NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1067/2013
ze dne 30. října 2013,
kterým se mění nařízení (ES) č. 1881/2006, pokud jde o maximální limity kontaminujících látek, a to dioxinů, PCB s dioxinovým efektem a PCB bez dioxinového efektu v játrech suchozemských zvířat
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 315/93 ze dne 8. února 1993, kterým se stanoví postupy Společenství pro kontrolu kontaminujících látek v potravinách (1), a zejména na čl. 2 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Komise (ES) č. 1881/2006 ze dne 19. prosince 2006, kterým se stanoví maximální limity některých kontaminujících látek v potravinách (2), stanoví maximální limity pro dioxiny a polychlorované bifenyly s dioxinovým efektem v řadě potravin včetně jater některých suchozemských zvířat.
(2)
Vědecký výbor pro kontaminující látky v potravinovém řetězci (Výbor) Evropského úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) přijal 5. července 2011 na žádost Komise stanovisko k posouzení rizika pro veřejné zdraví v souvislosti s výskytem vysokých hladin dioxinů a PCB s dioxinovým efektem v játrech ovcí a jelenovitých (3).
(3)
Na žádost Komise by mělo stanovisko určit, zda může u spotřebitelů z podskupin obyvatelstva, které tyto výrobky konzumují (nadměrní konzumenti, lidé se zvláštními požadavky na stravu), dojít ke zvýšení zdravotního rizika. Stanovisko by také mělo posoudit možné příčiny výskytu zvýšených hladin dioxinů a PCB s dioxinovým efektem v játrech ovcí a jelenovitých a poskytnout vědecké informace o tom, zda by bylo v budoucnosti vhodné stanovit regulační hodnoty v játrech na základě výrobku, ne na základě obsahu tuku.
(4)
Výbor dospěl k závěru, že pravidelná konzumace ovčích jater by vedla k nárůstu expozice dioxinům a PCB s dioxinovým efektem v průměru přibližně o 20 %. V ojedinělých případech by mohla konzumace ovčích jater vést k příjmům převyšujícím tolerovatelný týdenní příjem těchto kontaminujících látek. Výbor dospěl k závěru, že častá konzumace ovčích jater, zejména u žen v plodném věku a dětí, může představovat zdravotní riziko.
(5)
Dále výbor dospěl k závěru, že půda a sedimenty jsou přirozenými zásobárnami dioxinů a PCB. Přenos dioxinů a PCB s dioxinovým efektem z půdy na rostliny přes kořenový systém je však celkově zanedbatelný. V minulých několika letech byly v řadě vzorků ovčích jater z různých zemí Evropy zjištěny vysoké koncentrace dioxinů a PCB, i když nebyly spojeny s konkrétními zdroji kontaminace. V případě ovcí je hlavním způsobem expozice pastva. Při pastvě mohou ovce přijmout i půdu, a to buď skrze částice, které ulpěly na rostlinách, nebo přímo při konzumaci pastvinné vegetace blízko povrchu země. Příjem půdy je značně proměnlivý a velmi se liší v závislosti na ročním období: průměrný příjem půdy činí podle zjištění asi 8 % z příjmu sušiny. Celkově může příjem půdy podstatně zvýšit expozici ovcí dioxinům a PCB. O přenosu dioxinů nebo PCB z krmiva do ovčích jater je k dispozici jen omezené množství údajů. V závislosti na polychlorovaném dibenzo-p-dioxinu (PCDD), polychlorovaném dibenzofuranu (PCDF) nebo kongenerech PCB se zaznamenané přenosové poměry pohybovaly mezi 5 a 175 a byly asi čtyřikrát vyšší v játrech než v mase nebo ledvinách.
(6)
Úřad EFSA dospěl k závěru, že ovčí játra jsou významným orgánem k ukládání dioxinů a PCB. Rozdíly v metabolismu by částečně mohly vysvětlit poměrně vysoké ukládání dioxinů a podobných sloučenin v játrech ovcí ve srovnání se skotem.
(7)
Dále úřad EFSA dospěl k závěru, že i kdyby byla možná sekvestrace jater a výskyt dioxinů a PCB by nebyl úplně spojen s tukovým podílem jater, nemělo by to žádný vliv na výsledek, ať už vyjádřený v poměru k tuku nebo čerstvé tkáni, protože veškeré dioxiny a PCB se extrahují analytickým postupem, bez ohledu na to, v jaké části jater se vyskytují.
(8)
Komise požádala referenční laboratoř Evropské unie (EURL) pro dioxiny a PCB v krmivech a potravinách, aby přezkoumala, jaký vliv mají různé metody extrakce na hladiny dioxinů a PCB v játrech ovcí s ohledem na uvedení analytického výsledku v poměru k tuku nebo čerstvé hmotnosti. Laboratoř EURL dospěla k závěru, že rozdíly v koncentracích dioxinů a PCB byly podstatně vyšší v poměru k tuku než v poměru k čerstvé hmotnosti. Koncentrace dioxinů a PCB v poměru k tuku v ovčích játrech závisely na použité metodě extrakce nebo rozpouštědlech, a tedy na výsledném obsahu tuku. Při porovnání výsledků v poměru k čerstvé hmotnosti byly hladiny dioxinů a PCB srovnatelné.
(9)
Aby byly zaručeny srovnatelné výsledky a zajištěn jednotný postup prosazování v celé Unii, pokud jde o dioxiny a PCB v játrech suchozemských zvířat, je proto vhodné stanovit maximální limity v poměru k čerstvé hmotnosti, jak už byly stanoveny pro rybí játra a výrobky z nich.
(10)
Je třeba zajistit, aby se tyto maximální limity nevztahovaly na potraviny, které jsou v souladu s právními předpisy uváděny na trh před datem použitelnosti.
(11)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Pozměňovací ustanovení
V příloze nařízení (ES) č. 1881/2006 se bod 5.2 nahrazuje tímto:
„5.2
Játra suchozemských zvířat uvedených v bodě 5.1 kromě jater ovcí a výrobků z nich
0,30 pg/g čerstvé hmotnosti
0,50 pg/g čerstvé hmotnosti
3,0 ng/g čerstvé hmotnosti
Ovčí játra a výrobky z nich
1,25 pg/g čerstvé hmotnosti
2,00 pg/g čerstvé hmotnosti
3,0 ng/g čerstvé hmotnosti“
Článek 2
Přechodná ustanovení
1. Toto nařízení se nepoužije na výrobky uvedené na trh před 1. lednem 2014 v souladu s ustanoveními použitelnými k tomuto datu.
2. Prokázat, kdy byly produkty uvedeny na trh, je úkolem hospodářského subjektu v potravinářském odvětví.
Článek 3
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 30. října 2013.
KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1067/2013
2013 m. spalio 30 d.
kuriuo dėl didžiausios leidžiamosios teršalų dioksinų, dioksinų tipo PCB ir ne dioksinų tipo PCB koncentracijos sausumos gyvūnų kepenyse iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1881/2006
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 1993 m. vasario 8 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 315/93, nustatantį Bendrijos procedūras dėl maisto teršalų (1), ypač į jo 2 straipsnio 3 dalį,
kadangi:
(1)
2006 m. gruodžio 19 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1881/2006, nustatančiu didžiausias leistinas tam tikrų teršalų maisto produktuose koncentracijas (2), nustatyta didžiausia leidžiamoji dioksinų ir dioksinų tipo polichlorintų bifenilų (PCB) koncentracija tam tikruose maisto produktuose, įskaitant tam tikrų sausumos gyvūnų kepenis;
(2)
2011 m. liepos 5 d. Europos maisto saugos tarnybos (toliau - EFSA) mokslinė grupė, nagrinėjanti teršalų maisto grandinėje klausimus (toliau - mokslinė grupė), Komisijos prašymu priėmė nuomonę dėl pavojaus visuomenės sveikatai, susijusio su didele dioksinų ir dioksinų tipo PCB koncentracija avių ir elnių kepenyse (3);
(3)
Komisija paprašė šioje nuomonėje nurodyti, ar gali padidėti pavojus vartotojų, priklausančių gyventojų, vartojančių tokius produktus, pogrupiams (pvz., nuolatinių vartotojų, tam tikros dietos besilaikančių žmonių ir pan.), sveikatai. Nuomonėje taip pat turėtų būti ištirta, kodėl avių ir elnių kepenyse nustatoma didelė dioksinų ir dioksinų tipo PCB koncentracija, ir pateikti moksliniai įrodymai, ar ateityje būtų tikslinga teisės aktais nustatyti koncentraciją kepenyse pagal produktą, o ne pagal riebalus;
(4)
mokslinė grupė padarė išvadą, kad reguliariai vartojant avių kepenis dioksinų ir dioksinų tipo PCB poveikis vidutiniškai gali padidėti apie 20 % Kai kada vartojant avių kepenis didelis šių teršalų kiekis gali viršyti leidžiamą savaitės normą (toliau - LSN). Mokslinė grupė padarė išvadą, kad dažnai vartojant avių kepenis - ypač vaikams ir reprodukcinio amžiaus moterims - gali kilti sveikatos problemų;
(5)
mokslinė grupė taip pat padarė išvadą, kad dioksinai ir PCB natūraliai kaupiasi dirvožemyje ir nuosėdose. Dioksinų ir PCB iš dirvožemio į augalą per šaknis paprastai patenka nedaug. Pastaraisiais metais keliuose avių kepenų mėginiuose iš įvairių Europos šalių buvo nustatyta didelė dioksinų ir PCB koncentracija, nors mėginiai nebuvo susiję su konkrečiais taršos šaltiniais. Avių ganymas yra pirminis poveikio avims veiksnys. Ganomos avys gali gauti dirvožemio per ant daržovių nusėdusias daleles arba tiesiogiai misdamos ganyklų žole, kuri yra arti žemės paviršiaus. Dirvožemio suvartojama labai įvairiai ir priklausomai nuo sezono: pranešta, kad suvartojamo dirvožemio kiekio mediana yra apie 8 % sausosios medžiagos kiekio. Apskritai suvartojamas dirvožemio kiekis gali labai prisidėti prie dioksinų ir PCB poveikio avims. Turima nedaug duomenų apie dioksinų ir (arba) PCB patekimą į avių kepenis iš pašarų. Priklausomai nuo konkrečių polichlorintų dibenzo-p-dioksinų (PCDD), polichlorintų dibenzofuranų (PCDF) ir PCB giminingų junginių, patekimo koeficientai, apie kuriuos buvo pranešta, buvo nuo 5 iki 175, ir kepenų atveju buvo maždaug 4 kartus didesni nei mėsos arba inkstų audinių atveju;
(6)
EFSA taip pat padarė išvadą, kad avių kepenys - svarbus dioksinų ir PCB kaupimo organas. Atsižvelgiant į metabolizmo skirtumus, galima iš dalies paaiškinti, kodėl, palyginti su galvijų kepenimis, avių kepenyse susikaupia santykinai daug dioksinų ir susijusių junginių;
(7)
EFSA padarė išvadą, kad net jei yra galimybė, kad kepenyse vyksta sekvestracija ir dioksinai ir PCB nėra visiškai susiję su kepenų riebalais, tai neturėtų jokio poveikio rezultatams, išreikštiems riebalais arba gyvuoju svoriu, nes visi dioksinai ir PCB ekstrahuojami atliekant analizę nepriklausomai nuo kepenų dalies, kurioje jie yra;
(8)
Komisija paprašė Europos Sąjungos etaloninės dioksinų ir PCB pašaruose ir maisto produktuose laboratorijos (toliau - ESEL) ištirti, kaip skirtingi ekstrahavimo metodai turi poveikio dioksinų ir PCB koncentracijai avių kepenyse, kai analizės rezultatai pateikiami riebalų pagrindu arba drėgno svorio pagrindu. ESEL padarė išvadą, kad dioksinų ir PCB koncentracija buvo žymiai didesnė ją nustačius riebalų pagrindu, palyginti su drėgno svorio pagrindu nustatoma koncentracija. Dioksinų ir PCB koncentracija, nustatyta riebalų pagrindu, avių kepenyse priklausė nuo taikyto ekstrahavimo metodo arba tirpiklių, taigi - nuo gauto riebalų kiekio. Lyginant rezultatus, gautus drėgno svorio pagrindu, dioksinų ir PCB koncentracija buvo pakankamai panaši;
(9)
todėl, siekiant užtikrinti rezultatų, susijusių su dioksinų ir PCB koncentracijos sausumos gyvūnų kepenyse nustatymu, palyginamumą ir vienodą požiūrį į reikalavimų vykdymo užtikrinimą visoje Sąjungoje, tikslinga nustatyti didžiausią leidžiamą koncentraciją remiantis drėgnu svoriu, kaip jau nustatyta žuvų kepenims ir jų šalutinių produktų gaminiams;
(10)
tikslinga nustatyti, kad didžiausia leidžiamoji koncentracija nebūtų taikoma maisto produktams, kurie teisėtai pateikti rinkai iki taikymo dienos;
(11)
šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Keitimo nuostatos
Reglamento (EB) Nr. 1881/2006 priedo 5.2 punktas pakeičiamas taip:
„5.2
5.1 punkte nurodytų sausumos gyvūnų kepenys, išskyrus avis ir jų šalutinių produktų gaminius
0,30 pg/g drėgno svorio
0,50 pg/g drėgno svorio
3,0 ng/g drėgno svorio
Avių kepenys ir jų šalutinių produktų gaminiai
1,25 pg/g drėgno svorio
2,00 pg/g drėgno svorio
3,0 ng/g drėgno svorio“
2 straipsnis
Pereinamojo laikotarpio nuostatos
1. Šis reglamentas netaikomas produktams, kurie buvo pateikti rinkai anksčiau nei iki 2014 m. sausio 1 d., laikantis tuo metu taikomų nuostatų.
2. Įrodyti, kada produktai buvo pateikti rinkai, privalo maisto ūkio subjektas.
3 straipsnis
Įsigaliojimas ir taikymas
Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Jis taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2013 m. spalio 30 d.