PROVÁDĚCÍ SMĚRNICE KOMISE (EU) 2015/2392
ze dne 17. prosince 2015
k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 596/2014, pokud jde o oznamování skutečných nebo možných porušení tohoto nařízení příslušným orgánům
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 596/2014 ze dne 16. dubna 2014 o zneužívání trhu (nařízení o zneužívání trhu) a o zrušení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/6/ES a směrnic Komise 2003/124/ES, 2003/125/ES a 2004/72/ES (1), a zejména na čl. 32 odst. 5 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Osoby, které oznamují skutečné nebo možné porušení nařízení (EU) č. 596/2014 (informátoři), mohou příslušné orgány upozornit na nové informace a pomoci jim při odhalování případů zneužívání trhu a jejich sankcionování. Ochota oznamovat takové případy však může být nižší kvůli strachu z odplaty, diskriminace nebo zpřístupnění osobních údajů. V této souvislosti je proto nezbytné zavést vhodná opatření, aby byla zajištěna celková ochrana a dodržování základních práv informátorů a obviněných osob. Osoby, které příslušným orgánům vědomě poskytly nesprávné nebo zavádějící informace, by neměly být považovány za informátory, a tudíž by neměly mít možnost využít ochranných mechanismů.
(2)
Příslušné orgány by měly umožnit anonymní poskytování informací a ochranné mechanismy podle této směrnice by se měly rovněž vztahovat na případy, kdy se anonymní informátor rozhodne odhalit svou totožnost příslušnému orgánu později. Informátoři by měli mít možnost poskytnout informace buď vnitřními postupy, existují-li, nebo přímo příslušnému orgánu.
(3)
Bude nutné určit konkrétní pracovníky příslušných orgánů, kteří budou odborně vyškoleni mimo jiné o platných pravidlech pro ochranu údajů a kteří budou vyřizovat oznámení o porušení nařízení (EU) č. 596/2014 a zajišťovat komunikaci s oznamovatelem, jakož i přijímat v reakci na oznámení vhodná následná opatření.
(4)
Osoby, které hodlají oznámit skutečné nebo možné porušení nařízení (EU) č. 596/2014, by měly být schopny učinit informované rozhodnutí o tom, zda, jak a kdy informace oznámit. Příslušné orgány by proto měly zveřejnit a učinit snadno přístupné informace o dostupných prostředcích komunikace s danými orgány, o platných postupech a o určených pracovnících daného orgánu, kteří se oznámeními o porušení zabývají. Všechny informace týkající se oznamování porušení by měly být transparentní, snadno srozumitelné a spolehlivé, aby oznamování porušení podporovaly, a nikoli od něho odrazovaly.
(5)
V zájmu účinné komunikace s určenými pracovníky je nezbytné, aby příslušné orgány zavedly a používaly různé prostředky komunikace, které by měly být uživatelsky vstřícné a umožňovat komunikaci formou písemnou, ústní, elektronickou i neelektronickou.
(6)
Je důležité, aby postupy na ochranu osob zaměstnaných na základě pracovní smlouvy bez ohledu na povahu jejich pracovního vztahu a na to, zda pobírají odměnu za práci, které oznámí porušení nebo které jsou obviněny z porušení nařízení (EU) č. 596/2014, chránily tyto osoby před odplatou, diskriminací nebo jinými druhy přímého či nepřímého nespravedlivého zacházení. Nespravedlivé zacházení může mít velmi odlišné podoby v závislosti na okolnostech. Jednotlivé případy proto budou muset být posuzovány podle pravidel pro řešení sporů nebo v rámci soudních řízení podle vnitrostátního práva.
(7)
Členské státy by měly zajistit, aby příslušné orgány zavedly odpovídající ochranné postupy pro zpracovávání oznámení o porušení a osobních údajů nahlášených osob. Tyto postupy by měly zajistit, aby totožnost každého oznamovatele a nahlášené osoby byla chráněna ve všech fázích řízení. V nezbytných případech a v přiměřeném rozsahu není touto povinností dotčena povinnost zveřejnit informace, pokud to vyžadují právní předpisy Unie nebo členských států pod podmínkou vhodných ochranných opatření podle těchto právních předpisů, včetně případů vyšetřování nebo soudních řízení nebo za účelem ochrany svobod jiných osob, včetně práva nahlášené osoby na obhajobu.
(8)
Je velmi důležité a nutné, aby určení pracovníci příslušného orgánu a jiní jeho pracovníci, kteří získají přístup k informacím poskytnutým příslušnému orgánu oznamovatelem, dodržovali povinnost zachovávat profesní tajemství a důvěrnost při předávání údajů jak uvnitř, tak vně příslušného orgánu, včetně případů, kdy příslušný orgán v souvislosti s oznámením o porušení zahájí šetření nebo vyšetřování nebo navazující činnosti vedoucí k prosazení pravidel.
(9)
Členské státy by měly zajistit náležité vedení záznamů o všech oznámeních o porušení a dohledatelnost každého oznámení v rámci příslušného orgánu, jakož i to, aby informace získané prostřednictvím oznámení mohly být tam, kde je to vhodné, použity jako důkazy při vymáhání práva. Členské státy by měly zajistit soulad se směrnicí 95/46/ES Evropského parlamentu a Rady (2) a vnitrostátními právními předpisy, kterými se směrnice 95/46/ES provádí.
(10)
Ochrana osobních údajů oznamovatele a nahlášené osoby je zásadní podmínkou, aby se zabránilo nespravedlivému zacházení či poškození pověsti v důsledku zpřístupnění osobních údajů, zejména údajů odhalujících totožnost dotčené osoby. Proto vedle vnitrostátních právních předpisů o ochraně údajů, které provádějí směrnici 95/46/ES, by příslušné orgány měly zavést odpovídající postupy ochrany údajů, které jsou zvláště zaměřeny na ochranu oznamovatele a nahlášené osoby a jejichž součástí by měl být zabezpečený systém v rámci příslušného orgánu s omezenými přístupovými právy pouze pro pověřené pracovníky.
(11)
Může být nutné, aby příslušný orgán předával osobní údaje související s oznámeními o porušení kvůli jejich vyhodnocení a provedení potřebného šetření a donucovacích opatření. Při předávání údajů v rámci příslušného orgánu nebo třetím stranám by příslušné orgány měly zachovávat nejvyšší možnou důvěrnost v souladu s vnitrostátními právními předpisy.
(12)
Práva osoby obviněné z porušení nařízení (EU) č. 596/2014 by měla být chráněna tak, aby se zabránilo poškození pověsti nebo jiným negativním důsledkům. Kromě toho by v každé fázi postupu následujícím po oznámení porušení měla být plně respektována práva nahlášené osoby na obhajobu a přístup k opravným prostředkům. Členské státy by měly zajistit právo nahlášené osoby na obhajobu, včetně práva na přístup ke spisu, práva být vyslechnut a práva využít účinný opravný prostředek proti rozhodnutí týkajícímu se této osoby podle platných postupů stanovených vnitrostátními právními předpisy v rámci vyšetřování nebo následných soudních řízení.
(13)
Postupy příslušných orgánů by měly být pravidelně a nejméně jednou za dva roky přezkoumány, aby bylo zaručeno, že jsou přiměřené a aktuální, a tedy slouží svému účelu. Za tímto účelem je důležité, aby příslušné orgány své zkušenosti vyhodnocovaly a aby se zapojily do výměny zkušeností a osvědčených postupů s jinými příslušnými orgány.
(14)
Vzhledem k tomu, že podrobná pravidla na ochranu informátorů by členským státům ztížila zajištění slučitelnosti a funkčního souladu s vnitrostátními systémy, včetně administrativních, procedurálních a institucionálních aspektů, je zapotřebí, aby prováděcí akt vykazoval určitou míru flexibility. Této flexibility by bylo nejlépe dosaženo prostřednictvím směrnice místo nařízení, a tudíž se jako nejvhodnější nástroj jeví směrnice, neboť cílem je umožnit členským státům účinně přizpůsobit režim oznamování porušení svým vnitrostátním systémům včetně institucionálního rámce.
(15)
Vzhledem k tomu, že nařízení (EU) č. 596/2014 se použije ode dne 3. července 2016, je vhodné, aby členské státy provedly ustanovení týkající se této směrnice a začaly je používat ode dne 3. července 2016.
(16)
Opatření stanovená touto směrnicí jsou v souladu se stanoviskem Evropského výboru pro cenné papíry,
PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:
KAPITOLA I
PŘEDMĚT A DEFINICE
Článek 1
Předmět
Tato směrnice stanoví pravidla upřesňující postupy uvedené v čl. 32 odst. 1 nařízení (EU) č. 596/2014, včetně způsobů oznamování a následných opatření a opatření na ochranu osob zaměstnaných na základě pracovní smlouvy a na ochranu osobních údajů.
Článek 2
Definice
Pro účely této směrnice se rozumí:
1)
„oznamovatelem“ osoba, která příslušnému orgánu oznamuje skutečné nebo možné porušení nařízení (EU) č. 596/2014;
2)
„nahlášenou osobou“ osoba, která je oznamovatelem obviněna z porušení nebo pokusu o porušení nařízení (EU) č. 596/2014;
3)
„oznámením o porušení“ oznámení podané oznamovatelem příslušnému orgánu týkající se skutečného nebo možného porušení nařízení (EU) č. 596/2014.
KAPITOLA II
POSTUPY TÝKAJÍCÍ SE PŘIJÍMÁNÍ OZNÁMENÍ O PORUŠENÍ A NÁSLEDNÝCH OPATŘENÍ
Článek 3
Určení pracovníci
1. Členské státy zajistí, aby příslušné orgány určily pracovníky, kteří budou oznámení o porušení vyřizovat („určení pracovníci“). Určení pracovníci musí být pro účely vyřizování oznámení o porušení proškoleni.
2. Určení pracovníci plní tyto funkce:
a)
poskytují osobám, které vyjádří zájem, informace o postupech pro oznamování porušení;
b)
přijímají oznámení o porušení a následná opatření;
c)
udržují kontakt s oznamovatelem, pokud uvedl totožnost.
Článek 4
Informace týkající se přijímání oznámení o porušení a následných opatření
1. Členské státy zajistí, aby příslušné orgány na svých internetových stránkách v samostatném, snadno nalezitelném a dostupném oddílu zveřejnily informace týkající se přijímání oznámení o porušení uvedené v odstavci 2.
2. Informace uvedené v odstavci 1 zahrnují vše níže uvedené:
a)
prostředky komunikace pro přijímání oznámení o porušení a následných opatření a pro kontaktování určených pracovníků v souladu s čl. 6 odst. 1, včetně:
1)
telefonních čísel a informace, zda jsou hovory při využívání těchto telefonních linek zaznamenávány, či nikoli;
2)
vyhrazených elektronických a poštovních adres pro kontaktování určených pracovníků, které jsou bezpečné a zajišťují důvěrnost;
b)
postupy týkající se oznámení o porušení uvedené v článku 5;
c)
režim ochrany informací vztahující se na oznámení o porušení v rámci postupů týkajících se oznámení o porušení uvedených v článku 5;
d)
postupy na ochranu osob zaměstnaných na základě pracovní smlouvy;
e)
prohlášení, které jasně vysvětluje, že u osoby předávající informace příslušnému orgánu v souladu s nařízením (EU) č. 596/2014 se má za to, že neporušuje žádné omezení týkající se zpřístupňování informací vyplývající ze smlouvy nebo právního či správního předpisu a že jí v souvislosti s tímto zpřístupněním informací nevzniká žádná odpovědnost jakéhokoli druhu.
3. Příslušné orgány mohou na svých internetových stránkách zveřejnit podrobnější informace uvedené v odstavci 2 týkající se přijímání oznámení o porušení a následných opatření.
Článek 5
Postupy týkající se oznámení o porušení
1. V postupech týkajících se oznámení o porušení podle čl. 4 odst. 2 písm. b) musí být jasně uvedeny všechny tyto informace:
a)
informace, že oznámení o porušení může být rovněž podáno anonymně;
b)
způsob, jakým může příslušný orgán požadovat, aby oznamovatel objasnil oznámené informace nebo poskytl dodatečné informace, které jsou mu dostupné;
c)
druh, obsah a časový rámec pro zpětnou vazbu o výsledcích oznámení o porušení, které může oznamovatel po oznámení očekávat;
d)
režim ochrany informací vztahující se na oznámení o porušení, včetně podrobného popisu okolností, za nichž mohou být důvěrné údaje oznamovatele zpřístupněny v souladu s články 27, 28 a 29 nařízení (EU) č. 596/2014.
2. Podrobný popis uvedený v odst. 1 písm. d) musí zajistit informovanost oznamovatele o mimořádných případech, kdy důvěrnost údajů nelze zajistit, včetně případů, kdy je zpřístupnění údajů nezbytnou a přiměřenou povinností vyplývající z právních předpisů Unie nebo vnitrostátních právních předpisů v souvislosti s vyšetřováním nebo následným soudním řízením nebo za účelem ochrany svobod jiných osob, včetně práva nahlášené osoby na obhajobu, a v každém případě za podmínky náležitých ochranných opatření podle uvedených právních předpisů.
Článek 6
Určené prostředky komunikace
1. Členské státy zajistí, aby pro přijímání oznámení o porušení a následných opatření příslušné orgány zřídily nezávislé a samostatné prostředky komunikace, které jsou bezpečné a zajišťují důvěrnost („určené prostředky komunikace“).
2. Určené prostředky komunikace se považují za nezávislé a samostatné, splňují-li všechna tato kritéria:
a)
jsou odděleny od obecných prostředků komunikace příslušného orgánu, včetně těch, které příslušný orgán používá k interní komunikaci a komunikaci se třetími stranami při své běžné činnosti;
b)
jsou navrženy, vytvořeny a používány způsobem, který zajišťuje úplnost, celistvost a důvěrnost informací a brání přístupu neoprávněných pracovníků příslušného orgánu;
c)
umožňují dlouhodobé uchovávání informací v souladu s článkem 7 za účelem případného dalšího vyšetřování.
3. Určené prostředky komunikace musí umožňovat oznamování skutečných nebo možných porušení přinejmenším všemi těmito způsoby:
a)
písemným oznámením v elektronické či papírové podobě;
b)
ústním oznámením prostřednictvím telefonu se záznamem hovoru, či bez něho;
c)
osobním setkáním s určeným pracovníkem příslušného orgánu.
4. Před přijetím oznámení o porušení nebo nejpozději v okamžiku jeho přijetí poskytne příslušný orgán oznamovateli informace uvedené v čl. 4 odst. 2.
5. Příslušné orgány zajistí, že oznámení o porušení obdržené jiným způsobem než prostřednictvím určených prostředků komunikace uvedených v tomto článku, bude bezodkladně beze změny prostřednictvím určených prostředků komunikace předáno určeným pracovníkům příslušného orgánu.
Článek 7
Vedení záznamů o přijatých oznámeních
1. Členské státy zajistí, aby příslušné orgány vedly záznamy o každém přijatém oznámení o porušení.
2. Příslušné orgány neprodleně potvrdí přijetí písemného oznámení o porušení na poštovní či elektronickou adresu, kterou oznamovatel uvedl, ledaže by oznamovatel výslovně požádal jinak nebo pokud by se příslušný orgán důvodně domníval, že potvrzení přijetí písemného oznámení by ohrozilo ochranu totožnosti oznamovatele.
3. Jestliže je pro oznámení porušení použita telefonní linka se záznamem hovorů, je příslušný orgán oprávněn ústní oznámení zdokumentovat formou:
a)
zvukového záznamu hovoru v trvalé a dohledatelné podobě, nebo
b)
úplného a přesného přepisu hovoru vypracovaného určenými pracovníky příslušného orgánu. V případech, kdy oznamovatel uvedl svou totožnost, nabídne mu příslušný orgán možnost přepis hovoru zkontrolovat, opravit a odsouhlasit svým podpisem.
4. Jestliže je pro oznámení porušení použita telefonní linka bez záznamu hovorů, je příslušný orgán oprávněn ústní oznámení zdokumentovat formou přesného zápisu o hovoru vypracovaného určeným pracovníkem příslušného orgánu. V případech, kdy oznamovatel uvedl svou totožnost, nabídne mu příslušný orgán možnost zápis o hovoru zkontrolovat, opravit a odsouhlasit svým podpisem.
5. Jestliže osoba požaduje pro oznámení porušení osobní setkání s určenými pracovníky příslušného orgánu podle čl. 6 odst. 3 písm. c), příslušné orgány zajistí, aby o setkání byly vypracovány a uchovávány úplné a přesné záznamy v trvalé a dohledatelné podobě. Příslušný orgán je oprávněn zdokumentovat setkání formou:
a)
zvukového záznamu rozhovoru v trvalé a dohledatelné podobě, nebo
b)
přesného zápisu ze setkání vypracovaného určenými pracovníky příslušného orgánu. V případech, kdy oznamovatel uvedl svou totožnost, nabídne mu příslušný orgán možnost zápis ze setkání zkontrolovat, opravit a odsouhlasit svým podpisem.
Článek 8
Ochrana osob zaměstnaných na základě pracovní smlouvy
1. Členské státy zavedou postupy, které zajistí účinnou výměnu informací a spolupráci mezi příslušnými orgány a jinými relevantními orgány zapojenými do ochrany osob zaměstnaných na základě pracovní smlouvy, které oznámí porušení nařízení (EU) č. 596/2014 příslušnému orgánu nebo jsou z takového porušení obviněny, před odplatou, diskriminací nebo jinými druhy nespravedlivého zacházení, k němuž dochází v důsledku oznámení porušení nařízení (EU) č. 596/2014 nebo v souvislosti s ním.
2. Postupy uvedené v odstavci 1 zajišťují alespoň:
a)
přístup oznamovatele k uceleným informacím a poradenství týkajícím se opatření a postupů, které jsou k dispozici podle vnitrostátního práva na ochranu proti nespravedlivému zacházení, včetně postupů pro nárokování peněžitých náhrad;
b)
přístup oznamovatele k účinné pomoci od příslušných orgánů ve vztahu k jiným relevantním orgánům zapojeným do její ochrany proti nespravedlivému zacházení, včetně potvrzení postavení informátora v případě pracovněprávních sporů.
Článek 9
Postupy ochrany osobních údajů
1. Členské státy zajistí, aby příslušné orgány uchovávaly záznamy podle článku 7 v důvěrném a zabezpečeném systému.
2. Přístup do systému uvedeného v odstavci 1 podléhá omezením, na jejichž základě jsou uchovávané údaje k dispozici pouze pracovníkům příslušného orgánu, pro něž je přístup k těmto údajům nezbytný k plnění jejich služebních povinností.
Článek 10
Předávání údajů uvnitř a vně příslušného orgánu
1. Členské státy zajistí, aby příslušné orgány zavedly odpovídající postupy pro předávání osobních údajů oznamovatele a nahlášené osoby uvnitř a vně příslušného orgánu.
2. Členské státy zajistí, aby předáváním údajů týkajících se oznámení o porušení uvnitř nebo vně příslušného orgánu nedošlo přímo ani nepřímo k odhalení totožnosti oznamovatele nebo nahlášené osoby nebo ke zpřístupnění jiných odkazů na okolnosti, které by umožnily vyvodit totožnost oznamovatele nebo nahlášené osoby, ledaže je takové předání v souladu s režimem ochrany informací uvedeným v čl. 5 odst. 1 písm. d).
Článek 11
Postupy ochrany nahlášených osob
1. Pokud totožnost nahlášené osoby není veřejně známa, zajistí dotčený členský stát, aby její totožnost byla chráněna přinejmenším stejným způsobem jako totožnost osoby, která je předmětem vyšetřování ze strany příslušného orgánu.
2. Pro ochranu totožnosti nahlášených osob se použijí postupy stanovené v článku 9.
Článek 12
Přezkum postupů příslušnými orgány
Členské státy zajistí, aby příslušné orgány své postupy pro přijímání oznámení o porušení a následných opatření pravidelně, nejméně však jednou za dva roky, přezkoumávaly. Při přezkumu postupů vezmou příslušné orgány v úvahu své zkušenosti i zkušenosti jiných příslušných orgánů a postupy upraví v souladu s vývojem trhu a technologií.
KAPITOLA III
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 13
Provedení
Členské státy přijmou a zveřejní právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 3. července 2016. Neprodleně sdělí Komisi jejich znění.
Budou tyto předpisy používat od 3. července 2016.
Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.
Článek 14
Vstup v platnost
Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 15
Určení
Tato směrnice je určena členským státům.
V Bruselu dne 17. prosince 2015.
KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO DIREKTYVA (ES) 2015/2392
2015 m. gruodžio 17 d.
dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 596/2014 nuostatų dėl pranešimų apie faktinius arba galimus to reglamento pažeidimus teikimo kompetentingoms institucijoms
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 596/2014 dėl piktnaudžiavimo rinka (Piktnaudžiavimo rinka reglamentas) ir kuriuo panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/6/EB ir Komisijos direktyvos 2003/124/EB, 2003/125/EB ir 2004/72/EB (1), ypač į jo 32 straipsnio 5 dalį,
kadangi:
(1)
asmenys, pranešantys kompetentingoms institucijoms apie faktinius arba galimus Reglamento (ES) Nr. 596/2014 pažeidimus (toliau - informatoriai), gali pateikti kompetentingoms institucijoms naujos informacijos ir padėti joms nustatyti piktnaudžiavimo rinka atvejus bei skirti už juos sankcijas. Tačiau informuoti apie pažeidimus gali būti vengiama baiminantis keršto, diskriminacijos ar asmens duomenų atskleidimo. Todėl, siekiant užtikrinti informatorių ir kaltinamųjų pagrindinių teisių bendrą apsaugą ir tai, kad šių teisių būtų paisoma, būtina nustatyti tinkamą informavimo apie pažeidimus tvarką. Asmenys, kurie kompetentingoms institucijoms tyčia pateikia neteisingą arba klaidinančią informaciją, neturėtų būti laikomi informatoriais ir todėl jiems neturėtų būti taikomos apsaugos priemonės;
(2)
kompetentingos institucijos turėtų leisti pranešimus teikti anonimiškai, ir šioje direktyvoje numatytos apsaugos priemonės turėtų būti taikomos ir tais atvejais, kai informatorius anonimas vėlesniu etapu nusprendžia atskleisti savo tapatybę kompetentingai institucijai. Informatoriai turėtų turėti galimybę pranešimus teikti arba pagal vidaus procedūras, jei tokios yra nustatytos, arba tiesiogiai kompetentingai institucijai;
(3)
kompetentingos institucijos turėtų paskirti specialiai parengtus, įskaitant parengimą taikomų duomenų apsaugos taisyklių srityje, darbuotojus, kurie tvarkytų pranešimus apie Reglamento (ES) Nr. 596/2014 pažeidimus, palaikytų ryšius su pranešimo teikėju ir imtųsi tinkamų tolesnių su pranešimu susijusių veiksmų;
(4)
asmenys, ketinantys pranešti apie faktinius arba galimus Reglamento (ES) Nr. 596/2014 pažeidimus, turėtų būti pakankamai informuoti, kad galėtų priimti pagrįstą sprendimą, ar, kaip ir kada pateikti pranešimą. Todėl kompetentingos institucijos turėtų viešai skelbti informaciją apie galimus ryšių su jomis palaikymo kanalus, taikomas procedūras ir institucijos paskirtus darbuotojus, tvarkančius pranešimus apie pažeidimus, taip pat sudaryti sąlygas lengvai susipažinti su šia informacija. Visa su pranešimais apie pažeidimus susijusi informacija turėtų būti skaidri, lengvai suprantama ir patikima, kad būtų skatinama teikti pranešimus apie pažeidimus ir nebūtų nuo to atbaidoma;
(5)
kad būtų galima veiksmingai bendrauti su paskirtais darbuotojais, kompetentingos institucijos turi būti nustačiusios ir naudoti skirtingus ryšių kanalus, kurie turėtų būti patogūs naudotojams ir kuriais būtų galima bendrauti raštu, žodžiu, elektroniniu ir neelektroniniu būdu;
(6)
svarbu, kad apie Reglamento (ES) Nr. 596/2014 pažeidimus pranešančių arba jais kaltinamų asmenų, dirbančių pagal darbo sutartis, nepriklausomai nuo jų darbo santykių pobūdžio ir nuo to, ar jiems mokamas darbo užmokestis, apsaugos procedūromis būtų užtikrinta tokių asmenų apsauga nuo keršto, diskriminacijos ir kito pobūdžio tiesioginio arba netiesioginio nesąžiningo elgesio. Nesąžiningas elgesys gali būti labai įvairių formų, priklausomai nuo aplinkybių. Todėl atskiri atvejai turi būti vertinami taikant ginčų sprendimo taisykles arba teismines procedūras, numatytas nacionalinėje teisėje;
(7)
valstybės narės turėtų užtikrinti, kad kompetentingos institucijos būtų nustačiusios tinkamas apsaugos procedūras, susijusias su pranešimų apie pažeidimus tvarkymu ir su asmenų, apie kuriuos pranešta, asmens duomenų tvarkymu. Tokiomis procedūromis turėtų būti užtikrinta, kad kiekvieno pranešimo teikėjo ir asmens, apie kurį pranešta, tapatybės duomenys būtų apsaugoti visais procedūros etapais. Šia prievole neturėtų būti daromas poveikis prievolės atskleisti informaciją būtinybei ir proporcingumui tais atvejais, kai atskleisti informaciją būtina pagal Sąjungos ar nacionalinės teisės aktus ir kai pagal tokius teisės aktus taikomos atitinkamos apsaugos priemonės, įskaitant atvejus, kai vykdomi tyrimai arba teismo procesai arba kai siekiama apsaugoti kitų asmenų laisves, įskaitant asmens, apie kurį pranešta, teisę į gynybą;
(8)
labai svarbu ir būtina, kad kompetentingos institucijos paskirti darbuotojai ir darbuotojai, kuriems suteikiama teisė susipažinti su pranešimo teikėjo kompetentingai institucijai pateikta informacija, laikytųsi profesinės paslapties saugojimo ir konfidencialumo užtikrinimo pareigos, perduodami duomenis kompetentingos institucijos viduje ir už jos ribų, įskaitant atvejus, kai kompetentinga institucija pradeda su pranešimu apie pažeidimus susijusią tyrimo ar nagrinėjimo procedūrą arba imasi tolesnių su juo susijusių vykdymo užtikrinimo veiksmų;
(9)
valstybės narės turėtų užtikrinti, kad apie visus pranešimus apie pažeidimus būtų saugomi tinkami įrašai, kad kompetentinga institucija galėtų surasti kiekvieną pranešimą ir kad pranešimuose pateiktą informaciją atitinkamais atvejais būtų galima panaudoti kaip įrodymą įgyvendinant vykdymo užtikrinimo veiksmus. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad būtų laikomasi Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 95/46/EB (2) ir nacionalinės teisės aktų, kuriais perkeliama ši direktyva;
(10)
pranešimo teikėjo ir asmens, apie kurį pranešta, asmens duomenų apsauga yra labai svarbi siekiant išvengti nesąžiningo elgesio arba žalos reputacijai dėl asmens duomenų, visų pirma duomenų, kuriais atskleidžiama atitinkamo asmens tapatybė, atskleidimo. Todėl kompetentingos institucijos turėtų ne tik laikytis duomenų apsaugos nacionalinės teisės aktų, kuriais perkeliama Direktyva 95/46/EB, bet ir nustatyti būtent pranešimo teikėjo ir asmens, apie kurį pranešta, apsaugai skirtas tinkamas duomenų apsaugos procedūras, kurios turėtų apimti kompetentingoje institucijoje įdiegtą saugią sistemą, kurios prieigos teisės būtų ribotos ir suteikiamos tik įgaliotiems darbuotojams;
(11)
kad būtų galima įvertinti pranešimą apie pažeidimus ir imtis reikiamų tyrimo ir vykdymo užtikrinimo veiksmų, gali reikėti, kad kompetentinga institucija perduotų su pranešimu apie pažeidimą susijusius asmens duomenis. Perduodamos duomenis savo viduje arba trečiosioms šalims, kompetentingos institucijos turėtų pagal nacionalinę teisę didžiausiu įmanomu mastu išsaugoti konfidencialumą;
(12)
asmens, kuris pranešime kaltinamas Reglamento (ES) Nr. 596/2014 pažeidimu, teisės turėtų būti saugomos siekiant išvengti žalos jo reputacijai arba kitų neigiamų pasekmių. Be to, kiekvienu po pranešimo pradėtos procedūros etapu turėtų būti visapusiškai paisoma asmens, apie kurį pranešta, teisės į gynybą ir į teisių gynimo priemones. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad, vykstant tyrimams arba paskesniems teismo procesams, asmuo, apie kurį pranešta, turėtų teisę į gynybą, įskaitant teisę susipažinti su byla, teisę būti išklausytam ir teisę naudotis veiksminga teisių gynimo priemone, jei jis nesutinka su dėl jo priimtu sprendimu, pagal nacionalinėje teisėje nustatytas procedūras;
(13)
kompetentingos institucijos turėtų reguliariai, bent kas dvejus metus, peržiūrėti savo procedūras, taip užtikrindamos, kad šios procedūros būtų tinkamos ir atnaujintos, taigi atitiktų savo paskirtį. Šiuo tikslu svarbu, kad kompetentingos institucijos įvertintų savo patirtį ir keistųsi ja ir gerosios praktikos pavyzdžiais su kitomis kompetentingomis institucijomis;
(14)
atsižvelgiant į tai, kad išsamias informatorių apsaugos taisykles, įskaitant administracinius, procedūrinius ir institucinius aspektus, valstybėms narėms būtų sunkiau suderinti su nacionalinėmis sistemomis ir praktiškai jas prie jų pritaikyti, įgyvendinimo aktas turi būti gana lankstus. Toks lankstumas geriausiai būtų užtikrintas ne reglamentu, o direktyva, todėl direktyva yra tinkamiausia priemonė siekiant suteikti valstybėms narėms galimybę veiksmingai pritaikyti pranešimų apie pažeidimus teikimo tvarką prie savo nacionalinių sistemų, įskaitant institucines sistemas;
(15)
atsižvelgiant į tai, kad Reglamentas (ES) Nr. 596/2014 įsigalioja 2016 m. liepos 3 d., tikslinga, kad valstybės narės su šia direktyva susijusias nuostatas perkeltų ir taikytų nuo 2016 m. liepos 3 d.;
(16)
šioje direktyvoje nustatytos priemonės atitinka Europos vertybinių popierių komiteto nuomonę,
PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:
I SKYRIUS
DALYKAS IR APIBRĖŽTYS
1 straipsnis
Dalykas
Šia direktyva nustatomos taisyklės, kuriomis patikslinamos Reglamento (ES) Nr. 596/2014 32 straipsnio 1 dalyje nurodytos procedūros, įskaitant pranešimų teikimo bei su jais susijusių tolesnių veiksmų vykdymo tvarką ir pagal darbo sutartį dirbančių asmenų apsaugos priemones bei asmens duomenų apsaugos priemones.
2 straipsnis
Apibrėžtys
Šioje direktyvoje vartojamų terminų apibrėžtys:
1. pranešimo teikėjas- asmuo, pranešantis kompetentingai institucijai apie faktinį arba galimą Reglamento (ES) Nr. 596/2014 pažeidimą;
2. asmuo, apie kurį pranešta- asmuo, kurį pranešimo teikėjas kaltina padarius arba ketinant padaryti Reglamento (ES) Nr. 596/2014 pažeidimą;
3. pranešimas apie pažeidimą- pranešimo teikėjo kompetentingai institucijai pateiktas pranešimas apie faktinį arba galimą Reglamento (ES) Nr. 596/2014 pažeidimą.
II SKYRIUS
PRANEŠIMŲ APIE PAŽEIDIMUS PRIĖMIMO IR SU JAIS SUSIJUSIŲ TOLESNIŲ VEIKSMŲ VYKDYMO PROCEDŪROS
3 straipsnis
Paskirti darbuotojai
1. Valstybės narės užtikrina, kad kompetentingos institucijos turėtų darbuotojų, paskirtų tvarkyti pranešimus apie pažeidimus (toliau - paskirti darbuotojai). Paskirti darbuotojai yra parengti tvarkyti pranešimus apie pažeidimus.
2. Paskirti darbuotojai atlieka šias funkcijas:
a)
teikia visiems suinteresuotiesiems asmenims informaciją apie pranešimų apie pažeidimus teikimo procedūras;
b)
priima pranešimus apie pažeidimus ir vykdo tolesnius su jais susijusius veiksmus;
c)
palaiko ryšius su pranešimo teikėju, kai šis atskleidžia savo tapatybę.
4 straipsnis
Informacija apie pranešimų apie pažeidimus priėmimą ir su jais susijusius tolesnius veiksmus
1. Valstybės narės užtikrina, kad kompetentingos institucijos savo svetainėse, atskirame lengvai pastebimame ir prieinamame skyrelyje, skelbtų 2 dalyje nustatytą informaciją apie pranešimų apie pažeidimus priėmimą.
2. 1 dalyje nurodyta informacija apima visus šiuos elementus:
a)
6 straipsnio 1 dalyje nurodytus ryšių kanalus, kuriais priimami pranešimai apie pažeidimus ir vykdomi su jais susiję tolesni veiksmai ir kuriais galima susisiekti su paskirtais darbuotojais, įskaitant:
1)
telefono numerius ir informaciją apie tai, ar tomis telefono linijomis vykstantys pokalbiai yra įrašomi, ar ne;
2)
specialius saugius elektroninio pašto ir pašto adresus, kuriais galima susisiekti su paskirtais darbuotojais ir kuriais užtikrinamas konfidencialumas;
b)
5 straipsnyje nurodytas pranešimams apie pažeidimus taikomas procedūras;
c)
konfidencialumo tvarką, taikomą pranešimams apie pažeidimus, teikiamus pagal 5 straipsnyje nurodytas jiems taikomas procedūras;
d)
pagal darbo sutartį dirbančių asmenų apsaugos procedūras;
e)
pareiškimą, kuriame aiškiai nurodoma, kad pagal Reglamentą (ES) Nr. 596/2014 kompetentingai institucijai informaciją teikiantys asmenys nelaikomi pažeidžiančiais kokius nors informacijos atskleidimo apribojimus, nustatytus sutartimi arba bet kokia įstatymų ir kitų teisės aktų ar administracine nuostata, ir jiems netaikoma jokia su tokiu informacijos atskleidimu susijusi atsakomybė.
3. Kompetentingos institucijos gali savo svetainėse paskelbti išsamesnę 2 dalyje nustatytą informaciją apie pranešimų apie pažeidimus priėmimą ir tolesnius su jais susijusius veiksmus.
5 straipsnis
Pranešimams apie pažeidimus taikomos procedūros
1. 4 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytose pranešimams apie pažeidimus taikomose procedūrose aiškiai nurodoma visa ši informacija:
a)
tai, kad pranešimus apie pažeidimus galima teikti ir anonimiškai;
b)
būdas, kuriuo kompetentinga institucija gali prašyti pranešimo teikėjo paaiškinti pateiktą informaciją arba prašyti jo pateikti papildomos jo turimos informacijos;
c)
grįžtamosios informacijos apie pranešimo apie pažeidimą pateikimo rezultatus, kurios pranešimo teikėjas gali tikėtis pateikęs pranešimą, rūšis, turinys ir pateikimo laikotarpis;
d)
pranešimams apie pažeidimus taikoma konfidencialumo tvarka, įskaitant išsamų aplinkybių, kuriomis pranešimo teikėjo konfidencialūs duomenys gali būti atskleisti pagal Reglamento (ES) Nr. 596/2014 27, 28 ir 29 straipsnius, aprašymą.
2. 1 dalies d punkte nurodytu išsamiu aprašymu užtikrinama, kad pranešimo teikėjas būtų informuotas apie išimtinius atvejus, kuriais duomenų konfidencialumas gali būti neužtikrintas, įskaitant atvejus, kuriais duomenų atskleidimas yra būtina ir proporcinga Sąjungos ar nacionalinės teisės aktuose nustatyta prievolė, taikoma vykstant tyrimams ar paskesniems teismo procesams arba siekiant apsaugoti kitų asmenų laisves, įskaitant asmens, apie kurį pranešta, teisę į gynybą, kiekvienu atveju taikant atitinkamas tokiais teisės aktais nustatytas apsaugos priemones.
6 straipsnis
Specialūs ryšių kanalai
1. Valstybės narės užtikrina, kad kompetentingos institucijos nustatytų nepriklausomus ir autonominius pranešimams apie pažeidimus priimti ir tolesniems veiksmams vykdyti skirtus ryšių kanalus, kurie yra saugūs ir kuriais užtikrinamas konfidencialumas (toliau - specialūs ryšių kanalai).
2. Specialūs ryšių kanalai laikomi nepriklausomais ir autonominiais, jei jie atitinka visus šiuos kriterijus:
a)
jie yra atskirti nuo kompetentingos institucijos bendrųjų ryšių kanalų, įskaitant kanalus, kuriais vyksta kompetentingos institucijos vidaus bendravimas ir kuriais ji bendrauja su trečiosiomis šalimis vykdydama įprastą veiklą;
b)
jie yra sukurti, įdiegti ir naudojami taip, kad būtų užtikrinamas informacijos išsamumas, vientisumas ir konfidencialumas ir kad jais negalėtų naudotis neįgalioti kompetentingos institucijos darbuotojai;
c)
jais suteikiama galimybė pagal 7 straipsnį patvariai saugoti informaciją, kad būtų galima atlikti tolesnius tyrimus.
3. Specialiais ryšių kanalais suteikiama galimybė teikti pranešimus apie faktinius arba galimus pažeidimus bent visais šiais būdais:
a)
teikti pranešimus apie pažeidimus raštu elektronine forma arba popieriuje;
b)
teikti pranešimus apie pažeidimus žodžiu telefono linijomis, kuriomis vykstantys pokalbiai įrašomi arba neįrašomi;
c)
teikti pranešimus fiziškai susitikus su kompetentingos institucijos paskirtais darbuotojais.
4. Kompetentinga institucija pateikia pranešimo teikėjui 4 straipsnio 2 dalyje nurodytą informaciją prieš priimdama pranešimą apie pažeidimą arba ne vėliau kaip jį priimdama.
5. Kompetentingos institucijos užtikrina, kad pranešimas apie pažeidimą, gautas kitomis nei šiame straipsnyje nurodyti specialūs ryšių kanalai priemonėmis, būtų nepakeistas nedelsiant persiųstas kompetentingos institucijos paskirtiems darbuotojams, naudojant specialius ryšių kanalus.
7 straipsnis
Įrašų apie gautus pranešimus saugojimas
1. Valstybės narės užtikrina, kad kompetentingos institucijos saugotų įrašus apie kiekvieną gautą pranešimą apie pažeidimą.
2. Kompetentingos institucijos nedelsdamos pranešimo teikėjo nurodytu pašto arba elektroniniu adresu patvirtina gavusios rašytinius pranešimus apie pažeidimus, išskyrus atvejus, kai pranešimo teikėjas aiškiai paprašė gavimo nepatvirtinti arba kai kompetentinga institucija pagrįstai mano, kad patvirtinus rašytinio pranešimo gavimą iškiltų pavojus pranešimo teikėjo tapatybės duomenų apsaugai.
3. Jei pranešimams apie pažeidimus teikti naudojama telefono linija, kuria vykstantys pokalbiai yra įrašomi, kompetentinga institucija turi teisę dokumentuoti žodžiu pateiktą pranešimą:
a)
išsaugodama pokalbio garso įrašą patvarioje laikmenoje, kurioje galima rasti ieškomą informaciją;
b)
išsaugodama kompetentingos institucijos paskirtų darbuotojų išsamiai ir tiksliai surašytą pokalbio tekstą. Tais atvejais, kai pranešimo teikėjas atskleidžia savo tapatybę, kompetentinga institucija suteikia pranešimo teikėjui galimybę patikrinti ir ištaisyti surašytą pokalbio telefonu tekstą ir jį pasirašyti išreiškiant savo sutikimą.
4. Jei pranešimams apie pažeidimus teikti naudojama telefono linija, kuria vykstantys pokalbiai nėra įrašomi, kompetentinga institucija turi teisę dokumentuoti žodžiu pateiktą pranešimą išsaugodama savo paskirtų darbuotojų parengtą tikslų pokalbio protokolą. Tais atvejais, kai pranešimo teikėjas atskleidžia savo tapatybę, kompetentinga institucija suteikia pranešimo teikėjui galimybę patikrinti ir ištaisyti pokalbio telefonu protokolą ir jį pasirašyti išreiškiant savo sutikimą.
5. Jei asmuo pageidauja pateikti pranešimą apie pažeidimą fiziškai susitikęs su kompetentingos institucijos paskirtais darbuotojais, kaip numatyta 6 straipsnio 3 dalies c punkte, kompetentingos institucijos užtikrina, kad patvarioje laikmenoje, kurioje galima rasti ieškomą informaciją, būtų saugomi išsamūs ir tikslūs įrašai apie susitikimą. Kompetentinga institucija turi teisę dokumentuoti įrašus apie fizinį susitikimą:
a)
išsaugodama pokalbio garso įrašą patvarioje laikmenoje, kurioje galima rasti ieškomą informaciją, arba
b)
išsaugodama savo paskirtų darbuotojų parengtą tikslų susitikimo protokolą. Tais atvejais, kai pranešimo teikėjas atskleidžia savo tapatybę, kompetentinga institucija suteikia pranešimo teikėjui galimybę patikrinti ir ištaisyti susitikimo protokolą ir jį pasirašyti išreiškiant savo sutikimą.
8 straipsnis
Pagal darbo sutartį dirbančių asmenų apsauga
1. Valstybės narės nustato procedūras, kuriomis užtikrinama, kad kompetentingos institucijos ir bet kokios kitos atitinkamos institucijos, dalyvaujančios užtikrinant asmenų, kurie dirba pagal darbo sutartį ir kurie pateikia kompetentingai institucijai pranešimus apie Reglamento (ES) Nr. 596/2014 pažeidimus arba yra tokiais pažeidimais kaltinami, apsaugą nuo keršto, diskriminacijos ar kito pobūdžio nesąžiningo elgesio, kurį lemia pranešimai apie Reglamento (ES) Nr. 596/2014 pažeidimus arba su kuriais jis yra susijęs, veiksmingai keistųsi informacija ir bendradarbiautų.
2. 1 dalyje nurodytomis procedūromis užtikrinama bent tai, kad:
a)
pranešimų teikėjai galėtų susipažinti su išsamia informacija ir patarimais dėl teisių gynimo priemonių ir procedūrų, kuriomis jie gali naudotis pagal nacionalinę teisę, siekdami apsisaugoti nuo nesąžiningo elgesio, įskaitant procedūras, susijusias su piniginės kompensacijos reikalavimu;
b)
pranešimų teikėjai galėtų pasinaudoti veiksminga kompetentingų institucijų pagalba, reikalinga bendraujant su bet kokia atitinkama institucija, dalyvaujančia užtikrinant jų apsaugą nuo nesąžiningo elgesio, įskaitant pagalbą, susijusią su pranešimo teikėjo kaip informatoriaus statuso patvirtinimu tuo atveju, kai nagrinėjami darbo ginčai.
9 straipsnis
Asmens duomenų apsaugos procedūros
1. Valstybės narės užtikrina, kad kompetentingos institucijos saugotų 7 straipsnyje nurodytus įrašus saugioje sistemoje, kuria užtikrinamas konfidencialumas.
2. Prieigai prie 1 dalyje nurodytos sistemos taikomi apribojimai, kuriais užtikrinama, kad su joje saugomais duomenimis galėtų susipažinti tik tie kompetentingos institucijos darbuotojai, kuriems susipažinti su tais duomenimis būtina, kad jie galėtų atlikti savo profesines pareigas.
10 straipsnis
Duomenų perdavimas kompetentingos institucijos viduje ir už jos ribų
1. Valstybės narės užtikrina, kad kompetentingos institucijos būtų nustačiusios tinkamas procedūras, susijusias su pranešimo teikėjo ir asmens, apie kurį pranešta, asmens duomenų perdavimu kompetentingos institucijos viduje ir už jos ribų.
2. Valstybės narės užtikrina, kad, perduodant su pranešimu apie pažeidimą susijusius duomenis kompetentingos institucijos viduje ar už jos ribų, nebūtų tiesiogiai arba netiesiogiai atskleista pranešimo teikėjo arba asmens, apie kurį pranešta, tapatybė ir nebūtų nurodytos jokios kitos aplinkybės, pagal kurias būtų galima nustatyti pranešimo teikėjo arba asmens, apie kurį pranešta, tapatybę, išskyrus atvejus, kai toks perdavimas atliekamas laikantis 5 straipsnio 1 dalies d punkte nurodytos konfidencialumo tvarkos.
11 straipsnis
Asmenų, apie kuriuos pranešta, apsaugos procedūros
1. Jei asmenų, apie kuriuos pranešta, tapatybė nėra žinoma visuomenei, atitinkama valstybė narė užtikrina, kad jų tapatybės duomenys būtų saugomi bent jau taip pat, kaip asmenų, dėl kurių kompetentinga institucija atlieka tyrimus.
2. Asmenų, apie kuriuos pranešta, tapatybės duomenų apsaugai taip pat taikomos 9 straipsnyje nustatytos procedūros.
12 straipsnis
Kompetentingų institucijų atliekama procedūrų peržiūra
Valstybės narės užtikrina, kad jų kompetentingos institucijos reguliariai, bent kas dvejus metus, peržiūrėtų pranešimų apie pažeidimus priėmimo ir su jais susijusių tolesnių veiksmų vykdymo procedūras. Peržiūrėdamos šias procedūras, kompetentingos institucijos atitinkamai pritaiko jas atsižvelgdamos į savo ir į kitų kompetentingų institucijų patirtį ir į rinkos bei technologijų pokyčius.
III SKYRIUS
BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
13 straipsnis
Perkėlimas į nacionalinę teisę
Valstybės narės ne vėliau kaip 2016 m. liepos 3 d. priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų laikomasi šios direktyvos. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą.
Tas nuostatas jos taiko nuo 2016 m. liepos 3 d.
Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.
14 straipsnis
Įsigaliojimas
Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
15 straipsnis
Adresatai
Ši direktyva skirta valstybėms narėms.
Priimta Briuselyje 2015 m. gruodžio 17 d.