PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1343/2013
ze dne 12. prosince 2013,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz peroxosíranů (persíranů) pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Nařízením Rady (ES) č. 1184/2007 (2) bylo uloženo konečné antidumpingové clo z dovozu peroxosíranů (persíranů) pocházejících ze Spojených států amerických, Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Tchaj-wanu (dále jen „původní šetření“ a „původní opatření“). Opatření měla podobu valorického cla v sazbě 71,8 % pro všechny společnosti s výjimkou dvou čínských vyvážejících výrobců, jimž bylo přiznáno individuální clo.
2. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(2)
Dne 10. října 2012 informovala Komise prostřednictvím oznámení (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) (3) zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz persíranů pocházejících z ČLR.
(3)
Přezkum byl zahájen na základě odůvodněné žádosti, kterou podali dva evropští výrobci (RheinPerChemie GmbH & Co. KG a United Initiators GmbH & Co. KG) (dále jen „žadatelé“) představující 100 % celkové výroby persíranů v Unii.
(4)
Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by mělo pravděpodobně za následek obnovení dumpingu a újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
3. Šetření
3.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(5)
Šetření týkající se přetrvání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2011 do 30. září 2012 (dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání tendencí, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2009 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
3.2 Strany dotčené šetřením
(6)
Komise oficiálně vyrozuměla o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti žadatele, vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, kteří nejsou ve spojení, a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, výrobce v potenciálních srovnatelných zemích a zástupce ČLR. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost písemně předložit svá stanoviska a podat žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(7)
S ohledem na potenciálně velký počet vyvážejících výrobců v ČLR a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení a jichž se šetření týkalo, se v oznámení o zahájení přezkumu počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 17 základního nařízení vyzvány, aby se do 15 dnů po zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu přihlásily a předložily Komisi informace požadované v uvedeném oznámení.
(8)
Žádný dovozce se nepřihlásil.
(9)
Na dotazník odpověděl pouze jeden vyvážející výrobce z ČLR. Nebylo proto nutné vybírat vzorek vyvážejících výrobců.
(10)
Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení přezkumu. Odpovědi došly od dvou výrobců v Unii, jednoho vyvážejícího výrobce v ČLR a jednoho výrobce v Turecku, o němž se uvažovalo jako o potenciálně srovnatelné zemi.
(11)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
-
RheinPerChemie GmbH & Co. KG, Německo
-
United Initiators GmbH & Co. KG, Německo
b)
Vyvážející výrobce v ČLR
United Initiators (Shanghai) Co., Ltd., Šanghaj (4)
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(12)
Dotčený výrobek je stejný jako výrobek, který byl předmětem původního šetření, tj. peroxosírany (persírany), včetně monopersíranu draselného (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN 2833 40 00 a ex 2842 90 80.
(13)
Dotčený výrobek se používá v řadě aplikací jako iniciátor nebo jako oxidační činidlo. Používá se například jako iniciátor polymerace při výrobě polymerů, jako leptadlo při výrobě desek tištěných spojů, ve vlasové kosmetice, při odšlichtování textilií, při výrobě papíru, jako čistící prostředek zubních protéz a jako dezinfekční přípravek.
(14)
Šetřením, stejně jako v původním šetření, se potvrdilo, že dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR, jakož i výrobek vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné základní použití a jsou proto považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. Obecné poznámky
(15)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo prověřeno, zda v současné době dochází k dumpingu a zda je pravděpodobné přetrvávání nebo obnovení dumpingu po možném pozbytí platnosti platných opatření vůči dovozu určitého zboží z ČLR.
(16)
Jak je vysvětleno v 9. bodě odůvodnění, při šetření spolupracoval pouze jeden čínský vyvážející výrobce, který během období přezkumného šetření dotčený výrobek do Unie nevyvážel. Jak je uvedeno níže v 22. bodě odůvodnění a jak je podrobně vysvětleno v 51. až 53. bodě odůvodnění, šetření prokázalo, že v podstatě veškerý dovoz z ČLR během období přezkumného šetření uskutečnil jeden vývozce, u něhož nebyl v původním šetření dumping zjištěn a jehož se tento přezkum netýká. V tomto případě tudíž nebylo možné provést analýzu dumpingu.
2. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
(17)
Za účelem posouzení pravděpodobnosti obnovení dumpingu byly vzaty v úvahu informace poskytnuté spolupracujícím čínským vyvážejícím výrobcem, informace shromážděné v souladu s článkem 18 základního nařízení a dostupné údaje o nespolupracujících vyvážejících výrobcích. Dostupné údaje byly převzaty ze žádosti o přezkum před pozbytím platnosti, z informacíc zveřejněných v rámci přezkumu před pozbytím platnosti, který v březnu 2013 zahájily Spojené státy americké (dále jen „USA“) (5), ze statistik, které má Komise k dispozici, tj. z měsíčních údajů předávaných členskými státy podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení („databáze podle čl. 14 odst. 6“), a z údajů Eurostatu o dovozu.
a) Ceny a objem dovozu do Unie z ČLR a dalších třetích zemí
(18)
Z údajů dostupných v šetření vyplynulo, že prakticky veškerý dovoz z ČLR během období přezkumného šetření uskutečnil jeden čínský vývozce, u něhož v původním šetření nebyl dumping zjištěn (6). Na tento dovoz se tudíž antidumpingová opatření nevztahují. V uvedeném období zůstávaly ceny tohoto dovozu pod úrovní cen výrobního odvětví Unie.
(19)
Navzdory skutečnosti, že čínské dovozní ceny do Unie vzrostly v posuzovaném období o 29 %, byly stále ještě nízké a v období přezkumného šetření se podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie se rovněž zvýšily, leč méně výrazným tempem o 7 %.
(20)
Jediný spolupracující čínský vývozce, na nějž se vztahují stávající antidumpingová opatření, nevyvážel dotčený výrobek do Unie během období přezkumného šetření. Šetření však ukázalo, že vyvážel za dumpingové ceny na trhy třetích zemí a že jeho ceny byly ještě nižší než ceny stávajícího dovozu z ČLR na trh Unie. Z toho lze vyvodit, že čínští vývozci nadále provádějí dumping a že jejich ceny jsou nízké.
(21)
Trh Unie zhruba tvoří dovoz ze tří zemí: Číny, Turecka a USA, které mají 8 % až 10 % podíl na trhu, a na dva výrobce v Unii připadá podíl na trhu ve výši přibližně 65 % až 75 %. Šetření prokázalo, že USA jsou i nadále přítomny na trhu Unie a během období přezkumného šetření představovaly přibližně jednu třetinu celkového dovozu. Ceny dovozu z USA byly v průměru o 10 % vyšší než dovozní ceny z ČLR. To, spolu s pozorovaným podbízením vůči cenám výrobního odvětví Unie, naznačuje, že čínský dovoz nadále vyvolával tlak na snižování prodejních cen v Unii.
(22)
Jak bylo uvedeno výše v 18. bodě odůvodnění, čínský dovoz byl v období přezkumného šetření záležitostí jediného vývozce, u něhož nebyl v původním šetření zjištěn dumping. Mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření se objem tohoto dovozu zvýšil o 24 % a odpovídající podíl na trhu vzrostl v témže období z 8 % na 9,6 % celkové spotřeby Unie.
(23)
Je třeba připomenout, že v letech 1995 až 2001 byla uložena antidumpingová opatření na persírany z ČLR. Po zrušení těchto opatření objem dovozu z ČLR vzrostl z necelých 200 tun v roce 2001 na více než 4 000 tun v roce 2003 a v roce 2006 se více než zdvojnásobil na téměř 9 000 tun. Jinými slovy, za několik málo let připadalo na čínský dovoz více než 20 % trhu Unie. V období 2003-2006 se čínský podíl na trhu zdvojnásobil, zatímco spotřeba se zvýšila o 7 %. Z toho je jasné, že v případě neexistence antidumpingových opatření jsou čínští vývozci schopni získat pro sebe značnou část podílu na trhu Unie.
(24)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a úvahám, zejména k čínské reakci na zrušení opatření na trhu Unie v roce 2001, úrovni čínských cen během období přezkumného šetření a pokračujícím dumpingovým praktikám na trzích třetích zemí, lze usuzovat, že pokud by stávající opatření byla zrušena, v krátkodobém horizontu by se na trhu Unie pravděpodobně znovu objevilo velké množství levného čínského dovozu.
b) Cenové chování čínských výrobců na jiných vývozních trzích
(25)
Jak bylo uvedeno výše v 16. bodě odůvodnění, spolupracující čínská společnost nevyvážela do Unie během období přezkumného šetření a nebylo možné porovnat její běžné hodnoty na domácím trhu s vývozními cenami do Unie. Bylo však posouzeno, jak je uvedeno v 24. bodě odůvodnění, zda byl v průběhu období přezkumného šetření vývoz této společnosti do třetích zemí realizován za dumpingové ceny. Jelikož této společnosti bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, byly běžné hodnoty stanoveny na základě jejích údajů.
(26)
U tří typů dotčeného výrobku, jejichž prodej na domácím trhu byl reprezentativní a uskutečnil se v běžném obchodním styku, byly běžné hodnoty určeny na základě cen, které platili nezávislí odběratelé na domácím trhu. U jednoho typu výrobku bylo nutno vypočítat běžnou hodnotu na základě výrobních nákladů podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení. V souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení byly k určení běžné hodnoty dotyčného typu použity výrobní náklady, prodejní, správní a režijní náklady a zisk dosahovaný v běžném obchodním styku z prodeje na domácím trhu.
(27)
Výsledkem srovnání běžné vážené průměrné hodnoty a vážené průměrné vývozní ceny, na základě ceny ze závodu do třetích zemí, stanovené na základě vykázaných a ověřených údajů, bylo vážené průměrné dumpingové rozpětí 9,4 %.
(28)
Pokud jde o cenové chování, existence antidumpingových opatření v Indií a USA rovněž jasně svědčí o dumpingových praktikách čínských vyvážejících výrobců na jiných trzích.
c) Atraktivita trhu Unie
(29)
Šetření ukázalo, že spolupracující čínská společnost vyvážela do mnoha třetích zemí, jako je Brazílie, Indonésie, Malajsie, Jižní Afrika, Jižní Korea, Tchaj-wan, Thajsko a Spojené arabské emiráty. Vývozní ceny spolupracující čínské společnosti na trhy třetích zemí byly porovnány s úrovní prodejních cen výrobního odvětví Unie a dovozními cenami pro ČLR během období přezkumného šetření na trhu Unie. Toto srovnání prokázalo, že v období přezkumného šetření se spolupracující čínský vývozce výrazně cenově podbízel, a to až do 40 % cen výrobního odvětví Unie.
(30)
Z této analýzy na jedné straně vyplývá, že ceny na trhu Unie jsou vyšší, a jsou tedy velmi atraktivní, a na druhé straně, že ceny, které nabízejí jiní čínští vývozci, jsou nižší než stávající čínské dovozní ceny na trhu Unie.
(31)
Rovněž je pozoruhodné, že běžné hodnoty spolupracující společnosti byly během období přezkumného šetření celkově nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Potvrzuje to přitažlivost trhu Unie, jelikož by čínským výrobcům nesporně přinášel vyšší zisky. Zdá se, že nízká úroveň cen v Číně není způsobena ničím jiným, než značnou výrobní kapacitou a nabídkou dotčeného výrobku.
(32)
Jak je uvedeno v 28. bodě odůvodnění, některé trhy ve třetích zemích, jako je USA a Indie, se staly pro čínské vývozce méně atraktivními z důvodu existence antidumpingových opatření. Kromě toho bylo zjištěno, že na trzích dalších třetích zemí se obchoduje za relativně nižší ceny než na trhu Unie. Pokud jde o trhy dalších třetích zemí, kde neplatí opatření, ty už zásobují společnosti, které tam působí, a případná volná kapacita v ČLR by tedy byla pravděpodobně využita pro vývoz na trh Unie.
(33)
Na základě výše uvedeného se očekává, že pokud by stávající opatření byla zrušena, čínský dovoz by se obnovil ve větším objemu a vyvíjel by větší cenový tlak na trhu Unie.
d) Výrobní kapacita a přebytečná kapacita dostupná pro vývoz
(34)
Jelikož nebyly k dispozici jiné informace, byla v souladu s článkem 18 základního nařízení provedena analýza volné kapacity v ČLR na základě dostupných údajů, konkrétně podle neúplných informací od spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce o situaci na trhu v ČLR, od výrobního odvětví Unie a podle veřejně dostupných informací na úrovni pěti hlavních výrobců zjištěných v ČLR a údajů získaných v zahajovací fázi. Informace poskytnuté z těchto zdrojů se ukázaly být v souladu.
(35)
Na základě těchto informací se předpokládá, že ČLR má volnou výrobní kapacitu na více než 100 tisíc tun, což představuje přibližně trojnásobek spotřeby Unie během období přezkumného šetření.
(36)
Na základě míry využití kapacity spolupracujícího výrobce se dospělo k závěru, že ČLR má k dispozici potenciálně významné kapacity, které by mohly být použity k zvýšení výroby a přesměrování na trh Unie, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti.
e) Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(37)
S ohledem na výše uvedené se mělo za to, že pokud by stávající opatření pozbyla platnosti, pravděpodobně by došlo k obnovení dumpingu. Na pravděpodobnost obnovení dumpingu v případě zrušení stávajících opatření ukazuje zejména úroveň zjištěné běžné hodnoty v Číně, dumpingové chování spolupracujícího výrobce na trzích třetích zemí, existence antidumpingových opatření vůči čínským vývozcům v Indii a USA, přitažlivost trhu Unie v porovnání s jinými trhy a dostupnost významné výrobní kapacity v ČLR.
D. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Definice výrobního odvětví Unie
(38)
Současné šetření potvrdilo, že persírany vyrábějí pouze dva výrobci v Unii. Ti představují 100 % celkové výroby v Unii během období přezkumného šetření. Oba výrobci podpořili žádost o přezkum a při šetření spolupracovali.
(39)
Tyto dvě společnosti tedy tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou dále označovány jako „výrobní odvětví Unie“.
2. Předběžná poznámka
(40)
V zájmu zachování důvěrnosti podle článku 19 základního nařízení jsou údaje týkající se dvou výrobců v Unii předkládány v podobě indexu nebo rozpětí.
(41)
Informace o dovozu byly analyzovány na úrovni kódu KN pro tři hlavní typy obdobného výrobku, tj. persíranu amonného, persíranu sodného a persíranu draselného, a na úrovni kódu TARIC pro čtvrtý typ, tj. monopersíranu draselného. Analýza dovozu byla doplněna o údaje shromážděné na základě čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
3. Spotřeba v Unii
(42)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů o dovozu podle Eurostatu na úrovni kódu KN a kódu TARIC.
(43)
Spotřeba Unie v období přezkumného šetření byla o něco málo vyšší než na začátku posuzovaného období. Mezi roky 2009 a 2010 byl zaznamenán nárůst o 22 %, ale poté spotřeba postupně klesla přibližně o 18 %.
Tabulka 1
Spotřeba
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Spotřeba (t)
25 000 - 35 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
25 000 - 35 000
Index (2009 = 100)
100
122
114
103
Zdroj: odpovědi na dotazník, Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
4. Objem, ceny a tržní podíl dovozu z ČLR
(44)
Objem dovozu z ČLR a jeho podíl na trhu byl analyzován na základě údajů Eurostatu a údajů sebraných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
(45)
Z porovnání výše uvedených databází vyplývá, že veškerý dovoz z ČLR pochází od jedné společnosti, u níž nebyl v původním šetření zjištěn dumping. V důsledku toho není možné analyzovat podíl dumpingového dovozu z ČLR na trhu a jeho cenový vývoj.
(46)
Dále, jelikož čínští vyvážející výrobci, na než se vztahuje režim antidumpingových opatření, nevyváželi dotčený výrobek do Unie během období přezkumného šetření, nebylo možné vypočítat cenové podbízení pro ČLR.
5. Dovoz z jiných třetích zemí
(47)
V následující tabulce je uveden objem dovozu z jiných zemí, jeho ceny a podíl na trhu během posuzovaného období. Tyto údaje byly zjištěny na základě statistických informací na úrovni kódů KN a kódu TARIC. Jak je vysvětleno ve 40. bodě odůvodnění, z důvodu důvěrnosti se údaje o podílech na trhu zveřejňují ve formě indexu.
Tabulka 2
Dovoz z jiných třetích zemí
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Turecko
Objem dovozu (v tunách)
2 326
3 002
2 360
3 026
Index (2009 = 100)
100
129
101
130
Cena (v EUR za tunu)
1 137
1 010
1 130
1 158
Index (2009 = 100)
100
89
99
102
Podíl na trhu
Index
100
106
89
126
USA
Objem dovozu (v tunách)
3 662
3 951
4 156
2 556
Index (2009 = 100)
100
108
114
70
Cena (v EUR za tunu)
1 053
1 170
1 201
1 099
Index (2009 = 100)
100
111
114
104
Podíl na trhu
Index
100
88
100
68
Ostatní třetí země
Objem dovozu (v tunách)
1 652
1 605
1 420
1 105
Index (2009 = 100)
100
97
86
67
Cena (v EUR za tunu)
1 443
1 518
1 605
1 738
Index (2009 = 100)
100
105
111
120
Podíl na trhu
Index
100
80
76
65
Třetí země celkem
Objem dovozu (v tunách)
7 640
8 558
7 936
6 687
Index (2009 = 100)
100
112
104
88
Cena (v EUR za tunu)
1 163
1 179
1 252
1 231
Index (2009 = 100)
100
101
108
106
Podíl na trhu
Index
100
92
91
85
Zdroj: Eurostat a TARIC.
(48)
Objem dovozu z dalších třetích zemí na trh Unie poklesl během posuzovaného období zhruba o 12 % a průměrná cena se za stejné období zvýšila o 6 %. Podíl na trhu, o který přišly další třetí země, získaly zčásti čínský dovoz a výrobní odvětví Unie. Ve stejném období výrobní odvětví Unie zvýšilo své ceny v průměru o 7 %, jak je uvedeno v 64. bodě odůvodnění.
6. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
6.1 Předběžné poznámky
(49)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie.
6.2 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(50)
Výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období výrazně zvýšila. Tento nárůst byl nejvýraznější v letech 2009 a 2010, kdy výroba vzrostla o 32 procentních bodů. Poté zůstala stabilní a mírně poklesla mezi rokem 2011 a obdobím přezkumného šetření.
Tabulka 3
Celková výroba v Unii
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Výroba (v tunách)
20 000 - 30 000
25 000 - 35 000
25 000 - 35 000
25 000 - 35 000
Index (2009 = 100)
100
132
135
125
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(51)
Výrobní kapacita zůstala v průběhu posuzovaného období stabilní. Jak rostla výroba v letech 2009-2011, i využití kapacity vykázalo celkové zvýšení o 34 %. Tato tendence se v období přezkumného šetření změnila, neboť pokles výroby vedl rovněž k nižšímu využití kapacity o šest procentních bodů, jak je uvedeno níže:
Tabulka 4
Výrobní kapacita a využití kapacity
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Výrobní kapacita (v tunách)
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
Index (2009 = 100)
100
101
101
101
Využití kapacity
60 %
79 %
81 %
75 %
Index (2009 = 100)
100
131
134
124
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.3 Zásoby
(52)
Ačkoli konečný stav zásob výrobního odvětví Unie značně vzrostl mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření, s ohledem na úroveň produkce zůstává jejich úroveň relativně nízká.
Tabulka 5
Konečný stav zásob
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Konečný stav zásob (v tunách)
500 - 1 500
1 000 - 2 000
2 000 - 3 000
1 500 - 2 500
Index (2009 = 100)
100
144
227
184
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.4 Objem prodeje
(53)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, kopíroval vývoj spotřeby s vrcholem v roce 2010 a dále klesal v následujících letech až do konce období přezkumného šetření. V posuzovaném období se zvýšil o 6 %.
Tabulka 6
Prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Objem (v tunách)
15 000 - 25 000
20 000 - 30 000
20 000 - 30 000
15 000 - 25 000
Index (2009 = 100)
100
122
113
106
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.5 Podíl na trhu
(54)
Jelikož objem prodeje do Unie sledoval vývoj spotřeby, zůstal podíl výrobního odvětví Unie na trhu během posuzovaného období poměrně stálý.
Tabulka 7
Podíl na trhu Unie
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
65 % - 75 %
65 % - 75 %
65 % - 75 %
65 % - 75 %
Index (2009 = 100)
100
100
100
103
Zdroj: odpovědi na dotazník, údaje Eurostatu a TARIC
6.6 Růst
(55)
Jak je vysvětleno výše, růst spotřeby v Unii nepřekročil během posuzovaného období 3 procentní body. Ve stejném období se výrobnímu odvětví Unie podařilo mírně zvýšit svůj objem prodeje a podíl na trhu.
6.7 Zaměstnanost a produktivita
(56)
Úroveň zaměstnanosti výrobního odvětví Unie se mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření udržela na stálé úrovni. V souladu s vývojem výroby však produktivita na zaměstnance, měřená výstupem v tunách na zaměstnance, v tomto období viditelně vzrostla. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 8
Celková zaměstnanost a produktivita v Unii
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Index zaměstnanců
100
100
103
101
Index produktivity
100
132
131
124
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.8 Jednotkové prodejní ceny
(57)
Mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření se jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, zvýšily o 7 %. Tento 7 % nárůst průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie lze vysvětlit změnou ve skladbě sortimentu, který během posuzovaného období prodávalo. Tato cena, a to i s přihlédnutím k potenciálním rozdílům ve skladbě sortimentu, byla mnohem vyšší než cena, kterou si účtoval spolupracující čínský výrobce za vývoz do třetích zemí.
Tabulka 9
Jednotková cena prodeje v Unii
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Jednotková cena prodeje Unie (EUR/t)
1 100 - 1 300
1 100 - 1 300
1 200 - 1 400
1 200 - 1 400
Index (2009 = 100)
100
100
105
107
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.9 Ziskovost
(58)
V roce 2009 byla ziskovost výrobního odvětví Unie téměř nulová. Následně v období od roku 2010 do období přezkumného šetření se ziskovost držela nad 10 %. Náhlý růst indexu ziskovosti mezi rokem 2009 a 2010 je výsledkem velmi nízké výchozí úrovně v roce 2009, což byl pro výrobní odvětví Unie kritický rok. V roce 2011 byla vysoká ziskovost výsledkem mimořádných jednorázových úspor nákladů, které se v budoucnosti nebudou opakovat. To se již bylo projevilo na nižší ziskovosti v období přezkumného šetření a tento vývoj pokračuje.
Tabulka 10
Ziskovost
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Ziskovost prodeje Unie
Index (2009 = 100)
100
2 400
3 336
1 854
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.10 Investice a návratnost investic
(59)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie si dokázalo udržet vysokou úroveň investic v celém posuzovaném období.
(60)
Návratnost investic věrně napodobovala vývoj ziskovosti v letech 2009 a 2011, který, jak je vysvětleno v 58. bodě odůvodnění, není reprezentativní.
Tabulka 11
Investice a návratnost investic
Index (2009 = 100)
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Investice
100
71
110
99
Návratnost investic
100
3 166
4 647
2 455
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.11 Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(61)
Peněžní tok, který ovlivňuje schopnost výrobního odvětví samofinancovat svou činnost a je vyjádřen jako procento obratu dotčeného výrobku, sledoval podobný vývoj jako ziskovost. Až do roku 2011 se výrazně lepšil a během období přezkumného šetření klesal.
Tabulka 12
Peněžní tok
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Peněžní tok
Index (2009 = 100)
100
288
381
172
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.12 Mzdy
(62)
I když počet osob zaměstnaných v odvětví Unie zůstal stabilní, jejich mzdy se v posuzovaném období zvýšily o 12 %.
6.13 Velikost dumpingového rozpětí
(63)
Jak je vysvětleno výše, v posuzovaném období nedošlo k dumpingovému dovozu z ČLR, a proto nelze posoudit velikost dumpingového rozpětí.
6.14 Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(64)
Vzhledem k neexistenci levného dumpingového dovozu z ČLR, relativně vysokému využívání výrobní kapacity a zvýšení podílu výrobního odvětví Unie na trhu, jeho úrovni ziskovosti a příznivému vývoji některých finančních ukazatelů, lze dospět k závěru, že v průběhu posuzovaného období se výrobnímu odvětví Unie podařilo překonat účinky minulého dumpingu. Hospodářské oživení však nastalo teprve nedávno a v průběhu období přezkumného šetření byl na trhu Unie zaznamenán i určitý pokles různých ukazatelů újmy, jako je ziskovost, peněžní tok, návratnost investic a úroveň investic.
7. Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(65)
Šetření ukázalo, že dovoz levných dumpingových výrobků z ČLR na trh Unie skončil hned po uložení původních opatření v roce 2007 a v průběhu posuzovaného období nebo v období přezkumného šetření nebyl pozorován. Dovoz z ČLR na trh Unie pochází od jediného čínského výrobce, u něhož nebyl v původním šetření zjištěn dumping. Výrobní odvětví Unie mohlo díky tomu dosáhnout vysoké úrovně výroby, zvýšit svůj objem prodeje, průměrnou prodejní cenu, podíl na trhu a ziskovost a zlepšit svou celkovou finanční situaci.
(66)
Proto byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie neutrpělo během období přezkumného šetření podstatnou újmu. Vzhledem k poklesu spotřeby a zhoršení některých ukazatelů újmy během období přezkumného šetření, jak je uvedeno výše, je situace výrobního odvětví Unie i nadále nestabilní.
E. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(67)
Aby mohla být posouzena pravděpodobnost obnovení újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti, byl analyzován možný dopad dovozu z ČLR na trh Unie a na výrobní odvětví Unie v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(68)
Analýza se zaměřila na volnou kapacitu v ČLR a na chování čínských vývozců na trzích třetích zemí a na trhu Unie.
2. Volná kapacita v ČLR
(69)
Podle informací získaných a ověřených během šetření se odhaduje, že v Číně je k dispozici kapacita na výrobu přibližně 100 tisíc tun dotčeného výrobku. Kromě toho existuje několik malých výrobců rozptýlených po celé zemi, kteří toto číslo ještě zvyšují.
(70)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínských vývozců nejsou k dispozici žádné údaje o přesném podílu této kapacity, která je volná a dala byl se využít pro vývoz dotčeného výrobku na trh Unie. Šetření však prokázalo, že jediný čínský spolupracující výrobce má přibližně 30 % volné kapacity. Pokud se tento údaj extrapoluje na všechny čínské společnosti, znamenalo by to, že v současné době existuje v ČLR volná kapacit na výrobu více než 30 tisíc tun.
(71)
I kdyby čínské společnosti nevyužívaly svou plnou kapacitu, na základě výše uvedeného lze soudit, že v ČLR by bylo k dispozici pro vývoz 20-25 tisíc tun dotčeného výrobku. S ohledem na zjištění a závěry uvedené v 22. až 44. bodě odůvodnění je zřejmé, že pokud by opatření nebyla prodloužena, dostupná volná kapacita v Číně by byla určena na vývoz na trh Unie. Na tento potenciálně dodatečný objem vývozu by se mělo nahlížet v souvislosti se spotřebou Unie, která v období přezkumného šetření činila přibližně 25 000 až 35 000 tun.
3. Vývoz z ČLR
(72)
Jak je uvedeno v 20. bodě odůvodnění, šetření ukázalo, že čínský vývoz do třetích zemí byl realizován za dumpingové ceny. Kromě toho výsledky přezkumů prováděných příslušnými orgány v USA a v Indii vedly k doporučení, aby platná antidumpingová opatření uložená na persírany z ČLR byla prodloužena. V této situaci lze předpokládat, že volná výrobní kapacita čínských vývozců bude využita hlavně pro výrobu na vývoz na trh Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. Jak je objasněno v 32. bodě odůvodnění výše, vzhledem k tomu, že trhy dalších třetích zemí, na něž se opatření nevztahují, již zásobují tam působící společnosti, případná volná kapacita dostupná v ČLR by byla pravděpodobně využita k vývozu dotčeného výrobku na trh Unie.
(73)
S ohledem na minulé dumpingové praktiky čínských vývozců, které vedly k uložení platných opatření, a vzhledem k jejich současnému dumpingovému chování v třetích zemích lze vyvodit závěr, že tento objem vývozu do Unie by se uskutečňoval za dumpingové ceny.
(74)
Navíc, jak bylo uvedeno v 23. bodě odůvodnění výše, je třeba připomenout, že v letech 1995 až 2001 byla uložena antidumpingová opatření na vývoz persíranů z ČLR. Jelikož tato opatření nebyla prodloužena, dovoz z ČLR se zvýšil z necelých 200 tun v roce 2001 na téměř 10 000 tun v roce 2006, a tím získal na trhu Unie více než 20 % podíl.
4. Závěr
(75)
S ohledem na výsledky šetření, zejména ohledně volné kapacity v ČLR, pokračování čínského dumpingu do třetích zemí, omezené schopnosti čínských vývozců prodávat na jiných hlavních trzích třetích zemí a jejich prokazatelné schopnosti přesměrovat vývoz na trh Unie, se má za to, že zrušení uložených opatření by oslabilo postavení výrobního odvětví Unie na jeho hlavním trhu a že by se v důsledku pravděpodobného čínského dovozu za dumpingové ceny zopakovala způsobená újma. Neexistuje žádný důvod k domněnce, že by lepší výsledky výrobního odvětví Unie dosažené díky platným opatřením zůstaly zachovány nebo by dále posílily, pokud by opatření byla zrušena. Naopak, existují příznivé podmínky pro pravděpodobný přesun čínského dovozu na trh Unie za dumpingové ceny a ve velkém objemu. Tento dovoz by pravděpodobně poškodil pozitivní vývoj na trhu Unie, jenž se projevil v posuzovaném období. Pravděpodobný objem dumpingového dovozu z ČLR by dokázal vyvinout tlak na prodejní ceny výrobního odvětví Unie a způsobit mu ztrátu podílu na trhu. To by mělo nepříznivý dopad na finanční výsledky výrobního odvětví Unie, které je stále nestabilní, jak je vysvětleno v 66. bodě odůvodnění.
F. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(76)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zájem Unie byl určen na základě zhodnocení zájmů různých subjektů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(77)
Toto šetření je přezkumem stávajících opatření, a proto bylo možné posoudit případný nepřípustný nepříznivý dopad stávajících antidumpingových opatření na zúčastněné strany.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(78)
V 70. bodě odůvodnění výše byl učiněn závěr, že situace výrobního odvětví Unie by se pravděpodobně vážně zhoršila, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti. Zachování opatření by tedy bylo ke prospěchu výrobního odvětví Unie, jelikož výrobci v Unii by měli být schopni udržet objem prodeje, podíl na trhu, ziskovost a celkově pozitivní hospodářskou situaci. Naopak ukončení platnosti opatření by vážně ohrozilo životaschopnost výrobního odvětví Unie, jelikož lze důvodně očekávat změnu orientace čínského dovozu na trh Unie za dumpingové ceny a ve velkém objemu, což by vedlo k obnovení újmy.
3. Zájem uživatelů
(79)
Žádný ze 44 oslovených uživatelů na dotazník neodpověděl ani nespolupracoval. Uživatelé nespolupracovali ani při původním šetření. Jelikož uživatelé neprojevili zájem, byl učiněn závěr, že zachování opatření by nebylo proti jejich zájmu. Kromě toho šetření ukázalo, že dopad dotčeného výrobku na náklady navazujících výrobků je spíše okrajový a zachování opatření nebude mít nepříznivý dopad na výrobní odvětví uživatelů. Šetření rovněž odhalilo, že vzhledem k charakteru dotyčného produktu, jakož i vzhledem k několika zdrojům zásobování trhu, mohou uživatelé snadno přejít k jinému dodavateli.
4. Zájem dovozců
(80)
Žádný ze čtrnácti oslovených dovozců na dotazník neodpověděl ani nespolupracoval. Dovozci nespolupracovali ani při původním šetření. Jelikož dovozci neprojevili zájem, byl učiněn závěr, že zachování opatření by nebylo proti jejich zájmu. Šetřením bylo zjištěno, že dovozci mohou snadno nakupovat od různých zdrojů, které jsou v současné době dostupné na trhu, zejména od výrobního odvětví Unie, od vývozců z USA a od čínských vývozců, kteří prodávají za ceny, jež nejsou dumpingové.
5. Závěr
(81)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
G. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(82)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto doporučit, aby byla současná opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(83)
Z výše uvedených důvodů by antidumpingová opatření vztahující se na dovoz některých peroxosíranů (persíranů) pocházejících z ČLR uložená nařízením (ES) č. 1184/2007 měla být v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zachována.
(84)
Aby bylo minimalizováno riziko obcházení uložených opatření z důvodu velkých rozdílů v celních sazbách, má se za to, že v tomto případě jsou nezbytná zvláštní opatření za účelem zajištění řádného uplatňování antidumpingových cel. Tato zvláštní opatření, která se týkají pouze společností, pro něž je stanovena individuální celní sazba, zahrnují: povinnost předložit celním orgánům členských států platnou obchodní fakturu, která splňuje požadavky stanovené v příloze tohoto nařízení. Dovoz bez zmíněné faktury podléhá zbytkovému antidumpingovému clu použitelnému pro všechny ostatní výrobce,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu peroxosíranů (persíranů), včetně monopersíranu draselného, v současnosti kódů KN 2833 40 00 a ex 2842 90 80 (kód TARIC 2842908020), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi činí:
Společnost
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd., Šanghaj
0,0 %
A820
United Initiators (Shanghai) Co., Ltd
24,5 %
A821
Všechny ostatní společnosti
71,8 %
A999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. prosince 2013.
TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1343/2013
2013 m. gruodžio 12 d.
kuriuo, atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį, importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės peroksosulfatams (persulfatams) nustatomas galutinis antidempingo muitas
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnio 4 dalį ir 11 straipsnio 2, 5 bei 6 dalis,
atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
A. PROCEDŪRA
1. Galiojančios priemonės
(1)
Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1184/2007 (2) nustatytas galutinis antidempingo muitas importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos (KLR), Taivano ir Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės persulfatams (toliau - pradinis tyrimas ir pradinės priemonės). KLR nustatytos priemonės - 71,8 % ad valorem muitas visoms bendrovėms, išskyrus du eksportuojančius Kinijos gamintojus, kuriems taikyti individualūs muitai.
2. Priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimas
(2)
2012 m. spalio 10 d. pranešimu (toliau - pranešimas apie inicijavimą) (3) Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje Komisija paskelbė apie antidempingo priemonių, taikomų importuojamiems KLR kilmės persulfatams, galiojimo termino peržiūros inicijavimą.
(3)
Peržiūra inicijuota gavus pagrįstą dviejų Europos gamintojų (RheinPerChemie GmbH&Co. KG ir United Initiators GmbH&Co. KG) (toliau - pareiškėjai), kurie pagamina 100 % visų Sąjungoje pagaminamų persulfatų, prašymą.
(4)
Prašymas pagrįstas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas ir jo daroma žala Sąjungos pramonei greičiausiai pasikartotų.
3. Tyrimas
3.1. Peržiūros tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis
(5)
Atliekant dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tyrimą nagrinėtas 2011 m. spalio 1 d.-2012 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis (toliau - peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Tiriant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbias tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2009 m. sausio 1 d. iki PTL pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
3.2. Su tyrimu susijusios šalys
(6)
Komisija pareiškėjams, eksportuojantiems KLR gamintojams, nesusijusiems importuotojams ir žinomiems susijusiems naudotojams, galimų panašių šalių gamintojams ir KLR atstovams oficialiai pranešė apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį.
(7)
Atsižvelgiant į galimą didelį eksportuojančių KLR gamintojų ir tyrime dalyvaujančių nesusijusių Sąjungos importuotojų skaičių pranešime apie inicijavimą numatyta atlikti atranką pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves) pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį minėtų šalių prašyta per 15 dienų nuo pranešimo apie inicijavimą paskelbimo pranešti apie save ir Komisijai pateikti pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją.
(8)
Apie save nepranešė nė vienas importuotojas.
(9)
Klausimyno atsakymus pateikė tik vienas eksportuojantis KLR gamintojas. Todėl eksportuojančių KLR gamintojų atrinkti nebuvo būtina.
(10)
Komisija nusiuntė klausimynus visoms žinomoms susijusioms šalims ir toms šalims, kurios apie save pranešė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį. Atsakymus pateikė du Sąjungos gamintojai, vienas eksportuojantis KLR gamintojas ir vienas Turkijos, kuri laikyta galima panašia šalimi, gamintojas.
(11)
Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos nuomone, būtina nustatant dempingo ir jo daromos žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybę ir Sąjungos interesus. Tikrinamieji vizitai surengti šių bendrovių patalpose:
a)
Sąjungos gamintojai:
-
RheinPerChemie GmbH & Co. KG, Vokietija,
-
United Initiators GmbH & Co. KG, Vokietija;
b)
Eksportuojantis KLR gamintojas
United Initiators (Shanghai) Co. Ltd., Šanchajus (4).
B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
(12)
Nagrinėjamasis produktas yra tas pats produktas, kuris buvo tirtas per pradinį tyrimą, t. y. - peroksosulfatai (persulfatai), įskaitant kalio peroksimonosulfato sulfatą (toliau - nagrinėjamasis produktas), kurių KN kodai šiuo metu yra 2833 40 00 ir ex 2842 90 80.
(13)
Nagrinėjamasis produktas naudojamas įvairioms paskirtims kaip iniciatorius arba oksidatorius. Jis, pavyzdžiui, gali būti naudojamas kaip polimerizavimo iniciatorius polimerų gamyboje, kaip ėdiklis spausdintinių plokščių gamyboje, plaukų kosmetikai, glito šalinimui iš tekstilinių medžiagų, popieriaus gamyboje, kaip dantų valiklis ir kaip dezinfekcijos priemonė.
(14)
Atlikus tyrimą patvirtinta, kad, kaip ir pradiniame tyrime, nagrinėjamojo produkto, KLR vidaus rinkoje pagamintų ir parduotų produktų ir Sąjungos pramonės Sąjungos rinkoje pagamintų ir parduotų produktų pagrindinės fizinės ir techninės savybės bei naudojimo paskirtis yra tokios pačios, todėl šie produktai laikomi panašiu produktu, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
C. DEMPINGO TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ
1. Bendrosios pastabos
(15)
Remiantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi buvo išnagrinėta, ar pastaruoju metu vykdytas dempingas ir ar yra tikimybė, kad pasibaigus tam tikriems iš KLR importuojamiems produktams taikomų priemonių galiojimui dempingas bus tęsiamas arba pasikartos.
(16)
Kaip paaiškinta 9 konstatuojamojoje dalyje, atliekant tyrimą bendradarbiavo tik vienas Kinijos eksportuojantis gamintojas, ir jis per PTL nagrinėjamojo produkto į Sąjungą neeksportavo. Kaip nurodyta toliau 22 konstatuojamojoje dalyje ir išsamiai paaiškinta 51 ir 53 konstatuojamosiose dalyse, atlikus tyrimą nustatyta, kad per PTL iš esmės visus produktus iš KLR importavo vienas eksportuotojas, kuris, kaip nustatyta per pradinį tyrimą, dempingo nevykdė ir į šią peržiūrą neįtrauktas. Todėl šiuo atveju dempingo analizės atlikti nebuvo galima.
2. Importo raida, jeigu priemonės būtų panaikintos
(17)
Dempingo pasikartojimo tikimybei nustatyti atsižvelgta į informaciją, kurią pateikė bendradarbiaujantis Kinijos eksportuojantis gamintojas, informaciją, surinktą pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį, ir turimus faktus apie nebendradarbiaujančius eksportuojančius gamintojus. Turimi faktai buvo surinkti remiantis prašymu atlikti peržiūrą, informacija, kuri buvo paskelbta atliekant 2013 m. kovo mėn. Jungtinių Amerikos Valstijų inicijuotą priemonių galiojimo termino peržiūrą (5), Komisijos turimais statistiniais duomenimis, t. y. duomenimis, kuriuos kas mėnesį pateikia valstybės narės pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 6 dalį (toliau - 14.6 duomenys) ir Eurostato importo duomenimis.
a) Importo į Sąjungą iš KLR ir kitų trečiųjų šalių kainos ir apimtis
(18)
Iš tyrimo metu turėtų duomenų matyti, kad per PTL iš esmės visus produktus iš KLR importavo vienas Kinijos eksportuotojas, kuris, kaip nustatyta per pradinį tyrimą, dempingo nevykdė (6). Todėl tiems importuojamiems produktams antidempingo priemonės netaikomos. Minėto importo kainos tuo laikotarpiu buvo mažesnės nei Sąjungos pramonės kainos.
(19)
Nepaisant fakto, kad Kinijos importo į Sąjungą kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 29 %, per PTL jos tebebuvo žemos ir dėl jų buvo priverstinai mažinama Sąjungos pramonės kaina. Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje kainos taip pat išaugo, tik ne taip smarkiai - 7 %.
(20)
Vienintelis bendradarbiaujantis Kinijos eksportuotojas, kuriam šiuo metu taikomos antidempingo priemonės, per PTL neeksportavo nagrinėjamojo produkto į Sąjungą. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad jis dempingo kainomis eksportavo produktus į trečiųjų šalių rinkas ir kad jo kainos buvo dar mažesnės nei dabartinio importo iš KLR į Sąjungos rinką. Tai yra ženklas, kad eksportuotojai Kinijoje tęsia dempingą ir kad jų kainos yra mažos.
(21)
Sąjungos rinką daugiausiai sudaro importas iš trijų šalių: Kinijos, Turkijos ir JAV, kurių kiekvienai tenka 8-10 % rinkos dalies, ir dviejų Sąjungos gamintojų produkcija, t. y. maždaug 65-75 % rinkos dalies. Atlikus tyrimą nustatyta, kad JAV išliko Sąjungos rinkoje, o importas iš JAV per PTL sudarė maždaug trečdalį viso importo kiekio. Importo iš JAV kainos buvo vidutiniškai 10 % didesnės nei importo iš KLR kainos. Šie faktai ir pastebėtas priverstinis Sąjungos pramonės kainų mažinimas rodo, kad dėl importo iš Kinijos buvo daromas spaudimas Sąjungoje mažinti pardavimo kainas.
(22)
Kaip nurodyta 18 konstatuojamojoje dalyje, per PTL importas iš Kinijos buvo iš vieno eksportuotojo, kuris, kaip nustatyta per pradinį tyrimą, dempingo nevykdė. Nuo 2009 m. iki PTL to importo apimtis padidėjo 24 %, o atitinkama rinkos dalis per tą patį laikotarpį išaugo nuo 8 % iki 9,6 % viso Sąjungoje suvartoto kiekio.
(23)
Primintina, kad 1995-2001 m. iš KLR importuojamiems persulfatams buvo taikomos antidempingo priemonės. Panaikinus šias priemones importo iš KLR apimtis išaugo nuo mažiau nei 200 tonų 2001 m. iki daugiau kaip 4 000 tonų 2003 m., o 2006 m. daugiau nei padvigubėjo ir sudarė beveik 9 000 tonų. Kitaip tariant, importas iš Kinijos per penkerius metus užėmė daugiau nei 20 % Sąjungos rinkos. 2003-2006 m. suvartojamas kiekis padidėjo 7 %, o Kinijos rinkos dalis padvigubėjo. Tai rodo, kad netaikant antidempingo priemonių Kinijos eksportuotojai yra pajėgūs užimti Sąjungoje didelę rinkos dalį.
(24)
Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytus faktus ir aplinkybes, visų pirma į Kinijos veiksmus po to, kai 2001 m. Sąjungos rinkoje buvo panaikintos priemonės, į Kinijos kainų lygį per PTL ir besitęsiantį dempingą trečiųjų šalių rinkose, manoma, kad panaikinus šiuo metu taikomas priemones į Sąjungą iš Kinijos veikiausiai netrukus vėl būtų importuojami dideli kiekiai mažomis kainomis.
b) Kinijos gamintojų kainodaros politika kitose eksporto rinkose
(25)
Kaip minėta 16 konstatuojamojoje dalyje, bendradarbiaujanti Kinijos bendrovė per PTL į Sąjungą neeksportavo, todėl nebuvo įmanoma palyginti jos normaliųjų verčių vidaus rinkoje su eksporto į Sąjungą kainomis. Tačiau, kaip minėta 24 konstatuojamojoje dalyje, buvo įvertinta, ar per PTL bendrovė į trečiąsias šalis eksportavo dempingo kainomis. Bendrovei pradiniame tyrime taikytas RER, todėl normaliosios vertės nustatytos remiantis jos duomenis.
(26)
Trijų rūšių nagrinėjamojo produkto, kurio pardavimo vidaus rinkoje apimtis įprastomis prekybos sąlygomis buvo tipiška, vidutinės normaliosios vertės buvo nustatytos remiantis nepriklausomų pirkėjų vidaus rinkoje sumokėtomis kainomis. Laikantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalies, vienos rūšies produkto normalioji vertė turėjo būti apskaičiuota remiantis gamybos sąnaudomis. Tos rūšies produkto normalioji vertė nustatyta remiantis bendrovės gamybos sąnaudomis, pardavimo sąnaudomis, bendrosiomis ir administracinėmis išlaidomis (PBA) ir pelnu, gautu pardavus produktą vidaus rinkoje įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalį.
(27)
Palyginus vidutinę svertinę normaliąją vertę ir vidutinę svertinę eksporto kainą remiantis kainomis trečiosioms šalims EXW sąlygomis, apskaičiuotomis remiantis pateiktais ir patikrintais duomenimis, nustatytas 9,4 % dempingo skirtumų svertinis vidurkis.
(28)
Kalbant apie kainodaros politiką, atsižvelgiant į tai, kad Indijoje ir JAV taikomos antidempingo priemonės, aiškiai matyti, kad Kinijos eksportuojantys gamintojai kitose rinkose vykdo dempingą.
c) Sąjungos rinkos patrauklumas
(29)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad bendradarbiaujanti Kinijos bendrovė eksportavo į įvairias trečiąsias šalis, pavyzdžiui, Braziliją, Indoneziją, Malaiziją, Pietų Afriką, Pietų Korėją, Taivaną, Tailandą ir Jungtinius Arabų Emyratus. Todėl bendradarbiaujančios Kinijos bendrovės eksporto į trečiąsias šalis kainos buvo palygintos su Sąjungos pramonės pardavimo kainų lygiu ir importo iš KLR į Sąjungos rinką kaina per PTL. Šis palyginimas parodė, kad dėl šio bendradarbiaujančio Kinijos eksportuotojo Sąjungos pramonės kainos per PTL buvo stipriai priverstinai mažinamos - iki 40 %.
(30)
Ši analizė rodo, kad, viena vertus, kainos Sąjungos rinkoje yra didesnės ir todėl labai patrauklios, kita vertus, kito Kinijos eksportuotojo siūlytos kainos yra mažesnės nei dabartinė Kinijos importo į Sąjungos rinką kaina.
(31)
Taip pat pabrėžtina, kad bendradarbiaujančios bendrovės normaliosios vertės per PTL apskritai buvo mažesnės nei Sąjungos pramonės pardavimo kainos. Tai patvirtina Sąjungos rinkos patrauklumą, nes Kinijos gamintojai tokiu būdu aiškiai gautų didesnį pelną. Atrodo, kad Kinijos kainos lygis yra žemas dėl vienintelės priežasties - didelių pajėgumų ir nagrinėjamojo produkto pasiūlos.
(32)
Kaip minėta 28 konstatuojamojoje dalyje, tam tikros trečiųjų šalių, kaip antai JAV ir Indijos rinkos dėl jose taikomų antidempingo priemonių tapo mažiau patrauklios Kinijos eksportuotojams. Be to, nustatyta, kad kitose trečiųjų šalių rinkose kainų lygis yra santykinai mažesnis nei Sąjungos rinkoje. Produktus į kitų trečiųjų šalių, kuriose netaikomos priemonės, rinkas tiekia tose rinkose esančios bendrovės, taigi tikėtina, kad bet kokie nepanaudoti pajėgumai KLR būtų panaudoti eksportui į Sąjungos rinką.
(33)
Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, tikimasi, kad panaikinus šiuo metu taikomas priemones iš Kinijos veikiausiai vėl būtų importuojami dideli kiekiai ir būtų daromas dar didesnis spaudimas kainoms Sąjungos rinkoje.
d) Gamybos pajėgumai ir eksportui tinkami pertekliniai pajėgumai
(34)
Pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį, nesant kitos informacijos nepanaudotų pajėgumų KLR tyrimas buvo atliekamas remiantis turimais faktais, t. y. negausia informacija apie rinkos situaciją KLR, kurią pateikė bendradarbiaujantis Kinijos eksportuojantis gamintojas, Sąjungos pramonė, taip pat viešai prieinama informacija apie penkis pagrindinius KLR nustatytus gamintojus ir inicijavimo etapu sukauptais duomenimis. Nustatyta, kad minėtų šaltinių pateikta informacija yra tinkama.
(35)
Remiantis šia informacija daroma prielaida, kad KLR yra daugiau kaip 100 tūkst. tonų gamybos pajėgumų - maždaug tris kartus daugiau nei Sąjungoje per PTL suvartotas kiekis.
(36)
Remiantis bendradarbiaujančio gamintojo pajėgumų naudojimo koeficientu padaryta išvada, kad KLR gali būti didelių pajėgumų, kurie, nustojus galioti priemonėms, galėtų būti panaudoti gamybai padidinti ir jai nukreipti į Sąjungos rinką.
e) Išvada dėl dempingo pasikartojimo tikimybės
(37)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, manoma, kad nustojus galioti šiuo metu taikomoms priemonėms, dempingas veikiausiai pasikartotų. Visų pirma Kinijoje nustatytų normaliųjų verčių lygis, bendradarbiaujančio gamintojo trečiųjų šalių rinkose vykdomas dempingas, antidempingo priemonių taikymas Kinijos eksportuotojams Indijoje ir JAV, Sąjungos rinkos patrauklumas palyginti su kitomis rinkomis ir dideli nepanaudoti gamybos pajėgumai KLR rodo, kad panaikinus šiuo metu taikomas priemones dempingas veikiausiai pasikartotų.
D. PADĖTIS SĄJUNGOS RINKOJE
1. Sąjungos pramonės apibrėžtis
(38)
Šiame tyrime patvirtinta, kad persulfatus Sąjungoje gamina tik du gamintojai. Per PTL jie pagamino 100 % visos Sąjungos produkcijos. Abu gamintojai pritarė prašymui atlikti peržiūrą ir bendradarbiavo atliekant tyrimą.
(39)
Abi šios bendrovės sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje (toliau - Sąjungos pramonė).
2. Pirminė pastaba
(40)
Siekiant pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnį užtikrinti konfidencialumą duomenys apie abu Sąjungos gamintojus bus pateikti indeksuota forma arba nurodant intervalus.
(41)
Nagrinėti trijų pagrindinių rūšių panašaus produkto (amonio persulfato, natrio persulfato ir kalio persulfato) KN kodų lygmens importo duomenys ir ketvirtos rūšies produkto (kalio peroksimonosulfato) TARIC kodų lygmens duomenys. Importo analizė buvo papildyta pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 6 dalį surinktais duomenimis.
3. Sąjungos suvartojimas
(42)
Sąjungos suvartojimas nustatytas remiantis Sąjungos pardavimo Sąjungos rinkoje apimtimi ir KN kodų bei TARIC kodų lygmens Eurostato importo duomenimis.
(43)
Sąjungos suvartojimas per PTL buvo šiek tiek didesnis nei nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje. 2009-2010 m. pastebėtas 22 % padidėjimas, bet vėliau vartojimas sumažėjo maždaug 18 %.
1 lentelė
Suvartojimas
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
Suvartojimas (tonomis)
25 000 - 35 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
25 000 - 35 000
Indeksas (2009 m. = 100)
100
122
114
103
Šaltinis. Klausimyno atsakymai, Eurostatas, 14 straipsnio 6 dalyje nurodyti duomenys
4. Importo iš KLR apimtis, kainos ir rinkos dalis
(44)
Importo iš KLR apimtis ir rinkos dalys išanalizuotos remiantis Eurostato informacija ir duomenimis, gautais pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 6 dalį.
(45)
Palyginus pirmiau minėtus duomenis matyti, kad visą kiekį iš KLR importavo viena bendrovė, kuri, kaip nustatyta per pradinį tyrimą, dempingo nevykdė. Todėl importo iš KLR dempingo kainomis rinkos dalies ir jo kainų raidos išanalizuoti nebuvo galima.
(46)
Be to, Kinijos eksportuojantys gamintojai, kuriems buvo taikomos antidempingo priemonės, per PTL nagrinėjamojo produkto į Sąjungą neeksportavo, todėl nebuvo įmanoma apskaičiuoti KLR kainų sumažinimo.
5. Importas iš kitų trečiųjų šalių
(47)
Toliau lentelėje pateikiami duomenys apie importo iš kitų šalių apimtį, kainas ir rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu. Tie duomenys nustatyti remiantis KN ir TARIC kodų lygmens statistine informacija. Kaip paaiškinta 40 konstatuojamojoje dalyje, dėl konfidencialumo su rinkos dalimis susiję skaičiai pateikiami indeksuota forma.
2 lentelė
Importas iš kitų trečiųjų šalių
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
Turkija
Importo apimtis (tonomis)
2 326
3 002
2 360
3 026
Indeksas (2009 m. = 100)
100
129
101
130
Kaina (EUR už toną)
1 137
1 010
1 130
1 158
Indeksas (2009 m. = 100)
100
89
99
102
Rinkos dalis
Indeksas
100
106
89
126
JAV
Importo apimtis (tonomis)
3 662
3 951
4 156
2 556
Indeksas (2009 m. = 100)
100
108
114
70
Kaina (EUR už toną)
1 053
1 170
1 201
1 099
Indeksas (2009 m. = 100)
100
111
114
104
Rinkos dalis
Indeksas
100
88
100
68
Kitos trečiosios šalys
Importo apimtis (tonomis)
1 652
1 605
1 420
1 105
Indeksas (2009 m. = 100)
100
97
86
67
Kaina (EUR už toną)
1 443
1 518
1 605
1 738
Indeksas (2009 m. = 100)
100
105
111
120
Rinkos dalis
Indeksas
100
80
76
65
Visos trečiosios šalys
Importo apimtis (tonomis)
7 640
8 558
7 936
6 687
Indeksas (2009 m. = 100)
100
112
104
88
Kaina (EUR už toną)
1 163
1 179
1 252
1 231
Indeksas (2009 m. = 100)
100
101
108
106
Rinkos dalis
Indeksas
100
92
91
85
Šaltinis. Eurostato ir TARIC duomenys
(48)
Importo iš kitų trečiųjų šalių į Sąjungos rinką apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo maždaug 12 %, o vidutinė kaina tuo pačiu laikotarpiu padidėjo 6 %. Rinkos dalį, kurios neteko trečiosios šalys, užėmė Kinijos importas ir Sąjungos pramonė. Tuo pačiu laikotarpiu Sąjungos pramonė padidino savo kainas vidutiniškai 7 %, kaip nurodyta toliau 64 konstatuojamojoje dalyje.
6. Sąjungos pramonės ekonominė padėtis
6.1. Įžanginės pastabos
(49)
Vadovaudamasi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalimi Komisija nagrinėjo visus ekonominius veiksnius ir rodiklius, turinčius poveikio Sąjungos pramonės būklei.
6.2. Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
(50)
Sąjungos pramonės gamyba nagrinėjamuoju laikotarpiu labai padidėjo. Didžiausias padidėjimas užfiksuotas 2009 ir 2010 m. - tais metais gamyba padidėjo 32 procentiniais punktais. Po to gamyba nekito, o nuo 2011 m. iki PTL ji šiek tiek sumažėjo.
3 lentelė
Sąjungos gamyba (iš viso)
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
Gamyba (tonomis)
20 000 - 30 000
25 000 - 35 000
25 000 - 35 000
25 000 - 35 000
Indeksas (2009 m. = 100)
100
132
135
125
Šaltinis. Klausimyno atsakymai
(51)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu gamybos pajėgumai nesikeitė. Kadangi 2009-2011 m. gamyba išaugo, pajėgumų naudojimas bendrai padidėjo 34 %. Per PTL ši tendencija pakito, nes sumažėjus gamybai, šešiais procentiniais punktais sumažėjo ir pajėgumų naudojimas, kaip parodyta toliau:
4 lentelė
Gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
Gamybos pajėgumai (tonomis)
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
Indeksas (2009 m. = 100)
100
101
101
101
Pajėgumų naudojimas
60 %
79 %
81 %
75 %
Indeksas (2009 m. = 100)
100
131
134
124
Šaltinis. Klausimyno atsakymai
6.3. Atsargos
(52)
Nors nuo 2009 m. iki PTL Sąjungos pramonės laikotarpio pabaigos atsargų lygis žymiai padidėjo, jis tebėra pakankamai žemas gamybos lygio atžvilgiu.
5 lentelė
Laikotarpio pabaigos atsargos
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
Laikotarpio pabaigos atsargos (tonomis)
500 - 1 500
1 000 - 2 000
2 000 - 3 000
1 500 - 2 500
Indeksas (2009 m. = 100)
100
144
227
184
Šaltinis. Klausimyno atsakymai
6.4. Pardavimo apimtis
(53)
Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje nesusijusiems pirkėjams apimtis atitiko suvartojimo tendenciją - 2010 m. pasiekė aukščiausią lygį, o vėlesniais metais iki PTL pabaigos mažėjo. Nagrinėjamuoju laikotarpiu pardavimo apimtis padidėjo 6 %.
6 lentelė
Pardavimas nesusijusiems pirkėjams
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
Apimtis (tonomis)
15 000 - 25 000
20 000 - 30 000
20 000 - 30 000
15 000 - 25 000
Indeksas (2009 m. = 100)
100
122
113
106
Šaltinis. Klausimyno atsakymai
6.5. Rinkos dalis
(54)
Kadangi pardavimo į Sąjungą apimtis atitiko suvartojimo tendenciją, nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės rinkos dalis liko iš esmės nepakitusi.
7 lentelė
Sąjungos rinkos dalis
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
Sąjungos pramonės rinkos dalis
65-75 %
65-75 %
65-75 %
65-75 %
Indeksas (2009 m. = 100)
100
100
100
103
Šaltinis. Klausimyno atsakymai, Eurostato ir TARIC duomenys
6.6. Augimas
(55)
Kaip paaiškinta pirmiau, nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos suvartojimas išaugo tik 3 procentiniais punktais. Sąjungos pramonei per tą patį laikotarpį pavyko šiek tiek padidinti savo pardavimo apimtį ir rinkos dalį.
6.7. Užimtumas ir našumas
(56)
Nuo 2009 m. iki PTL Sąjungos pramonės užimtumo lygis išliko nepakitęs. Tačiau vieno darbuotojo našumas, matuojamas kaip vienam darbuotojui tenkantis pagamintas kiekis (tonomis), šiuo laikotarpiu labai padidėjo ir atitiko gamybos tendenciją. Toliau pateikiami išsamūs duomenys:
8 lentelė
Bendras Sąjungos užimtumas ir našumas
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
Darbuotojų skaičius (indeksas)
100
100
103
101
Našumas (indeksas)
100
132
131
124
Šaltinis. Klausimyno atsakymai
6.8. Vieneto pardavimo kainos
(57)
Nuo 2009 m. iki PTL Sąjungos pramonės vieneto pardavimo kainos nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje padidėjo 7 %. Šį Sąjungos pramonės vidutinės pardavimo kainos padidėjimą 7 % galima paaiškinti tuo, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu ji prekiavo kitokiu produktų asortimentu. NET atsižvelgiant į galimą skirtingą produktų asortimentą ši kaina buvo žymiai didesnė nei bendradarbiaujančio Kinijos gamintojo nustatyta eksporto į trečiąsias šalis kaina.
9 lentelė
Sąjungos vieneto pardavimo kaina
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
Sąjungos vieneto pardavimo kaina (EUR už toną)
1 100 - 1 300
1 100 - 1 300
1 200 - 1 400
1 200 - 1 400
Indeksas (2009 m. = 100)
100
100
105
107
Šaltinis. Klausimyno atsakymai
6.9. Pelningumas
(58)
2009 m. Sąjungos pramonės pelningumas buvo beveik subalansuotas. Vėliau, nuo 2010 m. iki PTL pelningumas buvo didesnis nei 10 %. Toks staigus pelningumo indekso šoktelėjimas 2009-2010 m. paaiškinamas tuo, kad 2009 m., kurie buvo itin sunkūs Sąjungos pramonei, bazinis lygis buvo labai mažas. 2011 m. pelningumas labai padidėjo dėl ypatingo įvykio, leidusio sutaupyti daug sąnaudų ir ateityje nepasikartosiančio. Tai jau buvo matyti iš to, kad per PTL pelningumas sumažėjo, ir ši tendencija dar tęsiasi.
10 lentelė
Pelningumas
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
Sąjungos pardavimo pelningumas
Indeksas (2009 m. = 100)
100
2 400
3 336
1 854
Šaltinis. Klausimyno atsakymai
6.10. Investicijos ir investicijų grąža
(59)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė pajėgė išlaikyti aukštą investicijų lygį.
(60)
Investicijų grąža atitiko pelningumo tendenciją 2009 m. ir 2011 m. tačiau, kaip paaiškinta 58 konstatuojamojoje dalyje, ji nebuvo tipiška.
11 lentelė
Investicijos ir investicijų grąža
Indeksas (2009 m. = 100)
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
Investicijos
100
71
110
99
Investicijų grąža
100
3 166
4 647
2 455
Šaltinis. Klausimyno atsakymai
6.11. Grynųjų pinigų srautas ir pajėgumas padidinti kapitalą
(61)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu grynųjų pinigų srauto, veikiančio pramonės gebėjimą pačiai finansuoti savo veiklą, išreikšto nagrinėjamojo produkto apyvartos procentine dalimi, vystymosi tendencija buvo panaši į pelningumo. Šis srautas itin pagerėjo 2011 m., o per PTL - sumažėjo.
12 lentelė
Grynųjų pinigų srautas
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
Grynųjų pinigų srautas
Indeksas (2009 m. = 100)
100
288
381
172
Šaltinis. Klausimyno atsakymai
6.12. Darbo užmokestis
(62)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonėje dirbančių darbuotojų skaičius išliko nepakitęs, tačiau jų darbo užmokestis išaugo 12 %.
6.13. Dempingo skirtumo dydis
(63)
Kaip paaiškinta pirmiau, nagrinėjamuoju laikotarpiu iš KLR nebuvo importuojama dempingo kainomis, todėl dempingo skirtumo dydžio apskaičiuoti nebuvo galima.
6.14. Atsigavimas po buvusio dempingo
(64)
Atsižvelgiant į tai, kad iš KLR nebuvo importuojama mažomis dempingo kainomis, Sąjungos pramonės pajėgumų naudojimas ir rinkos dalis buvo santykiai dideli, į jos pelningumo lygį ir į palankią tam tikrų finansinių rodiklių raidą, daroma išvada, kad Sąjungos pramonė nagrinėjamuoju laikotarpiu atsigavo nuo praeityje vykdyto dempingo poveikio. Tačiau Sąjungos pramonė atsigavo tik neseniai, ir per PTL pastebėta, kad Sąjungos rinkoje pablogėjo įvairūs žalos rodikliai, pavyzdžiui, pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijų grąža ir investicijos.
7. Išvada dėl Sąjungos pramonės padėties
(65)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad 2007 m. nustačius pradines priemones importas iš KLR mažomis dempingo kainomis iš karto nutrūko ir nebuvo vykdomas nagrinėjamuoju laikotarpiu arba per PTL. Šiuo metu į Sąjungos rinką iš KLR importuoja vienintelis Kinijos gamintojas, kuris, kaip nustatyta per pradinį tyrimą, dempingo nevykdė. Tai leido Sąjungos pramonei padidinti savo gamybos lygį, pardavimo apimtį, vidutinę pardavimo kainą, rinkos dalį bei pelningumą ir pagerinti savo bendrą finansinę padėtį.
(66)
Todėl daroma išvada, kad Sąjungos pramonė per PTL nepatyrė materialinės žalos. Atsižvelgiant į tai, kad, kaip aprašyta pirmiau, per PTL sumažėjo suvartojimas ir pablogėjo tam tikri žalos rodikliai, Sąjungos pramonės padėtis tebėra pažeidžiama.
E. ŽALOS PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ
1. Įžanginės pastabos
(67)
Siekiant įvertinti, ar žala pasikartotų, jei priemonės nustotų galioti, pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį analizuotas galimas Kinijos importo poveikis Sąjungos rinkai ir Sąjungos pramonei.
(68)
Atliekant analizę daugiausia dėmesio skirta KLR nepanaudotiems pajėgumams ir Kinijos eksportuotojų veiksmams trečiųjų šalių bei Sąjungos rinkose.
2. Nepanaudoti pajėgumai KLR
(69)
Remiantis atliekant tyrimus gauta ir patikrinta informacija, Kinijoje turėtų būti apytikriai 100 tūkst. tonų nagrinėjamojo produkto gamybos pajėgumų. Be to, šalyje yra įvairių mažų gamintojų, dėl kurių šis skaičius yra dar didesnis.
(70)
Kadangi Kinijos eksportuotojai nebendradarbiavo, neturima duomenų, rodančių tikslią šių nepanaudotų pajėgumų, kurie galėtų būti panaudoti nagrinėjamam produktui į Sąjungą eksportuoti, procentinę dalį. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad vienintelio Kinijos bendradarbiaujančio gamintojo nepanaudoti pajėgumai sudarė apie 30 %. Ekstrapoliavus šią informaciją visoms Kinijos bendrovėms reikštų, kad šiuo metu KLR yra daugiau kaip 30 tūkst. tonų nepanaudotų pajėgumų.
(71)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, KLR galėtų eksportuoti 20-25 tūkst. tonų nagrinėjamojo produkto, net jeigu Kinijos bendrovės negalėtų dirbti visu pajėgumu. Atsižvelgiant į 22-44 konstatuojamosiose dalyse nustatytus faktus ir padarytas išvadas tampa aišku, kad nepratęsus priemonių taikymo turimi nepanaudoti Kinijos pajėgumai būtų numatyti eksportuoti į Sąjungos rinką. Šią galimą papildomą eksporto apimtį reikėtų vertinti atsižvelgiant į Sąjungos vartojimą, kuris per PTL siekė 25-35 tūkst. tonų.
3. Eksportas iš KLR
(72)
Kaip minėta 20 konstatuojamojoje dalyje, atlikus tyrimą nustatyta, kad Kinija į trečiąsias šalis eksportavo dempingo kainomis. Be to, atsižvelgus į JAV ir Indijos atitinkamų institucijų atliktų priemonių galiojimo termino peržiūrų rezultatus rekomenduota, kad reikėtų pratęsti galiojančių antidempingo priemonių taikymą persulfatui iš KLR. Šiuo atveju tikimasi, kad priemonėms nustojus galioti nepanaudoti Kinijos eksportuotojų pajėgumai daugiausiai būtų naudojami gaminti eksportui į Sąjungos rinką. Kaip paaiškinta 32 konstatuojamojoje dalyje, atsižvelgiant į tai, kad kitoms trečiųjų šalių, kuriose netaikomos priemonės, rinkoms tiekia tose rinkose esančios bendrovės, tikėtina, kad visi nepanaudoti KLR pajėgumai būtų panaudoti nagrinėjamojo produkto eksportui į Sąjungos rinką.
(73)
Atsižvelgiant į Kinijos eksportuotojų praeityje vykdytą dempingą, dėl kurio buvo nustatytos šiuo metu taikomos priemonės, ir į šiuo metu trečiosiose šalyse jų vykdomą dempingą, galima daryti išvadą, kad tokia apimtis į Sąjungą būtų eksportuojama dempingo kainomis.
(74)
Be to, kaip minėta 23 konstatuojamojoje dalyje, primintina, kad 1995-2001 m. iš KLR eksportuojamiems persulfatams buvo nustatytos antidempingo priemonės. Kadangi priemonių taikymas nebuvo pratęstas, importas iš KLR išaugo nuo mažiau nei 200 tonų 2001 m. iki beveik 10 tūkst. tonų 2006 m. ir užėmė daugiau nei 20 % Sąjungos rinkos.
4. Išvada
(75)
Atsižvelgiant į tyrimo metu nustatytus faktus, t. y. į tai, kad KLR yra nepanaudotų pajėgumų, trečiosiose šalyse Kinija tęsia dempingą, Kinijos eksportuotojai gali parduoti tik nedidelį kiekį kitoms pagrindinėms trečiųjų šalių rinkoms ir kad jie įrodė esą pajėgūs nukreipti eksporto apimtis į Sąjungos rinką, manoma, kad panaikinus priemones Sąjungos pramonės padėtis jos pagrindinėje rinkoje susilpnėtų, o patirta žala pasikartotų, jei iš Kinijos būtų importuojama dempingo kainomis. Nėra priežasčių manyti, kad, panaikinus priemones, dėl taikomų priemonių pagerėjusi Sąjungos pramonės veikla išliktų tokia pat gera ar dar labiau sustiprėtų. Priešingai, sąlygos yra palankios tam, kad Kinijos importas būtų nukreiptas į Sąjungos rinką ir būtų vykdomas dempingo kainomis ir didelėmis apimtimis, tai veikiausiai padarytų žalos nagrinėjamuoju laikotarpiu įvykusiems teigiamiems pokyčiams Sąjungos rinkoje. Dėl tikėtino Kinijos importo dempingo kainomis Sąjungos pramonė būtų priversta sumažinti pardavimo kainas ir netektų rinkos dalies, taip būtų padarytas neigiamas poveikis Sąjungos pramonės finansinei padėčiai, kuri, kaip paaiškinta 66 konstatuojamojoje dalyje, tebėra pažeidžiama.
F. SĄJUNGOS INTERESAI
1. Įžanga
(76)
Vadovaujantis pagrindinio reglamento 21 straipsniu išnagrinėta, ar toliau taikant galiojančias priemones nebūtų prieštaraujama visos Sąjungos interesams. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję, t. y. Sąjungos pramonės, importuotojų ir naudotojų, interesai. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnio 2 dalį.
(77)
Kadangi šis tyrimas yra galiojančių priemonių peržiūra, jį atliekant buvo galima įvertinti bet kokį netinkamą neigiamą poveikį, kurį šios galiojančios antidempingo priemonės daro suinteresuotosioms šalims.
2. Sąjungos pramonės interesai
(78)
70 konstatuojamojoje dalyje padaryta išvada, kad nustojus galioti antidempingo priemonėms Sąjungos pramonės padėtis veikiausiai labai pablogėtų. Todėl tolesnis priemonių taikymas būtų naudingas Sąjungos pramonei, nes Sąjungos gamintojai galėtų išsaugoti savo pardavimo apimtis, rinkos dalį, pelningumą ir apskritai teigiamą ekonominę padėtį. Priešingu atveju, nutraukus priemonių taikymą Sąjungos pramonės pajėgumui kiltų rimta grėsmė, nes yra priežasčių manyti, kad Kinijos importas būtų perkeltas į Sąjungos rinką ir vykdomas dempingo kainomis ir didelėmis apimtimis, ir dėl to būtų pakartotinai padaryta žala.
3. Naudotojų interesai
(79)
Nė vienas iš 44 naudotojų, į kuriuos buvo kreiptasi, neatsakė į klausimyną ir nebendradarbiavo. Pradiniame tyrime naudotojai taip pat nebendradarbiavo. Naudotojams neparodžius susidomėjimo daroma išvada, kad tolesnis priemonių taikymas neprieštarautų naudotojų interesams. Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad nagrinėjamojo produkto poveikis naudotojams skirtų produktų sąnaudoms yra nedidelis ir tolesnis priemonių taikymas nepadarytų neigiamo poveikio naudotojų pramonei. Atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad dėl produkto pobūdžio ir rinkoje esančio ne vieno tiekimo šaltinio naudotojai gali lengvai keisti tiekėjus.
4. Importuotojų interesai
(80)
Nė vienas iš 14 importuotojų, į kuriuos buvo kreiptasi, neatsakė į klausimyną ir nebendradarbiavo. Pradiniame tyrime importuotojai taip pat nebendradarbiavo. Importuotojams neparodžius susidomėjimo daroma išvada, kad tolesnis priemonių taikymas neprieštarautų jų interesams. Atlikus tyrimą nustatyta, kad importuotojai gali naudotis įvairiais šiuo metu rinkoje esančiais, visų pirma Sąjungos pramonės, JAV eksportuotojų ir Kinijos eksportuotojų, prekiaujančių ne dempingo kainomis, šaltiniais.
5. Išvada
(81)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, daroma išvada, kad nėra įtikinamų su Sąjungos interesais susijusių priežasčių, kodėl nereikėtų toliau taikyti galiojančių antidempingo priemonių.
G. ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS
(82)
Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama rekomenduoti toliau taikyti galiojančias priemones. Taip pat nustatytas laikotarpis pastaboms dėl atskleistų faktų pateikti. Į pateiktus pagrįstus argumentus ir pastabas buvo deramai atsižvelgta.
(83)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma išvada, kad, remiantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi, Reglamentu (EB) Nr. 1184/2007 tam tikriems importuojamiems KLR kilmės peroksosulfatams (persulfatams) nustatytos antidempingo priemonės turėtų būti taikomos toliau.
(84)
Siekiant sumažinti priemonių vengimo riziką, kylančią dėl didelio muito normų skirtumo, manoma, kad šiuo atveju būtinos specialios priemonės, kuriomis būtų užtikrintas tinkamas antidempingo muitų taikymas. Šios specialios priemonės, taikomos tik toms KLR bendrovėms, kurioms nustatyta individuali muito norma, yra šios: valstybių narių muitinėms pateikiama galiojanti komercinė sąskaita faktūra, atitinkanti šio reglamento priede išdėstytus reikalavimus. Importuojant be šios sąskaitos faktūros, taikomas visiems kitiems gamintojams nustatytas antidempingo muitas,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės peroksosulfatams (persulfatams), įskaitant kalio peroksimonosulfato sulfatą, kurių KN kodai šiuo metu yra 2833 40 00 ir ex 2842 90 80 (TARIC 2842908020), nustatomas galutinis antidempingo muitas.
2. Galutinio antidempingo muito normos, taikomos 1 dalyje aprašytų ir toliau išvardytų bendrovių pagamintų produktų neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra nurodytos toliau.
Bendrovė
Antidempingo muitas
Papildomas TARIC kodas
ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd., Šanchajus
0,0 %
A820
United Initiators (Shanghai) Co. Ltd., Šanchajus
24,5 %
A821
Visos kitos bendrovės
71,8 %
A999
3. Individualios muito normos, nustatytos 2 dalyje nurodytoms bendrovėms, taikomos tik tuo atveju, jei valstybių narių muitinėms pateikiama galiojanti komercinė sąskaita faktūra, kuri atitinka priede išdėstytus reikalavimus. Jeigu tokia sąskaita faktūra nepateikiama, taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.
4. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2013 m. gruodžio 12 d.