ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 28. ledna 2014
o existenci nadměrného schodku v Chorvatsku
(2014/56/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 126 odst. 6 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na připomínky Chorvatska,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle článku 126 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) se členské státy mají vyvarovat nadměrných schodků veřejných financí.
(2)
Pakt o stabilitě a růstu vychází z cíle zdravých veřejných financí, které jsou prostředkem k posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst, jenž bude přispívat k vytváření nových pracovních míst.
(3)
Postup při nadměrném schodku podle článku 126 Smlouvy o fungování EU, upřesněný v nařízení Rady (ES) č. 1467/97 (1), které je součástí Paktu o stabilitě a růstu, předpokládá rozhodnutí Rady o existenci nadměrného schodku. Další ustanovení k provádění postupu při nadměrném schodku obsahuje Protokol č. 12 o postupu při nadměrném schodku, připojený ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování EU. Podrobná pravidla a definice pro použití ustanovení uvedeného protokolu stanoví nařízení Rady (ES) č. 479/2009 (2).
(4)
Podle čl. 126 odst. 5 Smlouvy o fungování EU usoudí-li Komise, že v členském státě existuje nebo může vzniknout nadměrný schodek, předloží stanovisko dotyčnému členskému státu a informuje o tom Radu.
(5)
Komise je s ohledem na svou zprávu podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy o fungování EU a na stanovisko Hospodářského a finančního výboru podle čl. 126 odst. 4 Smlouvy o fungování EU toho názoru, že v Chorvatsku existuje nadměrný schodek. Komise proto dne 10. prosince 2013 předložila Chorvatsku takové stanovisko a informovala o tom Radu (3).
(6)
V čl. 126 odst. 6 Smlouvy o fungování EU se stanoví, že Rada má zvážit všechny připomínky, které dotyčný členský stát případně učiní, předtím než po celkovém zhodnocení rozhodne, zda nadměrný schodek existuje. V případě Chorvatska vede toto celkové zhodnocení k následujícím závěrům.
(7)
Na základě revize rozpočtu na rok 2013 a návrhu rozpočtu na rok 2014 (4), který chorvatská vláda přijala a zaslala chorvatskému parlamentu dne 14. listopadu 2013, plánují chorvatské orgány celkový schodek veřejných financí ve výši 5,5 % HDP za rok 2013 oproti 5 % HDP za rok 2012 a očekávají, že míra zadlužení se v roce 2014 nezmění a že se v letech 2015 a 2016 pouze mírně sníží. Podle prognózy útvarů Komise z podzimu 2013, vydané 5. listopadu 2013, se celkový schodek veřejných financí pohybuje výrazně nad referenční hodnotou ve výši 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě již v roce 2013, a pokud nebudou přijata vyrovnávací opatření, přesáhne v letech 2013-2015 úroveň 6 % HDP. Jak ukazuje zpráva vypracovaná Komisí na základě čl. 126 odst. 3 Smlouvy o fungování EU, plánované a předpokládané schodky jsou nad referenční hodnotou stanovenou ve Smlouvě, a nikoli na úrovni, která by se jí blížila. Překročení referenční hodnoty lze považovat za výjimečné ve smyslu Paktu o stabilitě a růstu. Částečně zejména vyplývá z prudkého hospodářského propadu ve smyslu Paktu o stabilitě a růstu. Odhaduje se, že hospodářská aktivita od roku 2008, kdy dosahovala nejvyšší úrovně, poklesla téměř o 12 %. Podle odhadů reálný HDP v roce 2013 dále poklesne a teprve v roce 2014 se očekává mírné oživení. Na základě odhadu útvarů Komise vypočteného podle společně dohodnuté metodiky růst potenciálního produktu zaznamenal v roce 2009 stagnaci, v roce 2010 se dostal do záporných hodnot a od té doby se pohybuje v záporných číslech. Předpokládá se, že vypočtená mezera výstupu, jež je od roku 2009 záporná, se bude v posuzovaném období postupně zmenšovat, i když až do roku 2015 zůstane záporná, což potvrzuje hloubku a rozsah recese. Plánované překročení referenční hodnoty však nemůže být ve smyslu Paktu o stabilitě a růstu považováno za dočasné. Na základě projekcí chorvatských orgánů a prognózy útvarů Komise z podzimu 2013 zůstane schodek veřejných financí výrazně nad referenční hodnotou jak v roce 2014, tak v roce 2015. Požadavek týkající se kritéria schodku stanoveného ve Smlouvě o fungování EU tak není splněn.
(8)
V návrhu rozpočtu na rok 2014 předpokládá vláda nárůst míry veřejného dluhu z 58,1 % v roce 2013 na 62 % v roce 2014 a dále na 64,1 % v roce 2015 a 64,7 % v roce 2016. Tyto údaje jsou mírně vyšší než údaje uvedené v pokynech pro hospodářskou a fiskální politiku Chorvatska ze září 2013, v nichž vláda předpokládala míru veřejného dluhu ve výši 56,6 % v roce 2013 a 60,6 % v roce 2014, 63,4 % v roce 2015 a 65,3 % v roce 2016. V prognóze útvarů Komise z podzimu 2013 se předpokládá poměr veřejného dluhu za rok 2013 na úrovni 59,7 %. Nedojde-li ke změně politiky, lze očekávat, že míra veřejného dluhu v roce 2014 bude vyšší než 60 %, z čehož vyplývá, že bude překročena referenční hodnota 60 % HDP stanovená ve Smlouvě. Podle aktuálně dostupných informací emise dluhopisů v USD z listopadu 2013 zvýší míru veřejného dluhu nad 60% hranici již do konce roku 2013. Podle čl. 2 odst. 1a nařízení (ES) č. 1467/97 se má požadavek týkající se kritéria dluhu rovněž považovat za splněný, pokud rozpočtové prognózy Komise naznačují, že k požadovanému snížení rozdílu dojde během tříletého období zahrnujícího dva roky následující po posledním roce, za který jsou údaje k dispozici. Prognózy chorvatských orgánů a útvarů Komise ukazují, že míra veřejného dluhu má vzhledem k pokračujícím vysokým schodkům a slabé hospodářské aktivitě vzestupnou tendenci, a očekává se, že tomu tak bude po celé posuzované období. Referenční hodnota pro dluh, a tím i kritérium dluhu stanovené ve Smlouvě o fungování EU nejsou tudíž splněny.
(9)
Komise v souladu s ustanoveními Smlouvy o fungování EU ve své zprávě podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy o fungování EU rovněž analyzovala „rozhodující faktory“. Jak je uvedeno v čl. 2 odst. 4 nařízení (ES) č. 1467/97, v případě zemí s mírou veřejného dluhu převyšující referenční hodnotu je možné tyto faktory zohlednit pouze v rámci postupu vedoucího k rozhodnutí o souladu s kritériem schodku, pokud schodek veřejných financí zůstane blízko referenční hodnotě a překročení této hodnoty je dočasné, což není případ Chorvatska. Rozhodující faktory, zejména hluboká a dlouhotrvající recese na pozadí nepříznivých vnějších podmínek, byly při posuzování souladu s kritériem dluhu vzaty v úvahu. Rozhodující faktory nic nemění na závěru, že kritérium dluhu stanovené ve Smlouvě o fungování EU není splněno,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Z celkového zhodnocení vyplývá, že v Chorvatsku existuje nadměrný schodek.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Chorvatské republice.
V Bruselu dne 28. ledna 2014.
TARYBOS SPRENDIMAS
2014 m. sausio 28 d.
dėl perviršinio deficito Kroatijoje
(2014/56/ES)
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 126 straipsnio 6 dalį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
atsižvelgdama į Kroatijos pastabas,
kadangi:
(1)
pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 126 straipsnį valstybės narės turi vengti perviršinio valdžios sektoriaus deficito;
(2)
Stabilumo ir augimo pakto (SAP) pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai - priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir dideliam tvariam augimui, leidžiančiam kurti naujas darbo vietas;
(3)
pagal SESV 126 straipsnyje nustatytą perviršinio deficito procedūrą (PDP), kuri išaiškinta Tarybos reglamente (EB) Nr. 1467/97 (1), kuris yra SAP sudėtinė dalis, numatyta priimti Tarybos sprendimą dėl perviršinio deficito. Prie Europos Sąjungos sutarties ir SESV pridėtame Protokole Nr. 12 dėl perviršinio deficito procedūros nustatomos papildomos nuostatos, susijusios su PDP įgyvendinimu. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 479/2009 (2) nustatytos išsamios taisyklės ir apibrėžtys, susijusios su tų nuostatų taikymu;
(4)
vadovaujantis SESV 126 straipsnio 5 dalimi, jei Komisija mano, kad valstybėje narėje yra susidaręs arba gali susidaryti perviršinis deficitas, ji pateikia nuomonę tai valstybei narei ir apie tai informuoja Tarybą;
(5)
Atsižvelgdama į savo pranešimą pagal SESV 126 straipsnio 3 dalį ir į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę pagal SESV 126 straipsnio 4 dalį, Komisija padarė išvadą, kad Kroatijoje yra susidaręs perviršinis deficitas. Todėl 2013 m. gruodžio 10 d. Komisija pateikė Kroatijai tokią nuomonę ir apie tai atitinkamai informavo Tarybą (3);
(6)
SESV 126 straipsnio 6 dalyje nustatyta, kad Taryba, prieš priimdama sprendimą, ar yra susidaręs perviršinis deficitas, apsvarsto ir nuodugniai įvertinti visas pastabas, kurias atitinkama valstybė narė pageidauja pateikti. Kroatijos atveju, atlikus bendrą vertinimą, daromos toliau pateiktos išvados;
(7)
pagal patikslintą 2013 m. biudžetą ir 2014 m. biudžeto projektą (4), priimtą Kroatijos vyriausybės ir išsiųstą Kroatijos parlamentui 2013 m. lapkričio 14 d., Kroatijos valdžios institucijos numato, kad valdžios sektoriaus deficitas 2013 m. bus 5,5 % BVP (2012 m. jis buvo 5 % BVP), o santykis 2014 m. išliks nepakitęs ir tik laipsniškai ims mažėti 2015 ir 2016 m. Komisijos tarnybų 2013 m. rudens prognozėje, paskelbtoje 2013 m. lapkričio 5 d., jau 2013 m. numatytas valdžios sektoriaus deficitas yra gerokai didesnis už Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę, o 2013-2015 m. viršys 6 % BVP, jeigu nebus imtasi kompensacinių priemonių. Kaip nurodyta Komisijos pranešime, parengtame pagal SESV 126 straipsnio 3 dalį, numatomas ir prognozuojamas deficitas gerokai viršija SESV nustatytą pamatinę vertę. Pamatinės vertės perviršis gali būti laikomas išimtiniu, kaip apibrėžta SAP. Visų pirma jis iš dalies susidarė dėl didelio ekonomikos nuosmukio, kaip apibrėžta SAP. Ekonominė veikla nuo 2008 m. pasiekto aukščiausio lygio sumažėjo beveik 12 %. Numatoma, kad 2013 m. realusis BVP dar labiau sumažės ir šiek tiek padidės tik 2014 m. Potencialus gamybos augimas, kurį Komisija įvertino pagal bendrai sutartą metodą, 2009 m. sustojo, 2010 m. tapo neigiamas ir nuo tada toks ir yra. Numatoma, kad apskaičiuotas gamybos apimties atotrūkis, kuris buvo neigiamas nuo 2009 m., prognozuojamu laikotarpiu laipsniškai mažės, tačiau išliks neigiamas 2015 m., taigi, nuosmukis bus gilus ir ilgas. Tačiau numatomas pamatinės vertės perviršis negali būti laikomas laikinu, kaip apibrėžta SAP. Pagal valdžios institucijų prognozes ir Komisijos tarnybų 2013 m. rudens prognozę valdžios sektoriaus deficitas gerokai viršys pamatinę vertę ir 2014, ir 2015 m. Todėl SESV nustatyto su deficito kriterijumi susijusio reikalavimo nesilaikoma;
(8)
2014 m. biudžeto projekte vyriausybė numato, kad valdžios sektoriaus skolos santykis padidės nuo 58,1 % 2013 m. iki 62 % 2014 m. ir toliau didės iki 64,1 % 2015 m. ir 64,7 % 2016 m. Šie skaičiai yra šiek tiek didesni už tuos, kurie buvo pateikti 2013 m. rugsėjo mėn. Kroatijos Ekonomikos ir fiskalinės politikos gairėse, kuriose vyriausybė prognozuoja, kad valdžios sektoriaus skolos santykis pasieks 56,6 % 2013 m., 60,6 % 2014 m., 63,4 % 2015 m. ir 65,3 % 2016 m. Remiantis Komisijos tarnybų 2013 m. rudens prognoze, prognozuojamas valdžios sektoriaus skolos santykis yra 59,7 % 2013 m. Jei politika nesikeis, numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis viršys 60 % 2014 m., taigi viršys Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę. Remiantis šiuo metu turima informacija, po 2013 m. lapkričio mėn. obligacijų JAV doleriais išleidimo valdžios sektoriaus skolos santykis viršys 60 % ribą dar iki 2013 m. pabaigos. Reglamento Nr. (EB) 1467/97 2 straipsnio 1a dalyje nustatyta, kad reikalavimas pagal skolos kriterijų taip pat laikomas įvykdytu, jei Komisijos pateiktose biudžeto prognozėse nurodoma, kad, kaip reikalaujama, skirtumas, susijęs su pamatine verte, sumažės per trejus metus, įskaitant dvejus metus po paskutinių metų, kurių duomenimis galima naudotis. Iš Kroatijos valdžios institucijų bei Komisijos prognozių matyti, kad valdžios sektoriaus skola staigiai didės dėl tolesnio didelio deficito ir menkos ekonominės veiklos ir išliks didelė visu prognozuojamu laikotarpiu. Taigi skolos kriterijus ir SESV nustatytas reikalavimas dėl skolos kriterijaus neįvykdyti;
(9)
pagal SESV nuostatas pranešime pagal SESV 126 straipsnio 3 dalį Komisija taip pat išnagrinėjo svarbius veiksnius. Kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1467/97 2 straipsnio 4 dalyje, jeigu šalių valdžios sektoriaus skolos santykis viršija pamatinę vertę, priimant sprendimą dėl deficito kriterijaus laikymosi, į šiuos veiksnius galima atsižvelgti tik jeigu valdžios sektoriaus deficitas išlieka artimas pamatinei vertei ir pamatinė vertė viršijama laikinai; Kroatijos atveju šios sąlygos nėra įvykdytos. Vertinant skolos kriterijaus laikymąsi, atsižvelgta į svarbius veiksnius, visų pirma gilų ir užsitęsusį nuosmukį nepalankiomis išorinėmis sąlygomis. Tačiau susiję faktoriai nekeičia išvados, kad SESV nustatytas skolos kriterijus nėra įvykdytas,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Atlikus bendrą vertinimą nustatyta, kad Kroatijoje yra susidaręs perviršinis deficitas.
2 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Kroatijos Respublikai.
Priimta Briuselyje 2014 m. sausio 28 d.