NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 529/2014
ze dne 12. března 2014,
kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013, pokud jde o regulační technické normy pro posuzování podstatnosti rozšíření a změn přístupu založeného na interním ratingu a pokročilého přístupu k měření
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a investiční podniky a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (1), a zejména na čl. 143 odst. 5 třetí pododstavec a čl. 312 odst. 4 třetí pododstavec uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V souladu s čl. 143 odst. 3 nařízení (EU) č. 575/2013 odkazuje rozsah použití ratingového systému na druhy expozic, které lze podrobit ratingu pomocí specifického ratingového systému.
(2)
Nařízení (EU) č. 575/2013 rozlišuje mezi podstatnými rozšířeními a změnami přístupu založeného na interním ratingu (přístup IRB) a pokročilého přístupu k měření (AMA), které podléhají schválení, a všemi ostatními změnami, které je třeba oznámit. Pokud jde o druhou skupinu rozšíření a změn, nařízení (EU) č. 575/2013 neuvádí, kdy má k oznámení rozšíření či změny dojít, tj. zda by změna měla být oznámena předtím, než je provedena, nebo po provedení. Lze se domnívat, že není nutné, aby o provedení rozšíření a změn menšího významu příslušné orgány věděly předem. Navíc by bylo účelnější a méně náročné, kdyby instituce informace o takovýchto změnách menšího významu shromažďovaly a pravidelně je oznamovaly příslušným orgánům. Několik členských států již takovéto postupy dohledu uplatňuje. Rozšíření a změny, které je třeba oznámit, je tedy třeba dále rozdělit na rozšíření a změny, které je třeba oznámit před provedením, a rozšíření a změny, které stačí oznámit poté, co byly provedeny. Tím by se dále zaručilo, že příslušné orgány ve svých každodenních úkolech věnují pozornost rozšířením a změnám, které mohou podstatně změnit požadavky na kapitál nebo výkonnost modelů či ratingových systémů. Také by se tím zaručilo, že instituce odlišují rozšíření a změny, které mají mimořádný význam, a rozšíření a změny menšího významu, a to na základě přístupu k dohledu orientovaného na rizika. Takovéto rozlišování rozšíření a změn, které je třeba oznámit před provedením, a rozšíření a změn, které stačí oznámit poté, co byly provedeny, by bylo obezřetné vzhledem tomu, že oznámení před provedením by příslušným orgánům umožnilo přezkoumat, zda je toto nařízení uplatňováno správně. Tím by se následně snížila zátěž institucí spojená s dohledem.
(3)
Podstatnost rozšíření či změn modelů zpravidla závisí na druhu a kategorii navrhovaného rozšíření či změny (což by se mělo odrážet v kvalitativních kritériích) a na jejich potenciálu změnit požadavky na kapitál nebo případně objemy rizikově vážených expozic (což by se mělo odrážet v kvantitativních kritériích). Proto by všechna kvantitativní kritéria pro přezkum podstatnosti rozšíření a změn měla mít formu prahové hodnoty založené na procentní změně požadavků na kapitál nebo případně objemů rizikově vážených expozic před změnou a po ní.
(4)
Zatímco u rozšíření a změn modelů pokročilého přístupu k měření by kvantitativní prahová hodnota měla být v zájmu jednoduchosti vypočtena na základě požadavků na kapitál, u změn přístupu založeného na interním ratingu by měla být prahová hodnota vypočtena na základě objemů rizikově vážených expozic, aby se zamezilo tomu, že budou prahové hodnoty nemístně ovlivněny rozdíly ve výši provedených úvěrových úprav v ocenění, jež mají vliv na požadavky na kapitál, avšak nikoli na rizikově vážené expozice. Kromě toho by kvantitativní prahové hodnoty měly být koncipovány tak, aby zohledňovaly celkový dopad rozšíření či změn na kapitál požadovaný na základě interních přístupů a standardních přístupů, aby se zohlednil rozsah, v němž jsou u celkových požadavků na kapitál nebo objemů rizikově vážených expozic používány interní přístupy. To platí pro všechny prahové hodnoty u obou přístupů s výjimkou druhé prahové hodnoty v čl. 4 odst. 1 písm. c) bodě ii) pro přístup IRB a prahové hodnoty pro předběžné oznámení pro přístup IRB, které jsou koncipovány s ohledem na dopad změn na objemy rizikově vážených expozic, na něž se vztahuje rozsah použití specifického modelu. Jak u přístupu založeného na interním ratingu, tak u pokročilého přístupu k měření by měl být výpočet pro odvození dopadu daného rozšíření nebo změny proveden s odkazem na stejný časový bod vzhledem k tomu, že soubor expozic (v případě přístupu IRB) a rizikový profil (v případě přístupu AMA) jsou s měnícím se časem poměrně stabilní.
(5)
Příslušné orgány mohou kdykoli přijmout vhodná opatření v oblasti dohledu, pokud jde o rozšíření a změny modelů, které byly oznámeny, a to na základě průběžného přezkumu stávajících svolení používat interní přístupy, jenž je stanoven v článku 101 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (2). To má na jedné straně zaručit, že budou uspokojeny požadavky stanovené v oddílu 6 kapitoly 3 hlavy II části 3 nebo v kapitole 4 hlavy III části 3 nebo v kapitole 5 hlavy IV části 3 nařízení (EU) č. 575/2013. Na druhé straně je nutné stanovit v pravidlech podněty pro nová schválení a oznámení rozšíření a změn interních přístupů. Taková pravidla by neměla ovlivnit přístupy k dohledu založené na přezkumu interního modelu nebo správní postupy stanovené v čl. 20 odst. 8 nařízení (EU) č. 575/2013.
(6)
Na změny v trvalém částečném využívání interních přístupů nebo případně v postupném zavádění interních přístupů se vztahují články 148 a 150 nařízení (EU) č. 575/2013 v případě přístupu IRB a článek 314 nařízení (EU) č. 575/2013 v případě pokročilého přístupu k měření. Proto by se toto nařízení nemělo na uvedené druhy změn vztahovat.
(7)
Svolení příslušných orgánů se týká metod, procesů, kontrol, shromažďování údajů a systémů IT v rámci přístupů, a proto by se toto nařízení nemělo vztahovat na probíhající slaďování modelů se souborem údajů použitých k výpočtům, které vychází ze schválených metod, procesů, kontrol, shromažďování údajů a systémů IT.
(8)
Aby mohly příslušné orgány posoudit, zda instituce správně uplatnily pravidla pro posuzování podstatnosti rozšíření a změn, měly by instituce předkládat příslušným orgánům odpovídající dokumenty. Aby se snížila zátěž institucí spojená s dohledem a zvýšila účelnost a účinnost postupů, které příslušné orgány v tomto ohledu uplatňují, měla by být stanovena pravidla, v nichž budou upřesněny požadavky na dokumenty, které mají být přiloženy k žádostem o schválení rozšíření a změn či k jejich oznámení.
(9)
Toto nařízení vychází z návrhů regulačních technických norem, které Evropský orgán pro bankovnictví předložil Komisi.
(10)
Ustanovení tohoto nařízení spolu úzce souvisejí, jelikož se týkají rozšíření a/nebo změn přístupu IRB nebo pokročilého přístupu k měření týkajících se požadavků na kapitál pro úvěrové a operační riziko, a také proto, že relevantní otázky a postupy spojené s dohledem jsou u těchto dvou druhů interních přístupů podobné. Aby se zaručila soudržnost uvedených ustanovení a zároveň aby se usnadnil ucelený pohled na ně pro osoby, které podléhají uvedeným povinnostem, je žádoucí, aby ustanovení vstoupila v platnost zároveň a aby byly všechny regulační technické normy požadované nařízením (EU) č. 575/2013 týkající se rozšíření a změn interních modelů pro úvěrové a operační riziko začleněny do jediného nařízení. Nicméně jelikož se ustanovení písm. a) prvního pododstavce čl. 312 odst. 4 týká jiného tématu, toto nařízení se týká pouze písmen b) a c).
(11)
Evropský orgán pro bankovnictví uspořádal k návrhům regulačních technických norem, na nichž je toto nařízení založeno, otevřené veřejné konzultace, provedl analýzu potenciálních souvisejících nákladů a přínosů a vyžádal si stanovisko skupiny subjektů působících v bankovnictví zřízené v souladu s článkem 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (3),
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví podmínky pro posuzování podstatnosti rozšíření a změn přístupu založeného na interním ratingu a pokročilého přístupu k měření povolených v souladu s nařízením (EU) č. 575/2013, včetně způsobů oznamování takových změn a rozšíření.
Článek 2
Kategorie rozšíření a změn
1. Podstatnost změn v rozsahu použití ratingového systému nebo v přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech nebo podstatnost změn ratingových systémů nebo přístupů k akciovým expozicím založených na interních modelech z hlediska přístupu založeného na interním ratingu („změny přístupu IRB“) nebo podstatnost rozšíření a změn z hlediska pokročilého přístupu k měření („rozšíření a změny pokročilého přístupu k měření“) se zařadí do jedné z následujících kategorií:
a)
podstatná rozšíření a změny, které podle čl. 143 odst. 3 a čl. 312 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013 vyžadují svolení příslušných orgánů;
b)
jiná rozšíření a změny, které je třeba oznámit příslušným orgánům.
2. Rozšíření a změny uvedené v odst. 1 písm. b) se dále klasifikují jako:
a)
rozšíření a změny, které je třeba oznámit před provedením;
b)
rozšíření a změny, které je třeba oznámit po provedení.
Článek 3
Zásady klasifikace rozšíření a změn
1. Klasifikace změn přístupu IRB se provede v souladu s tímto článkem a články 4 a 5.
Klasifikace rozšíření a změn pokročilého přístupu k měření se provede v souladu s tímto článkem a články 6 a 7.
2. Pokud se od institucí vyžaduje, aby vypočítaly kvantitativní dopad rozšíření či změny na požadavky na kapitál nebo případně na objemy rizikově vážených expozic, instituce použijí tuto metodiku:
a)
pro účely posouzení kvantitativního dopadu instituce použijí nejnovější dostupné údaje;
b)
pokud není přesné posouzení kvantitativního dopadu proveditelné, instituce místo toho posoudí dopad na základě reprezentativního vzorku či jiných spolehlivých metod dedukce;
c)
u změn, které nemají přímý kvantitativní dopad, se výpočet kvantitativního dopadu podle čl. 4 odst. 1 písm. c) pro přístup IRB nebo čl. 6 odst. 1 písm. c) pro pokročilý přístup k měření neprovádí.
3. Jedno podstatné rozšíření či změna se nerozdělí do více změn či rozšíření, které by byly méně podstatné.
4. V případě pochybností zařadí instituce rozšíření a změny do kategorie nejvyšší potenciální podstatnosti.
5. Pokud příslušné orgány poskytly svolení ve vztahu k podstatnému rozšíření či změně, instituce vypočítají požadavky na kapitál na základě schváleného rozšíření či změny od data stanoveného v novém svolení, které nahradí svolení předchozí. Pokud nejsou rozšíření či změny, k nimž příslušné orgány vydaly svolení, k datu uvedeném v novém svolení provedeny, je nutné, aby k nim příslušné orgány vydaly nové svolení, o něž se požádá bez zbytečného prodlení.
6. Dojde-li k průtahům při provádění rozšíření či změny, k nimž příslušný orgán vydal svolení, instituce to oznámí příslušnému orgánu a předloží mu plán včasného provedení schváleného rozšíření či změny, který provede ve lhůtě dohodnuté s příslušným orgánem.
7. Pokud jsou rozšíření nebo změna klasifikovány jako rozšíření či změny, které je třeba před provedením oznámit příslušným orgánům, a pokud se instituce po oznámení rozhodnou, že dané rozšíření či změnu neprovedou, uvědomí o tomto rozhodnutí bez zbytečného prodlení příslušné orgány.
Článek 4
Podstatné změny přístupu IRB
1. Změny přístupu IRB se považují za podstatné, pokud splňují kteroukoli z těchto podmínek:
a)
patří mezi změny rozsahu použití ratingových systémů nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech popsaných v příloze I části I oddílu 1;
b)
patří mezi změny ratingových systémů nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech popsaných v příloze I části II oddílu 1;
c)
v jejich důsledku dojde k některému z následujících jevů:
i)
ke snížení kterékoli z následujících hodnot o 1,5 %:
-
celkové objemy rizikově vážených expozic mateřské instituce v EU pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění na konsolidované úrovni,
-
celkové objemy rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění v případě instituce, která není ani mateřskou institucí, ani dceřiným podnikem,
ii)
k 15 % či vyššímu snížení objemů rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění vztahujících se k rozsahu použití systému interního ratingu nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech.
2. Pro účely odst. 1 písm. c) bodu i) tohoto článku a v souladu s čl. 3 odst. 2 se dopad změny posoudí jako podíl vypočtený následujícím způsobem:
a)
v čitateli se uvede rozdíl v objemech rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění vztahujících se k rozsahu použití systému interního ratingu nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech před změnou a po změně na konsolidované úrovni mateřské instituce v EU nebo na úrovni instituce, která není ani mateřskou institucí, ani dceřiným podnikem;
b)
ve jmenovateli se uvedou celkové objemy rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění před změnou na konsolidované úrovni mateřské instituce v EU nebo na úrovni instituce, která není ani mateřskou institucí, ani dceřiným podnikem, v tomto pořadí.
Výpočet odkazuje na stejný bod v čase.
Určení dopadů na objemy rizikově vážených expozic odkazuje pouze na dopad změny přístupu IRB, a předpokládá se, že soubor expozic zůstává konstantní.
3. Pro účely odst. 1 písm. c) bodu ii) tohoto článku a v souladu s čl. 3 odst. 2 se dopad změny posoudí jako podíl vypočtený následujícím způsobem:
a)
v čitateli se uvede rozdíl v objemech rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění vztahujících se k rozsahu použití systému interního ratingu nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech před změnou a po změně;
b)
ve jmenovateli se uvedou objemy rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění vztahujících se k rozsahu použití systému interního ratingu nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech před změnou.
Výpočet odkazuje na stejný bod v čase.
Určení dopadů na objemy rizikově vážených expozic odkazuje pouze na dopad změny přístupu IRB, a předpokládá se, že soubor expozic zůstává konstantní.
Článek 5
Změny přístupu IRB, jež nejsou považovány za podstatné
1. Změny přístupu IRB, jež nejsou podstatné, ale je třeba je oznámit příslušným orgánům podle čl. 143 odst. 4 nařízení (EU) č. 575/2013, se oznámí tímto způsobem:
a)
změny, které splňují některou z následujících podmínek, se oznámí příslušnému orgánu alespoň dva měsíce před provedením:
i)
změny popsané v příloze I části I oddíle 2,
ii)
změny popsané v příloze I části II oddíle 2,
iii)
změny, kterou jsou příčinou alespoň 5 % snížení objemů rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění vztahujících se k rozsahu použití ratingového systému nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech;
b)
všechny ostatní změny se oznámí příslušným orgánům poté, co byly provedeny, a to alespoň jednou za rok.
2. Pro účely odst. 1 písm. a) bodu iii) tohoto článku a v souladu s čl. 3 odst. 2 se dopad změny posoudí jako podíl vypočtený následujícím způsobem:
a)
v čitateli se uvede rozdíl v objemech rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění vztahujících se k rozsahu použití ratingového systému nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech před změnou a po změně;
b)
ve jmenovateli se uvedou objemy rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění vztahujících se k rozsahu použití systému interního ratingu nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech před změnou.
Výpočet odkazuje na stejný bod v čase.
Určení dopadů na objemy rizikově vážených expozic odkazuje pouze na dopad změny přístupu IRB, a předpokládá se, že soubor expozic zůstává konstantní.
Článek 6
Podstatná rozšíření a změny pokročilého přístupu k měření
1. Rozšíření a změny pokročilého přístupu k měření se považují za podstatné, pokud splňují některou z následujících podmínek:
a)
patří mezi rozšíření popsaná v příloze II části I oddíle 1;
b)
patří mezi rozšíření popsaná v příloze II části II oddíle 1;
c)
v jejich důsledku dojde k některému z následujících jevů:
i)
ke snížení kterékoli z následujících hodnot o 10 % či více:
-
celkových konsolidovaných požadavků mateřské instituce v EU na kapitál pro operační riziko,
-
celkových požadavků na kapitál pro operační riziko v případě instituce, která není ani mateřskou institucí, ani dceřiným podnikem,
ii)
ke snížení kterékoli z následujících hodnot o 10 % či více:
-
celkových požadavků na kapitál pro operační riziko na konsolidované úrovni mateřské instituce, která není mateřskou institucí v EU,
-
celkových požadavků na kapitál pro operační riziko dceřiného podniku v případě, že mateřská instituce neobdržela svolení použít pokročilý přístup k měření.
2. Pro účely odst. 1 písm. c) bodu i) a v souladu s čl. 3 odst. 2 se dopad rozšíření či změny posoudí jako podíl vypočtený následujícím způsobem:
a)
v čitateli se uvede rozdíl v požadavcích na kapitál pro operační riziko vztahujících se k rozsahu použití modelu pokročilého přístupu k měření před rozšířením či změnou na konsolidované úrovni mateřské instituce v EU nebo na úrovni na úrovni instituce, která není ani mateřskou institucí, ani dceřiným podnikem, a po tomto rozšíření či změně;
b)
ve jmenovateli se uvedou celkové požadavky na kapitál pro operační riziko před rozšířením či změnou na konsolidované úrovni mateřské instituce v EU nebo na úrovni instituce, která není ani mateřskou institucí, ani dceřiným podnikem, v tomto pořadí.
Výpočet odkazuje na stejný bod v čase.
Určení dopadů na požadavky na kapitál odkazuje pouze na dopad rozšíření a změny pokročilého přístupu k měření, a proto se předpokládá, že profil operačního rizika zůstává konstantní.
3. Pro účely odst. 1 písm. c) bodu ii) a v souladu s čl. 3 odst. 2 se dopad rozšíření či změny posoudí jako podíl vypočtený následujícím způsobem:
a)
v čitateli se uvede rozdíl v požadavcích na kapitál pro operační riziko vztahujících se k rozsahu použití modelu před rozšířením či změnou na konsolidované úrovni mateřské instituce, která není mateřskou institucí v EU, nebo na úrovni dceřiného podniku, pokud mateřská instituce neobdržela svolení k použití pokročilého přístupu k měření, a po tomto rozšíření či změně;
b)
ve jmenovateli se uvedou celkové požadavky na kapitál pro operační riziko před rozšířením či změnou na konsolidované úrovni mateřské instituce, která není mateřskou institucí v EU, nebo na úrovni dceřiného podniku, pokud mateřská instituce neobdržela svolení k použití pokročilého přístupu k měření, a po tomto rozšíření či změně, v uvedeném pořadí.
Výpočet odkazuje na stejný bod v čase.
Určení dopadů na požadavky na kapitál odkazuje pouze na dopad rozšíření a změny pokročilého přístupu k měření, a proto se předpokládá, že profil operačního rizika zůstává konstantní.
Článek 7
Rozšíření a změny pokročilého přístupu k měření, jež nejsou považovány za podstatné
Rozšíření a změny pokročilého přístupu k měření, jež nejsou podstatné, ale je třeba je oznámit příslušným orgánům podle čl. 312 odst. 3 nařízení (EU) č. 575/2013, se oznámí tímto způsobem:
a)
rozšíření a změny, které spadají do přílohy II části I oddílu 2 a části II oddílu 2, se oznámí příslušným orgánům alespoň dva měsíce před provedením;
b)
všechna ostatní rozšíření a změny se oznámí příslušným orgánům poté, co byly provedeny, a to alespoň jednou za rok.
Článek 8
Dokumentace rozšíření a změn
1. U rozšíření a změn přístupu IRB nebo pokročilého přístupu k měření, které na základě klasifikace vyžadují svolení příslušných orgánů, instituce společně s žádostí předloží tyto dokumenty:
a)
popis rozšíření nebo změny, jejich zdůvodnění a cíl;
b)
datum provedení;
c)
rozsah použití ovlivněný rozšířením či změnou modelu spolu s objemovými charakteristikami;
d)
technický a procesní dokument (dokumenty);
e)
zprávy o nezávislém přezkumu či validaci prováděných institucemi;
f)
potvrzení, že rozšíření či změna byly v rámci schvalovacích procesů instituce schváleny příslušnými subjekty, a datum schválení;
g)
případný kvantitativní dopad změny či rozšíření na objemy rizikově vážených expozic nebo na požadavky na kapitál;
h)
záznamy o počtu aktuálních a předcházejících verzí interních modelů, které podléhají schválení.
2. U rozšíření a změn, které na základě klasifikace vyžadují oznámení buď před provedením, nebo po něm, instituce společně s oznámením předloží dokumentaci uvedenou v odst. 1 písm. a), b), c), f) a g).
Článek 9
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. března 2014.
KOMISIJOS DELEGUOTASIS REGLAMENTAS (ES) Nr. 529/2014
2014 m. kovo 12 d.
kuriuo papildomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 575/2013 nuostatos dėl techninių reguliavimo standartų, susijusių su vidaus reitingais pagrįsto metodo ir pažangiojo vertinimo metodo išplėtimo ir pakeitimų reikšmingumo vertinimu
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (1), ypač į jo 143 straipsnio 5 dalies trečią pastraipą ir 312 straipsnio 4 dalies trečią pastraipą,
kadangi:
(1)
pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 143 straipsnio 3 dalį reitingų sistema taikoma tokių rūšių pozicijoms, kurių reitingus galima nustatyti pagal konkrečią reitingų sistemą;
(2)
Reglamente (ES) Nr. 575/2013 daromas skirtumas tarp vidaus reitingais pagrįsto metodo (IRB metodo) ir pažangiojo vertinimo metodo (AMA metodo) reikšmingo išplėtimo ar pakeitimų, dėl kurių reikia kreiptis leidimo, ir visų kitų pakeitimų, apie kuriuos reikia pranešti. Pastaruoju atveju Reglamente (ES) Nr. 575/2013 nenurodytas pranešimo apie metodų išplėtimą ar pakeitimą laikas, t. y. ar apie pakeitimą reikia pranešti prieš jo įgyvendinimą, ar po jo. Reikėtų laikytis nuomonės, kad apie nesvarbų metodų išplėtimą ar pakeitimus kompetentingoms institucijoms nebūtina žinoti iš anksto. Be to, ir įstaigoms būtų efektyviau ir lengviau rinkti informaciją apie tokius nesvarbius pakeitimus ir periodiškai pranešti kompetentingoms institucijoms. Iš tiesų tai jau yra kelių valstybių narių priežiūros institucijų praktika. Todėl metodų išplėtimą ir pakeitimus, apie kuriuos reikia pranešti, reikėtų papildomai suskirstyti į tuos, apie kuriuos reikia pranešti prieš įgyvendinimą, ir į tuos, apie kuriuos tereikia pranešti po įgyvendinimo. Taip būtų papildomai užtikrinta, kad kompetentingos institucijos vykdydamos įprastines užduotis daugiausia dėmesio skirtų metodų išplėtimui ir pakeitimams, dėl kurių gali iš esmės pasikeisti nuosavų lėšų reikalavimai arba modelių ar reitingų sistemų rezultatai. Be to, taip būtų užtikrinta, kad, laikantis į riziką orientuoto priežiūros požiūrio, įstaigos atskirtų labai reikšmingą metodų išplėtimą ir pakeitimus nuo nesvarbių. Toks metodų išplėtimo ir pakeitimų, apie kuriuos reikia pranešti prieš įgyvendinimą, atskyrimas nuo tų, apie kuriuos reikia pranešti po įgyvendinimo, būtų apdairus turint omenyje tai, kad, gavusios pranešimą prieš įgyvendinimą, kompetentingos institucijos turėtų galimybę įvertinti, ar šis reglamentas teisingai taikomas. Dėl to savo ruožtu taip pat sumažėtų įstaigai tenkanti su priežiūra susijusi našta;
(3)
modelių išplėtimo arba pakeitimų reikšmingumas paprastai priklauso nuo siūlomo išplėtimo arba pakeitimo rūšies ir kategorijos (tai turėtų rodyti kokybiniai kriterijai) ir nuo galimybės, kad dėl jų pasikeis nuosavų lėšų reikalavimai arba, kai taikoma, pagal riziką įvertintų pozicijų sumos (tai turėtų rodyti kiekybiniai kriterijai). Todėl bet koks kiekybinis metodų išplėtimo arba pakeitimo reikšmingumo peržiūrėjimo kriterijus turėtų būti riba, grindžiama nuosavų lėšų reikalavimų arba, kai taikoma, pagal riziką įvertintų pozicijų sumų procentiniu pokyčiu prieš pakeitimą ir po jo;
(4)
AMA metodų išplėtimo ir pakeitimų atveju kiekybinė riba paprastumo sumetimais turėtų būti apskaičiuojama remiantis nuosavų lėšų reikalavimais, tačiau IRB metodų pakeitimų atveju riba turėtų būti apskaičiuojama remiantis pagal riziką įvertintų pozicijų sumomis, kad ribų netinkamai nepaveiktų atliktų kredito vertės koregavimų sumų skirtumai, turintys įtakos nuosavų lėšų reikalavimams, bet ne pagal riziką įvertintų pozicijų sumoms. Be to, kiekybinės ribos turėtų būti nustatytos taip, kad būtų atsižvelgta į bendrą metodų išplėtimo arba pakeitimų poveikį kapitalui, kurio reikalaujama pagal vidaus metodus ir standartizuotus metodus, siekiant parodyti, kokiu mastu vidaus metodai taikomi bendriems nuosavų lėšų reikalavimams arba pagal riziką įvertintų pozicijų sumoms nustatyti. Tai galioja visoms abiejų metodų riboms, išskyrus 4 straipsnio 1 dalies c punkto ii papunktyje nurodytą antrąją IRB metodo ribą ir IRB metodo išankstinio pranešimo ribą, kurios nustatytos turint omenyje pakeitimų poveikį pagal riziką įvertintų pozicijų sumoms, kurioms taikomas konkretus modelis. Tiek IRB metodo, tiek AMA metodo konkretaus išplėtimo arba pakeitimo poveikis turėtų būti apskaičiuojamas imant tą patį laiką, nes pozicijų rinkinys (IRB metodo atveju) ir rizikos pobūdis (AMA metodo atveju) laikui bėgant yra santykinai stabilūs;
(5)
kompetentingos institucijos dėl modelių išplėtimo ir pakeitimų, apie kuriuos pranešta, gali bet kada imtis tinkamų priežiūros priemonių, remdamosi nuolatine esamo leidimo naudoti vidaus metodus peržiūra, numatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/36/ES (2) 101 straipsnyje. Viena vertus, taip siekiama užtikrinti, kad būtų toliau laikomasi Reglamento (ES) Nr. 575/2013 trečios dalies II antraštinės dalies 3 skyriaus 6 skirsnyje arba trečios dalies III antraštinės dalies 4 skyriuje, arba trečios dalies IV antraštinės dalies 5 skyriuje nustatytų reikalavimų. Kita vertus, būtina nustatyti taisykles, kuriomis nustatoma, kada reikia iš naujo patvirtinti vidaus metodų išplėtimą ir pakeitimus ir iš naujo apie juos pranešti. Tokios taisyklės neturėtų turėti poveikio su priežiūra susijusiems vidaus modelių peržiūros metodams arba administraciniams procesams, numatytiems Reglamento (ES) Nr. 575/2013 20 straipsnio 8 dalyje;
(6)
vidaus metodų nuolatinio dalinio taikymo arba, kai taikoma, vidaus metodų nuoseklaus taikymo pakeitimai IRB atveju yra aptarti Reglamento (ES) Nr. 575/2013 148 ir 150 straipsniuose, o AMA metodo atveju - Reglamento (ES) Nr. 575/2013 314 straipsnyje. Todėl šiame reglamente tų rūšių pakeitimų aptarti nereikėtų;
(7)
kompetentingų institucijų leidimas yra susijęs su metodų metodika, procesais, kontrolės priemonėmis, duomenų rinkimu ir IT sistemomis, todėl šiame reglamente nereikėtų aptarti nuolatinio modelių derinimo su apskaičiavimui naudojamu duomenų rinkiniu, remiantis patvirtinta metodika, procesais, kontrolės priemonėmis, duomenų rinkimu ir IT sistemomis;
(8)
kad kompetentingos institucijos galėtų įvertinti, ar įstaigos teisingai taiko metodų išplėtimo ir pakeitimų reikšmingumo vertinimo taisykles, įstaigos kompetentingoms institucijoms turėtų pateikti tinkamus dokumentus. Siekiant sumažinti įstaigoms tenkančią priežiūros naštą ir padidinti kompetentingų institucijų procedūrų veiksmingumą ir rezultatyvumą šiuo požiūriu, reikėtų nustatyti taisykles, kuriomis patikslinami dokumentų, pateiktinų kartu su prašymais patvirtinti metodų išplėtimą ir pakeitimus arba pranešimais apie juos, reikalavimai;
(9)
šis reglamentas grindžiamas techninių reguliavimo standartų projektais, kuriuos Europos bankininkystės institucija pateikė Komisijai;
(10)
kadangi šio reglamento nuostatos taikomos nuosavų lėšų reikalavimams kredito ir operacinei rizikai padengti skirtų AMA ir IRB metodų išplėtimui ir (arba) pakeitimams ir kadangi atitinkami tų dviejų rūšių vidaus metodų priežiūros klausimai bei procedūros yra panašūs, tos nuostatos yra glaudžiai susijusios tarpusavyje. Siekiant užtikrinti tų nuostatų nuoseklumą ir palengvinti sąlygas visapusiškai jas apžvelgti ir su jomis koordinuotai susipažinti asmenims, kuriems taikomi atitinkami įpareigojimai, pageidautina, kad jos įsigaliotų vienu metu ir kad visi Reglamentu (ES) Nr. 575/2013 reikalaujami techniniai reguliavimo standartai dėl vidaus modelių, skirtų kredito ir operacinei rizikai, išplėtimo ir pakeitimų būtų pateikti viename reglamente. Kadangi 312 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punkte aptariamas skirtingas dalykas, šiame reglamente vis dėlto aptariami tik b ir c punktai;
(11)
Europos bankininkystės institucija dėl techninių reguliavimo standartų projektų, kuriais pagrįstas šis reglamentas, surengė atviras viešas konsultacijas, išnagrinėjo galimas susijusias sąnaudas ir naudą ir paprašė Bankininkystės suinteresuotųjų subjektų grupės, įsteigtos pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1093/2010 (3) 37 straipsnį, pateikti savo nuomonę,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Dalykas
Šiame reglamente nustatomos pagal Reglamentą (ES) Nr. 575/2013 leidžiamų vidaus reitingais pagrįstų metodų ir pažangiųjų vertinimo metodų išplėtimo ir pakeitimų reikšmingumo vertinimo sąlygos, įskaitant pranešimų apie tokius pakeitimus ir išplėtimą sąlygas.
2 straipsnis
Metodų išplėtimo ir pakeitimų kategorijos
1. Reitingų sistemos arba vidaus modelių metodo, taikomo nuosavybės vertybinių popierių pozicijoms, taikymo masto pakeitimų arba reitingų sistemų arba vidaus modelių metodo, taikomo nuosavybės vertybinių popierių pozicijoms, pakeitimų, kai taikomas vidaus reitingais pagrįstas metodas (toliau - IRB metodo pakeitimai), arba pažangiojo vertinimo metodo išplėtimo ir pakeitimų (toliau - AMA metodo išplėtimas ir pakeitimai) reikšmingumas priskiriamas prie vienos iš šių kategorijų:
a)
reikšmingas išplėtimas ir pakeitimai, dėl kurių pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 143 straipsnio 3 dalį ir 312 straipsnio 2 dalį reikia gauti atitinkamų kompetentingų institucijų leidimą;
b)
kitas išplėtimas ir pakeitimai, apie kuriuos reikia pranešti kompetentingoms institucijoms.
2. 1 dalies b punkte nurodytas metodų išplėtimas ir pakeitimai papildomai skirstomi į šias kategorijas:
a)
išplėtimas ir pakeitimai, apie kuriuos reikia pranešti iki įgyvendinimo;
b)
išplėtimas ir pakeitimai, apie kuriuos reikia pranešti po įgyvendinimo.
3 straipsnis
Metodų išplėtimo ir pakeitimų klasifikavimo principai
1. IRB metodo pakeitimai klasifikuojami pagal šį straipsnį ir 4 bei 5 straipsnius.
AMA metodo išplėtimas ir pakeitimai klasifikuojami pagal šį straipsnį ir 6 bei 7 straipsnius.
2. Jeigu reikalaujama, kad įstaigos apskaičiuotų bet kokio metodo išplėtimo ar pakeitimo kiekybinį poveikį nuosavų lėšų reikalavimams arba, kai taikoma, pagal riziką įvertintų pozicijų sumoms, jos taiko šią metodiką:
a)
vertindamos kiekybinį poveikį įstaigos naudoja naujausius turimus duomenis;
b)
jeigu kiekybinio poveikio neįmanoma tiksliai įvertinti, tuomet įstaigos poveikį įvertina remdamosi reprezentatyvia imtimi arba kitomis patikimomis indukcijos metodikomis;
c)
pakeitimų, neturinčių tiesioginio kiekybinio poveikio, kiekybinio poveikio, kaip nustatyta 4 straipsnio 1 dalies c punkte IRB metodo atveju arba 6 straipsnio 1 dalies c punkte AMA metodo atveju, apskaičiuoti nereikia.
3. Vienas reikšmingas metodų išplėtimo atvejis arba pakeitimas neskaidomas į kelis mažesnio reikšmingumo pakeitimus arba išplėtimo atvejus.
4. Jei kyla abejonių, įstaigos metodų išplėtimą ir pakeitimus priskiria prie didžiausio galimo reikšmingumo kategorijos.
5. Jeigu kompetentingos institucijos suteikė leidimą dėl reikšmingo metodų išplėtimo arba pakeitimo, įstaigos apskaičiuoja nuosavų lėšų reikalavimus remdamosi patvirtintu metodų išplėtimu arba pakeitimu nuo naujajame leidime, kuriuo pakeičiamas ankstesnis, nustatytos datos. Jeigu metodų išplėtimas arba pakeitimas, dėl kurio kompetentingos institucijos suteikė leidimą, neįgyvendinamas nuo naujajame leidime nurodytos datos, reikia be reikalo nedelsiant kreiptis į kompetentingas institucijas naujo leidimo.
6. Jeigu vėluojama įgyvendinti metodų išplėtimą arba pakeitimą, dėl kurio kompetentinga institucija suteikė leidimą, įstaiga apie tai praneša kompetentingai institucijai, jai pateikia patvirtinto metodų išplėtimo arba pakeitimo įgyvendinimo laiku planą ir jį taiko su kompetentinga institucija suderintu laikotarpiu.
7. Jeigu metodų išplėtimas arba pakeitimas priskiriamas prie tų, apie kuriuos reikia iš anksto pranešti kompetentingoms institucijoms, ir jeigu po pranešimo įstaigos nusprendžia jų neįgyvendinti, įstaigos be reikalo nedelsdamos kompetentingoms institucijoms praneša apie tokį sprendimą.
4 straipsnis
Reikšmingi IRB metodo pakeitimai
1. IRB metodo pakeitimai laikomi reikšmingais, jei jie atitinka kurią nors iš šių sąlygų:
a)
jie priskiriami prie reitingų sistemos arba vidaus modelių metodo, taikomo nuosavybės vertybinių popierių pozicijoms, taikymo masto pakeitimų, apibūdintų I priedo I dalies 1 skirsnyje;
b)
jie priskiriami prie reitingų sistemų arba vidaus modelių metodo, taikomo nuosavybės vertybinių popierių pozicijoms, pakeitimų, apibūdintų I priedo II dalies 1 skirsnyje;
c)
jų rezultatas yra bet kuris iš toliau nurodytų:
i)
1,5 % sumažėja bet kurios iš šių sumų:
-
bendros ES patronuojančiosios įstaigos konsoliduotos pagal riziką įvertintų pozicijų sumos, skirtos kredito ir gautinų sumų sumažėjimo rizikai,
-
bendros pagal riziką įvertintų pozicijų sumos, skirtos kredito ir gautinų sumų sumažėjimo rizikai, kai įstaiga nėra nei patronuojančioji įstaiga, nei patronuojamoji įmonė;
ii)
15 % arba daugiau sumažėja pagal riziką įvertintų pozicijų sumos, skirtos kredito ir gautinų sumų sumažėjimo rizikai ir susijusios su vidaus reitingų sistemos arba vidaus modelių metodo, taikomo nuosavybės vertybinių popierių pozicijoms, taikymo mastu.
2. Taikant šio straipsnio 1 dalies c punkto i papunktį ir laikantis 3 straipsnio 2 dalies, pakeitimo poveikis yra įvertinamas kaip santykis, apskaičiuojamas taip:
a)
skaitiklyje - pagal riziką įvertintų pozicijų sumų, skirtų kredito ir gautinų sumų sumažėjimo rizikai ir susijusių su vidaus reitingų sistemos arba vidaus modelių metodo, taikomo nuosavybės vertybinių popierių pozicijoms, taikymo mastu, skirtumas prieš ir po pakeitimo ES patronuojančiosios įstaigos konsoliduotu lygmeniu arba įstaigos, kuri nėra nei patronuojančioji įstaiga, nei patronuojamoji įmonė, lygmeniu;
b)
vardiklyje - bendros pagal riziką įvertintų pozicijų sumos, skirtos kredito ir gautinų sumų sumažėjimo rizikai, prieš pakeitimą ES patronuojančiosios įstaigos konsoliduotu lygmeniu arba atitinkamai įstaigos, kuri nėra nei patronuojančioji įstaiga, nei patronuojamoji įmonė, lygmeniu.
Atliekant skaičiavimą imamas tas pats laikas.
Nustatant poveikį pagal riziką įvertintų pozicijų sumoms atsižvelgiama tik į IRB metodo pakeitimo poveikį ir laikoma, kad pozicijų rinkinys nesikeičia.
3. Taikant šio straipsnio 1 dalies c punkto ii papunktį ir laikantis 3 straipsnio 2 dalies, pakeitimo poveikis yra įvertinamas kaip santykis, apskaičiuojamas taip:
a)
skaitiklyje - pagal riziką įvertintų pozicijų sumų, skirtų kredito ir gautinų sumų sumažėjimo rizikai ir susijusių su vidaus reitingų sistemos arba vidaus modelių metodo, taikomo nuosavybės vertybinių popierių pozicijoms, taikymo mastu, skirtumas prieš ir po pakeitimo;
b)
vardiklyje - pagal riziką įvertintų pozicijų sumos, skirtos kredito ir gautinų sumų sumažėjimo rizikai ir susijusios su reitingų sistemos arba vidaus modelių metodo, taikomo nuosavybės vertybinių popierių pozicijoms, taikymo mastu, prieš pakeitimą,
Atliekant skaičiavimą imamas tas pats laikas.
Nustatant poveikį pagal riziką įvertintų pozicijų sumoms atsižvelgiama tik į IRB metodo pakeitimo poveikį ir laikoma, kad pozicijų rinkinys nesikeičia.
5 straipsnis
Reikšmingais nelaikomi IRB metodo pakeitimai
1. Apie IRB metodo pakeitimus, kurie nėra reikšmingi, bet apie kuriuos reikia pranešti kompetentingoms institucijoms pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 143 straipsnio 4 dalį, pranešama taip:
a)
apie pakeitimus, kurie atitinka kurias nors iš toliau nurodytų sąlygų, kompetentingoms institucijoms pranešama bent prieš du mėnesius iki įgyvendinimo:
i)
pakeitimai, apibūdinti I priedo I dalies 2 skirsnyje;
ii)
pakeitimai, apibūdinti I priedo II dalies 2 skirsnyje;
iii)
pakeitimai, dėl kurių bent 5 % sumažėja pagal riziką įvertintų pozicijų sumos, skirtos kredito ir gautinų sumų sumažėjimo rizikai ir susijusios su vidaus reitingų sistemos arba vidaus modelių metodo, taikomo nuosavybės vertybinių popierių pozicijoms, taikymo mastu;
b)
apie visus kitus pakeitimus kompetentingoms institucijoms pranešama po įgyvendinimo bent kartą per metus.
2. Taikant šio straipsnio 1 dalies a punkto iii papunktį ir laikantis 3 straipsnio 2 dalies, pakeitimo poveikis yra įvertinamas kaip santykis, apskaičiuojamas taip:
a)
skaitiklyje - pagal riziką įvertintų pozicijų sumų, skirtų kredito ir gautinų sumų sumažėjimo rizikai ir susijusių su vidaus reitingų sistemos arba vidaus modelių metodo, taikomo nuosavybės vertybinių popierių pozicijoms, taikymo mastu, skirtumas prieš ir po pakeitimo;
b)
vardiklyje - pagal riziką įvertintų pozicijų sumos, skirtos kredito ir gautinų sumų sumažėjimo rizikai ir susijusios su reitingų sistemos arba vidaus modelių metodo, taikomo nuosavybės vertybinių popierių pozicijoms, taikymo mastu, prieš pakeitimą.
Atliekant skaičiavimą imamas tas pats laikas.
Nustatant poveikį pagal riziką įvertintų pozicijų sumoms atsižvelgiama tik į IRB metodo pakeitimo poveikį ir laikoma, kad pozicijų rinkinys nesikeičia.
6 straipsnis
Reikšmingas AMA metodo išplėtimas ir pakeitimai
1. AMA metodo išplėtimas ir pakeitimai laikomi reikšmingais, jei jie atitinka kurią nors iš šių sąlygų:
a)
jie priskiriami prie išplėtimo atvejų, apibūdintų II priedo I dalies 1 skirsnyje;
b)
jie priskiriami prie pakeitimų, apibūdintų II priedo II dalies 1 skirsnyje;
c)
jų rezultatas yra bet kuris iš toliau nurodytų:
i)
10 % arba daugiau sumažėja kuri nors iš šių sumų:
-
bendri ES patronuojančiosios įstaigos konsoliduoti nuosavų lėšų reikalavimai operacinei rizikai padengti,
-
bendri nuosavų lėšų reikalavimai operacinei rizikai padengti, kai įstaiga nėra nei patronuojančioji įstaiga, nei patronuojamoji įmonė;
ii)
10 % arba daugiau sumažėja kuri nors iš šių sumų:
-
bendri nuosavų lėšų reikalavimai operacinei rizikai padengti konsoliduotu patronuojančiosios įstaigos, kuri nėra ES patronuojančioji įstaiga, lygmeniu,
-
bendri nuosavų lėšų reikalavimai patronuojamosios įmonės operacinei rizikai padengti, jeigu patronuojančioji įstaiga nėra gavusi leidimo taikyti AMA metodą.
2. Taikant 1 dalies c punkto i papunktį ir laikantis 3 straipsnio 2 dalies, išplėtimo arba pakeitimo poveikis yra įvertinamas kaip santykis, apskaičiuojamas taip:
a)
skaitiklyje - nuosavų lėšų reikalavimų operacinei rizikai padengti, susijusių su AMA metodo modelio taikymo sritimi, skirtumas prieš ir po išplėtimo arba pakeitimo konsoliduotu ES patronuojančiosios įstaigos lygmeniu arba įstaigos, kuri nėra nei patronuojančioji įstaiga, nei patronuojamoji įmonė, lygmeniu;
b)
vardiklyje - bendri nuosavų lėšų reikalavimai operacinei rizikai padengti prieš išplėtimą arba pakeitimą konsoliduotu ES patronuojančiosios įstaigos lygmeniu arba atitinkamai įstaigos, kuri nėra nei patronuojančioji įstaiga, nei patronuojamoji įmonė, lygmeniu.
Atliekant skaičiavimą imamas tas pats laikas.
Nustatant poveikį nuosavų lėšų reikalavimams atsižvelgiama tik į AMA metodo išplėtimo ir pakeitimo poveikį, todėl laikoma, kad operacinės rizikos pobūdis nesikeičia.
3. Taikant 1 dalies c punkto ii papunktį ir laikantis 3 straipsnio 2 dalies, išplėtimo arba pakeitimo poveikis yra įvertinamas kaip santykis, apskaičiuojamas taip:
a)
skaitiklyje - nuosavų lėšų reikalavimų operacinei rizikai padengti, susijusių su modelio taikymo sritimi, skirtumas prieš ir po išplėtimo arba pakeitimo konsoliduotu patronuojančiosios įstaigos, kuri nėra ES patronuojančioji įstaiga, lygmeniu arba patronuojamosios įmonės lygmeniu, jeigu patronuojančioji įstaiga nėra gavusi leidimo taikyti AMA metodą;
b)
vardiklyje - bendri nuosavų lėšų reikalavimų operacinei rizikai padengti prieš išplėtimą arba pakeitimą konsoliduotu patronuojančiosios įstaigos, kuri nėra ES patronuojančioji įstaiga, lygmeniu arba atitinkamai patronuojamosios įmonės lygmeniu, jeigu patronuojančioji įstaiga nėra gavusi leidimo taikyti AMA metodą.
Atliekant skaičiavimą imamas tas pats laikas.
Nustatant poveikį nuosavų lėšų reikalavimams atsižvelgiama tik į AMA metodo išplėtimo ir pakeitimo poveikį, todėl laikoma, kad operacinės rizikos pobūdis nesikeičia.
7 straipsnis
Reikšmingu nelaikomas AMA metodo išplėtimas ir pakeitimai
Apie AMA metodo pakeitimus, kurie nėra reikšmingi, bet apie kuriuos reikia pranešti kompetentingoms institucijoms pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 312 straipsnio 3 dalį, pranešama taip:
a)
apie išplėtimą ir pakeitimus, kuriems taikomas II priedo I dalies 2 skirsnis ir II dalies 2 skirsnis, kompetentingoms institucijoms pranešama bent prieš du mėnesius iki įgyvendinimo;
b)
apie visus kitus išplėtimo atvejus ir pakeitimus kompetentingoms institucijoms pranešama po įgyvendinimo bent kartą per metus.
8 straipsnis
Metodų išplėtimo ir pakeitimų dokumentavimas
1. Jeigu IRB metodo arba AMA metodo išplėtimas ir pakeitimai priskiriami prie tų, dėl kurių reikia gauti kompetentingų institucijų patvirtinimą, įstaigos kartu su prašymu pateikia šią informaciją ir dokumentus:
a)
išplėtimo arba pakeitimo aprašymą, pagrindimą ir tikslą;
b)
įgyvendinimo datą;
c)
taikymo sritį, kuriai turi įtakos modelio išplėtimas arba pakeitimas, kartu su apimties požymiais;
d)
techninį (-ius) ir proceso dokumentą (-us);
e)
įstaigų nepriklausomos peržiūros arba patvirtinimo ataskaitas;
f)
patvirtinimą, kad išplėtimą arba pakeitimą pagal įstaigos patvirtinimo procesus patvirtino kompetentingi organai, ir patvirtinimo datą;
g)
kai taikoma, išplėtimo arba pakeitimo kiekybinį poveikį pagal riziką įvertintų pozicijų sumoms arba nuosavų lėšų reikalavimams;
h)
įstaigos vidaus modelių, kuriuos reikia patvirtinti, dabartinės ir ankstesnės versijos numerio įrašus.
2. Jeigu metodų išplėtimas ir pakeitimai priskiriami prie tų, apie kuriuos reikia pranešti arba prieš įgyvendinimą, arba po jo, įstaigos kartu su pranešimu pateikia informaciją ir dokumentus, nurodytus 1 dalies a, b, c, f ir g punktuose.
9 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2014 m. kovo 12 d.