis išvadomis, šiems argumentams negalima pritarti.
(205)
Keli importuotojai teigė, kad nustačius priemones importuotojai atleis daugiau darbuotojų negu jų išsaugos Sąjungos gamintojai. Tačiau tam prieštarauja kita importuotojų pateikta informacija, kad keramines prekes jie galbūt pakeistų nekeraminėmis (pavyzdžiui, dovanoms skirta tekstile) arba kad norėtų gaminti daugiau Sąjungoje.
(206)
Švedijos asociacija mano, kad priemonės importuotojams turės neigiamą ekonominį poveikį dėl didelių perpirkimo ir administravimo sąnaudų, jei reikėtų ieškoti alternatyvų importui iš Kinijos. Europos ir tarptautinė prekybos asociacija nurodė, kad keisti tiekėjus sudėtinga, nes importuotojų investicijos į juos buvo didelės. Tačiau, neatrodo, kad kai kuriems importuotojams tai būtų didžiausią susirūpinimą keliantis dalykas, nes jie mieliau rinktųsi galimybę keisti tiekimo šaltinius. Be to, tai, kad dėl mados kinta siūlomi produktai ir Sąjungos vartojimas, galėtų reikšti, kad šiam sektoriui būdingas naujų sąnaudų, reikalingų naujiems produktams ieškoti (iš naujų tiekėjų), atsiradimas.
(207)
Keli neatrinkti importuotojai teigė, kad Sąjungos fabrikai nesuinteresuoti gaminti ne savo prekės ženklų produktus. Tačiau tam prieštaravo su atrinktais Sąjungos gamintojais (jie teigė, kad trečiosioms šalims gamina prekės ženklus turinčius produktus) susijęs tyrimo rezultatas, taip pat kito importuotojo pateikta informacija ir tai, kad keli savo prekės ženklu pažymėtus produktus platinantys importuotojai dalį savo asortimento perka Sąjungoje.
(208)
Vienas neatrinktas importuotojas teigė nenorintis su tam tikrais konkuruojančiais keraminių stalo ir virtuvės reikmenų Sąjungos gamintojais dalytis gamybos idėjomis, produkto dizainu ir bendrovės viduje vykdoma plėtra. Tačiau atliekant tyrimą nenustatyta, kad tai keltų susirūpinimą visiems importuotojams. Reikėtų pažymėti, kad susijęs importuotojas turėjo teisinių ginčų su kai kuriais Vokietijos gamintojais ir kad dalis jo kolekcijos tiesiogiai konkuruoja su kitų Sąjungos gamintojų gaminiais.
(209)
Kai kurie importuotojai teigė, kad negali pirkti iš Sąjungos gamintojų, nes jų kainos didesnės, jie neturi įgūdžių kai kuriems rankdarbiams pagaminti, negali priimti mažo kiekio gamybos užsakymų, neturi tinkamos organizacijos, kad galėtų tinkamai aptarnauti stambius mažmenininkus, parduodančius daug prekių; taip pat dėl to, kad Sąjungos gamintojai neturi tam tikrų gamybos procesų, neužtikrina reikiamos kokybės, papuošimo ar formų. Šios šalys teigė, kad problemų visų pirma kyla dėl rankdarbių ir reklamai skirtų prekių (pvz., fajansinių indų), tam tikrų prekės ženklu pažymėtų produktų, parduodamų pagal licenciją, tam tikrų registruotų naudingųjų modelių ir specialių pagalbinių ar viešojo maitinimo prekių (pvz. didelio porcelianinių prekių kiekio). Buvo teigusių, kad nėra kitų alternatyvų ir galima importuoti tik iš Kinijos. Tačiau atliekant tyrimą nustatyta, kad dauguma atsiliepusių importuotojų įvairaus asortimento ir kokybės keraminius stalo ir (arba) virtuvės reikmenis perka iš kelių šaltinių, įskaitant Sąjungos gamintojus. Be to, Sąjungos gamintojai siūlo platų produktų asortimentą ir turi gamybos pajėgumų parduoti daugiau Sąjungos rinkoje.
(210)
Taigi, galima daryti išvadą, kad priemonių nustatymas gali iš esmės padaryti neigiamą poveikį kai kurių importuotojų finansinei padėčiai. Tačiau tikimasi, kad šis neigiamas poveikis nepadarys didelės finansinės įtakos bendrai importuotojų padėčiai. Apskritai, tikimasi, kad jie galės (iš dalies) atlaikyti kainų padidėjimą ir (arba) (iš dalies) perkelti muitą savo pirkėjams (t. y. didmenininkams, platintojams, mažmenininkams), ypač dėl to, kad muitai paveiks pagrindinį rinkos šaltinį. Atliekant tyrimą atsiliepusių importuotojų, kurie kartu yra ir mažmenininkai, atžvilgiu nustatyta, kad nagrinėjamasis produktas sudaro labai mažą dalį jų viso verslo. Nebuvo galima remiantis šių šalių pateikta informacija tinkamai skaičiais įvardyti, kokį pirkimo kainos padidėjimą jie galėtų atlaikyti nustačius siūlomo dydžio muitą, bet, kaip paaiškinta 202-203 konstatuojamosiose dalyse, iš surinktos informacijos kol kas nematyti, kad jie to negalėtų padaryti.
(211)
Todėl laikinai daroma išvada, kad nustačius siūlomo dydžio priemones tai neturėtų didelio neigiamo poveikio nesusijusių nagrinėjamojo produkto importuotojų padėčiai.
4. Kitų ekonomikos sektorių interesai
(212)
Keli importuotojai teigė, kad nustačius bet kokias priemones tai greičiausiai turėtų neigiamą poveikį importuotojų verslo partneriams - nuo užbaigimo ir apdailos įmonių iki didmenininkų, platintojų ar mažmenininkų. Šiuo atžvilgiu jie teigė, kad nustačius priemones tai gali paskatinti atleisti daugiau darbuotojų „palydovinėse įmonėse“, pavyzdžiui dizaino ar logistikos, ir atleistų darbuotojų skaičius būtų didesnis negu Sąjungos pramonės išsaugotų ar sukurtų darbo vietų skaičius. Kai kurie importuotojai taip pat teigė, kad produktų stygius tiesiogiai paveiks ir dovanoms skirtų prekių sektorių, reklamos pramonę, viešbučių ir viešojo maitinimo pramonę ir apskritai grupinio viešojo maitinimo ir komercinius vartotojus. Dėl to per trumpą laikotarpį padidėtų kainų konkurencija didelių prekybos su nuolaidomis parduotuvių lygiu. Nukentėtų ir institucijos, nuolat turinčios sunkumų dėl biudžeto, pavyzdžiui, rūpybos įstaigos. Dar daugiau, kelios šalys teigė, kad dėl antidempingo priemonių atsiras žaliavų meniniams ir kūrybiniams darbams, pavyzdžiui, tapytojų ant porceliano ar amatų dirbtuvių darbams, stygius.
(213)
Nė vienas šis argumentas nebuvo pagrįstas. Kita vertus, atrodo, kad šių importuotojų argumentai prieštarauja toms jų pateiktos informacijos dalims, kuriose jie teigia, kad galbūt keramines prekes pakeis nekeraminėmis (pavyzdžiui, dovanoms skirta tekstile), taigi bet kokių atveju išlaikytų įprastus verslo partnerius, minėtus anksčiau. Be to, galima tikėtis, kad priemonių nustatymas bus naudingas Sąjungos pramonės vadinamosioms palydovinėms įmonėms. Kita vertus, atliekant tyrimą nebuvo galima padaryti išvados, kad bus prekių stygius, jei iš Kinijos importuojamos prekės konkuruos ne dempingo kainomis. Priemonės parengtos taip, kad būtų galima tikėtis sudaryti vienodas sąlygas visiems keraminių stalo ir virtuvės reikmenų tiekėjams, o ne neteisingai apriboti importą iš nagrinėjamosios šalies. Kalbant apie siūlomą didesnę kainų konkurenciją, tai taip pat galima vertinti kaip teigiamą poveikį, pavyzdžiui, toms institucijoms, kurios turi sunkumų dėl biudžeto, kaip antai rūpybos įstaigoms.
(214)
Švedijos asociacija mano, kad priemonės turės neigiamą ekonominį poveikį Švedijos didmeninės ir mažmeninės prekybos sektoriams. Apskaičiuota, kad užimtumas sumažės 2-3 % (daugiausia jaunimo užimtumas), importas - 20 % Tačiau atrodo, kad toks tariamas poveikis yra perdėtas. Šiuo atžvilgiu pažymėtina, kad nė vienas importuotojas, kuris kartu yra ir mažmenininkas ir kuris atliekant tyrimą pateikė informacijos, nenurodė, kad nustačius antidempingo muitus jų produktų asortimente visai neliktų nagrinėjamojo produkto. Vieno jų pateikti su darbo vietomis susiję planai, taikytini nustačius priemones, iš esmės yra tokie patys kaip ir taikytini tuo atveju, jei nebūtų nustatytos priemonės.
(215)
KLPAR nurodė Danijos atliktą tyrimą, kuriame teigiama, kad už kiekvieną eurą, kurį Sąjungos gamintojai gauna dėl prekybos apsaugos, Sąjungos naudotojų bendrovės turi sumokėti per 60 kartų daugiau. Tačiau šis argumentas labai bendro pobūdžio, jis nėra konkrečiai susijęs su šiuo tyrimu ir nėra įrodymų, kad šio tyrimo atveju poveikis tikrai būtų toks.
(216)
Specialių mažmeninės prekybos reklamos akcijų rengėjas, dirbantis didžiausiams viso pasaulio mažmenininkams, teigė, kad jo verslui reikia didelių kiekių per trumpus laikotarpius mažmeninės prekybos reklamai, vykstančiai kelis mėnesius. Anot šios šalies, perkančios maždaug du trečdalius produktų Azijoje, daugiausia Kinijoje, dėl didelio muito ateityje ji nebegalėtų pardavinėti reklaminėmis kainomis. Reikia pripažinti, kad antidempingo muitai gali neigiamai paveikti tokios rūšies verslą. Tačiau nustatant muitus nesiekiama iš rinkos išstumti kiniškas prekes. Be to, per pastaruosius trejus metus Sąjungos gamintojams teko 33 % to, ką šį šalis vadina nepastovia paklausa.
(217)
Šiuo laikinuoju etapu daroma išvada, kad nauda, kurią būtų galima gauti apsisaugant nuo žalos pagal šį tyrimą nustatant laikinąsias priemones importuojamam nagrinėjamajam produktui, nebūtų mažesnė nei galimas neigiamas tokių priemonių poveikis kai kuriems kitiems ekonomikos sektoriams.
5. Vartotojų (namų ūkių) interesai
(218)
Informacijos nepateikė nė viena šalis, tiesiogiai atstovaujanti galutinių pirkėjų interesams, pavyzdžiui vartotojų asociacija.
(219)
Tačiau, atsižvelgiant į viešai prieinamus duomenis, kaip minėta 202 konstatuojamojoje dalyje, laikinai daroma išvada, kad siūlomo muito dydžio priemonės nebus per griežtos tiekimo grandinei, taigi, dėl to vartotojų kainos mažmeniniu lygiu nepadidės.
(220)
Remiantis KLPAR ir keliomis šalimis, atstovaujančiomis importuotojų ir mažmenininkų interesams, nustačius antidempingo priemones labiausiai nukentėtų ES vartotojai. Sąjungoje mažas pajamas gaunantys vartotojai sudaro didžiausią vartotojų dalį; sumažės jų pasirinkimo galimybės ir padidės kainos, nors nebus jokios papildomos vertės, ir tai vyks tuo metu, kai ES ekonomika netvirta. Tariamai, šis produktas turi psichologinę kainos ribą ir ją pasiekus vartotojai nebepirks. Tam tikrų rūšių produktų rinkoje nebeliks arba juos pakeis kitos medžiagos, pavyzdžiui, plastikas, melaminas, metalas ar medis. Apskritai, pasirinkus šias medžiagas produktai būtų labiau žalingi aplinkai. Taip pat teigta, kad pasirinkimas taip pat bus ribotas, nes importuojamas nagrinėjamasis produktas, patenkinantis daugiau kaip 60 % paklausos, bus pašalintas iš Sąjungos rinkos, o dėl pasiūlos stygiaus padidės kainos. Panašiai, kelios šalys teigė, kad pirkėjai apsiperka netoli savo namų, bet Sąjungos gamintojai vietos fabrikuose negali ir nenori gaminti pigių produktų. Tai, kad Vokietijos gamintojai gali pasiūlyti didesnius standartinius kiekius už nedidelę kainą, nepatenkins Sąjungos rinkos, kurioje reikia įvairovės, nes keičiasi mada ir tendencijos. Dalyje pateiktos medžiagos pabrėžiama, kad, jei Sąjungos rinkoje išliks iš Kinijos importuojamos prekės, jų greičiausiai bus gerokai mažiau ir gerokai didesnėmis kainomis, būtent dėl didesnio darbo užmokesčio Kinijoje ir papildomų muitų. Taip pat teigta, kad, jei produktas nebus įperkamas, ateinančiose kartose nesusiformuos su šiuo produktu susijusi kultūra.
(221)
Kalbant apie argumentus, susijusius su ribotesniu pasirinkimu, pažymima, kad atliekant tyrimą nustatyta, jog Sąjungos pramonė siūlo labai plataus asortimento produktus, skirtus įvairiems rinkos segmentams ir platinimo kanalams. Tikimasi, kad priemonės padės Sąjungos pramonei panaudoti visą potencialą ir pasiūlyti rinkai dar daugiau produktų. Be to, nė vienas importuotojas, kartu esantis mažmenininku, nenurodė, kad gali svarstyti visiškai pašalinti produktą iš savo produktų asortimento, jei būtų nustatyti antidempingo muitai.
(222)
Kalbant apie argumentus dėl didesnių kainų, tyrimu siekiama sudaryti vienodas sąlygas, o ne išstumti kiniškas prekes iš Sąjungos rinkos. Negalima objektyviai nustatyti kainų ribų, kurias viršijus pirkėjai nebepirktų šios rūšies produkto. Be to, atsižvelgiant į tai, kad importuotojai bent metus būna suvaržyti kainynų, apskritai nereikėtų manyti, kad jie gali kainų padidėjimą per trumpą laiką perkelti savo pirkėjams. Dar svarbiau, atsižvelgiant į priemonių lygį ir didelį importo ir perpardavimo kainų skirtumą, nepanašu, kad naudotojai ir vartotojai mokės gerokai didesnes kainas - muitas, apskaičiuotas remiantis CIF importo kaina ir mažmeninėmis kainomis, yra importo kainos kartotinis. Taigi, muitas greičiausiai tektų tiekimo grandinei nuo importuotojo iki galutinio vartotojo. Jei kainos ir padidėtų, padidėjimas būtų nedidelis ir neturėtų poveikio vartotojų pasirinkimui. Nesitikima, kad dėl antidempingo priemonių ateinančios kartos nepirks keraminių stalo ir virtuvės reikmenų. Dar pažymima, kad atliekant tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonė gali pasiūlyti konkurencingas kainas.
(223)
Negalima daryti išvados, kad priemonės turėtų didelį poveikį virtuvės ir stalo reikmenų žaliavoms. Žaliavų rūšis ne visada būna svarbiausiu aspektu renkantis, pavyzdžiui, keraminę dovanai skirtą prekę. Tačiau aišku, kad ne visada yra galimybių vienas medžiagas pakeisti kitomis: pavyzdžiui, su maistu besiliečiančias medžiagas reglamentuojančiais Sąjungos teisės aktais nustatyta tam tikrų reikalavimų, kuriuos turi atitikti su maistu besiliečiančios medžiagos. Taip pat vertėtų pasakyti, kad vienas įsitvirtinęs importuotojas, taip pat esantis ir mažmenininku, irgi mano, kad žmonės ir toliau valgys iš keraminių, o ne iš kitų žaliavų pagamintų, lėkščių, ir atitinkamai yra parengęs savo plėtros planus.
(224)
Į argumentus dėl tiekimo problemų negali būti atsižvelgta, nes, viena vertus, faktas, kad sudaromos vienodos galimybės ir sąžiningos kainos, nereiškia visiško iš Kinijos importuojamų prekių pašalinimo. Priešingai, manoma, kad sąžiningesnė prekybos padėtis bus naudinga visiems pasaulio veikėjams. Kita vertus, nustatyta, jog tai, kad Sąjungos pramonė dabar pajėgi patenkinti vieną trečdalį viso Sąjungos vartojimo, nepaneigia fakto, kad iš Kinijos importuojamos prekės į Sąjungos rinką turėtų patekti ne dempingo kainomis. Tiek Sąjungos pramonės eksporto veiklos rodikliai, tiek faktas, kad pramonė nagrinėjamuoju laikotarpiu neveikė visu pajėgumu, gali reikšti, kad Sąjungos gamintojai iš tikrųjų galėtų daugiau parduoti Sąjungos rinkoje, jei būtų pašalintos dempingo kainomis importuojamos prekės. Galiausiai, bet ne mažiau svarbu, Kinija yra ne vienintelis importo į Sąjungą šaltinis.
(225)
Remiantis tiek KLPAR minėtu Danijos tyrimu, tiek Švedijos asociacijos minėtu Švedijos moksliniu tyrimu, antidempingo priemonės apskritai turi poveikį vartotojų išlaidoms. Tačiau šie argumentai yra labai bendro pobūdžio, jie nėra konkrečiai susijęs su šiuo tyrimu ir nėra įrodymų, kad šio tyrimo atveju poveikis tikrai būtų toks.
(226)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, padaryta preliminari išvada, kad apskritai nustačius priemones poveikis vartotojams, pavyzdžiui, namų ūkiams, neturėtų būti didelis.
6. Išvada dėl Sąjungos interesų
(227)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, padaryta preliminari išvada, kad apskritai, remiantis turima informacija apie Sąjungos interesus, nėra įtikinamų priežasčių, dėl kurių importuojamiems Kinijos kilmės keraminiams stalo ir virtuvės reikmenims neturėtų būti nustatytos laikinosios priemonės.
(228)
Ši išvada negali būti paneigta kelių šalių pateiktais svarstymais, kad antidempingo muitai apskritai yra kompromisas, daromas jų pastangų tam tikras Sąjungos vertybes diegti ne Sąjungos šalyse - pavyzdžiui, pagerinti socialinius tiekėjų standartus, naikinti vaikų darbą ar įgyvendinti aplinkos apsaugos ir bendrąsias plėtros programas - sąskaita. Dėl šių dalykų negali būti sumenkintas tikslas siekti atvirtos ir sąžiningos prekybos Sąjungos produkciją saugant nuo tarptautinės prekybos iškraipymo, pavyzdžiui, dempingo, taikant prekybos apsaugos priemones pagal ES teisę ir PPO taisykles.
(229)
Nepaisant to, kas minėta pirmiau, šį preliminarų vertinimą gali prireikti išnagrinėti nuodugniau gavus suinteresuotųjų šalių pastabų.
G. LAIKINOSIOS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS
1. Žalos pašalinimo lygis
(230)
Atsižvelgiant į padarytas išvadas dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų, turėtų būti nustatytos laikinosios antidempingo priemonės, kad būtų apsisaugota nuo tolesnės importo dempingo kaina Sąjungos pramonei daromos žalos.
(231)
Nustatant šių priemonių dydį buvo atsižvelgta į nustatytus dempingo skirtumus ir muito normą, kurios reikia Sąjungos pramonės patiriamai žalai pašalinti.
(232)
Apskaičiuojant muito normą, kurios reikia žalingo dempingo poveikiui pašalinti, laikyta, kad taikydama bet kurias priemones Sąjungos pramonė turėtų galėti padengti gamybos sąnaudas ir gauti tokį ikimokestinį pelną, kurį tokios rūšies pramonė pagrįstai galėtų uždirbti tokiame sektoriuje įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. kai nėra importo dempingo kaina, parduodant panašų produktą Sąjungoje. Kaip paaiškinta 135 konstatuojamojoje dalyje, 6 % apyvartos sudarantis pelno dydis galėtų būti laikomas tinkamu minimaliu dydžiu, kurį Sąjungos pramonė būtų galėjusi tikėtis pasiekti, jeigu nebūtų buvę žalingo dempingo.
(233)
Tuo remiantis buvo apskaičiuota nežalinga Sąjungos pramonės panašaus produkto kaina. Nežalinga kaina nustatyta iš gamintojo kainos EXW sąlygomis atėmus faktinį pelną ir prie taip apskaičiuoto Sąjungos pramonės pelno ir nuostolių balanso pridėjus minėtą 6 % pelno skirtumą.
(234)
Tuomet remiantis bendradarbiaujančių eksportuojančių KLR gamintojų vidutinės svertinės importo kainos, nustatytos skaičiuojant priverstinį kainų mažinimą, ir per TL Sąjungos pramonės Sąjungos rinkoje parduotų produktų nežalingos kainos palyginimu nustatyta, kiek reikia padidinti kainą. Taigi visi šiuo palyginimu nustatyti skirtumai buvo išreikšti vidutinės bendros CIF importo vertės procentine dalimi.
2. Laikinosios priemonės
(235)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, laikoma, kad remiantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi importuojamiems KLR kilmės produktams turėtų būti nustatytos laikinosios antidempingo priemonės, kurių dydis prilygtų mažesniam iš dempingo ir žalos skirtumų, vadovaujantis mažesniojo muito taisykle.
(236)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, antidempingo muito normos šiuo atveju apskaičiuotos dempingo skirtumo lygiu.
(237)
Šiame reglamente nurodytos konkrečioms bendrovėms taikomos antidempingo muito normos buvo nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Todėl jos atitinka šių bendrovių padėtį, nustatytą atliekant tyrimą. Tai reiškia, kad šios muitų normos (skirtingai nei muitas, šalies mastu taikomas „visoms kitoms bendrovėms“) taikomos tik KLR kilmės importuojamiems produktams, pagamintiems šių bendrovių, taigi paminėtų konkrečių juridinių asmenų. Importuojamiems produktams, pagamintiems bet kurios kitos bendrovės, kuri konkrečiai nepaminėta šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, negali būti taikomos šios normos - jiems taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.
(238)
Bet koks prašymas taikyti individualiai bendrovėms nustatytas antidempingo muito normas (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įkūrus naują gamybos arba pardavimo subjektą) turėtų būti nedelsiant siunčiamas Komisijai (12), nurodant visą svarbią informaciją, ypač informaciją apie bendrovės veiklos, susijusios su gamyba ir pardavimu vidaus bei eksporto rinkose, pasikeitimus, kuriuos lėmė, pavyzdžiui, minėtas pavadinimo pasikeitimas arba gamybos ir prekybos subjektų pasikeitimas. Prireikus reglamentas bus atitinkamai iš dalies pakeistas, atnaujinant bendrovių, kurioms taikomos individualios muito normos, sąrašą.
(239)
Siekiant užtikrinti tinkamą antidempingo muito taikymą, kitoms bendrovėms nustatyto dydžio muitas turėtų būti taikomas ne tik nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams, bet ir tiems gamintojams, kurie per TL neeksportavo į Sąjungą.
(240)
Viena šalis paprašė, kad priemonės, jei tokių bus, būtų nustatytos kaip mažiausia kaina. Ta šalis teigė, kad ad valorem muitus itin pajaustų pirkėjai, perkantys aukštos kokybės ir (arba) didelio svorio importuojamus produktus. Tačiau atliekant tyrimą nustatyta, kad jokios kitos formos priemonės nebūtų tokios tinkamos, atsižvelgiant į prekių, patenkančių į produkto kategoriją, asortimentą.
(241)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, nustatyti tokie dempingo ir žalos skirtumai bei laikinosios muito normos:
Bendrovė
Dempingo skirtumas
Žalos skirtumas
Laikinosios muito normos
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd and Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
45,3 %
26,8 %
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd and Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Import & Export Co., Ltd
31,2 %
85,3 %
31,2 %
CHL International Ltd and CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
109,3 %
30,0 %
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd and Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
76,0 %
17,6 %
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23,0 %
44,8 %
23,0 %
Visiems kitiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams
26,6 %
76,1 %
26,6 %
Visoms kitoms bendrovėms
58,8 %
109,3 %
58,8 %
H. BAIGIAMOJI NUOSTATA
(242)
Siekiant gero administravimo reikėtų nustatyti laikotarpį, per kurį suinteresuotosios šalys, pranešusios apie save per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą, galėtų raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą jas išklausyti. Išvados dėl antidempingo muitų nustatymo, padarytos šio reglamento tikslais, yra laikinos ir gali būti persvarstytos nustatant galutines priemones,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės keraminiams stalo ir virtuvės reikmenims, išskyrus keraminius peilius, kurių KN kodai yra ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 ir ex 6912 00 90 (TARIC kodai 6911100090, 6912001011, 6912001091, 6912003010, 6912005010 ir 6912009010) nustatomas laikinasis antidempingo muitas.
2. Laikinojo antidempingo muito, taikomo 1 dalyje apibrėžto ir toliau išvardytų bendrovių pagaminto produkto grynajai kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, norma yra tokia:
Bendrovė
Muitas
Papildomas TARIC kodas
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd;
Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
B349
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
31,2 %
B350
CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
B351
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited;
Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd;
Shandong Silver Phoenix Co., Ltd;
Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd
Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
B352
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23,0 %
B353
I priede išvardytoms bendrovėms
26,6 %
B354
Visoms kitoms bendrovėms
58,8 %
B999
3. Antidempingo muito normos, nustatytos 2 dalyje nurodytoms bendrovėms, taikomos tik tuo atveju, jei valstybių narių muitinėms pateikiama galiojanti komercinė sąskaita faktūra, atitinkanti II priede išdėstytus reikalavimus. Jeigu minėta sąskaita faktūra nepateikiama, taikomas visoms kitoms bendrovėms nustatytas muitas.
4. Šio straipsnio 1 dalyje nurodytas produktas į laisvą apyvartą Sąjungoje išleidžiamas tik tuo atveju, jeigu pateikiama laikinojo muito dydžio garantija.
5. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
2 straipsnis
1. Nepažeisdamos Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 20 straipsnio, suinteresuotosios šalys per mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo gali prašyti atskleisti esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo priimtas šis reglamentas, Komisijai raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą jas išklausyti.
2. Remdamosi Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 21 straipsnio 4 dalimi, susijusios šalys per mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo gali pateikti pastabas dėl jo taikymo.
3 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šio reglamento 1 straipsnis taikomas šešis mėnesius.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2012 m. lapkričio 14 d.