ROZHODNUTÍ RADY 2013/730/SZBP
ze dne 9. prosince 2013
na podporu činností střediska SEESAC zaměřených na odzbrojení a kontrolu zbraní v jihovýchodní Evropě v rámci strategie EU pro boj proti nedovolenému hromadění ručních palných a lehkých zbraní a střeliva pro ně a proti nedovolenému obchodování s nimi
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 26 odst. 2 a čl. 31 odst. 1 této smlouvy,
s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Evropská rada přijala dne 13. prosince 2003 Evropskou bezpečnostní strategii, v níž bylo určeno pět hlavních výzev, kterým bude muset Unie čelit: terorismus, šíření zbraní hromadného ničení, regionální konflikty, selhání státu a organizovaná trestná činnost. Důsledky nedovolené výroby, převodu a oběhu konvenčních zbraní, včetně ručních palných a lehkých zbraní, jakož i jejich nadměrné hromadění a nekontrolované šíření jsou podstatou čtyř z těchto pěti výzev. Tyto zbraně přispívají k nedostatku bezpečnosti v jihovýchodní Evropě a sousedních regionech i v mnohých dalších částech světa, a zostřují tak konflikty a podrývají proces budování míru po skončení konfliktů, čímž vážně ohrožují mír a bezpečnost.
(2)
Evropská rada přijala ve dnech 15 a 16. prosince 2005 strategii EU pro boj proti nedovolenému hromadění ručních palných a lehkých zbraní a střeliva pro ně a proti nedovolenému obchodování s nimi (dále jen „strategie“), která stanoví pokyny pro činnost Unie v oblasti ručních palných a lehkých zbraní. Podle strategie jsou Balkán a jihovýchodní Evropa označeny za regiony, které jsou nadměrným hromaděním a šířením ručních palných a lehkých zbraní nejvíce ohroženy. Uvádí se v ní, že Unie bude věnovat zvláštní pozornost střední a východní Evropě, a se zvláštním odkazem na oblast Balkánu zdůrazňuje, že účinným nástrojem provádění této strategie bude podpora účinného multilateralismu, jakož i příslušných regionálních iniciativ. Rovněž konkrétně poukazuje na potřebu podílet se na úsilí o snížení nadbytečných zásob ručních palných a lehkých zbraní ve východní Evropě pocházejících z dob studené války.
(3)
Na druhé hodnotící konferenci konané v roce 2012 a věnované akčnímu programu OSN pro prevenci, potírání a vymýcení nedovoleného obchodu s ručními palnými a lehkými zbraněmi ve všech jeho aspektech (dále jen „akční program OSN“), jenž byl přijat dne 20. července 2001, všechny členské státy OSN znovu potvrdily svůj závazek k prevenci nedovoleného obchodování s ručními palnými a lehkými zbraněmi a podpořily opatření k dalšímu posílení účinné úlohy, kterou mohou plnit regionální a subregionální organizace při provádění akčního programu OSN a uplatňování mezinárodního nástroje, který státům umožní včas a spolehlivě identifikovat a sledovat nedovolené ruční palné a lehké zbraně (dále jen „mezinárodní nástroj pro sledování“).
(4)
Regionální středisko pro jihovýchodní a východní Evropu pro kontrolu ručních palných a lehkých zbraní (středisko SEESAC), které bylo zřízeno v roce 2002 v Bělehradě a které je provozováno v rámci společného mandátu Rozvojového programu OSN (UNDP) a Rady pro regionální spolupráci (která nahradila Pakt o stabilitě pro jihovýchodní Evropu), napomáhá vnitrostátním a regionálním zúčastněným stranám při kontrole a omezování šíření a zneužívání ručních palných a lehkých zbraní a střeliva pro ně, a přispívá tak k posílení stability, bezpečnosti a rozvoje v jihovýchodní a východní Evropě. Středisko SEESAC klade zvláštní důraz na rozvoj regionálních projektů zaměřených na řešení problematiky přeshraničních toků zbraní.
(5)
V předchozích letech Unie podporovala středisko SEESAC rozhodnutím Rady 2002/842/SZBP, jež bylo prodlouženo a pozměněno rozhodnutím Rady 2003/807/SZBP (1) a rozhodnutím Rady 2004/791/SZBP (2). Naposledy EU podpořila činnosti střediska SEESAC v oblasti kontroly zbraní prostřednictvím rozhodnutí Rady 2010/179/SZBP (3).
(6)
Unie je odhodlána financovat další projekt střediska SEESAC zaměřený na omezení hrozby nedovoleného šíření ručních palných a lehkých zbraní a střeliva pro ně v jihovýchodní Evropě a obchodování s nimi, aby v zájmu dosažení výše uvedených cílů nadále přispívala ke snižování rizika nedovoleného obchodu s těmito zbraněmi.
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Za účelem provádění strategie EU pro boj proti nedovolenému hromadění ručních palných a lehkých zbraní a střeliva pro ně a proti nedovolenému obchodování s nimi a prosazování míru a bezpečnosti budou mít činnosti vyvíjené za podpory Unie v rámci projektu zaměřeného na omezení hrozby nedovoleného šíření ručních palných a lehkých zbraní v jihovýchodní Evropě a obchodování s nimi tyto konkrétní cíle:
-
posílit v jihovýchodní Evropě zabezpečení zásob ručních palných a lehkých zbraní a střeliva pro ně;
-
ničením zásob ručních palných a lehkých zbraní a střeliva pro ně v jihovýchodní Evropě omezit dostupné zásoby;
-
podporou poskytovanou na zřízení či posílení stávajících systémů elektronické registrace a evidence zbraní v jihovýchodní Evropě zlepšit označování a sledování;
-
podporou a usnadněním sdílení poznatků, výměny informací a zvyšování informovanosti na základě užší regionální spolupráce v jihovýchodní Evropě posílit kontroly ručních palných a lehkých zbraní a střeliva pro ně;
-
podpořit sběr nezákonných ručních palných a lehkých zbraní, výbušných zařízení, munice a souvisejícího střeliva, které jsou v držení obyvatel zemí jihovýchodní Evropy.
Unie bude tento projekt, jehož podrobný popis je uveden v příloze, financovat.
Článek 2
1. Za provádění tohoto rozhodnutí odpovídá vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“).
2. Technickým prováděním projektu uvedeného v článku 1 je pověřeno středisko SEESAC.
3. Středisko SEESAC plní své úkoly pod vedením vysokého představitele. Za tímto účelem uzavře vysoký představitel s Rozvojovým programem OSN, jednajícím jménem střediska SEESAC, nezbytná ujednání.
Článek 3
1. Finanční referenční částka pro provádění projektu financovaného Unií, jak je uvedeno v článku 1, činí 5 127 650 EUR. Celkový odhadovaný rozpočet celého programu činí 14 335 403 EUR. Program bude společně financovat Unie, Ministerstvo zahraničních věcí Norského království a příjemce.
2. Výdaje financované referenční částkou stanovenou v odstavci 1 jsou spravovány v souladu s postupy a pravidly, kterými se řídí rozpočet Unie.
3. Na řádnou správu výdajů uvedených v odstavci 1 dohlíží Komise. Za tímto účelem uzavře s Rozvojovým programem OSN, jednajícím jménem střediska SEESAC, nezbytnou dohodu. Tato dohoda stanoví, že středisko SEESAC zajistí odpovídající zviditelnění příspěvku Unie úměrné jeho výši.
4. Komise bude usilovat o uzavření dohody uvedené v odstavci 3 co nejdříve po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost. Informuje Radu o veškerých obtížích v tomto procesu a o dni uzavření uvedené dohody.
Článek 4
1. Vysoký představitel podává Radě zprávy o provádění tohoto rozhodnutí, založené na řádných čtvrtletních zprávách vypracovaných střediskem SEESAC. Rada na základě těchto zpráv provádí hodnocení.
2. Komise podává zprávy o finančních aspektech projektu podle článku 1.
Článek 5
1. Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
2. Použitelnost tohoto rozhodnutí končí 36 měsíců po dni uzavření dohody podle čl. 3 odst. 3. Pozbývá však platnosti šest měsíců ode dne jeho vstupu v platnost, nebude-li v této lhůtě uzavřena uvedená dohoda.
V Bruselu dne 9. prosince 2013.
TARYBOS SPRENDIMAS 2013/730/BUSP
2013 m. gruodžio 9 d.
dėl paramos SEESAC nusiginklavimo ir ginklų kontrolės veiklai Pietryčių Europoje pagal ES kovos su neteisėtu šaulių ir lengvųjų ginklų (ŠLG) bei jų šaudmenų kaupimu ir prekyba jais strategiją
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač jos 26 straipsnio 2 dalį ir 31 straipsnio 1 dalį,
atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,
kadangi:
(1)
2003 m. gruodžio 13 d. Europos Vadovų Taryba priėmė Europos saugumo strategiją, kurioje nustatyti penki pagrindiniai uždaviniai, kuriuos turi spręsti Sąjunga: terorizmas, masinio naikinimo ginklų platinimas, regioniniai konfliktai, valstybių nefunkcionavimas ir organizuotas nusikalstamumas. Sprendžiant keturis iš šių penkių uždavinių pagrindinė spręstina problema yra susijusi su įprastinių ginklų, įskaitant šaulių ir lengvuosius ginklus (toliau - ŠLG), neteisėtos gamybos, perdavimo bei platinimo ir jų perteklinio kaupimo bei nekontroliuojamo plitimo padariniais. Dėl neteisėtų ginklų didėja nesaugumas Pietryčių Europoje, kaimyniniuose regionuose ir daugelyje kitų pasaulio vietų, dėl jų aštrėja konfliktai, kenkiama taikos kūrimui pasibaigus konfliktui ir taip keliama rimta grėsmė taikai ir saugumui;
(2)
2005 m. gruodžio 15-16 d. Europos Vadovų Taryba priėmė ES kovos su neteisėtu ŠLG bei jų šaudmenų kaupimu ir prekyba jais strategiją (toliau - Strategija), kurioje nustatytos Sąjungos veiksmų ŠLG srityje gairės. Pagal Strategiją Balkanai ir Pietryčių Europa yra regionai, kuriuose sukaupta pernelyg daug ŠLG ir kuriuose jie yra platinami. Joje teigiama, kad Sąjunga pirmiausia skirs dėmesį Vidurio ir Rytų Europai, ir pabrėžiama, konkrečiai nurodant Balkanus, kad veiksminga jos įgyvendinimo priemonė bus parama veiksmingam daugiašalių santykių palaikymui ir atitinkamoms regioninėms iniciatyvoms. Strategija taip pat skatinamas poreikis dalyvauti mažinant ŠLG atsargų perteklių, likusį Rytų Europoje nuo Šaltojo karo laikų;
(3)
2012 m. įvykusioje antrojoje 2001 m. liepos 20 d. priimtos JT veiksmų programos dėl neteisėtos prekybos ŠLG prevencijos, kovos su ja ir jos panaikinimo visais aspektais (toliau - JT veiksmų programa) peržiūros konferencijoje visos JT valstybės narės dar kartą patvirtino savo įsipareigojimą užkirsti kelią neteisėtai prekybai ŠLG ir pritarė tam, kad būtų tvirtinamos priemonės toliau stiprinti regioninių ir subregioninių organizacijų veiksmingą vaidmenį, kurį jos gali atlikti įgyvendinant JT veiksmų programą ir Tarptautinį dokumentą, įgalinantį valstybes laiku ir patikimai identifikuoti ir susekti neteisėtus ŠLG (toliau - Tarptautinio sekimo dokumentas);
(4)
2002 m. Belgrade įkurtas ir pagal bendrus Jungtinių Tautų vystymosi programos (toliau - JTVP) bei Regioninio bendradarbiavimo tarybos (Pietryčių Europos stabilumo pakto įgaliojimų perėmėja) įgaliojimus veikiantis Pietryčių ir Rytų Europos ŠLG kontrolės tarpininkavimo mechanizmas (toliau - SEESAC) padeda nacionaliniams ir regioniniams suinteresuotiesiems subjektams kontroliuoti ir mažinti ŠLG bei šaudmenų plitimą ir netinkamą naudojimą ir taip prisideda prie stabilumo, saugumo ir vystymosi Pietryčių ir Rytų Europoje didinimo. SEESAC itin daug dėmesio skiria regioninių projektų, kuriais sprendžiama tarpvalstybinių ginklų srautų problema, rengimui;
(5)
Sąjunga anksčiau parėmė SEESAC veiklą Tarybos sprendimu 2002/842/BUSP, kuris pratęstas ir iš dalies pakeistas Tarybos sprendimais 2003/807/BUSP (1) bei 2004/791/BUSP (2). Pastaruoju metu Sąjunga parėmė SEESAC ginklų kontrolės veiklą Tarybos sprendimu 2010/179/BUSP (3);
(6)
Sąjunga nori finansuoti kitą SEESAC projektą - neteisėto ŠLG bei jų šaudmenų plitimo ir prekybos jais Pietryčių Europoje grėsmės mažinimo projektą, kad toliau prisidėtų prie neteisėtos prekybos ŠLG bei jų šaudmenimis rizikos mažinimo siekiant pirmiau nurodytų tikslų,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
1. Siekiant įgyvendinti ES kovos su neteisėtu šaulių ir lengvųjų ginklų (ŠLG) bei jų šaudmenų kaupimu ir prekyba jais strategiją ir remti taiką bei saugumą, pagal Neteisėto ŠLG bei jų šaudmenų plitimo ir prekybos jais Pietryčių Europoje grėsmės mažinimo projektą vykdoma veikla, kurią remia Sąjunga, siekiama šių konkrečių tikslų:
-
didinti ŠLG bei jų šaudmenų atsargų Pietryčių Europoje saugumą,
-
mažinti esamas ŠLG bei jų šaudmenų atsargas Pietryčių Europoje jas naikinant,
-
gerinti ženklinimą ir atsekamumą užtikrinant paramą sukuriant ar gerinant esamas elektronines ginklų registravimo ir apskaitos tvarkymo sistemas Pietryčių Europoje,
-
didinti ŠLG bei jų šaudmenų kontrolę skatinant keitimąsi žiniomis, informacija bei informuotumo didinimą ir sudarant palankesnes sąlygas šių rūšių veiklai vykdant glaudesnį regioninį bendradarbiavimą Pietryčių Europoje,
-
remti neteisėtų ŠLG, sprogstamųjų užtaisų, sviedinių ir susijusių šaudmenų, kuriuos turi Pietryčių Europos šalių gyventojai, rinkimą.
Sąjunga finansuoja projektą, kurio išsamus aprašymas išdėstytas priede.
2 straipsnis
1. Už šio sprendimo įgyvendinimą yra atsakingas Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai (toliau - vyriausiasis įgaliotinis).
2. 1 straipsnyje nurodyto projekto techninį įgyvendinimą atlieka SEESAC.
3. SEESAC atlieka savo užduotis vyriausiojo įgaliotinio atsakomybe. Šiuo tikslu vyriausiasis įgaliotinis ir JTVP, kuri veikia SEESAC vardu, sudaro reikiamus susitarimus.
3 straipsnis
1. 1 straipsnyje nurodytam Sąjungos finansuojamam projektui įgyvendinti skiriama orientacinė finansavimo suma yra 5 127 650 EUR. Bendra biudžeto sąmata visai programai yra 14 335 403 EUR. Programą bendrai finansuoja Sąjunga, Norvegijos Karalystės užsienio reikalų ministerija ir šalis naudos gavėja.
2. Iš 1 dalyje nustatytos orientacinės sumos finansuojamos išlaidos tvarkomos laikantis Sąjungos biudžetui taikomų procedūrų ir taisyklių.
3. Komisija prižiūri, kad 1 dalyje nurodytos išlaidos būtų tinkamai valdomos. Tuo tikslu Komisija ir JTVP, kuri veikia SEESAC vardu, sudaro reikiamą susitarimą. Susitarime numatoma, kad SEESAC turi užtikrinti Sąjungos įnašo matomumą, proporcingą jo dydžiui.
4. Komisija stengiasi kuo greičiau sudaryti 3 dalyje nurodytą susitarimą įsigaliojus šiam sprendimui. Ji informuoja Tarybą apie sunkumus, kurie kyla to proceso metu, ir praneša susitarimo sudarymo datą.
4 straipsnis
1. Vyriausiasis įgaliotinis praneša Tarybai apie šio sprendimo įgyvendinimą kas ketvirtį teikdamas reguliarias ataskaitas, kurias parengia SEESAC. Tos ataskaitos yra Tarybos atliekamo įvertinimo pagrindas.
2. Komisija teikia ataskaitas, susijusias su 1 straipsnyje nurodyto projekto finansiniais aspektais.
5 straipsnis
1. Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.
2. Šis sprendimas nustoja galioti praėjus 36 mėnesiams nuo 3 straipsnio 3 dalyje nurodyto susitarimo sudarymo dienos. Tačiau jis netenka galios praėjus šešiems mėnesiams nuo jo įsigaliojimo dienos, jei per tą laikotarpį susitarimas nesudaromas.
Priimta Briuselyje 2013 m. gruodžio 9 d.