NAŘÍZENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) č. 1374/2014
ze dne 28. listopadu 2014
o statistické zpravodajské povinnosti pojišťovacích společností
(ECB/2014/50)
RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 5 tohoto statutu,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2533/98 ze dne 23. listopadu 1998 o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou (1), a zejména na čl. 5 odst. 1 a čl. 6 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na stanovisko Evropské komise (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Čl. 2 odst. 1 nařízení (ES) č. 2533/98 stanoví, že pro splnění statistické zpravodajské povinnosti vůči Evropské centrální bance (ECB) má ECB ve spolupráci s národními centrálními bankami právo shromažďovat statistické informace v rámci referenčního souboru zpravodajských jednotek a v mezích toho, co je nutné k provádění úkolů Evropského systému centrálních bank (ESCB). Z čl. 2 odst. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 2533/98 vyplývá, že pojišťovací společnosti jsou součástí referenčního souboru zpravodajských jednotek pro účely plnění statistické zpravodajské povinnosti vůči ECB mimo jiné v oblasti měnové a finanční statistiky. Čl. 2 odst. 4 nařízení (ES) č. 2533/98 kromě toho stanoví, že v řádně odůvodněných případech má ECB právo shromažďovat statistické informace na konsolidovaném základě. Článek 3 nařízení (ES) č. 2533/98 vyžaduje, aby ECB blíže určila skutečný soubor zpravodajských jednotek v rámci referenčního souboru zpravodajských jednotek, a opravňuje ji, aby některé kategorie zpravodajských jednotek zčásti nebo zcela zprostila statistické zpravodajské povinnosti vůči ECB.
(2)
Účelem uložení statistické zpravodajské povinnosti pojišťovacím společnostem je poskytnout ECB přiměřenou statistiku o finanční činnosti subsektoru pojišťovacích společností v členských státech, jejichž měnou je euro (dále jen „členské státy eurozóny“), na které se hledí jako na jediný hospodářský prostor. Shromažďování statistických informací o pojišťovacích společnostech je nezbytné pro uspokojení potřeby pravidelných i ad hoc analýz, k podpoře ECB při provádění měnové a finanční analýzy a pro příspěvek ESCB ke stabilitě finančního systému.
(3)
Národní centrální banky by měly mít pravomoc shromažďovat informace o pojišťovacích společnostech od skutečného souboru zpravodajských jednotek v rámci širšího statistického zpravodajského rámce, pokud tím není ohroženo plnění statistických požadavků ECB. V těchto případech je vhodné v zájmu transparentnosti informovat zpravodajské jednotky o různých statistických účelech, pro něž jsou údaje shromažďovány.
(4)
S cílem minimalizovat zpravodajskou zátěž pro pojišťovací společnosti by národní centrální banky měly být oprávněny sloučit zpravodajskou povinnost podle tohoto nařízení se zpravodajskou povinností podle nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1011/2012 (ECB/2012/24) (3).
(5)
Údaje, které národní centrální banky na základě tohoto nařízení shromažďují pro statistické účely, úzce souvisejí s údaji, které shromažďují příslušné vnitrostátní orgány pro účely dohledu na základě rámce zavedeného směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2009/138/ES (4). S ohledem na obecný mandát ECB, zakotvený v článku 5.1 statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen „statut ESCB“), spolupracovat v oblasti statistiky s ostatními orgány a s cílem omezit administrativní zatížení a zamezit duplicitnímu provádění úkolů mohou národní centrální banky odvozovat údaje, které mají být vykazovány podle tohoto nařízení, z údajů shromažďovaných podle směrnice 2009/138/ES (včetně vnitrostátních právních předpisů, kterými se tato směrnice provádí), a to s náležitým ohledem na podmínky jakékoli dohody o spolupráci mezi příslušnou národní centrální bankou a příslušným vnitrostátním orgánem. Podle článku 70 směrnice 2009/138/ES mohou příslušné vnitrostátní orgány předávat informace potřebné pro plnění svých úkolů na základě uvedené směrnice národním centrálním bankám nebo jiným subjektům s funkcí podobnou měnovým institucím.
(6)
Evropský systém účtů zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 549/2013 (5) (dále jen „ESA 2010“) vyžaduje, aby byla aktiva a pasiva institucionálních jednotek vykazována v zemi, v níž jsou tyto jednotky rezidenty. Pokud národní centrální banky odvozují údaje, které mají být vykazovány podle tohoto nařízení, z údajů shromažďovaných podle směrnice 2009/138/ES, mohou být aktiva a pasiva poboček pojišťovacích společností, jejichž ústředí se nachází v Evropském hospodářském prostoru (EHP), v zájmu minimalizace zpravodajské zátěže sloučena s aktivy a pasivy ústředí. O pobočkách pojišťovacích společností by měly být shromažďovány omezené informace pro účely sledování jejich velikosti a případných odchylek od systému ESA 2010.
(7)
Na shromažďování statistických informací podle tohoto nařízení by se měla vztahovat pravidla ochrany a využití důvěrných statistických informací stanovená v článku 8 nařízení Rady (ES) č. 2533/98.
(8)
Přestože se uznává, že nařízení přijatá ECB podle článku 34.1 statutu ESCB nezakládají práva ani neukládají povinnosti členským státům, jejichž měnou není euro (dále jen „členské státy mimo eurozónu“), článek 5 statutu ESCB se vztahuje jak na členské státy eurozóny, tak na členské státy mimo eurozónu. V 17. bodu odůvodnění nařízení (ES) č. 2533/98 se uvádí, že z článku 5 statutu ESCB spolu s čl. 4 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii vyplývá povinnost členských států mimo eurozónu přijmout a provést na vnitrostátní úrovni veškerá opatření, která tyto členské státy považují za vhodná pro shromažďování statistických informací nezbytných ke splnění statistické zpravodajské povinnosti vůči ECB a pro včasnou přípravu v oblasti statistiky na to, aby se mohly stát členskými státy eurozóny.
(9)
Podle čl. 7 odst. 1 nařízení (ES) č. 2533/98 má ECB pravomoc uložit sankce zpravodajským jednotkám, které poruší statistickou zpravodajskou povinnost stanovenou nařízeními nebo rozhodnutími ECB.
(10)
Rada guvernérů by měla nejpozději do roku 2020 posoudit přínosy a náklady: a) zvýšení pokrytí čtvrtletního vykazování z 80 % na 95 % celkového tržního podílu pojišťovacích společností v každém členském státě eurozóny; b) odděleného vykazování aktiv a pasiv poboček pojišťovacích společností v případech, kdy jsou pobočky rezidenty členských států eurozóny, a mateřské společnosti těchto poboček jsou rezidenty v EHP, a c) dalšího zkrácení lhůty pro předávání údajů zpravodajskými jednotkami na čtyři týdny po skončení čtvrtletí, k němuž se údaje vztahují,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Definice
Pro účely tohoto nařízení:
1.
„pojišťovací společností“ (S.128, ESA 2010) se rozumí finanční instituce nebo kvazikorporace, která se převážně zabývá finančním zprostředkováním v důsledku sdílení rizik, hlavně ve formě přímého pojištění nebo ve formě zajištění.
Tato definice zahrnuje:
a)
finanční instituce nebo kvazikorporace, které poskytují služby životního pojištění, v jejichž rámci pojistníci poukazují pravidelné nebo jednorázové platby pojistiteli a výměnou za to pojistitel zaručuje, že pojistníkům poskytne dohodnutou částku nebo anuitu, a to k určitému datu nebo dříve;
b)
finanční instituce nebo kvazikorporace, které poskytují služby neživotního pojištění na krytí takových rizik, jako jsou např. nehody, nemoc, požár nebo neschopnost splácet úvěr;
c)
finanční instituce nebo kvazikorporace, které poskytují služby zajištění, v jejichž rámci si pojištění kupuje pojistitel, aby se ochránil před neočekávaně vysokým počtem nároků na náhrady nebo mimořádně vysokými náhradami.
Tato definice nezahrnuje:
a)
investiční fondy ve smyslu článku 1 nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1073/2013 (ECB/2013/38) (6);
b)
účelové finanční společnosti pro sekuritizaci ve smyslu článku 1 nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1075/2013 (ECB/2013/40) (7);
c)
měnové finanční instituce ve smyslu článku 1 nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33) (8);
d)
penzijní fondy ve smyslu odstavce 2.105 ESA 2010.
2.
„pobočkou“ se rozumí v obchodním rejstříku nezapsané zastoupení nebo pobočka (nikoli však ústředí) pojišťovací společnosti nebo zajišťovny;
3.
„dceřinou společností“ se rozumí subjekt zapsaný v obchodním rejstříku, v němž jiný subjekt drží většinový podíl nebo všechny podíly;
4.
„zpravodajská jednotka“ má stejný význam jako v definici v článku 1 nařízení (ES) č. 2533/98;
5.
„rezident“ má stejný význam jako v definici v článku 1 nařízení (ES) č. 2533/98. Pro účely tohoto nařízení se rezidentská příslušnost právnické osoby, která nemá fyzický rozměr, určí podle hospodářského prostoru, podle jehož práva je zapsána do obchodního rejstříku. Není-li právnická osoba zapsána do obchodního rejstříku, její rezidentská příslušnost se určí podle jejího sídla, a to země, jejímž právním řádem se řídí vznik a pokračující existence této osoby;
6.
„příslušnou národní centrální bankou“ se rozumí národní centrální banka členského státu eurozóny, v němž je pojišťovací společnost rezidentem;
7.
„příslušným vnitrostátním orgánem“ se rozumí příslušný vnitrostátní orgán členského státu eurozóny, v němž je pojišťovací společnost rezidentem;
8.
„údaji podle jednotlivých cenných papírů“ se rozumí údaje členěné podle jednotlivých cenných papírů;
9.
„údaji podle jednotlivých položek“ se rozumí údaje členěné podle jednotlivých aktiv nebo pasiv;
10.
„agregovanými údaji“ se rozumí údaje, které nejsou členěny podle jednotlivých aktiv nebo pasiv;
11.
„finančními transakcemi“ se rozumí transakce, které vyplývají ze vzniku, zániku nebo změny vlastnictví finančních aktiv nebo pasiv, jak je podrobně uvedeno v části 5 přílohy II;
12.
„přeceněním v důsledku změn cen a směnných kurzů“ se rozumí změny ocenění aktiv a pasiv, k nimž dochází v důsledku změn v cenách aktiv a pasiv a/nebo vlivu směnných kurzů na hodnoty aktiv a pasiv denominovaných v cizí měně, vyjádřené v eurech, jak je podrobně uvedeno v části 5 přílohy II.
Článek 2
Skutečný soubor zpravodajských jednotek
1. Shromažďují-li národní centrální banky údaje podle systému ESA 2010, který vyžaduje, aby byla aktiva a pasiva institucionálních jednotek vykazována v zemi, v níž je daná jednotka rezidentem, sestává skutečný soubor zpravodajských jednotek z pojišťovacích společností, které jsou rezidenty na území příslušného členského státu eurozóny.
2. Pokud národní centrální banky odvozují údaje, které mají být vykazovány podle tohoto nařízení, z údajů shromážděných na základě ustanovení směrnice 2009/138/ES nebo vnitrostátních právních předpisů, kterými se tato směrnice provádí, sestává skutečný soubor zpravodajských jednotek z:
a)
pojišťovacích společností, které jsou zapsány v obchodním rejstříku v příslušném členském státě eurozóny a které jsou rezidenty na tomto území, včetně dceřiných společností, jejichž mateřské společnosti se nacházejí mimo toto území;
b)
poboček pojišťovacích společností uvedených v písmenu a), které jsou rezidenty mimo území příslušného členského státu eurozóny, a
c)
poboček pojišťovacích společností, které jsou rezidenty na území příslušného členského státu eurozóny, avšak jejichž ústředí se nachází mimo EHP.
Pobočky pojišťovacích společností, které jsou rezidenty na území členského státu eurozóny a jejichž ústředí se nachází v EHP, nejsou součástí skutečného souboru zpravodajských jednotek.
3. Pojišťovací společnosti ve skutečném souboru zpravodajských jednotek mají úplnou statistickou zpravodajskou povinnost, pokud se na ně nevztahuje výjimka podle článku 7.
Článek 3
Seznam pojišťovacích společností pro statistické účely
1. Výkonná rada vytváří a vede pro statistické účely seznam pojišťovacích společností, které tvoří skutečný soubor zpravodajských jednotek podle tohoto nařízení. Tento seznam může vycházet ze seznamů pojišťovacích společností, které v současné době sestavují vnitrostátní orgány (pokud jsou takové seznamy k dispozici), a mohou jej doplňovat další seznamy pojišťovacích společností spadajících pod definici „pojišťovací společnosti“ v článku 1.
2. Příslušná národní centrální banka může po zpravodajské jednotce uvedené v čl. 2 odst. 2 písm. a) požadovat poskytnutí nezbytných informací o jejích pobočkách, pokud jsou tyto informace zapotřebí pro účely seznamu.
3. Národní centrální banky a ECB tento seznam a jeho aktualizace vhodným způsobem zpřístupní, zejména pomocí elektronických prostředků, prostřednictvím internetu nebo pokud o to dotčené zpravodajské jednotky požádají, v tištěné podobě.
4. Je-li nejnovější elektronická verze seznamu podle tohoto článku nesprávná, ECB neuloží sankci zpravodajské jednotce, která řádně nesplnila zpravodajskou povinnost, pokud v dobré víře spoléhala na tento nesprávný seznam.
Článek 4
Statistická zpravodajská povinnost
1. Zpravodajské jednotky poskytují příslušné národní centrální bance přímo nebo prostřednictvím příslušného vnitrostátního orgánu podle místních ujednání o spolupráci a v souladu s přílohami I a II:
a)
čtvrtletně údaje o stavech aktiv a pasiv pojišťovacích společností ke konci čtvrtletí a v souladu s článkem 5 případně údaje o čtvrtletních úpravách z přecenění nebo finančních transakcích;
b)
čtvrtletně údaje o stavu technických rezerv neživotního pojištění ke konci čtvrtletí v členění podle druhu pojištění;
c)
ročně údaje o stavu technických rezerv neživotního pojištění ke konci roku v členění podle druhu pojištění a zeměpisné oblasti;
2. Kromě požadavků uvedených v odstavci 1 zpravodajské jednotky, které jsou pojišťovacími společnostmi zapsanými v obchodním rejstříku v členském státě eurozóny a rezidenty na jeho území, poskytují příslušné národní centrální bance (buď přímo, nebo prostřednictvím příslušného vnitrostátního orgánu v souladu s místními ujednáními o spolupráci) informace o předepsaném pojistném, nákladech na pojistná plnění a zaplacených provizích. Tyto informace se poskytují jednou ročně v souladu s přílohami I a II.
3. Národní centrální banky mohou údaje, které mají být vykazovány podle tohoto nařízení, získat z následujících údajů shromažďovaných na základě rámce zavedeného směrnicí 2009/138/ES:
a)
údajů obsažených v kvantitativních výkazech pro účely dohledu, které příslušné vnitrostátní orgány předávají národním centrálním bankám (ať už jsou národní centrální banka a příslušný vnitrostátní orgán zřízeny samostatně nebo integrovány v rámci téže instituce) v souladu s podmínkami místních ujednání o spolupráci mezi oběma subjekty; nebo
b)
údajů obsažených v kvantitativních výkazech pro účely dohledu, které zpravodajské jednotky předávají přímo a současně národní centrální bance a příslušnému vnitrostátnímu orgánu.
Jestliže kvantitativní výkaz pro účely dohledu obsahuje údaje nezbytné ke splnění statistické zpravodajské povinnosti podle tohoto nařízení, mají národní centrální banky přístup k celému výkazu a ke všem souvisejícím výkazům potřebným pro účely zajištění kvality údajů.
Členské státy mohou zavést mechanismy spolupráce, které umožní, aby příslušný vnitrostátní orgán centralizovaně shromažďoval informace jak v souvislosti s požadavky na shromažďování údajů na základě rámce zavedeného směrnicí 2009/138/ES, tak i v souvislosti s dodatečnými požadavky na shromažďování údajů stanovenými tímto nařízením, a to v souladu s vnitrostátním právem a harmonizovanými podmínkami, které může vymezit ECB.
4. Národní centrální banky uvědomí zpravodajské jednotky o různých účelech, pro něž jsou jejich údaje shromažďovány.
Článek 5
Úpravy z přecenění a finanční transakce
Informace o úpravách z přecenění a finančních transakcích, které jsou podrobně vymezeny v příloze I a popsány v příloze II, se získávají takto:
a)
zpravodajské jednotky vykazují agregované údaje o úpravách z přecenění a/nebo finančních transakcích podle pokynů příslušné národní centrální banky;
b)
Národní centrální banky buď odvozují přibližné odhady hodnoty obchodů s cennými papíry z údajů podle jednotlivých cenných papírů, nebo shromažďují údaje o těchto obchodech přímo od zpravodajských jednotek podle jednotlivých cenných papírů. Národní centrální banky mohou postupovat obdobně v případě aktiv, která nejsou cennými papíry, shromažďují-li údaje podle jednotlivých položek;
c)
přibližné odhady hodnoty finančních transakcí týkajících se pojistných technických rezerv v držení pojišťovacích společností odvozují:
i)
zpravodajské jednotky podle pokynů příslušné národní centrální banky na základě společných osvědčených postupů, které mohou být vymezeny na úrovni eurozóny, nebo
ii)
příslušná národní centrální banka na základě údajů poskytnutých pojišťovacími společnostmi.
Článek 6
Účetní pravidla
1. Nestanoví-li toto nařízení jinak, používají pojišťovací společnosti pro účely vykazování podle tohoto nařízení účetní pravidla stanovená v příslušných vnitrostátních předpisech, kterými se provádí směrnice 2009/138/ES, nebo v jakýchkoli jiných vnitrostátních či mezinárodních normách, kterými se mají pojišťovací společnosti řídit na základě pokynů poskytnutých národními centrálními bankami.
2. Kromě požadavků na používání účetních pravidel pojišťovacími společnostmi v souladu s odstavcem 1 se vklady a úvěry v držení pojišťovacích společností, které jsou v tabulce 2.1 a 2.2 přílohy I označeny jako vedené v „nominální hodnotě“, vykazují v zůstatkové hodnotě částky jistiny ke konci čtvrtletí. Tato částka nezahrnuje odpisy a snížení hodnoty podle příslušných účetních postupů.
3. Aniž jsou dotčeny účetní postupy a možnosti vzájemného započtení běžné v členských státech eurozóny, jsou veškerá finanční aktiva a pasiva pro statistické účely vykazována v hrubém vyjádření.
Článek 7
Výjimky
1. Výjimky lze udělit malým pojišťovacím společnostem, a to v následujících případech:
a)
národní centrální banky mohou udělit výjimky nejmenším pojišťovacím společnostem z hlediska podílu na trhu ve smyslu čl. 35 odst. 6 směrnice 2009/138/ES, a to za předpokladu, že pojišťovací společnosti přispívající ke čtvrtletní agregované rozvaze představují alespoň 80 % celkového tržního podílu pojišťovacích společností v každém členském státě eurozóny;
b)
pojišťovací společnost, které byla udělena výjimka podle písmene a), plní zpravodajskou povinnost stanovenou v článku 4 na roční bázi, tak aby pojišťovací společnosti přispívající k roční agregované rozvaze představovaly alespoň 95 % celkového tržního podílu pojišťovacích společností v každém členském státě eurozóny;
c)
pojišťovací společnost, která není povinna vykazovat žádné údaje podle písmen a) a b), vykazuje omezený soubor informací, který vymezí příslušná národní centrální banka.
d)
národní centrální banky každoročně kontrolují plnění podmínek uvedených v písmenech a) a b), a to včas tak, aby mohly udělit nebo v případě nutnosti zrušit výjimku s účinností od počátku následujícího kalendářního roku.
2. Národní centrální banky mohou udělit výjimky pojišťovacím společnostem, pokud jde o vykazování držby oběživa a vkladů v nominální hodnotě.
Pokud údaje shromážděné na vyšší úrovni agregace ukazují, že rezidentské pojišťovací společnosti drží oběživo a vklady představující méně než 10 % celkového národního úhrnu rozvah pojišťovacích společností a méně než 10 % celkového objemu oběživa a vkladů držených pojišťovacími společnosti eurozóny z hlediska stavů, může příslušná národní centrální banka rozhodnout, že nebude vyžadovat vykazování držby oběživa a vkladů v nominální hodnotě. Příslušná národní centrální banka oznámí každé takové rozhodnutí zpravodajským jednotkám.
3. Pojišťovací společnosti se mohou rozhodnout, že výjimky nevyužijí a že budou namísto toho plnit úplnou statistickou zpravodajskou povinnost uvedenou v článku 4. Pokud pojišťovací společnost zvolí tuto možnost, musí před každým následným využitím této výjimky obdržet souhlas příslušné národní centrální banky.
Článek 8
Lhůty
1. Za rok 2016 předávají zpravodajské jednotky příslušné národní centrální bance a/nebo příslušnému vnitrostátnímu orgánu v souladu s místními ujednáními o spolupráci požadované čtvrtletní údaje nejpozději osm týdnů po skončení čtvrtletí, ke kterému se údaje vztahují. Tato lhůta se v každém následujícím roce zkracuje o jeden týden a v případě čtvrtletí končících v roce 2019 činí pět týdnů.
2. Za rok 2016 předávají zpravodajské jednotky příslušné národní centrální bance a/nebo příslušnému vnitrostátnímu orgánu v souladu s místními ujednáními o spolupráci požadované roční údaje nejpozději 20 týdnů po skončení roku, ke kterému se údaje vztahují. Tato lhůta se v každém následujícím roce zkracuje o dva týdny a v v roce 2019 činí 14 týdnů.
Článek 9
Minimální standardy a vnitrostátní zpravodajské postupy
1. Zpravodajské jednotky plní statistickou zpravodajskou povinnost v souladu s minimálními standardy pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a opravy, jak jsou stanoveny v příloze III.
2. Národní centrální banky stanoví a zavedou zpravodajské postupy, kterými se mají řídit zpravodajské jednotky, v souladu s vnitrostátními požadavky. Národní centrální banky zabezpečí, aby tyto zpravodajské postupy poskytovaly požadované statistické informace a umožňovaly přesnou kontrolu dodržování minimálních standardů pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a opravy, jak jsou uvedeny v příloze III.
Článek 10
Fúze, rozdělení a reorganizace
V případě fúze, rozdělení nebo reorganizace, která by mohla ovlivnit splnění jejich statistických povinností, informují dotčené zpravodajské jednotky příslušnou národní centrální banku, buď přímo nebo prostřednictvím příslušného vnitrostátního orgánu v souladu s místními ujednáními o spolupráci, jakmile byl záměr takovou operaci provést zveřejněn a před jejím uskutečněním, o postupech, které plánují použít ke splnění statistické zpravodajské povinnosti stanovené tímto nařízením.
Článek 11
Ověřování a nucené shromažďování
Národní centrální banky vykonávají právo ověřovat nebo vynuceně shromažďovat informace, které jsou zpravodajské jednotky povinny poskytovat podle tohoto nařízení, aniž je dotčeno právo ECB ověřovat nebo vynuceně shromažďovat tyto informace sama. Národní centrální banky vykonávají toto právo zejména tehdy, jestliže některá zpravodajská jednotka neplní minimální standardy pro přenos, přesnost, pojmovou shodu nebo opravy stanovené v příloze III.
Článek 12
První vykazování
1. Poprvé se vykazují čtvrtletní údaje za první čtvrtletí roku 2016 a roční údaje za rok 2016.
2. Pojišťovací společnosti uvedené v čl. 7 odst. 1 písm. b) vykazují roční údaje od referenčního roku 2016. Kromě toho tyto pojišťovací společnosti vykáží úplný soubor údajů v souladu s čl. 4 odst. 1 písm. a) za první čtvrtletí roku 2016, aby bylo možné sestavovat statistické informace o subsektoru pojišťovacích společností od počátku roku 2016.
Článek 13
Závěrečné ustanovení
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 28. listopadu 2014.
EUROPOS CENTRINIO BANKO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1374/2014
2014 m. lapkričio 28 d.
dėl draudimo bendrovėms taikomų statistinės atskaitomybės reikalavimų
(ECB/2014/50)
EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,
atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statutą, ypač į jo 5 straipsnį,
atsižvelgdama į 1998 m. lapkričio 23 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2533/98 dėl Europos Centrinio Banko renkamos statistinės informacijos (1), ypač į jo 5 straipsnio 1 dalį ir 6 straipsnio 4 dalį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos nuomonę (2),
kadangi:
(1)
Reglamento (EB) Nr. 2533/98 2 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad, vykdydamas savo statistinės atskaitomybės reikalavimus, Europos Centrinis Bankas (ECB), padedant nacionaliniams centriniams bankams (NCB), turi teisę iš atraminės atskaitomybės visumos rinkti statistinę informaciją bei kitą Europos centrinių bankų sistemos (ECBS) užduotims vykdyti reikalingą informaciją. Iš Reglamento (EB) Nr. 2533/98 2 straipsnio 2 dalies a punkto darytina išvada, kad draudimo bendrovės priskiriamos atraminei atskaitomybės visumai, siekiant vykdyti ECB statistinės atskaitomybės reikalavimus, inter alia, pinigų ir finansų statistikos srityse. Be to, Reglamento (EB) Nr. 2533/98 2 straipsnio 4 dalyje nustatyta, kad tinkamai pagrįstais atvejais ECB turi teisę rinkti konsoliduotą statistinę informaciją. Reglamento (EB) Nr. 2533/98 3 straipsnyje reikalaujama, kad ECB nurodytų faktinę atskaitomybės visumą atraminės atskaitomybės visumoje ir jam suteikiama teisė visiškai arba iš dalies atleisti tam tikras atskaitingųjų agentų klases nuo jo statistinės atskaitomybės reikalavimų;
(2)
statistinės atskaitomybės reikalavimų draudimo bendrovėms nustatymo tikslas - suteikti ECB atitinkamus statistikos duomenis apie valstybių narių, kurių valiuta euro (toliau - euro zonos valstybės narės) ir kurios laikomos viena ekonomine teritorija, draudimo bendrovių subsektoriaus finansinę veiklą. Statistinė informacija apie draudimo bendroves reikalinga reguliarios ir ad hoc analizės poreikiams tenkinti, padėti ECB atlikti pinigų ir finansinę analizę ir tam, kad ESCB galėtų prisidėti prie finansų sistemos stabilumo;
(3)
NCB turėtų turėti teisę rinkti informaciją apie draudimo bendroves iš faktinės atskaitingosios visumos, sudarančios platesnę statistinės atskaitomybės sistemą, jei tai netrukdo vykdyti ECB statistikos reikalavimų. Tokiais atvejais derėtų užtikrinti skaidrumą, atskaitinguosius agentus informuojant apie įvairius statistikos duomenų rinkimo tikslus;
(4)
norint sumažinti draudimo bendrovėms tenkančią atskaitomybės naštą, NCB turėtų turėti teisę jungti savo atskaitomybės reikalavimus pagal šį reglamentą su savo atskaitomybės reikalavimais pagal Centrinio Europos Banko reglamentą (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) (3);
(5)
duomenys, kuriuos renka NCB statistikos tikslais pagal šį reglamentą, ir duomenys, kuriuos renka nacionalinės kompetentingos institucijos (NKI) priežiūros tikslais pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2009/138/EB (4) nustatytą sistemą, yra glaudžiai susiję. Atsižvelgiant į bendrąjį ECB įgaliojimą pagal Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statuto (toliau - ECBS statutas) 5 straipsnio 1 dalį bendradarbiauti su kitais subjektais statistikos srityje, siekiant riboti administracinę naštą ir išvengti užduočių dubliavimo, NCB gali išvesti duomenis, kuriuos reikia pateikti pagal šį reglamentą, iš duomenų, surinktų pagal Direktyvą 2009/138/EB, įskaitant nacionalinę teisę, kuria įgyvendinama ta direktyva, atsižvelgiant į bet kokių atitinkamo NCB ir atitinkamos NKI bendradarbiavimo tvarkos sąlygas. Direktyvos 2009/138/EB 70 straipsnyje numatyta, kad NKI gali perduoti NCB ir kitiems subjektams, vykdantiems panašias pinigų institucijų funkcijas, informaciją, reikalingą jų užduotims pagal tą direktyvą atlikti;
(6)
pagal Europos sąskaitų sistemą, įsteigtą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 549/2013 (5) (toliau - 2010 m. ESS), reikalaujama, kad duomenys apie institucinių vienetų turtą ir įsipareigojimus būtų teikiami jų rezidavimo šalyje. Siekiant sumažinti duomenų teikimo naštą, jei NCB išveda duomenis, kuriuos reikia pateikti pagal šį reglamentą, iš duomenų, surinktų pagal Direktyvą 2009/138/EB, draudimo bendrovių, kurių pagrindinė buveinė yra Europos ekonominėje erdvėje (EEE), filialų turtą ir įsipareigojimus leidžiama sudėti su pagrindinių buveinių turtu ir įsipareigojimais. Ribota informacija apie draudimo bendrovių filialus turėtų būti renkama siekiant stebėti jų dydį ir bet kokius nukreipimus nuo 2010 m. ESS;
(7)
konfidencialios statistinės informacijos rinkimui pagal šį reglamentą turėtų būti taikomi Reglamento (EB) Nr. 2533/98 8 straipsnyje nustatyti konfidencialios statistinės informacijos apsaugos ir naudojimo standartai;
(8)
nors ir pripažįstama, kad pagal ECBS statuto 34 straipsnio 1 dalį priimti reglamentai valstybėms narėms, kurių valiuta nėra euro (toliau - ne euro zonos valstybės narės), nesuteikia jokių teisių ir nenustato jokių įpareigojimų, ECBS statuto 5 straipsnis taikomas euro zonos ir ne euro zonos valstybėms narėms. Reglamento (EB) Nr. 2533/98 17 konstatuojamojoje dalyje nustatyta, kad ECBS statuto 5 straipsnis kartu su Europos Sąjungos sutarties 4 straipsnio 3 dalimi reiškia prievolę nacionaliniu lygmeniu parengti ir įgyvendinti visas priemones, kurias euro zonai nepriklausančios valstybės narės laiko tinkamomis statistinei informacijai, reikalingai ECB statistinės atskaitomybės reikalavimams vykdyti, rinkti, ir laiku pasirengti statistikos srityje, kad jos galėtų tapti euro zonai priklausančiomis valstybėmis narėmis;
(9)
Reglamento (EB) Nr. 2533/98 7 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad ECB turi teisę taikyti sankcijas atskaitingiems agentams, kurie nevykdo ECB reglamentuose ar sprendimuose nustatytų statistinės atskaitomybės reikalavimų;
(10)
Valdančioji taryba turėtų ne vėliau kaip 2020 m. įvertinti: a) ketvirtinės atskaitomybės aprėpties padidinimo nuo 80 % iki 95 % visos draudimo bendrovių rinkos dalies kiekvienoje euro zonos valstybėje narėje; b) atskiro duomenų apie draudimo bendrovių filialų turtą ir įsipareigojimus teikimo, kai filialai yra euro zonos valstybių narių rezidentai, o tokių filialų patronuojantys subjektai yra EEE rezidentai, ir c) tolesnio laiko, nustatyto atskaitingiesiems agentams duomenims pateikti, sumažinimo iki keturių savaičių nuo ketvirčio, su kuriuo šie duomenys susiję, pabaigos, vertę ir išlaidas,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Terminų apibrėžtys
Šiame reglamente:
1.
draudimo bendrovė arba DB (2010 m. ESS 128 subsektorius) - finansų bendrovė ar kvazibendrovė, daugiausia vykdanti finansinio tarpininkavimo veiklą, sutelkus riziką daugiausia tiesioginio draudimo ar perdraudimo forma.
Apibrėžtis apima:
a)
finansų bendrovę ar kvazibendrovę, teikiančią gyvybės draudimo paslaugas, jei draudėjai atlieka reguliarius ar vienkartinius mokėjimus draudikui, o pastarasis savo ruožtu garantuoja suteikti draudėjams sutartą sumą ar anuitetą konkrečią dieną ar anksčiau;
b)
finansų bendrovę ar kvazibendrovę, teikiančią ne gyvybės draudimo paslaugas, norint apsisaugoti nuo tokios rizikos kaip antai nelaimingų atsitikimų, ligos, gaisro ar kredito rizikos;
c)
finansų bendrovę ar kvazibendrovę, teikiančią perdraudimo paslaugas, jei draudikas įsigyja draudimą, siekdamas apsisaugoti nuo netikėtai daug ar išimtinai didelių reikalavimų.
Apibrėžtis neapima:
a)
investicinių fondų, kaip apibrėžta Europos Centrinio Banko reglamento (ES) Nr. 1073/2013 (ECB/2013/38) (6) 1 straipsnyje;
b)
finansinių priemonių bendrovių, dalyvaujančių pakeitimo vertybiniais popieriais sandoriuose, kaip apibrėžta Europos Centrinio Banko reglamento (ES) Nr. 1075/2013 (ECB/2013/40) (7) 1 straipsnyje;
c)
pinigų finansų įstaigų, kaip apibrėžta Europos Centrinio Banko reglamento (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) (8) 1 straipsnyje;
d)
pensijų fondų, apibrėžtų 2010 m. ESS 2.105 dalyje;
2.
filialas - draudimo ar perdraudimo bendrovės juridinio asmens teisių neturinti atstovybė arba filialas, tačiau ne pagrindinė buveinė;
3.
antrinė įmonė - juridinio asmens teisių neturintis subjektas, kuriame didžiąją dalį akcinio kapitalo arba jį visą turi kitas subjektas;
4.
atskaitingieji agentai turi tokią pat reikšmę, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 2533/98 1 straipsnyje;
5.
rezidentas turi tokią pat reikšmę, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 2533/98 1 straipsnyje. Šiame reglamente, kai juridinis asmuo neturi fizinės formos, jo rezidavimo vieta nustatoma remiantis ekonomine teritorija, pagal kurios teisės aktus subjektas yra įsteigtas. Jei subjektas neturi juridinio asmens statuso, jo rezidavimo vieta nustatoma pagal jo juridinį adresą, būtent šalį, pagal kurios teisinę sistemą reguliuojamas to subjekto sukūrimas ir tolesnis egzistavimas;
6.
atitinkamas NCB - euro zonos valstybės narės, kurioje reziduoja draudimo bendrovė, NCB;
7.
atitinkama NKI - euro zonos valstybės narės, kurioje reziduoja draudimo bendrovė, NKI;
8.
duomenys pagal kiekvieną vertybinį popierių - duomenys, paskirstyti atskirai pagal kiekvieną vertybinį popierių;
9.
duomenys pagal kiekvieną straipsnį - duomenys, paskirstyti atskirai pagal kiekvieną turtą ar įsipareigojimą;
10.
suvestiniai duomenys - duomenys, kurie nėra paskirstyti pagal kiekvieną turtą ar įsipareigojimą;
11.
finansiniai sandoriai - sandoriai, atsirandantys dėl finansinio turto ar įsipareigojimų atsiradimo, panaikinimo ar nuosavybės pakeitimo, kaip nurodyta toliau II priedo 5 dalyje;
12.
kainos ir valiutų kurso perkainojimai - turto ir įsipareigojimų įvertinimo pasikeitimai, atsirandantys dėl turto ir įsipareigojimų kainų pasikeitimų ir (arba) valiutų kursų poveikio užsienio valiuta išreikšto turto ir įsipareigojimų vertėms eurais, kaip nurodyta toliau II priedo 5 dalyje.
2 straipsnis
Faktinė atskaitingoji visuma
1. Jei NCB renka duomenis pagal 2010 m. ESS, kurioje duomenis apie institucinių vienetų turtą ir įsipareigojimus reikalaujama teikti rezidavimo šalyje, faktinę atskaitingąją visumą sudaro draudimo bendrovės, reziduojančios atitinkamos euro zonos valstybės narės teritorijoje.
2. Jei NCB išveda duomenis, kuriuos reikalaujama teikti pagal šį reglamentą, iš duomenų, surinktų pagal Direktyvos 2009/138/EB ar nacionalinės teisės, kuria įgyvendinama ta direktyva, nuostatas, faktinę atskaitingąją visumą sudaro:
a)
draudimo bendrovės, įsteigtos ir reziduojančios atitinkamos euro zonos valstybės narės teritorijoje, įskaitant antrines įmones, kurių pagrindiniai subjektai yra už tos teritorijos ribų;
b)
a punkte nurodytų draudimo bendrovių filialai, reziduojantys už atitinkamos euro zonos valstybės narės teritorijos ribų, ir
c)
draudimo bendrovių, reziduojančių atitinkamos euro zonos valstybės narės teritorijoje, kurių pagrindinė buveinė yra už EEE ribų, filialai.
Draudimo bendrovių, reziduojančių euro zonos valstybių narių teritorijoje, kurių pagrindinė buveinė yra EEE, filialai nepriskiriami faktinei atskaitingajai visumai.
3. Faktinę atskaitingąją visumą sudarančioms draudimo bendrovėms taikomi visi statistinės atskaitomybės reikalavimai, išskyrus atvejus, kai taikoma nukrypti leidžianti nuostata pagal 7 straipsnį.
3 straipsnis
Statistikai naudojamas draudimo bendrovių sąrašas
1. ECB vykdomoji valdyba parengia ir tvarko statistikai naudojamą draudimo bendrovių, kurios sudaro faktinę atskaitingąją visumą, kuriai taikomas šis reglamentas, sąrašą. Sąrašas gali būti parengtas šiuo metu nacionalinės valdžios institucijos parengtų draudimo bendrovių sąrašų pagrindu, jei tokie sąrašai sudaryti, ir papildomi kitais draudimo bendrovių sąrašais, kuriuos apima 1 straipsnyje pateikta draudimo bendrovių apibrėžtis.
2. Atitinkamas NCB gali pareikalauti 2 straipsnio 2 dalyje a punkte nurodyto atskaitingojo agento pateikti reikalingą informaciją apie savo filialus, jei tokia informacija reikalinga šiam sąrašui.
3. Šį sąrašą ir bet kokius jo atnaujinimus NCB ir ECB pateikia tinkama forma, įskaitant elektronines priemones, internetą arba, suinteresuotų atskaitingųjų agentų prašymu, popierine forma.
4. Jeigu šiame straipsnyje nurodyto sąrašo naujausias elektroninis variantas yra neteisingas, ECB netaiko sankcijų jokiam atskaitingajam agentui, kuris tinkamai neįvykdė savo atskaitomybės reikalavimų, jeigu atskaitingasis agentas sąžiningai rėmėsi neteisingu sąrašu.
4 straipsnis
Statistinės atskaitomybės reikalavimai
1. Atskaitingieji agentai atitinkamam NCB tiesiogiai ar per atitinkamą NKI pagal vietos bendradarbiavimo tvarką ir laikantis I ir II priedų teikia:
a)
kartą per ketvirtį - duomenis apie draudimo bendrovių turto ir įsipareigojimų atsargas ketvirčio pabaigoje, o pagal 5 straipsnį, kartą per ketvirtį - patikslinimus dėl perkainojimo ar finansinius sandorius, kai taikoma;
b)
kartą per ketvirtį - duomenis apie ne gyvybės draudimo techninių rezervų atsargas ketvirčio pabaigoje, paskirstytas pagal veiklos sritis;
c)
kartą per metus - duomenis apie ne gyvybės draudimo techninių rezervų atsargas ketvirčio pabaigoje, paskirstytas pagal veiklos sritis ir geografines teritorijas.
2. Be 1 dalyje nustatytų reikalavimų, atskaitingieji agentai - draudimo bendrovės, įsteigtos ir reziduojančios euro zonos valstybių narių teritorijoje, atitinkamam NCB tiesiogiai ar per atitinkamą NKI pagal vietos bendradarbiavimo tvarką teikia informaciją apie pasirašytas draudimo įmokas, gautus reikalavimus ir išmokėtus komisinius. Ši informacija teikiama kartą per metus pagal I ir II priedus.
3. NCB gali gauti duomenis, kuriuos reikalaujama teikti pagal šį reglamentą, iš šių duomenų, surinktų pagal Direktyvoje 2009/138/EB nustatytą sistemą:
a)
duomenis, pateiktus kiekybiniuose priežiūros atskaitomybės šablonuose, kuriuos NKI perduoda NCB, nepaisant to, ar NCB ir NKI yra įsteigti atskirai, ar integruoti į tą pačią instituciją pagal abiejų įstaigų vietos bendradarbiavimo tvarkos sąlygas, arba
b)
duomenis, pateiktus kiekybiniuose priežiūros atskaitomybės šablonuose, kuriuos perduoda atskaitingieji agentai tiesiogiai ir vienu metu NCB ir NKI.
Jei kiekybiniame priežiūros atskaitomybės šablone yra duomenų, reikalingų šiame reglamente nustatytiems statistinės atskaitomybės reikalavimams vykdyti, NCB suteikiama galimybė susipažinti su visu šablonu ir bet kokiu kitu šablonu norint užtikrinti duomenų kokybę.
Valstybės narės gali nustatyti bendradarbiavimo tvarką, pagal kurią atitinkama NKI centralizuotai renka informaciją, kurioje laikomasi tiek duomenų rinkimo reikalavimų pagal Direktyvoje 2009/138/EB nustatytą sistemą, tiek papildomų duomenų rinkimo reikalavimų, apibrėžtų šiame reglamente, pagal nacionalinę teisę ir ECB apibrėžtas suderintas sąlygas.
4. NCB praneša atskaitingiesiems agentams apie įvairius jų duomenų rinkimo tikslus.
5 straipsnis
Patikslinimai dėl perkainojimo ir finansiniai sandoriai
Informacija apie patikslinimus dėl perkainojimo ir finansinius sandorius, kaip toliau nustatyta I priede ir aprašyta II priede, gaunama taip:
a)
atskaitingieji agentai teikia suvestinius patikslinimų dėl perkainojimo ir (arba) finansinių sandorių duomenis, atsižvelgiant į atitinkamo NCB nurodymus;
b)
NCB išveda vertybinių popierių sandorių vertės įverčius iš duomenų apie kiekvieną vertybinį popierių arba tiesiogiai renka duomenis apie tokius sandorius iš atskaitingųjų agentų kiekvieno vertybinio popieriaus būdu. NCB gali laikytis panašaus požiūrio ir su kitu turtu, išskyrus vertybinius popierius, rinkdami duomenis apie kiekvieną straipsnį;
c)
draudimo bendrovių draudimo techninių rezervų finansinių sandorių vertės įverčius išveda:
i)
atskaitingieji agentai pagal atitinkamo NCB gaires, remiantis bendrąja gerąja euro zonos lygmeniu nustatyta patirtimi, arba
ii)
atitinkamas NCB, remiantis draudimo bendrovių pateiktais duomenimis.
6 straipsnis
Apskaitos taisyklės
1. Išskyrus atvejus, kai šiame reglamente numatyta kitaip, apskaitos taisyklės, kurių laikosi draudimo bendrovės, teikdamos duomenis pagal šį reglamentą, yra nustatytos atitinkamoje nacionalinėje teisėje, įgyvendinančioje Direktyvą 2009/138/EB, arba bet kuriuose kituose nacionaliniuose arba tarptautiniuose standartuose, kurių privalo laikytis draudimo bendrovės pagal NCB nurodymus.
2. Be reikalavimų pagal atskaitomybės taisykles, kurių laikosi draudimo bendrovės pagal 1 dalį, duomenys apie draudimo bendrovių indėlius ir turimas paskolas, išreikštas „nominalia verte“ I priedo 2.1 ir 2.2 lentelėse, teikiami pagrindine ketvirčiui pasibaigus mokėtina suma. Šiai sumai nepriskiriami atitinkamos atskaitomybės praktikos nustatyti visiški ar daliniai nurašymai.
3. Nepažeidžiant euro zonos valstybėse narėse galiojančios apskaitos praktikos ir įskaitymo tvarkos, statistikos tikslais visas finansinis turtas ir įsipareigojimai pateikiami bendrąja verte.
7 straipsnis
Nukrypti leidžiančios nuostatos
1. Mažoms draudimo bendrovėms gali būti suteiktos nukrypti leidžiančios nuostatos tokia tvarka:
a)
NCB gali leisti taikyti nukrypti leidžiančias nuostatas mažiausioms rinkos dalies atžvilgiu draudimo bendrovėms, kaip apibrėžta Direktyvos 2009/138/EB 35 straipsnio 6 dalyje, jei draudimo bendrovėms, teikiančioms duomenis suvestiniam ketvirčio balansui, kiekvienoje euro zonos valstybėje narėje priklauso bent 80 % visos draudimo bendrovių rinkos dalies kiekvienoje euro zonos valstybėje narėje;
b)
draudimo bendrovė, kuriai suteikta nukrypti leidžianti nuostata pagal a punktą, laikosi 4 straipsnyje nustatytų atskaitomybės reikalavimų kartą per metus tam, kad draudimo bendrovės, prisidedančios prie metinio bendro balanso, sudarytų ne mažiau kaip 95 % bendros draudimo bendrovių rinkos dalies kiekvienoje euro zonos valstybėje narėje;
c)
draudimo bendrovė, kuri neprivalo teikti jokių duomenų pagal a ir b punktus, teikia atitinkamo NCB apibrėžtą sumažintą informacijos rinkinį;
d)
NCB kartą per metus laiku tikrina, kaip vykdomos a ir b punktuose nustatytos sąlygos, kad nuo kitų kalendorinių metų pradžios prireikus galėtų taikyti arba panaikinti nukrypti leidžiančias nuostatas.
2. NCB gali suteikti draudimo bendrovėms nuo duomenų apie turimą užsienio valiutą ir indėlius nominalia verte teikimo nukrypti leidžiančias nuostatas.
Jei duomenys, surinkti aukštesniu suvedimo lygmeniu, rodo, kad reziduojančių draudimo bendrovių turima užsienio valiuta ir indėliai sudaro mažiau nei 10 % nacionalinio bendro draudimo bendrovių balansų dydžio, ir mažiau kaip 10 % visų euro zonos draudimo bendrovių turimų užsienio valiutos ir indėlių atsargų, atitinkamas NCB gali nereikalauti teikti duomenis apie turimą užsienio valiutą ir indėlius nominalia verte. Atitinkamas NCB apie tokį sprendimą praneša atskaitingiesiems agentams.
3. Draudimo bendrovės gali nuspręsti nesinaudoti tokia nukrypti leidžiančia nuostata ir vykdyti visus 4 straipsnyje nustatytus statistinės atskaitomybės reikalavimus. Jei draudimo bendrovė pasirenka pastarąjį variantą, prieš pradėdama naudotis šia nukrypti leidžiančia nuostata, ji turi gauti atitinkamo NCB sutikimą.
8 straipsnis
Atlikimo laikas
1. Už 2016 m. atskaitingieji agentai perduoda atitinkamam NCB ar atitinkamai NKI ar jiems abiem pagal vietos bendradarbiavimo tvarką reikalingus ketvirtinius duomenis, ne vėliau kaip per aštuonias savaites nuo ketvirčio, su kuriuo duomenys yra susiję, pabaigos. Šis terminas vėliau perkeliamas viena savaite per metus ir 2019 m. pasibaigiantiems ketvirčiams sudaro penkias savaites.
2. Už 2016 m. atskaitingieji agentai perduoda atitinkamam NCB ar atitinkamai NKI ar jiems abiem pagal vietos bendradarbiavimo tvarką reikalingus metinius duomenis, ne vėliau kaip per 20 savaičių nuo metų, su kuriais duomenys yra susiję, pabaigos. Šis terminas vėliau perkeliamas dviem savaitėmis per metus ir 2019 m. sudaro 14 savaičių.
9 straipsnis
Būtinieji standartai ir nacionalinės atskaitomybės taisyklės
1. Atskaitingieji agentai vykdo statistinės atskaitomybės reikalavimus laikydamiesi III priede nustatytų būtinųjų perdavimo, tikslumo, sąvokų atitikties ir pataisymų standartų.
2. Atsižvelgdami į nacionalinius reikalavimus, NCB nustato ir įgyvendina atskaitomybės taisykles, kurių turi laikytis atskaitingieji agentai. NCB užtikrina, kad pagal tokias atskaitomybės taisykles būtų teikiama reikalinga statistinė informacija ir būtų galima tiksliai patikrinti, kaip vykdomi III priede nustatyti būtinieji perdavimo, tikslumo, sąvokų atitikties standartai.
10 straipsnis
Susijungimas, skaidymasis ir reorganizavimas
Jeigu susijungimas, skaidymasis ar reorganizavimas gali padaryti poveikį atskaitingojo agento statistinių įsipareigojimų vykdymui, viešai paskelbus apie ketinimą įvykdyti tokią operaciją ir iki jos įvykdymo atitinkami atskaitingieji agentai tiesiogiai ar per atitinkamą NKI pagal vietos bendradarbiavimo tvarką informuoja atitinkamą NCB apie planuojamas procedūras šiame reglamente nustatytiems statistinės atskaitomybės reikalavimams įvykdyti.
11 straipsnis
Tikrinimas ir privalomas rinkimas
Teisę tikrinti arba rinkti privalomą informaciją, kurią atskaitingieji agentai privalo pateikti pagal šį reglamentą, įgyvendina NCB, nepažeisdami ECB teisės pačiam tikrinti arba rinkti privalomą informaciją. Konkrečiai, NCB įgyvendina šias teises tada, kai atskaitingasis agentas nevykdo III priede nustatytų būtinųjų perdavimo, tikslumo, sąvokų atitikties ar pataisymų standartų.
12 straipsnis
Pirmasis duomenų teikimas
1. Pirmajam duomenų teikimui teikiami 2016 m. pirmojo ketvirčio ketvirtiniai duomenys ir 2016 m. metiniai duomenys.
2. 7 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytos draudimo bendrovės teikia metinius duomenis nuo 2016 m. atraminių metų. Be to, norint sudaryti draudimo bendrovių subsektoriaus statistiką nuo 2016 m. pradžios, draudimo bendrovės pagal 4 straipsnio 1 dalies a punktą teikia išsamų duomenų rinkinį už pirmąjį 2016 m. ketvirtį.
13 straipsnis
Baigiamoji nuostata
Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas pagal Sutartis privalomas visas ir tiesiogiai taikomas valstybėse narėse.
Priimta Frankfurte prie Maino 2014 m. lapkričio 28 d.