NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 833/2012
ze dne 17. září 2012,
kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých hliníkových fólií v rolích pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) dne 20. prosince 2011 informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu do Unie některých hliníkových fólií v rolích pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo dne 9. listopadu 2011 Evropské sdružení pro kovy (European Association of Metals, Eurométaux) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 50 % celkové výroby některých hliníkových fólií v rolích v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení šetření.
2. Strany Dotčené Řízením
(3)
O zahájení řízení Komise úředně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR, výrobce ve srovnatelné zemi, dovozce, distributory a další strany, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce ČLR. Zúčastněné strany měly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Žadatel, další výrobci v Unii, vyvážející výrobci v ČLR, dovozci a distributoři předložili svá stanoviska. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu výrobců v Unii, dovozců a vyvážejících výrobců se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení.
(6)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli dovozci a vyvážející výrobci požádáni, aby se přihlásili a poskytli Komisi základní informace o své činnosti související s dotčeným výrobkem (jak je vymezen v bodě 3 níže) v období od 1. října 2010 do 30. září 2011, které jsou požadovány v oznámení o zahájení řízení.
(7)
Co se týče výrobců v Unii, Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii na základě informací, které obdržela od spolupracujících výrobců v Unii před zahájením šetření. Tento vzorek sestával ze čtyř největších známých společností nebo skupin společností v Unii.
(8)
Jak je uvedeno ve 24. bodě odůvodnění, požadované informace poskytli a se zařazením do vzorku souhlasili pouze dva dovozci, kteří nejsou ve spojení. Proto se vzhledem k omezenému počtu spolupracujících dovozců výběr vzorku již nepovažoval za nutný. Třetí dovážející společnost poskytla písemné stanovisko, ale neodpověděla na dotazník.
(9)
Jak je uvedeno v 26. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo 14 vyvážejících výrobců v ČLR. Na základě informací poskytnutých těmito stranami Komise vybrala vzorek čtyř vyvážejících výrobců s největším objemem vývozu do Unie.
(10)
Aby se vyvážejícím výrobcům, kteří o to projevili zájem, umožnilo požádat o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti všem čínským vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a orgánům ČLR. Přihlásily se dvě společnosti, které požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství: jedna společnost byla součástí vybraného vzorku, druhá nikoli. Žádosti o přiznání individuálního zacházení předložily společnosti zařazené do vzorku a společnost, která požádala o zacházení jako v tržním hospodářství, ale která nebyla součástí vzorku.
(11)
Komise zaslala dotazníky všem vyvážejícím výrobcům, kteří se přihlásili ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení (konkrétně čtyřem společnostem zařazeným do vzorku a všem ostatním společnostem), aby mohli požádat o individuální zjišťování. Dotazníky byly rovněž zaslány ostatním stranám, o nichž bylo známo, že jsou řízením dotčeny, konkrétně čtyřem výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, spolupracujícím dovozcům v Unii, uživatelům a sdružení spotřebitelů.
(12)
Odpovědi poskytli tři vyvážející výrobci v ČLR zařazení do vzorku, čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku a dva dovozci, kteří nejsou ve spojení. Na dotazník pro uživatele odpovědělo také šest maloobchodníků.
(13)
Komise neobdržela žádné žádosti o individuální zjišťování v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení.
(14)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii
-
CUKI Cofresco SPA, Volpiano (TO), Itálie;
-
Fora Folienfabrik GmbH, Radolfzell, Německo;
-
ITS BV, Apeldoorn, Nizozemsko;
-
SPHERE Group, Paříž, Francie.
Vyvážející výrobci v ČLR
-
CeDo Shanghai Co. Ltd., Šanghaj;
-
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd., Ningbo;
-
Ningbo Times Co. Ltd., Ningbo;
-
Shanghai Blue Diamond Co. Ltd., Šanghaj.
Dovozce v Unii ve spojení s výrobcem
-
CeDo Limited, Telford, Spojené království.
Výrobce v Turecku (srovnatelná země)
-
Sedat Tahir Ltd., Ankara.
(15)
S cílem shromáždit informace týkající se nákladů na hlavní nepřímou surovinou pro výrobu hliníkových fólií, tj. surový hliník, se Komise obrátila na Šanghajskou burzu neželezných kovů (Shanghai Futures Exchange, dále také jen „SHFE“), která je důležitou platformou pro obchodování s hliníkem v Číně. O informace o světových trzích a cenách byla požádána Londýnská burza kovů (London Metal Exchange, dále také jen „LME“), kde byla kromě toho uskutečněna informační návštěva. SHFE na žádost Komise poskytla písemné informace. Komise rovněž navrhla informační návštěvu na SHFE, která byla původně schválena. V pozdější fázi však SHFE došla k závěru, že by k návštěvě bylo třeba povolení od čínské vlády. Čínské orgány naopak popřely, že by takové povolení bylo nezbytné. Nakonec SHFE odvolala své původní schválení návštěvy a rozhodla se ji nepřijmout.
(16)
Informační návštěva se uskutečnila na Šanghajských trzích s kovy (Shanghai Metals Markets, dále také jen „SMM“), které jsou poskytovatelem a vydavatelem informací o cenách v Šanghaji.
3. Období šetření
(17)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2010 do 30. září 2011 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený Výrobek
(18)
Dotčeným výrobkem je hliníková fólie o tloušťce 0,007 mm nebo větší, ale ne větší než 0,021 mm, nevytvrzená, válcovaná, též reliéfní, ale dále již neupravená, v rolích nízké váhy o hmotnosti nepřesahující 10 kg (dále jen „dotčený výrobek“ nebo „hliníková fólie v rolích“ nebo „AHF“). Dotčený výrobek je v současnosti kódů KN ex 7607 11 11 a ex 7607 19 10.
(19)
Dotčený výrobek se obvykle používá jako spotřební výrobek pro balení a jiná použití v domácnosti nebo stravování. Definice výrobku nebyla zpochybněna.
2. Obdobný Výrobek
(20)
Šetření ukázalo, že hliníkové fólie v rolích vyráběné v ČLR a z této země vyvážené, hliníkové fólie v rolích, které v Unii vyrábějí a prodávají výrobci v Unii, a hliníkové fólie v rolích, které jsou vyráběny a prodávány v Turecku (srovnatelná země) spolupracujícím tureckým výrobcem, mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti, jakož i stejná základní použití, a jsou proto považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. VÝBĚR VZORKU
1. Výběr Vzorku Výrobců v Unii
(21)
V souladu s článkem 17 základního nařízení a s ohledem na zjevně velký počet výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku pro účely zjištění újmy.
(22)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že prozatímně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestává ze čtyř největších (skupin) společností vybraných z více než 30 výrobců v Unii, o kterých bylo již před zahájením šetření známo, že vyrábějí obdobný výrobek. Vzorek byl vybrán na základě objemu prodeje výrobců, jejich velikosti a geografické polohy v rámci Unie; navrhovaný vzorek představoval 44 % celkové odhadované výroby v Unii během období šetření. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se seznámily s dokumentací a vyjádřily se ke vhodnosti výběru do 15 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení řízení. Po vypršení termínu pro předložení připomínek jedna zúčastněná strana namítla, že by ve vzorku měl figurovat také výrobce ze Spojeného království. V této souvislosti je třeba poznamenat, že jeden výrobce ze Spojeného království již do vzorku byl zařazen (součást společnosti Sphere Group). Žádná jiná zúčastněná strana proti konečné podobě vzorku neměla námitek, a vzorek byl proto potvrzen.
2. Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(23)
S ohledem na potenciálně velký počet dovozců zapojených do řízení se v souladu s článkem 17 základního nařízení v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku dovozců.
(24)
Pouze dva dovozci, kteří nejsou ve spojení, poskytli požadované informace a souhlasili se spoluprací. Výběr vzorku již proto nebyl považován za nutný.
3. Výběr vzorku vyvážejících výrobců
(25)
V souladu s článkem 17 základního nařízení a s ohledem na zjevně velký počet vyvážejících výrobců se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku pro účely zjištění dumpingu.
(26)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo 14 vyvážejících výrobců v ČLR. Tyto společnosti vyvezly přibližně 7 800 tun, což je přibližně 60 % čínského vývozu na trh EU v období šetření. Na základě informací poskytnutých těmito stranami Komise vybrala vzorek čtyř vyvážejících výrobců s největším objemem výroby, prodeje a vývozu, jež mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Jedna z vybraných společností následně ukončila spolupráci a další společnost oznámila Komisi, že informace, které jí poskytla ve formuláři pro výběr vzorku, byly chybné. Na základě těchto nových informací bylo rozhodnuto vyloučit tuto společnost ze vzorku společností. Komise vyzvala dvě další společnosti, aby se staly součástí vzorku. Proběhla konzultace se spolupracujícími vyvážejícími výrobci, zastoupením ČLR při EU a žadatelem ohledně konečného složení vzorku. Žádná zúčastněna strana proti tomuto výběru neměla výhrady. Následně jedna ze společností nově zařazených do vzorku rovněž ukončila spolupráci. Konečný vzorek tedy zahrnoval tři vyvážející výrobce v ČLR, což představovalo přibližně 30 % dovozu dotčeného výrobku do Unie v období šetření a 50 % objemu prodeje 14 vyvážejících výrobců, kteří poskytli údaje pro výběr vzorku.
D. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství a individuální zacházení
1.1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(27)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty vyvážející výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(28)
O přiznání zacházení jako v tržním hospodářství se přihlásily dvě společnosti: CeDo Shanghai Co. Ltd. (dále jen „CeDo Shanghai“) a Shanghai Blue Diamond Co. Ltd. (dále jen „Blue Diamond“). Pouze společnost CeDo Shanghai byla vybrána do výše zmíněného vzorku; druhá společnost vybrána nebyla. V návaznosti na rozsudek Soudního dvora ve věci C-249/10 P: Brosmann Footwear (HK) Ltd a další v. Rada Evropské unie však bylo rozhodnuto prošetřit všechny žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, které byly předloženy ve stanovené lhůtě, tj. také žádosti obou výše uvedených společností.
(29)
Žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství byly zkoumány prizmatem pěti kritérií stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Kritéria pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a náklady odrážejí tržní hodnotu;
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech;
-
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství;
-
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(30)
V prostorách těchto společností byla provedena šetření na místě týkající se žádostí o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství.
(31)
Oběma společnostem bylo odepřeno zacházení jako v tržním hospodářství podle prvního z kritérií uvedených v čl. 2 odst. 7 písm. c), neboť existovaly důkazy, že cena hlavní základní suroviny, hliníku, byla zkreslena. Zkreslena byla také cena meziproduktu, hliníkových fólií ve velkých rolích, jak je popsáno níže. Tyto společnosti rovněž nesplnily další kritéria, jak je vysvětleno níže.
1.1.1. Celoodvětvové závěry ohledně kritéria 1 - obchodní rozhodnutí a náklady nejdůležitějších vstupů
(32)
Hliníkové fólie v malých rolích se vyrábí jednoduchým postupem, který spočívá v převíjení, stříhání a balení hliníkových fólií ve velkých rolích do menších rolí. Hlavní surovinou pro výrobu hliníkových fólií je surový hliník. Surový hliník činí asi 60-70% výrobních nákladů výrobku, jenž je předmětem tohoto šetření, a je tudíž rozhodující nákladovou položkou při jeho výrobě. To se odráží v celoodvětvové praxi určování nákupní a prodejní ceny hliníkové fólie na základě referenční ceny surového hliníku (hliníkového ingotu) navýšené o poplatky za výrobu/převod. Společnosti žádající o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nakoupily hliníkové fólie ve velkých rolích na základě kupní smlouvy, ve které se stanovily ceny hliníkové fólie ve velkých rolích s odkazem na ceny surového hliníku zveřejněné na Šanghajských trzích s kovy, které jsou poskytovatelem informací o cenách různých kovů a určují tyto ceny na základě cen spotových obchodů v šanghajské oblasti. Ceny uváděné na Šanghajských trzích s kovy jsou pro ceny hliníku na domácím trhu vysoce reprezentativní. Tyto ceny se velmi důsledně řídí cenami na SHFE, na které se uskutečňuje většina transakcí v Číně.
(33)
Celosvětovou referencí pro cenu surového hliníku, který je komodita, je kotace na Londýnské burze kovů. Cena hliníku na domácím čínském trhu se výrazně liší od cen na Londýnské burze kovů. Jak ukazuje následující graf, cenový rozdíl mezi LME a SHFE se v období šetření pohyboval v rozmezí od + 500 až -90 USD/t. Během období šetření byla kotace na LME na základě průměrných měsíčních hodnot o více než 9 % vyšší než kotace na SHFE (čistá cena), přičemž rozdíl v polovině období činil až + 23 %. Je třeba rovněž zmínit, že během druhé části období šetření, kdy ceny na celém světě klesaly vzhledem k poklesu poptávky na trhu, bylo možné u cen na SHFE sledovat opačný trend (výsledkem toho byly ceny i o 3 % vyšší než ceny na Londýnské burze kovů), což dále ilustruje, že ceny na tomto trhu jsou zkreslené.
(34)
Tento zásadní rozdíl v cenách surového hliníku v porovnání se zbytkem světa, jak je vysvětleno výše, existuje pravděpodobně v důsledku kombinace řady státem ovlivňovaných faktorů a významného zasahování ze strany státu na domácím trhu, které se uskutečňuje pomocí celé řady nástrojů. Tento vliv státu měl za následek tvorbu a existenci poměrně izolovaného domácího trhu se surovým hliníkem v Číně, na který nepůsobí tržní síly.
(35)
Zaprvé, SHFE je kontrolována čínským státním regulačním orgánem (China Securities Regulatory Commission, dále jen „CSRC“). SHFE vykonává své funkce v souladu s nařízením o správě obchodování futures kontraktů (Futures Trading), s opatřeními pro správu takového obchodování a v souladu se svými stanovami. Řada z těchto státem uložených pravidel, kterými se řídí fungování burzy, přispívá k nízké volatilitě, zkreslení cen a vývoji cen na SHFE: denní cenové výkyvy jsou omezeny na 4 % nad nebo pod vypořádací cenou z předchozího obchodovacího dne, obchoduje se s nízkou frekvencí (do 15. dne každého měsíce), termínové smlouvy jsou omezeny na dobu až 12 měsíců, otevřené pozice (open interests) obchodníků jsou omezeny na určitou částku, cenová spekulace je zakázaná.
(36)
Přístup na burzu je ze zákona umožněn pouze čínským obchodníkům, kteří k obchodování na burze rovněž potřebují schválení od CSRC. Zástupci na trhu členů SHFE mohou provádět transakce pouze na žádost členů SHFE, nemohou přijímat pokyny od jiných organizací a nemohou obchodovat na vlastní účet. Fyzické dodávky se mohou uskutečnit pouze ve schváleném skladu v ČLR, na rozdíl od mezinárodních burz, v jejichž případě se dodávka může uskutečnit kdekoliv na světě. Kromě toho skutečnost, že představují pouze platformu pro fyzické výměny (neprodávají se deriváty), zcela izoluje čínské trhy s hliníkem. V důsledku toho je arbitráž s Londýnskou burzou kovů nebo s jinými trhy prakticky nemožná a burza funguje izolovaně od světových trhů. Proto nelze stavět tyto trhy na stejnou úroveň.
(37)
Za druhé, stát zasahuje do mechanismu tvorby cen na SHFE, vzhledem k tomu, že je jak prodejcem surového hliníku, tak prostřednictvím Státního úřadu pro rezervy a dalších státních orgánů nákupčím. Čínská vláda například zavedla stimulační balíček, jehož cílem bylo omezit dopady hospodářské krize na konci roku 2008; tento balíček zahrnoval program, který spočíval v pověření Státního úřadu pro rezervy nákupem hliníku od hliníkových hutí za účelem podpory jejich činnosti tím, že se uměle zvýší domácí poptávka, jelikož globální poptávku snížila celosvětová finanční a hospodářská krize. Tyto státem pořádané nákupy měly za následek významné zkreslení cen během prvního pololetí roku 2009. Zajímavé je zjištění, že na konci období šetření se ceny na čínském domácím trhu pohybovaly opačným směrem než ceny na světových trzích.
(38)
Čínský stát popsal svoji politiku zásahů v odvětví hliníku ve svém 12. pětiletém rozvojovém plánu pro hliník (2011-2015). V plánu se uvádí toto opatření: „úprava daňových úlev a slev na vývozní daně a dalších ekonomických nástrojů a přísná kontrola celkového objemu expanze a vývozu primárních výrobků“. V praxi to znamená, že na podporu odvětví hliníku je zaměřena kombinace specifických daňových režimů. Tyto nástroje omezují vývoz surového hliníku z ČLR a současně podporují dovoz a výrobu navazujících výrobků (jako dotčený výrobek) z hliníku pro domácí i vývozní trhy.
(39)
Tento plán navazuje na mnohaletou politiku popsanou v předchozích plánech. Tyto plány byly uskutečňovány v průběhu mnoha let a během období šetření byla prováděna řada níže popsaných prováděcích opatření. Jedná se o tyto programy:
1)
vývozní clo ve výši 17 % na surový hliník a hliníkový šrot (ve srovnání s 0% clem na hliníkové fólie v malých rolích);
2)
sleva na DPH ve výši 0 % na surový hliník (ve srovnání s 15% slevou na hliníkové fólie od června 2009);
3)
zrušení 5% cla na dovoz kovů.
(40)
Kombinaci těchto opatření používá stát k omezení vývozu surového hliníku, což na druhé straně vede k rostoucí domácí dodávce a ke snížení cen na domácím trhu.
(41)
Velká většina čínských hliníkových hutí je ve vlastnictví státu. Různé průmyslové plány, které zřetelně ovlivňují výrobní kapacitu a výrobu hliníku, v současnosti zejména 12. pětiletý plán (2011-2015) pro odvětví hliníku, podporují strategický rozvoj „hluboce zpracovaných výrobků z hliníku a odvětví výroby hliníku, aby se dále rozšířil průmyslový řetězec“.
(42)
Opatření přijatá čínským státem, jak jsou popsána výše, byla tedy považována za důkaz zásahů státu do rozhodování společností týkajícího se získávání surovin a jejich výrobních nákladů. Současný čínský systém spočívající ve vysokých vývozních clech a nulovém vracení DPH z vývozu surového hliníku, spolu s nulovou vývozní daní a částečným vrácením DPH na vývoz navazujících výrobků z hliníku, jako je dotčený výrobek, a zásahy státu při stanovování cen na SHFE, vedl v zásadě k situaci, kdy čínské ceny surového hliníku a ceny navazujících výrobků z hliníku (rovněž používaných jako surovina při výrobě dalších výrobků z hliníku) jsou výsledkem zásahu státu a nezávislé na kolísání cen na mezinárodních trzích. To má přímý dopad na rozhodování společností při pořizování navazujících hliníkových surovin. Ceny hliníku byly vždy narušeny (s výjimkou, jak již bylo uvedeno výše, velmi omezené doby, kdy byly zřejmě ve hře jiné narušující priority státu), což poskytovalo čínským výrobcům hliníkových fólií nespravedlivou výhodu.
(43)
Vzhledem k tomu, že surový hliník činí asi 60 % nákladů na výrobu hliníkových fólií v malých rolích, představuje tento rozdíl významné nepřiměřené nákladové zvýhodnění čínských výrobců, které je pro druh komodity, jako jsou hliníkové fólie v malých rolích, rozhodující.
(44)
Poté, co jí byla zjištění Komise zpřístupněna, společnost CeDo Shanghai je zpochybnila. Nejprve tvrdila, že některá zjištění Komise jsou chybná a nekonzistentní, což negativně ovlivňuje celková zjištění týkající se obchodního rozhodování společností v ČLR. Konkrétně uvedla, že přístup na SHFE není omezen pouze na čínské státní příslušníky, neboť je možné otevírat účty u zprostředkovatelů, kteří mají povolení k obchodování na SHFE. V obecnosti společnost nezpochybnila skutečnost, že existují kontrolované akce ze strany čínského státu, ale podle jejího názoru není cílem těchto akcí narušení cen a zajištění trvale nízké volatility na trhu, nýbrž prevence spekulací a možných chyb při provádění transakcí. Dále podnik tvrdil, že v období šetření byly variace a rozdíl cen na SHFE a LME spíše omezené, a v určitém období byly dokonce ceny v ČLR vyšší než jinde ve světě. Proto je cenové zvýhodnění čínských výrobců, které by bylo způsobeno snížením cen, minimální, pokud vůbec nějaké. Společnost dále vysvětluje, že zvrácení vývoje cen na konci období šetření bylo způsobeno skutečností, že čínské hospodářství na konci roku 2011 stále expandovalo, a nebylo tedy výsledkem narušení ze strany státu. Nakonec společnost tvrdila, že výše uvedené mechanismy nebo postupy nemají podstatný vliv na rozhodování společností, pokud jde o jejich náklady a cenové politiky.
(45)
Prohlášení společnosti nejsou v rozporu se zjištěním Komise, že obchodování na burze je vyhrazeno pouze čínským obchodníkům. Pokud jde o účel a cíl akcí prováděných státem, jsou prohlášení společnosti spekulativní a v tomto okamžiku nepodložená důkazy. Důvod zavedení těchto předpisů a omezení je irelevantní; směrodatný je jejich celkový dopad, který spočívá ve vytvoření izolovaného domácího trhu s hliníkem, na kterém se vývoj cen neřídí vývojem cen na světových trzích. V tomto ohledu se rovněž podotýká, že po poskytnutí informací čínské orgány k tomuto bodu nepředložily žádné připomínky. Jak je uvedeno výše ve 43. bodě odůvodnění, narušení čínského trhu s hliníkem (cenový rozdíl v období šetření je -9 %) je dostatečně významné, aby vedlo k významnému nepřiměřenému nákladovému zvýhodnění čínských výrobců výrobku takového komoditního typu, jako je dotčený výrobek. Toto nákladové zvýhodnění nelze vysvětlit žádnou komparativní výhodou čínských výrobců hliníku. A konečně, všechny spolupracující společnosti nakupovaly suroviny na čínském domácím trhu na základě smluv, které jsou indexovány podle místních cen hliníku. Individuální rozhodnutí společností jsou tedy zřetelně ovlivněna akcemi státu, které narušují trh s hliníkem.
(46)
Společnost Blue Diamond vysvětlila, že ceny na SMM nejsou státem diktované ceny a že SMM se podobá LME, neboť v obou případech se jedná o veřejné zdroje informací. Komise nezjistila, že by ceny byly přímo stanovované státem, proto je tato připomínka irelevantní. Dále pak veřejná dostupnost cen automaticky nezajišťuje, že jsou tyto ceny výsledkem tržních sil.
1.1.2. Závěry pro konkrétní společnosti ohledně kritérií 2 až 5
(47)
Komise zjistila, že společnost CeDo Shanghai nesplnila kritérium 3, jelikož její splátky půjčky v cizí měně podléhaly schválení devizové správy, o které se lze domnívat, že má rušivý vliv na rozhodování společnosti o půjčkách, a tedy na její finanční situaci.
(48)
Společnost CeDo Shanghai zpochybnila zjištění Komise týkající se kritéria 3. Tvrdila, že registrace u devizové správy je celostátní praxí, která se vztahuje na všechny společnosti, které splácí půjčky ze zahraničí a jedná se pouze o řádnou správu věcí veřejných ze strany čínských finančních orgánů, které musí zajistit, aby nedocházelo k nekalým transakcím za účelem umožnění odtoku financí z Číny. Společnost dále tvrdila, že její výrobní náklady ani její celková finanční situace v žádném případě nezávisí na tomto schválení. Společnost CeDo Shanghai proto tvrdila, že definice kritéria 3 ze strany Komise je v tomto ohledu chybná.
(49)
Rozhodnutí o financování jsou pro podniky bezpochyby jedna z nejdůležitějších rozhodnutí. Regulace ohledně vnějšího dluhu uváděná společností CeDo Shanghai jasně uplatňuje schvalovací postup u půjček, které nepochází z Číny. Rozhodování podniků o financování ze zahraničí tedy podléhá schválení ze strany státu, který tak narušuje finanční situaci společností. Tvrzení společnosti proto bylo zamítnuto.
(50)
Společnost Blue Diamond nesplnila kritérium 1 také z dalšího důvodu, neboť využívá rozšířeného osvobození od daně z příjmu. Dále nesplnila kritérium 2, neboť nemá jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech. Dále tato společnost nebyla schopna prokázat, že splňuje kritérium 3, jelikož využívá průmyslových objektů zdarma, což narušuje její náklady a finanční situaci.
(51)
Společnost zpochybnila některá z těchto zjištění. Tvrdila, že osvobození od daně nemá vliv na její vývozní ceny, které jsou předmětem antidumpingového šetření. Tvrdila rovněž, že ve svém účetnictví dodržovala čínská pravidla týkající se DPH a vysvětlila, že odlišnosti v záznamech o prodeji a v účetních záznamech byly výsledkem smluvních podmínek a nebyly běžnou praxí společnosti. Společnost dále potvrdila, že používá značného množství průmyslových prostor zdarma na základě dohody.
(52)
Připomínky týkající se dvojí fakturace byly v rozporu s vysvětlením a důkazy poskytnutými během šetření na místě. Nebyly poskytnuty žádné další důkazy o dvojí fakturaci a o tom, jakým způsobem byl postup společnosti pro odpisy v souladu s čínskými pravidly týkajícími se DPH, jak tvrdila tato společnost. Společnost kromě toho potvrdila závěry týkající se osvobození od daní a bezplatné využívání průmyslových prostor. V této souvislosti je třeba uvést, že kritéria používaná k posouzení žádostí o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství se netýkají vždy striktně vývozní ceny, ale slouží k určení toho, zda u výrobce v souvislosti s výrobou a prodejem obdobného výrobku převažují podmínky tržního hospodářství. Vzhledem k tomu, že společnost nepožádala o individuální zjišťování a ani nebyla vybrána do vzorku, nebyly požadovány informace o jejích vývozních cenách.
(53)
Zacházení jako v tržním hospodářství se tudíž zamítá oběma společnostem.
1.2. Individuální zacházení
(54)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedený článek případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisky;
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny;
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby a buď jsou státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce v menšině, nebo je společnost dostatečně nezávislá na státních zásazích;
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(55)
Všechny společnosti zařazené do vzorku a společnost Blue Diamond požádaly o individuální zaházení. Jejich žádost byla přezkoumána. Šetření ukázalo, že všechny společnosti zařazené do vzorku a společnost Blue Diamond splnily všechny podmínky čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
(56)
Proto bylo všem vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku a společnosti Blue Diamond přiznáno individuální zacházení.
2. Srovnatelná Země
(57)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určí na základě cen na domácím trhu nebo na základě početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(58)
V oznámení o zahájení řízení uvedla Komise záměr použít Spojené státy americké jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR, a účastníci řízení byli vyzváni, aby se k této volbě vyjádřili.
(59)
Nebyly obdrženy žádné podstatné připomínky k volbě Spojených států amerických (dále jen „USA“) jako navrhované srovnatelné země. Žádná ze zúčastněných stran nenavrhla jinou srovnatelnou zemi výrobců obdobného výrobku.
(60)
Výrobci v USA však nebyli ochotni spolupracovat, přestože během šetření byli kontaktováni všichni známí výrobci v USA. Komise požádala o spolupráci výrobce v ostatních třetích zemích, které byly uvedeny v podnětu, jako je Mexiko a Jihoafrická republika, avšak ani v těchto zemích nedošlo k navázání spolupráce.
(61)
Komise se sama pokusila vyhledat další výrobce ze třetích zemí. Dopisy a dotazníky byly proto rozeslány všem známým výrobcům v dalších třetích zemích (Turecko, Indie, Jižní Korea).
(62)
Dva turečtí výrobci se přihlásili ke spolupráci. Dále jeden výrobce odpověděl na všechny otázky dotazníku a souhlasil s inspekcí ve svých prostorách.
(63)
Komise zveřejnila své posouzení týkající se vhodnosti Turecka jako srovnatelné země v nedůvěrné dokumentaci, která je zúčastněným stranám k dispozici k nahlédnutí. Žádná ze zúčastněných stran se k výběru Turecka jako srovnatelné země nevyjádřila.
(64)
Proto bylo předběžně rozhodnuto, že Turecko je vhodnou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
3. Běžná Hodnota
(65)
Vzhledem k tomu, že žádná ze společností žádajících o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nebyla schopna prokázat, že splňuje kritéria pro toto přiznání, a další dvě společnosti, které byly vybrány do vzorku, o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nepožádaly, běžná hodnota pro všechny čínské vyvážející výrobce byla stanovena, jak je vysvětleno v 57. bodě odůvodnění výše, na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných nebo na základě početně zjištěné běžné hodnoty v Turecku pro obdobný výrobek. Poté, co byly za základ pro stanovení běžné hodnoty zvoleny ceny zaplacené nebo splatné v Unii, byla běžná hodnota vypočtena na základě údajů ověřených v prostorách spolupracujícího tureckého výrobce uvedeného ve 14. bodě odůvodnění výše.
(66)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní. Bylo zjištěno, že prodej uskutečněný tureckým spolupracujícím výrobcem obdobného výrobku v Unii je reprezentativní ve srovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku.
(67)
Komise poté zkoumala, zda tento prodej může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům. Prodejní transakce byly považovány za ziskové v případě, že se jednotková cena rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší. Proto byly stanoveny výrobní náklady na tureckém trhu v období šetření.
(68)
V případě těch typů výrobku, u nichž se více než 80 % objemu prodeje na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší než náklady na jednotku a jejichž vážená průměrná prodejní cena byla rovna výrobním nákladům na jednotku nebo vyšší, byla běžná hodnota jednotlivých typů výrobku určena jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu bez ohledu na to, zda šlo o prodej ziskový, či nikoli.
(69)
Pokud objem ziskového prodeje určitého druhu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného druhu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného druhu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného druhu výrobku v období šetření.
(70)
Pokud spolupracující turecký výrobce neměl žádný domácí prodej konkrétního druhu výrobku, byla běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení určena početně.
(71)
U druhů výrobku, které nebyly prodávány spolupracujícím tureckým výrobcem na domácím trhu, ale byly prodávány na jiných trzích, byla běžná hodnota početně zjištěna tak, že k nákladům na výrobu téhož druhu výrobku prodávaného na jiných trzích byly přičteny jeho prodejní, správní a režijní náklady a zisk. V případě druhů výrobků, které nebyly tureckým spolupracujícím výrobcem prodávány vůbec, byla běžná hodnota početně zjištěna tak, že k nákladům na výrobu všech druhů výrobku byly přičteny jejich prodejní, správní a režijní náklady a zisk.
(72)
Podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení byly částky pro prodejní, správní a režijní náklady a zisk stanoveny na základě údajů, které turecký výrobce skutečně zaznamenal při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku.
4. Vývozní Ceny
(73)
Vyvážející výrobci uskutečňovali prodej na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím společností ve spojení se sídlem v Unii.
(74)
Pokud se vývoz do Unie uskutečnil přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě cen, které byly skutečně zaplaceny za dotčený výrobek, nebo cen, které je třeba zaplatit.
(75)
Pokud se vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanoveny na základě cen, za něž byl dovezený výrobek poprvé těmito společnostmi ve spojení znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii. Úpravy byly provedeny u všech nákladů za období mezi dovozem a novým prodejem včetně prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Pokud jde o ziskové rozpětí, byl použit zisk, kterého dosáhli dva dovozci dotčeného výrobku, kteří nejsou ve spojení, neboť skutečný zisk dovozce ve spojení nebyl kvůli vztahu mezi vyvážejícím výrobcem a dovozcem ve spojení považován za spolehlivý.
5. Srovnání
(76)
Vzhledem k tomu, že čínský dovoz byl od výrobců privátní značky, byla srovnání provedena pouze na základě prodeje výrobků privátní značky uskutečněného tureckou spolupracující společností.
(77)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité individuální úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Odpovídající úpravy nepřímých daní, nákladů na dopravu, pojištění, manipulaci a záruky a úpravy úvěrových nákladů byly provedeny ve všech případech, kdy byly považovány za přiměřené, správné a podložené ověřenými podklady. Hmotnost balení nebyla při srovnávání brána v úvahu.
(78)
Když byl ke klasifikaci druhů výrobku použit systém PCN, byla u všech vyvážejících výrobců zařazených do vzorku zjištěna nízká shoda. Jestliže nemohly být identifikovány žádné přímé shody, byly porovnávány podobné druhy a byly provedeny úpravy za účelem zohlednění rozdílů jako např. v typech balení. V případě použití metody podobnosti byly dotčené straně sděleny podrobné informace.
6. Dumpingová Rozpětí
(79)
Podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení se dumpingové rozpětí pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku zjišťovalo na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozních cen a bylo vyjádřeno jako procentní podíl ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením.
(80)
Výpočet váženého průměru těchto tří dumpingových rozpětí byl proveden pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku.
(81)
Vzhledem k malé spolupráci ze strany ČLR (přibližně 60 %) se považovalo za vhodné, aby se celostátní dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR stanovilo na základě nejvíce dumpingových transakcí spolupracujících vývozců.
(82)
Stanovená prozatímní dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, jsou následující:
Tabulka č. 1
Dumpingová rozpětí
Název společnosti
Status
Dumpingové rozpětí
CeDo Shanghai Co. Ltd.
Individuální zacházení
39,3 %
Ningbo Times Co. Ltd.
Individuální zacházení
31,4 %
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
Individuální zacházení
28,6 %
Další spolupracující společnosti
35,2 %
Celostátní dumpingové rozpětí
43,4 %
E. ÚJMA
1. Výroba v unii a výrobní odvětví unie
(83)
V Unii existuje 31 výrobců nebo skupin výrobců obdobného výrobku, z nichž většina je relativně malá. Dále se na ně bude odkazovat jako na „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Žadatel Eurométaux jednal jménem sedmi výrobců, jejichž souhrnná výroba během období šetření činila přibližně 50 % celkové výroby v Unii některých hliníkových fólií v rolích. Je však třeba poznamenat, že se údaje poskytnuté žadatelem, jak bylo ověřeno z jiných zdrojů, vztahovaly na všechny známé společnosti, které vyrábějí a prodávají dotčený výrobek na trhu Unie. Na tomto základě byla celková výroba obdobného výrobku v Unii v období šetření odhadnuta na 91 000 tun. Prostřednictvím žadatele byly shromážděny nebo zpřístupněny informace od všech známých společností, které vyrábějí a prodávají dotčený výrobek na trhu Unie. Tyto informace budou při tomto šetření použity jako makroekonomické ukazatele.
2. Spotřeba v unii
(84)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje na trhu Unie uskutečněného výrobním odvětvím Unie a na základě dovozu na trh Unie. Tyto údaje byly předloženy žadatelem a byly zpřístupněny všem zúčastněným stranám. Údaje poskytnuté o výrobcích v Unii byl ověřeny na základě údajů, které Komise obdržela během šetření pozic a výběru vzorků. Údaje o dovozu dotčeného výrobku jak pro dotčenou zemi, tak pro třetí země byly ověřeny na základě údajů z databáze COMEXT (Eurostat). Žadatel poukázal na to, že jeho údaje o prodeji na trhu Unie obsahovaly určité objemy vyrobené v ČLR, které již byly zahrnuty do údajích o dovozu. Proto se z objemu prodeje některých výrobců nezařazených do vzorku v EU, kteří rovněž dováželi z ČLR, učinil odpočet. Tento odpočet zabránil dvojímu započítání objemů prodeje do celkové spotřeby.
(85)
Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
Tabulka č. 1
Spotřeba v EU (v tunách)
2008
2009
2010
Období šetření
Celkový dovoz
4 600
7 600
10 300
14 300
Výroba v Unii prodávaná na trhu Unie
91 000
91 500
87 700
82 456
Celková spotřeba
95 600
99 100
98 000
96 756
Index (2008 = 100)
100
104
103
101
(86)
Celková spotřeba na trhu EU během posuzovaného období kolísala pouze mírně. Příčinou této stability byla skutečnost, že trh EU pro dotčený výrobek je dobře zavedený; vzhledem k tomu, že se jedná o výrobek běžně používaný v domácnostech, nedocházelo navzdory hospodářské krizi na trhu s tímto výrobkem k výrazným výkyvům.
3. Dovoz z dotčené země
3.1. Objemy a podíl na trhu
(87)
Údaje o objemech dovozu byly získány od žadatele, který upravil statistické údaje Eurostatu na základě svých znalostí o trhu. Tato úprava byla nezbytná, neboť statistika kódů KN obsahuje dovoz, který není dovozem dotčeného výrobku. Úprava byla založena na poznatcích o vývozu na trh EU z různých vyvážejících zemí a na dovozní ceně, která by naznačovala, zda byl dovážený výrobek dotčeným výrobkem či nikoliv. Podrobné údaje a metodologie byly zúčastněným stranám zpřístupněny v příloze 3 žádosti. Na tomto základě se dovoz do Unie z ČLR během posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka č. 2
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
Období šetření
Dovoz z ČLR (v tunách)
4 270
6 836
9 839
12 994
Index (2008 = 100)
100
160
230
304
Podíl na trhu
4,5 %
6,9 %
10,0 %
13,4 %
Index (2008 = 100)
100
154
225
301
Zdroj: Žadatel
(88)
Po antidumpingovém šetření ohledně hlavní suroviny a předcházejícího výrobku (hliníkové fólie ve velkých rolích), které vedlo v roce 2009 k uložení cel pro čínské výrobce, objem dovozu z ČLR podstatně vzrostl. Objem dovozu dotčeného výrobku vzrostl během posuzovaného období o více než 200 %.
(89)
Podíl na trhu zaujímaný čínskými vyvážejícími výrobci vykazuje stejný vzestupný trend dovozu během posuzovaného období: vzrostl ze 4,5 % v roce 2008 na 13,4 % v období šetření.
3.2. Ceny dumpingového dovozu a cenové podbízení
(90)
Průměrné ceny dovozu z ČLR se vyvíjely takto:
Tabulka č. 3
Ceny dovozu z ČLR
2008
2009
2010
Období šetření
Průměrná cena CIF (EUR/t)
(3)
2 335
2 600
2 518
Index (2009 = 100)
(3)
100
111
108
Zdroj: Eurostat
(91)
Mělo by být uvedeno, že čínské dovozní ceny se ve velké míře řídí čínskými cenami surovin (především slitin hliníku). Dovozní ceny však v období šetření klesly o 3 %, ve srovnání s rokem 2010, kdy se ceny surovin zvýšily přibližně o 4 % (viz níže uvedená tabulka).
Tabulka č. 4
Vývoj průměrných cen hliníku v Číně
2008
2009
2010
Období šetření
Měsíční spotová vážená průměrná cena na SHFE (EUR/t)
1 408
1 187
1 467
1 523
Index (2008 = 100)
100
84
104
108
Zdroj: Šanghajská burza neželezných kovů (SHFE), bez DPH
(92)
Vzhledem k tomu, že veškerý známý čínský dovoz byl od výrobců privátní značky, byla srovnání cenového podbízení (a prodeje pod cenou) provedena pouze na základě prodeje výrobků privátní značky uskutečněného výrobním odvětvím Unie.
(93)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých druhů výrobku prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu spolupracujících čínských výrobců prodávaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o stávající celní poplatky a náklady po dovozu.
(94)
Toto cenové srovnání bylo provedeno podle druhu u transakcí na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledek srovnání vyjádřený jako procentuální část obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření poukázal na vážené průměrné rozpětí cenového podbízení 10,0 % ze strany čínských vyvážejících výrobců.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví unie
4.1. Předběžné poznámky
(95)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
(96)
Makroekonomické ukazatele (výroba, kapacita, využití kapacity, objem prodeje a podíl na trhu) byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie. Toto posouzení bylo založeno na informacích poskytnutých žadatelem, které byly ověřeny na základě údajů poskytnutých spolupracujícími výrobci v Unii.
(97)
Analýza mikroekonomických ukazatelů (průměrné jednotkové ceny, zaměstnanost, mzdy, produktivita, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál) byla provedena u výrobců v Unii zařazených do vzorku. Posouzení vycházelo z jejich informací, které byly řádně ověřeny.
4.2. Makroekonomické ukazatele
4.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka č. 5
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity Unie
2008
2009
2010
Období šetření
Objem výroby (v tunách)
95 500
95 000
93 000
91 000
Index (2008 = 100)
100
99
97
95
Výrobní kapacita (v tunách)
160 000
164 000
164 000
164 000
Index (2008 = 100)
100
103
103
103
Využití kapacity
59,7 %
57,9 %
56,7 %
55,5 %
Index (2008 = 100)
100
97
95
93
(98)
Výše uvedená tabulka ukazuje, že výroba v posuzovaném období navzdory stabilní spotřebě klesala. Ačkoli výrobní kapacita byla během posuzovaného období přiměřeně stabilní, využití kapacity klesalo stejně jako výroba.
4.2.2. Objem prodeje a podíl na trhu
Tabulka č. 6
Objem prodeje a podíl na trhu
2008
2009
2010
Období šetření
Objem prodeje na trhu EU (v tunách)
91 000
91 500
87 700
82 456
Index (2008 = 100)
100
101
96
91
Podíl na trhu
95,2 %
92,3 %
89,5 %
85,2 %
Index (2008 = 100)
100
97
94
90
(99)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období snížil o 9 % a jeho podíl na trhu setrvale klesal z 95,2 % v roce 2008 na 85,2 % v průběhu období šetření.
4.2.3. Růst
(100)
Pokles objemu prodeje v EU a podílu výrobního odvětví Unie na trhu v posuzovaném období je třeba vnímat v kontextu stabilní spotřeby během stejného období, jak je popsáno v 85. bodě odůvodnění.
4.3. Údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku (mikroekonomické ukazatele)
4.3.1. Průměrné jednotkové ceny v Unii a výrobní náklady
Tabulka č. 7
Prodejní ceny
2008
2009
2010
Období šetření
Jednotková cena v EU pro nezávislé odběratele
(EUR/t)
4 479
3 950
4 237
4 378
Index (2008 = 100)
100
88
95
98
(101)
Průměrné prodejní ceny (včetně značkových a neznačkových výrobků) vykazují během posuzovaného období pokles o 2 %. Prodejní ceny však nebyly považovány za spolehlivý ukazatel újmy, jelikož byly značně ovlivněny cenami surovin (zejména hliníku), které během posuzovaného období vykazovaly podobnou tendenci. Celkově vzato, ceny v roce 2010 a v období šetření byly nižší z důvodu cenového podbízení popsaného v 94. bodě odůvodnění výše.
4.3.2. Zaměstnanost, produktivita a mzdy
Tabulka č. 8
Zaměstnanost, produktivita a mzdy
2008
2009
2010
Období šetření
Počet zaměstnanců
301
314
287
284
Index (2008 = 100)
100
104
95
94
Produktivita (v jednotkách/zaměstnanec)
143
138
141
138
Index (2008 = 100)
100
96
98
96
Mzda na zaměstnance
41 070
38 913
44 115
43 600
Index (2008 = 100)
100
95
107
106
(102)
Počet zaměstnanců se během posuzovaného období snížil o 6 %, ačkoli mzdy mírně vzrostly. Navíc pokles počtu zaměstnanců nevedl k nárůstu produktivity, neboť ztráty objemu prodeje, jak jsou popsány ve 99. bodě odůvodnění výše, byly ještě výraznější. Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená jako výkon na osobu a na rok, v posuzovaném období mírně klesla. Své nejnižší hodnoty dosáhla v roce 2009; v roce 2010 se začala zvyšovat, avšak nedosáhla své počáteční úrovně. V období šetření se produktivita vrací na nejnižší úroveň z roku 2009.
4.3.3. Zásoby
Tabulka č. 9
Zásoby
2008
2009
2010
Období šetření
Konečný stav zásob
2 873
2 994
3 092
3 534
Index (2008 = 100)
100
104
108
123
Konečný stav zásob jako procento výroby
6,7 %
6,9 %
7,7 %
9,1 %
Index (2008 = 100)
100
104
115
136
(103)
Ačkoli společnosti výrobního odvětví Unie zařazené do vzorku udržovaly své zásoby na nízké úrovni a využívaly systému výroby na objednávku, některé běžné výrobky zůstávaly na skladě. Výše zásob se značně zvýšila, a to jak v absolutních číslech, tak jako procento výroby. Během dotčeného období se úroveň stavu zásob na konci roku zvýšila z 6,7 % na 9,1 %.
4.3.4. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
Tabulka č. 10
Ziskovost
2008
2009
2010
Období šetření
Ziskovost prodeje EU (v % čistého prodeje)
2,7%
6,2%
2,7%
0,7%
Index (2008 = 100)
100
231
101
27
(104)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. Takto vypočtená ziskovost dosáhla své nejvyšší úrovně v roce 2009, jelikož se snížily náklady na nákup hlavní suroviny (tj. hliníku). Od roku 2009 se zisk začal snižovat a v období šetření dosáhl 0,7 %. Tyto údaje o ziskovosti se týkají všech segmentů trhu, včetně relativně ziskového značkového segmentu, který byl mnohem méně zasažen konkurencí levného čínského dovozu. Segment privátních značek byl však v období šetření výrazně ztrátový.
(105)
Schopnost získávat kapitál výrobní odvětví Unie neuvedlo jako významný problém.
Tabulka č. 11
Peněžní tok, investice a návratnost investic
2008
2009
2010
Období šetření
Peněžní tok
12 716 283
17 369 815
12 030 581
7 771 917
Index (2008 = 100)
100
137
95
61
Investice (EUR)
4 604 286
2 167 756
2 770 090
1 716 570
Index (2008 = 100)
100
47
60
37
Návratnost investic
33,3 %
68,7 %
27,2 %
7,4 %
Index (2008 = 100)
100
206
82
22
(106)
Peněžní tok, tj. schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, jakož i návratnost investic, sledovaly podobný negativní trend jako zisk z obratu.
(107)
V roce 2008 jeden výrobcem v EU investoval do dodatečných skladovacích zařízení. V ostatních letech posuzovaného období nebyly zjištěny žádné významné investice společností výrobního odvětví Unie zařazených do vzorku.
4.3.5. Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(108)
Dumpingová rozpětí jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu. Všechna stanovená rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. Navíc vzhledem k objemu dumpingového dovozu z ČLR a jeho cenám není možné považovat dopad skutečného dumpingového rozpětí na trh EU za zanedbatelný.
5. Závěr o újmě
(109)
Šetřením bylo prokázáno, že se mnoho ukazatelů újmy pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie během posuzovaného odvětví zhoršilo, nebo se nevyvíjelo v souladu se spotřebou. To se týká především období od roku 2010 do konce období šetření.
(110)
V posuzovaném období v souvislosti se stabilní spotřebou nepřetržitě a výrazně rostl dovoz z ČLR. Současně s tím klesl celkový objem prodeje výrobního odvětví Unie o 9 % a jeho podíl na trhu poklesl přibližně o 10 procentních bodů. Rovněž zásoby výrobního odvětví Unie se výrazně zvýšily, což poukazuje na jeho neschopnost výrobek prodat. Levný dumpingový dovoz během posuzovaného období trvale rostl a jeho ceny byly v období šetření výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(111)
Dále byly v roce 2010 a během období šetření významně ovlivněny ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok a ziskovost.
(112)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
F. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(113)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a čl. 3 odst. 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz pocházející z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, aby ji bylo možné označit za podstatnou. Dále byly zkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, aby se zajistilo, že jakákoli újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připisována dumpingovému dovozu.
2. Účinek dumpingového dovozu
(114)
Na konci roku 2009 byla na hliníkové fólie ve velkých rolích pocházející z ČLR uložena antidumpingová cla. Od tohoto data se dovoz dotčeného výrobku (navazujícího výrobku) rychle zvýšil. Toto zvýšení dovozu probíhalo současně se zhoršováním situace výrobního odvětví Unie.
(115)
Šetření prokázalo, že spotřeba Unie zůstala během posuzovaného období stabilní, zatímco objem dumpingového dovozu z ČLR dramaticky vzrostl, a to o více než 200 %. Podíl tohoto dovozu na trhu se také zvýšil ze 4,5 % v roce 2008 na 13,4 % v období šetření (tj. přibližně o 9 procentních bodů). Zároveň objem prodeje uskutečněného výrobním odvětvím Unie poklesl o 9 % a podíl na trhu klesl rovněž o 9 procentních bodů, z 95,2 % v roce 2008 na 85,2 % v období šetření.
(116)
Pokud jde o cenový tlak, je třeba zdůraznit, že ze strany čínských vyvážejících výrobců docházelo v období šetření k cenovému podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie. Cenový tlak při rostoucích objemech umožňoval čínským vyvážejícím výrobcům získávat zakázky od velkých odběratelů (maloobchodníků a velkoobchodníků). U stávajících zakázek muselo výrobní odvětví Unie upustit od růstu cen, které byly nezbytné ke kompenzování zvýšení cen hliníku. Cenové podbízení se v období šetření pohybovalo kolem 10 % a v témže roce výrobní odvětví Unie zvýšilo průměrné ceny o 3 %, aby kompenzovalo zvýšené náklady na suroviny; čínští vyvážející výrobci naopak snížili své ceny na trhu EU o přibližně 3 % (viz tabulka č. 3). To vedlo k podstatnému zhoršení ziskovosti výrobního odvětví Unie.
(117)
Z výše uvedeného vyplývá, že výrazný nárůst dumpingového dovozu z ČLR, a to při cenách, které v porovnání s výrobním odvětvím Unie vykazovaly cenové podbízení, byl určující pro podstatnou újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie, což se odráží zejména v jeho špatné finanční situaci, poklesu objemu prodeje a podílu na trhu a ve zhoršení mnoha ukazatelů újmy.
3. Účinky dalších činitelů
3.1. Dovoz ze třetích zemí
(118)
Objem dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období je uveden v tabulce níže. Tendence ohledně cen a množství byly poskytnuty žadatelem na základě údajů Eurostatu.
Tabulka č. 12
Dovoz ze třetích zemí
2008
2009
2010
Období šetření
Dovoz ze třetích zemí
330
764
461
1 306
Index (2008 = 100)
100
231
140
396
Podíl na trhu
0,3 %
0,8 %
0,5 %
1,3 %
Index (2008 = 100)
100
223
136
391
(119)
Dovoz ze třetích zemí (především z Indie, Ruska, Tchaj-wanu a Turecka) se v posuzovaném období zvýšil o 300 %. Celkový podíl takového dovozu na trhu EU je však stále zanedbatelný. Proto nemohl přispět k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie v období šetření.
3.2. Objem vývozu a ceny
(120)
Objem vývozu výrobců v Unii zařazených do vzorku během posuzovaného období je uveden v tabulce níže. Tendence ohledně cen a množství jsou ověřené údaje, které poskytli výrobci zařazení do vzorku.
Tabulka č. 13
Vývoz uskutečněný výrobci v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku
2008
2009
2010
Období šetření
Objem vývozu EU
1 900
1 800
1 600
1 700
Index (2008 = 100)
100
95
84
89
Vývoz jako procento výroby
2,0 %
1,9 %
1,7 %
1,9 %
Index (2008 = 100)
100
95
86
94
Vývozní ceny
3 792
3 460
3 447
3 565
Index (2008 = 100)
100
91
91
94
(121)
Objem vývozu uskutečněného výrobci zařazenými do vzorku nebyl v posuzovaném období významný: nikdy nepředstavoval více než 2 % vyrobeného objemu. Objem vývozu sledoval trend podobný tomu, který byl pozorován u objemu prodeje na evropském trhu. Vzhledem ke svému omezenému objemu nepřispěl vývoj vývozu uskutečněný výrobci v Unii k podstatné újmě, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
3.3. Dopad hospodářské krize
(122)
Hospodářská krize nezpůsobila během posuzovaného období žádný pokles spotřeby Unie. Jak bylo možné očekávat u běžných výrobků pro domácnost, finanční krize neměla žádný dopad na spotřebu hliníkových fólií v rolích, které jsou stále velmi stabilním výrobkem v odvětví zpracování potravin a v balírenském odvětví. Hospodářská krize tedy nepřispěla k újmě, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo během období šetření.
3.4. Konkurence na trhu Unie
(123)
Konkurenční tlak na trhu Unie je silný vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie je poměrně různorodé (existuje zde více než 30 výrobců) a že jedním z jeho hlavních odběratelů je silné odvětví maloobchodu.
(124)
V průběhu mnoha let největší maloobchodníci v Evropské unii vyvinuli své vlastní značky (privátní značky), které v souvislosti s AHF postupně snižovaly objem prodeje vlastních značek výrobců. To způsobovalo újmu výrobcům výrobního odvětví Unie, kteří utrpěli pokles prodeje v ziskovější značkové části své výroby a byli nuceni podstupovat vyšší konkurenční tlak v rostoucím segmentu privátních značek.
(125)
Šlo však o postupný mnohaletý proces a šetření prokázalo, že obchod s privátními značkami se od roku 2010 do období šetření zvýšil pouze z 83 % na 84 %. Navzdory tomuto nárůstu bude mít tedy pouze malý dopad na výrobce v EU a nevysvětluje rozsah újmy, kterou výrobci v EU utrpěli.
3.5. Vývoj výrobních nákladů výrobního odvětví Unie
(126)
Zúčastněné strany uvedly, že kolísání výrobních nákladů, zejména cen hliníku, přispělo k újmě.
(127)
Náklady na výrobu AHF jsou úzce spojeny s vývojem cen hliníku, který je hlavní surovinou používanou k výrobě tohoto výrobku. Celosvětovou referencí pro ceny hliníku je LME.
Tabulka č. 14
Vývoj průměrných cen hliníku na LME
2008
2009
2010
Období šetření
Průměrná hotovostní cena za tunu v USD na LME
2 750
1 750
2 150
2 460
Index (2008 = 100)
100
64
78
90
Zdroj: LME
(128)
Vývoj uvedený výše vyplynul z finanční krize, jež vypukla přibližně v říjnu 2008. Ceny hliníku poklesly kvůli snížené poptávce a v určitém rozsahu vzrostly koncem období šetření. Průmyslové odvětví AHF však běžně stanoví své ceny na základě cen na LME plus rozpětí na pokrytí transformačních nákladů a zisk. To znamená, že za běžných okolností nemá kolísání cen na LME významný dopad na situaci výrobního odvětví AHF, neboť ceny hotových výrobků se pohybují v souladu s cenami na LME. Výrobní odvětví Unie vždy existovalo v podmínkách výkyvů cen hliníku.
(129)
Bylo také řečeno, že výrobní odvětví Unie má neefektivní zařízení, které přispělo k újmě. Je třeba říci, že šetření nepodpořilo toto stanovisko a že ve skutečnosti transformační náklady jako celek v EU a v Číně byly obdobné. Kromě toho by jakákoli taková neúčinnost znamenala, že ziskovost výrobního odvětví Unie by byla nízká po mnoho let a toto tvrzení nevysvětluje ztrátu tržního podílu, objemu prodeje a ziskovosti, k nimž docházelo od roku 2009 do období šetření.
(130)
S ohledem na výše uvedené nelze kolísání cen hliníku nebo údajnou výrobní neúčinnost považovat za příčinu újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.6. Nadměrná kapacita
(131)
Jak je uvedeno výše, využití kapacity evropských výrobců bylo během posuzovaného období relativně nízké. Ovšem vzhledem k tomu, že výrobci v Unii jsou schopni používat tytéž stroje na převíjení jiných výrobků (např. přilnavých fólií), nejsou údaje o využití kapacity považovány za významný faktor újmy. Kromě toho údaje o využití kapacity byly poměrně nízké již v roce 2008 a 2009, kdy ziskovost a situace výrobního odvětví byly obecně uspokojivé.
(132)
Byl proto vyvozen závěr, že nadměrná kapacita není významnou příčinou újmy způsobené výrobcům v EU.
4. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(133)
Z výše uvedené analýzy vyplývá, že zvláště v roce 2010 a v období šetření došlo k podstatnému nárůstu objemu dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu. Bylo zjištěno, že ceny v rámci tohoto dovozu byly podbízivé ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, zejména v období šetření.
(134)
Uvedený růst objemu levného dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu probíhal současně s negativním vývojem hospodářské situace výrobního odvětví Unie. Tato situace se zhoršila v období šetření, kdy výrobní odvětví Unie dále ztrácelo podíl na trhu a ziskovost a kdy ostatní finanční ukazatele, jako peněžní tok a návratnost investic, dosáhly nejnižších hodnot.
(135)
Analýza ostatních známých činitelů, včetně hospodářské krize, ukazuje, že negativní dopad těchto činitelů není natolik významný, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
(136)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového vývozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dumpingový vývoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvodní Poznámky
(137)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců/velkoobchodníků a maloobchodníků prodávajících dotčený výrobek.
2. Zájem výrobního odvětví unie
(138)
Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z ČLR. Je třeba připomenout, že mnoho ukazatelů újmy vykazovalo během posuzovaného období záporný trend. Pokud by opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení situace výrobního odvětví Unie jako nevyhnutelné. Situace výrobního odvětví Unie se rychle zhoršila po uložení antidumpingových opatření na předcházející výrobek (hliníkové fólie ve velkých rolích) v roce 2009. Protože stejné strukturální problémy v čínském odvětví hliníku, které byly zaznamenány již během šetření, existují na trhu i nadále, výrobní odvětví Unie uvedlo, že by mělo být chráněno také před nekalou hospodářskou soutěží.
(139)
Očekává se, že uložení prozatímních antidumpingových cel obnoví účinné obchodní podmínky na trhu Unie a výrobnímu odvětví Unie umožní přizpůsobit ceny výrobku, který je předmětem šetření, takovým způsobem, aby zohledňovaly náklady různých složek a podmínky na trhu. Lze rovněž očekávat, že uložení prozatímních opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, o nějž přišlo v průběhu posuzovaného období, což bude mít další kladný dopad na jeho ziskovost a celkovou finanční situaci.
(140)
Pokud by opatření nebyla uložena, bylo by možné očekávat další ztráty podílu na trhu a výrobní odvětví Unie by bylo nadále ztrátové, zejména v odvětví privátních značek. To by bylo ze střednědobého a dlouhodobého hlediska neudržitelné. S ohledem na klesající ziskovost a na ostatní finanční ukazatele, jako je peněžní tok a návratnost investic, lze očekávat, že většina výrobců v Unii by nebyla schopna udržet si konkurenceschopnost na trh, pokud by opatření nebyla zavedena.
(141)
Kromě toho výrobní odvětví Unie dodává svým spotřebitelům (především maloobchodníkům a velkoobchodníkům) další výrobky pro zpracování potravin a balírenské odvětví, jako jsou přilnavé fólie a výrobky z papíru. Některé z těchto výrobků se vyrábějí na stejných převíjecích zařízeních jako dotčený výrobek. Dotčený výrobek tvoří významný segment portfolia výrobků prodávaných různými společnostmi výrobního odvětví Unie: pro některé z nich představuje více než 50 % obratu. Pokud se situace dotčeného výrobku dále zhorší, ohrozí to také výrobu dalších výrobků v Unii.
(142)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení vyrovnávacích cel by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dovozců / velkoobchodníků
(143)
Pokud jde o dovozce, velký podíl na dovozu dotčeného výrobku, který se odhaduje na přibližně 50 % během období šetření, měli dva velcí aktéři na evropském trhu, kteří pořizují své výrobky v ČLR.
(144)
Jeden z těchto dovozců je ve spojení se spolupracujícím vyvážejícím výrobcem zařazeným do vzorku (CeDo Shanghai). Společnost CeDo Group vytvořila strategii dvojího zásobování: fólie, které prodává na trhu Unie, jsou vyráběny jak v ČLR, tak v Unii. Skupina CeDo Group poukázala na to, že antidumpingová opatření by ohrozila tuto strategii a snížila její ziskovost. Navrhovaná opatření však nejsou zaměřena proti určité společnosti, nýbrž na obnovení spravedlivého obchodu na trhu Unie.
(145)
Není známo, zda je druhý velký dovozce (Quickpack) ve spojení s nějakým čínským dodavatelem, neboť přestože byl vyzván k účasti na šetření, rozhodl se nespolupracovat. Dopad případných cel v navrhované výši na tuto společnost tedy není jasný.
(146)
Z ostatních dovozců spolupracovali při šetření pouze dva dovozci, kteří odpověděli na dotazník. Jejich odpovědi představují přibližně 6 % celkového dovozu z ČLR. Tyto společnosti tvrdily, že by mohly být nuceny opustit trh s fóliemi, pokud by byla antidumpingová cla uložena; více než 80 % jejich obratu však představovaly další výrobky, neboť tyto dvě společnosti dovážely mnoho dalších výrobků v potravinářském odvětví a v odvětví zboží pro domácnost.
(147)
Další dovozce/výrobce (Terinex Ltd) neodpověděl na dotazník, ale poskytl své stanovisko založené na situaci na trhu Spojeného království. Společnost Terinex Ltd objasnila, že její zásobování z ČLR cenově podbízí její vlastní výrobu, ale vzhledem k tomu, že je malým hráčem na trhu, neměla za to, že její dovoz způsobuje výrobnímu odvětví Unie újmu. Pokud se však vezme v potaz dovoz z ČLR jako celek (87. bod odůvodnění a dále), pak je zřejmé (114. bod odůvodnění a dále), že dovoz z ČLR je hlavní příčinou újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Vzhledem k tomu, že obrat dotčeného výrobku je relativně nízký - v poměru k celkovým aktivitám společností -, uložení opatření by nemělo mít závažný dopad na celkový zisk.
(148)
Pokud jde o odvětví dovozu obecně (ve spojení či nikoli), nelze vyloučit, že uložení opatření bude mít negativní vliv na toto odvětví, neboť kvůli clu se dovoz stane pravděpodobně méně atraktivní a výrobní odvětví Unie by mohlo získat zpět některé objednávky či smlouvy na úkor odvětví dovozu. To by se však stalo na základě obnovení spravedlivé hospodářské soutěže a dopad na odvětví dovozu jako celek by byl přiměřený.
(149)
Na základě výše uvedeného byl přijat prozatímní závěr, že dopad na dovozce nebude takový, aby bylo možné usuzovat, že zavedení opatření by bylo v rozporu s celkovým zájmem Unie.
4. Zájem maloobchodníků
(150)
Při šetření spolupracovalo šest maloobchodníků. Tito maloobchodníci mohou být považováni za reprezentativní výběr vzhledem k tomu, že jsou z různých států Evropské unie a mají rozdílnou velikost, pokud jde o obrat. Všichni se ohradili proti uložení jakéhokoliv opatření z toho důvodu, že tato opatření budou znamenat dodatečné náklady pro jejich podnikání a mohou omezit výběr dodavatelů.
(151)
Z jejich odpovědí však jasně vyplývá, že prošetřovaný výrobek tvoří jen velmi malou část obratu těchto maloobchodníků (v každém případě méně než 1 %) a jakékoliv antidumpingové opatření by mělo malý nebo nulový dopad na jejich obrat nebo zisky.
5. Zájem spotřebitelů
(152)
Komise kontaktovala jedno sdružení spotřebitelů, které odpovědělo, že o spolupráci při šetření nemá zájem. Žádné jiné sdružení spotřebitelů se nepřihlásilo.
(153)
Dopad antidumpingových cel na spotřebitele bude pravděpodobně velmi okrajový, neboť AHF představuje velmi malé procento týdenního rozpočtu spotřebitelů. Dále se očekává, že jakékoli zvýšení cen AHF na maloobchodní úrovni způsobené uložením cel by bylo buď zanedbatelné, nebo nulové.
6. Závěr týkající se zájmu unie
(154)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
H. NÁVRH PROZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(155)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
(156)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, aniž by přitom byla překročena zjištěná dumpingová rozpětí.
(157)
Při výpočtu výše cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého mohou přiměřeně dosáhnout výrobci ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii.
(158)
V předchozích šetřeních týkajících se AHF (velkých rolí) bylo rozpětí běžného zisku na základě výše uvedeného popisu stanoveno na 5 %. Žadatel tvrdil, že 6% rozpětí zisku by bylo přiměřené pro dané odvětví, pokud by neexistoval dumping působící újmu. Neuvedl však důkazy na podporu svého tvrzení a vzhledem k tomu, že v této souvislosti nebyly podány další připomínky, považuje se za vhodné uplatnit 5% ziskové rozpětí, jak bylo stanoveno v předchozím šetření. Má se tedy dočasně za to, že ziskové rozpětí 5 % z obratu lze chápat jako přiměřená částka, které by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu. Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. Cena, která nepůsobí újmu, byla získána tak, že se od prodejní ceny v EU odečetl skutečný zisk, jehož bylo dosaženo během období šetření, a nahradil se výše uvedeným ziskovým rozpětím.
(159)
Nezbytné zvýšení ceny pak bylo určeno na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s cenou výrobku prodávaného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie v období šetření nepůsobící újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento průměrné celkové hodnoty CIF dovozu.
2. Prozatímní opatření
(160)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření ohledně dovozu pocházejícího z ČLR, a to na úrovni nižších z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(161)
Na základě výše uvedených skutečností byly sazby antidumpingového cla stanoveny porovnáním rozpětí pro odstranění újmy a dumpingového rozpětí. Navrhované antidumpingové clo se proto stanoví takto:
Navrhovaná prozatímní antidumpingová cla
Název společnosti
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Prozatímní clo
CeDo Shanghai Co. Ltd.
39,3 %
16,3 %
16,3 %
Ningbo Times Co. Ltd.
31,4 %
15,5 %
15,5 %
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
28,6 %
13,0 %
13,0 %
Další spolupracující společnosti
35,2 %
15,5 %
15,5 %
Celostátní dumpingové rozpětí
43,4 %
35,4 %
35,4 %
(162)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz výrobků pocházejících z ČLR a vyráběných těmito společnostmi, tedy uvedenými konkrétními právními subjekty. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(163)
Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být zaslány Komisi (4) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činností společností, které se týkají výroby, domácích prodejů a prodejů na vývoz a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
I. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(164)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a za účelem uložení případného konečného cla mohou být znovu posouzena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz hliníkových fólií o tloušťce 0,007 mm nebo větší, ale ne větší než 0,021 mm, nevytvrzených, válcovaných, též reliéfních, ale dále již neupravených, v rolích nízké váhy o hmotnosti nepřesahující 10 kg, v současnosti kódů KN ex 7607 11 11 a ex 7607 19 10 (kódy TARIC 7607111110 a 7607191010), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
CeDo Shanghai Co. Ltd.
16,3 %
B299
Ningbo Times Co. Ltd.
15,5 %
B300
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
13,0 %
B301
Able Packaging Co.,Ltd
15,5 %
B302
Guangzhou Chuanlong Aluminium Foil Product Co.,Ltd
15,5 %
B303
Ningbo Ashburn Aluminium Foil Products Co.,Ltd
15,5 %
B304
Shanghai Blue Diamond Aluminium Foil Manufacturing Co.,Ltd
15,5 %
B305
Weifang Quanxin Aluminium Foil Co.,Ltd
15,5 %
B306
Zhengzhou Zhuoshi Tech Co. Ltd
15,5 %
B307
Zhuozhou Haoyuan Foil Industry Co.,Ltd
15,5 %
B308
Zibo Hengzhou Aluminium Plastic Packing Material Co.,Ltd
15,5 %
B309
Yuyao Caelurn Aluminium Foil Products Co.,Ltd
15,5 %
B310
Všechny ostatní společnosti
35,4 %
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se zúčastněné strany mohou vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. září 2012.
KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 833/2012
2012 m. rugsėjo 17 d.
kuriuo tam tikrai importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos kilmės į ritinius suvyniotai aliumininei folijai nustatomas laikinas antidempingo muitas
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 7 straipsnį,
pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
A. PROCEDŪRA
1. Inicijavimas
(1)
2011 m. gruodžio 20 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2) (toliau - pranešimas apie inicijavimą) Europos Komisija (toliau - Komisija) paskelbė apie antidempingo tyrimo dėl į Sąjungą importuojamos Kinijos Liaudies Respublikos (toliau - KLR) kilmės į ritinius suvyniotos aliumininės folijos inicijavimą.
(2)
Tyrimas inicijuotas 2011 m. lapkričio 9 d. gavus Europos metalų asociacijos („Eurométaux“, toliau - skundo pateikėjas) gamintojų, kurie Sąjungoje pagamina daugiau nei 50 proc. visos aliumininės folijos, suvyniotos į ritinius, vardu pateiktą skundą. Skunde pateikti šio produkto dempingo ir dėl to daromos materialinės žalos prima facie įrodymai, kurių pakako tyrimo inicijavimui pagrįsti.
2. Su Tyrimu Susijusios šalys
(3)
Komisija apie tyrimo inicijavimą oficialiai pranešė skundo pateikėjui, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, eksportuojantiems KLR gamintojams, panašios šalies gamintojams, importuotojams, platintojams ir kitoms žinomoms susijusioms šalims, taip pat KLR atstovams. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti per laikotarpį, nustatytą pranešime apie tyrimo inicijavimą.
(4)
Skundo pateikėjas, kiti Sąjungos gamintojai, eksportuojantys KLR gamintojai, importuotojai ir platintojai pareiškė savo nuomonę. Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą jas išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.
(5)
Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį Sąjungos gamintojų, importuotojų ir eksportuotojų skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo numatyta, kad pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį gali būti vykdoma atranka.
(6)
Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), importuotojų ir eksportuojančių gamintojų paprašyta pranešti apie save Komisijai ir, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, pateikti pagrindinę informaciją apie 2010 m. spalio 1 d.-2011 m. rugsėjo 30 d. laikotarpio veiklą, susijusią su nagrinėjamuoju produktu, kaip apibrėžta 3 dalyje.
(7)
Kalbant apie Sąjungos gamintojus, pranešime apie inicijavimą Komisija paskelbė preliminariai atlikusi Sąjungos gamintojų atranką, remdamasi iš bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų gauta informacija prieš inicijuojant tyrimą. Atrinktos keturios Sąjungoje didžiausios žinomos Sąjungos bendrovės arba bendrovių grupės.
(8)
Kaip toliau paaiškinta 24 konstatuojamojoje dalyje, prašomą informaciją pateikė ir sutiko būti atrenkami tik du nesusiję importuotojai. Todėl atsižvelgiant į nedidelį bendradarbiaujančių importuotojų skaičių, atranka buvo nebereikalinga. Trečia importuojanti bendrovė pataikė informaciją nepateikusi klausimyno atsakymų.
(9)
Kaip paaiškinta 26 konstatuojamojoje dalyje, prašomą informaciją pateikė ir atrankoje dalyvauti sutiko 14 eksportuojančių KLR gamintojų. Remdamasi tų šalių pateikta informacija Komisija atrinko keturis eksportuojančius gamintojus, kurių eksporto į Sąjungą apimtis buvo didžiausia.
(10)
Tam, kad eksportuojantys gamintojai panorėję galėtų pateikti prašymą taikyti rinkos ekonomikos režimą (toliau - RER) arba individualų režimą (toliau - IR), Komisija visiems žinomiems susijusiems Kinijos eksportuojantiems gamintojams ir KLR valdžios institucijoms nusiuntė prašymo formas. Prašymą taikyti RER pateikė dvi bendrovės, viena jų yra atrinkta bendrovė. Prašymą taikyti IR pateikė atrinktos bendrovės ir bendrovė, kuri pateikė prašymą taikyti RER, tačiau nebuvo atrinkta.
(11)
Komisija nusiuntė klausimynus visiems eksportuojantiems gamintojams, pranešusiems apie save iki pranešime apie inicijavimą nustatytos datos, būtent keturioms atrinktoms bendrovėms ir visoms kitoms bendrovėms, kad joms būtų sudarytos sąlygos prašyti individualaus nagrinėjimo. Klausimynai taip pat buvo nusiųsti kitoms susijusioms šalims, būtent keturiems atrinktiems Sąjungos gamintojams, bendradarbiaujantiems Sąjungos importuotojams, naudotojams ir vartotojų asociacijoms.
(12)
Atsakymai buvo gauti iš trijų atrinktų eksportuojančių KLR gamintojų, keturių atrinktų Sąjungos gamintojų ir dviejų nesusijusių importuotojų. Taigi į naudotojo klausimyną atsakė šeši mažmenininkai.
(13)
Komisija negavo individualaus nagrinėjimo pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 3 dalį prašymų.
(14)
Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga norint padaryti preliminarias išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų. Tikrinamieji vizitai buvo surengti toliau nurodytų bendrovių patalpose:
Sąjungos gamintojai
-
CUKI Cofresco SPA, Volpjanas (TO), Italija;
-
Fora Folienfabrik GmbH, Radolfcelis, Vokietija,
-
ITS BV, Apeldornas, Nyderlandai;
-
SPHERE Group, Paryžius, Prancūzija.
Eksportuojantys KLR gamintojai
-
CeDo Shanghai Co. Ltd., Šanchajus;
-
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd., Ningbo;
-
Ningbo Times Co. Ltd., Ningbo;
-
Shanghai Blue Diamond Co. Ltd., Šanchajus.
Susijęs Sąjungos importuotojas
-
CeDo Limited, Telford, JK
Turkijos gamintojas (panaši šalis)
-
Sedat Tahir Ltd., Ankara
(15)
Siekiant surinkti informaciją apie svarbiausios netiesioginės žaliavos aliumininei folijai gaminti, t. y. pirminio aliuminio, sąnaudas, reikėjo informacijos iš pagrindinės Kinijos aliuminio prekybos platformos „Shanghai Futures Exchange“ (toliau - SHFE arba birža). Informacijos apie pasaulio rinkas ir kainas buvo paprašyta iš Londono metalų biržos (angl. London Metal Exchange, toliau - LME), kurioje buvo apsilankyta. Komisijai pateikus prašymą, SHFE pateikė tam tikros rašytinės informacijos. Komisija taip pat pasiūlė surengti informacinį vizitą SHFE, su kuo SHFE pirmiausia sutiko. Vis dėlto, vėlesniu etapu SHFE nusprendė, kad, norint surengti tokį vizitą, reikalingas Kinijos vyriausybės sutikimas. Kita vertus, Kinijos valdžios institucijos tokio sutikimo reikalingumą paneigė. Gali būti, kad SHFE pakeitė savo pirminę nuomonę ir nusprendė neleisti surengti tokio vizito.
(16)
Buvo apsilankyta Šanchajaus metalų biržoje (angl. Shanghai Metals Markets, toliau - SMM), kuri yra informacijos tiekėjas ir skelbėjas Šanchajuje.
3. Tyrimo Laikotarpis
(17)
Atliekant antidempingo ir žalos tyrimą buvo nagrinėjamas 2010 m. spalio 1 d.-2011 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis (toliau - tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2008 m. sausio mėn. iki TL pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
1. Nagrinėjamasis Produktas
(18)
Nagrinėjamasis produktas - 0,007 mm arba storesnė, bet nestoresnė negu 0,021 mm aliumininė folija, be pagrindo, valcuota, bet daugiau neapdorota, su įspaudais arba be įspaudų, suvyniota į lengvus ritinius, kurių masė ne didesnė kaip 10 kg (toliau - nagrinėjamasis produktas arba į ritinius suvyniota aliumininė folija). Nagrinėjamojo produkto klasifikaciniai KN kodai šiuo metu yra ex 7607 11 11 ir ex 7607 19 10.
(19)
Nagrinėjamasis produktas paprastai naudojamas kaip vartojimo produktas, skirtas pakuoti ir namų ūkyje bei viešojo maitinimo įstaigose. Produkto apibrėžtis užginčyta nebuvo.
2. Panašus Produktas
(20)
Remiantis tyrimu, KLR gaminamos ir iš jos eksportuojamos aliumininės folijos, suvyniotos į ritinius, Sąjungoje Sąjungos gamintojų gaminamos ir joje parduodamos aliumininės folijos, suvyniotos į ritinius ir Turkijoje (panaši šalis) bendradarbiaujančio Turkijos gamintojo gaminamos ir parduodamos aliumininės folijos, suvyniotos į ritinius, pagrindinės fizinės ir techninės charakteristikos bei naudojimo paskirtis tokios pačios, todėl jos laikomos panašiais produktais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
C. ATRANKA
1. Sąjungos Gamintojų Atranka
(21)
Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį Sąjungos gamintojų skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo numatyta vadovaujantis pagrindinio reglamento 17 straipsniu atlikti atranką žalai nustatyti.
(22)
Komisija pranešime apie inicijavimą paskelbė, kad laikinai atrinko tam tikrus Sąjungos gamintojus. Iš daugiau nei 30 Sąjungos gamintojų, kurie prieš inicijuojant tyrimą buvo žinomi kaip panašaus produkto gamintojai, atrinktos keturios didžiausios bendrovių grupės. Atranka buvo atliekama remiantis gamintojų pardavimo apimtimi, jų dydžiu ir geografine vieta Sąjungoje; pasiūlytos atrinktos bendrovės pagamino 44 proc. visos apskaičiuotos Sąjungos produkcijos per TL. Suinteresuotųjų šalių buvo paprašyta susipažinti su dokumentu, teiktinu joms susipažinti, ir per 15 dienų nuo pranešimo apie inicijavimą paskelbimo dienos pateikti pastabas dėl šio pasirinkimo tinkamumo. Pasibaigus pastabų teikimo laikotarpiui viena suinteresuotoji šalis teigė, kad turėjo būti atrinktas vienas Jungtinės Karalystės gamintojas. Pažymėta, kad JK gamintojas, priklausantis „Sphere Group“, iš tiesų buvo viena iš atrinktų bendrovių. Nė viena suinteresuotoji šalis neprieštaravo dėl pasirinktų bendrovių ir pasirinktos bendrovės buvo patvirtintos.
2. Nesusijusių Importuotojų Atranka
(23)
Atsižvelgiant į galimai didelį tyrime dalyvaujančių importuotojų skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo numatyta vadovaujantis pagrindinio reglamento 17 straipsniu atlikti importuotojų atranką.
(24)
Prašomą informaciją pateikė ir sutiko bendradarbiauti tik du nesusiję importuotojai. Dėl to atrankos atlikti nebereikėjo.
3. Eksportuojančių Gamintojų Atranka
(25)
Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį Sąjungos gamintojų skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo numatyta vadovaujantis pagrindinio reglamento 17 straipsniu atlikti atranką dempingui nustatyti.
(26)
Prašomą informaciją pateikė ir atrankoje dalyvauti sutiko 14 eksportuojančių KLR gamintojų. Per TL šios bendrovės eksportavo maždaug 7 800 tonų, t. y. apie 60 proc. Kinijos eksporto į ES rinką. Remdamasi iš šių šalių gauta informacija Komisija atrinko keturis eksportuojančius gamintojus, kurių tipinė gamybos, pardavimo ir eksporto apimtis yra didžiausia ir ją galima pagrįstai išnagrinėti per turimą laikotarpį. Viena iš atrinktų bendrovių vėliau nutraukė savo bendradarbiavimą, o kita bendrovė pranešė Komisijai, kad informacija, kurią ji pateikė Komisijai savo atrankos formoje, yra klaidinga. Remiantis šia nauja informacija, buvo nuspręsta pašalinti tą bendrovę iš atrinktų bendrovių. Komisija pakvietė dvi kitas bendroves dalyvauti atrankoje. Buvo konsultuotasi su bendradarbiaujančiais eksportuojančiais gamintojais, KLR misija prie ES ir skundo pateikėju dėl galutinės gamintojų atrankos sudėties. Nei viena suinteresuotoji šalis tai atrankai neprieštaravo. Vėliau viena iš naujai atrinktų bendrovių savo bendradarbiavimą taip pat nutraukė. Todėl atrinkti trys KLR eksportuojantys gamintojai, kurių importas į Sąjungą sudaro apie 30 proc. nagrinėjamojo produkto importo į Sąjungą per TL ir sudaro 50 proc. 14 eksportuojančių gamintojų, pateikusių savo duomenis atrankai, pardavimo apimties.
D. DEMPINGAS
1. Rinkos Ekonomikos Režimas ir Individualus Režimas
1.1. Rinkos ekonomikos režimas (RER)
(27)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą, atliekant su KLR kilmės importu susijusius antidempingo tyrimus, normalioji vertė tiems eksportuojantiems gamintojams, kurie, kaip nustatyta, atitiko pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus kriterijus, nustatoma pagal to straipsnio 1-6 dalis.
(28)
Prašymą taikyti RER pateikė dvi bendrovės - „CeDo Shanghai Co. Ltd.“ (toliau - „CeDo Shanghai“) ir „Shanghai Blue Diamond Co. Ltd.“ (toliau - „Blue Diamond“). Kaip paaiškinta pirmiau, buvo atrinkta tik „CeDo Shanghai“, o kita bendrovė atrinkta nebuvo. Vis dėlto, vadovaujantis Teisingumo Teismo sprendimu byloje C-249/10 P (Brosmann Footwear (HK) ir kt. prieš Europos Sąjungos Tarybą) buvo nuspręsta patikrinti visas per nurodytą laikotarpį gautas prašymo taikyti RER formas, t. y. abiejų pirmiau minėtų bendrovių prašymus.
(29)
Prašymai taikyti RER buvo išnagrinėti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus penkis kriterijus. Trumpai ir tik dėl aiškumo toliau pateikiami apibendrinti RER taikymo kriterijai:
-
verslo sprendimai priimami atsižvelgiant į rinkos sąlygas, be didelio valstybės kišimosi, o sąnaudos atitinka rinkos vertes,
-
įmonės turi vieną aiškų svarbiausių apskaitos dokumentų, kurių nepriklausomas auditas atliekamas pagal tarptautinius apskaitos standartus ir kurie taikomi įvairiems tikslams, rinkinį,
-
nėra jokių didelių iškraipymų, likusių iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos;
-
bankroto ir nuosavybės įstatymai užtikrina pastovumą ir teisinį tikrumą, taip pat
-
valiutos keitimo kursas nustatomas pagal rinkos kursą.
(30)
Tyrimai vietoje dėl RER prašymų buvo atlikti tų bendrovių patalpose.
(31)
Buvo nuspręsta netaikyti RER abiem bendrovėms pagal 2 straipsnio 7 dalies c punkto 1 kriterijų remiantis įrodymais, kad gamintojų rinkos pagrindinės žaliavos aliuminio kaina yra iškraipyta. Taip pat nustatyta, kad iškraipyta tarpinės žaliavos - aliumininės folijos, suvyniotos į didelius ritinius kaip aprašyta pirmiau - kaina. Taigi bendrovės neatitiko kitų kriterijų kaip nurodyta pirmiau.
1.1.1. Visos pramonės išvados dėl 1. kriterijaus (Verslo sprendimai ir pagrindinių gamybos priemonių sąnaudos)
(32)
Į mažus ritinius suvyniota aliumininė folija yra gaminama taikant paprastą procedūrą, kuomet aliumininės folijos dideli ritiniai pervyniojami, supjaustomi ir supakuojami į mažesnius ritinius. Pagrindinė žaliava aliumininei folijai gaminti yra pirminis aliuminis. Pirminis aliuminis sudaro apie 60-70 proc. atliekant šį tyrimą nagrinėjamo produkto gamybos sąnaudų ir todėl jis yra pagrindinis gamybos sąnaudas didinantis veiksnys. Tai atsispindi pramonės praktikoje, nes tiek aliumininės folijos pirkimo, tiek pardavimo kaina nurodoma remiantis orientacine pirminio aliuminio (aliuminio liejinio) kaina plius gamybos (apdorojimo) mokesčiu. Iš tiesų, bendrovės, prašančios, kad joms būtų taikomas RER, pirko į didelius ritinius suvyniotą aliumininę foliją pagal pirkimo sutartis, kuriose į didelius ritinius suvyniotos aliumininės folijos kaina nurodyta su nuoroda į pirminio aliuminio kainas, paskelbtas SMM, kuri tiekia informaciją apie įvairių metalų kainas ir nustato tas kainas remdamasi momentinėmis kainomis apie Šanchajų. SMM paskelbtos kainos yra labai tipiškos vidaus rinkos aliuminio kainos. Tos kainos labai mažai skiriasi nuo tų kainų, kurias SHFE nurodė daugumoje savo Kinijoje atliktų sandorių.
(33)
Pasaulio mastu pirminio aliuminio, kuris yra pagrindinė medžiaga, kaina nurodoma LME kaina. Aliuminio kaina Kinijos vidaus rinkoje gerokai skiriasi nuo LME kainų. Kaip nurodyta toliau pateiktame grafike, LME ir SHFE kaina per TL svyravo nuo +500 iki -90 JAV dolerių už toną. Tiriamuoju laikotarpiu LME nustatyta kaina, remiantis vidutine mėnesio kaina, buvo daugiau nei 9 proc. didesnė nei SHFE kaina (grynoji kaina), o laikotarpio viduryje skirtumas siekė net +23 proc. Taip pat svarbu pastebėti, kad baigiantis TL, kuomet kainos visame pasaulyje mažėjo dėl mažėjančios rinkos paklausos, buvo galima stebėti priešingą SHFE kainų kitimo tendenciją (SHFE kainos buvo net 3 proc. didesnės nei LME kainos), o tai tik patvirtina kainų iškraipymą šioje rinkoje.
(34)
Manoma, kad toks esminis pirminio aliuminio kainos skirtumas, palyginti su likusiu pasauliu, kaip aptarta pirmiau, susidarė dėl įvairių veiksnių, kuriems įtaką daro valstybė, ir dėl didelio valstybės kišimosi į vidaus rinką, taikant tam tikras priemones. Dėl tokio valstybės poveikio susidarė ir veikia izoliuota, nuo rinkos jėgų atskirta Kinijos pirminio aliuminio vidaus rinka.
(35)
Pirmiausia, SHFE yra kontroliuojama Kinijos vertybinių popierių reguliavimo komisijos. SHFE atlieka savo funkcijas vadovaudamasi Ateities sandorių administravimo nuostatais (angl. Administration of Futures Trading), Ateities sandorių biržos administravimo priemonėmis (angl. Measures for the Administration of Futures Exchanges) ir savo įstatais. Dėl kai kurių iš šių valstybės nustatytų biržos veikimo taisyklių SHFE būdinga mažas kintamumas, iškraipomos kainos ir kainų kitimo tendencijos: dienos kaina negali svyruoti daugiau kaip 4 proc. palyginti su ankstesnės prekybos dienos galutine kaina, nedažna prekyba (iki kiekvieno mėnesio 15-tos dienos), būsimų sutarčių trukmė apribota iki 12 mėnesių, prekybininkų atviri interesai apriboti iki tam tikros sumos, apribotas spekuliavimas kainomis.
(36)
Prieiga prie biržos įstatymu suteikiama tik Kinijos prekybininkams, kuriems taip pat reikia gauti Kinijos vertybinių popierių reguliavimo komisijos leidimą prekiauti biržoje. SHFE narių rinkos atstovai gali vykdyti sandorius ik paprašius SHFE nariams, jie negali priimti užsakymų iš kitų organizacijų ir negali prekiauti savo sąskaita. Kitaip nei tarptautinių biržų atveju, kuriose tiekimas vykdomas į bet kurią pasaulio vietą, fiziškai tiekimas gali būti vykdomas tik į patvirtintus sandėlius KLR. Be to, kadangi ji yra tik fizinės prekybos platforma (derivatais neprekiaujama), Kinijos aliuminio rinka yra visiškai izoliuota. Dėl to arbitražas su LME arba kitomis rinkomis praktiškai neįmanomas, o birža yra izoliuota nuo kitų pasaulio rinkų. Dėl to šių rinkų sulyginti neįmanoma.
(37)
Antra, valstybė kišasi į SHFE kainų nustatymo mechanizmą, kadangi valstybė pirminį aliuminį ir parduoda, ir perka per Valstybės rezervo biurą ir kitas valstybės institucijas. Pavyzdžiui, Kinijos vyriausybė patvirtino skatinamųjų priemonių paketą, kuriuo siekiama sumažinti 2008 m. pabaigos ekonomikos krizės poveikį; tame pakete yra planas, kuriame numatyta, kad Valstybės rezervo biuras turėtų supirkti aliuminį iš lydyklų, kad dirbtinai didinant vidaus paklausą būtų remiama jų veikla, kadangi dėl finansų ir ekonomikos krizės sumažėjo pasaulinė paklausa. Dėl tokio valstybės mastu suderinto pirkimo kainos buvo gerokai iškraipytos 2009 m. pirmoje pusėje. Šiame kontekste įdomu pastebėti, kad tiriamojo laikotarpio pabaigoje Kinijos vidaus rinkos kainos kito priešingai nei pasaulio rinkų kainos.
(38)
Kinija aprašė savo kišimosi į aliuminio sektorių politiką savo 12-tame aliuminio penkmečio plėtros plane (2011-2015 m.). Plane numatoma „patikslinti mokesčio ir eksporto mokesčio nuolaidas ir kitus ekonominius svertus bei griežtai kontroliuoti visą pirminių produktų plėtros ir eksporto apimtį“. Praktiškai tai reiškia, kad specialią mokesčių schemą siekiama pritaikyti aliuminio pramonei. Dėl tokių priemonių pirminio aliuminio eksportas iš KLR tampa nepatrauklus, o skatinamas vartotojui skirtų produktų (kaip nagrinėjamasis produktas) importas ir gamyba, kuomet yra apdorojamas aliuminis, tiek vidaus, tiek eksporto rinkoje.
(39)
Pagal tokį planą tęsiama politika, jau daugelį metų vykdyta ankstesniuose planuose. Be to, tokie planai įgyvendinami jau daugelį metų, o per TL buvo taikytos kelios priemonės, kurios aprašomos toliau. Šios priemonės:
1)
17 proc. eksporto muitas pirminiam aliuminiui ir aliuminio laužui (palyginti su 0 proc. muitu į mažus ritinius suvyniotai aliumininei folijai);
2)
0 proc. PVM lengvata pirminiam aliuminiui (palyginti su 15 proc. lengvata aliumininei folijai nuo 2009 m. birželio mėn.);
3)
5 proc. importo muito metalui panaikinimas.
(40)
Taigi valstybė šias priemones naudoja tam, kad apribotų pirminio aliuminio eksportą, kadangi dėl to didėja vidaus pasiūla ir mažėja jo kaina vidaus rinkoje.
(41)
Didžioji dauguma Kinijos aliuminio lydyklų priklauso valstybei. Įvairiuose pramonės planuose, kurie daro aiškią įtaką aliuminio gamybos pajėgumui ir išeigai - šiuo metu tai pirmiausia 12-tasis aliuminio pramonės penkmečio planas (2011-2015 m.) - skatinama strategiškai plėtoti „giluminio apdorojimo aliuminio produktus ir skatinti aliuminio apdorojimo pramonę dar labiau plėsti šią pramoninę grandinę“.
(42)
Todėl pirmiau aptartos Kinijos valdžios taikytos priemonės laikomos įrodymu, kad valstybė kišasi į bendrovių sprendimų dėl žaliavų įsigijimo ir gamybos sąnaudų priėmimą. Iš tiesų, dėl tokios dabartinės Kinijos sistemos - dideli eksporto muitai ir negrąžinamas PVM už pirminio aliuminio eksportą, taip pat eksporto mokesčių nebuvimas ir dalinis PVM grąžinimas eksportuojant vartotojui skirtus aliuminio produktus, kaip, pvz., nagrinėjamasis produktas, valstybės kišimasis nustatant SHFE kainas - susidarė tokia padėtis, kuomet Kinijos pirminio aliuminio kaina ir vartotojui skirtų aliuminio produktų (taip pat naudojamų kaip žaliava kitiems aliumininiams produktams gaminti) kaina yra valstybės kišimosi rezultatas, nepriklausantis nuo kainos svyravimo tarptautinėse rinkose. Tai daro tiesioginę įtaką bendrovių sprendimams įsigyjant vartotojui skirtų aliuminio žaliavų. Aliuminio kainos visuomet buvo iškraipomos ir, išskyrus labai trumpą laikotarpį, kai, kaip minėta pirmiau, buvo taikytos kitos prekybą iškraipančios priemonės, Kinijos aliumininės folijos gamintojai įgijo neteisėtą pranašumą.
(43)
Atsižvelgiant į tai, kad pirminis aliuminis sudaro apie 60 proc. į mažus ritinius suvyniotos aliumininės folijos gamybos sąnaudų, dėl šio skirtumo Kinijos gamintojai įgyja didelį neteisėtą sąnaudų pranašumą, kuris tokios rūšies produktui kaip į mažus ritinius suvyniota aliumininė folija yra lemiamas.
(44)
„CeDo Shanghai“ užginčijo Komisijos jai atskleistas išvadas. Pirmiausia, jos teigimu, tam tikros Komisijos išvados yra klaidingos ir prieštaringos, o tai daro neigiamą poveikį bendroms išvadoms dėl KLR bendrovių verslo sprendimų. Pasak bendrovės, prieiga prie SHFE yra galima ne tik Kinijos piliečiams, nes sąskaitą galima atidaryti per tarpininkus, kurie turi leidimą prekiauti SHFE. Apskritai bendrovė neginčijo fakto, kad Kinijos valdžia imasi kontroliuojančių veiksmų, tačiau, jos nuomone, tomis priemonėmis siekiama ne iškraipyti kainas ir užtikrinti mažą rinkos kintamumą, o sukliudyti spekuliaciją ir užkirsti kelią galimoms klaidoms atliekant sandorius. Bendrovė taip pat teigė, kad per TL SHFE ir LME kainų svyravimai ir skirtumai buvo nedideli, įskaitant tą laikotarpį, kai kainos KLR buvo net didesnės nei kitur. Dėl to Kinijos gamintojų sąnaudų pranašumas dėl priverstinai mažinamų kainų būtų minimalus arba jo visai nebūtų. Kitokią kainų kitimo tendenciją TL pabaigoje galima paaiškinti tuo, kad 2011 m. pabaigoje Kinijos ekonomika vis dar augo ir tai nebuvo valstybės vykdomo kainų iškraipymo rezultatas. Galiausiai bendrovė pareiškė, kad pirmiau nagrinėti mechanizmai ar procedūros nedaro reikšmingo poveikio bendrovių sprendimams dėl jų sąnaudų ir kainų politikos.
(45)
Bendrovės pareiškimai nepaneigia Komisijos išvadų dėl to, kad tik Kinijos prekybininkams leidžiama prekiauti SHFE. Bendrovės teiginiai dėl valstybės veiksmų tikslo yra hipotetiniai; be to, šiuo etapu nepateikta jokių įrodymų. Be to, nėra svarbu, dėl ko tokios priemonės ir tokie apribojimai buvo pradėti taikyti. Daug svarbesnis jų bendras poveikis, būtent izoliuotos aliuminio vidaus rinkos, kurioje kainos nepriklauso nuo pasaulinių rinkų kainų tendencijų, kūrimas. Atsižvelgiant į tai taip pat svarbu pabrėžti, kad, po tokios informacijos atskleidimo, Kinijos valdžios institucijos šio daugiau nekomentavo. Kaip teigiama 43 konstatuojamojoje dalyje pirmiau, Kinijos aliuminio rinkos iškraipymas (kainos skirtumas per TL - minus 9 proc.) yra pakankamai didelis, kad Kinijos gamintojai turėtų didelį neteisėtą sąnaudų pranašumą tokios rūšies produktui kaip nagrinėjamasis produktas. Tokio sąnaudų pranašumo negalima paaiškinti lyginamuoju Kinijos aliuminio gamintojų pranašumu. Galiausiai, visos bendradarbiaujančios įmonės įsigijo savo žaliavas Kinijos vidaus rinkoje pagal sutartis, kuriose kaina yra susieta su aliuminio kaina vidaus rinkoje. Todėl atskirų bendrovių sprendimai aiškiai priklauso nuo valstybės taikomų priemonių, kuriomis iškraipoma aliuminio rinka.
(46)
Bendrovė „Blue Diamond“ paaiškino, kad SMM kainų nenustato valstybė ir SMM galima palyginti su LME, kadangi abi yra valstybiniai informacijos šaltiniai. Komisija neteigė, kad kainas tiesiogiai nustatinėjo valstybė, todėl ši pastaba nėra svarbi. Be to, faktas, kad kainos yra viešai skelbiamos, dar nėra užtikrinimas, kad jos yra rinkos jėgų rezultatas.
1.1.2. Su bendrove susijusios išvados dėl 2-5 kriterijų
(47)
Komisija nustatė, kad „CeDo Shanghai“ neįvykdė 3 kriterijaus, kadangi jos paskolos mokėjimą užsienio valiuta turėjo patvirtinti Užsienio valiutos tarnyba, o tai, manoma, daro žalingą poveikį besiskolinančios bendrovės sprendimams ir jos finansinei padėčiai.
(48)
„CeDo Shanghai“ užginčijo Komisijos išvadas dėl 3 kriterijaus. Jos teigimu, užsiregistravimas Užsienio valiutos tarnyboje yra visoje šalyje įprastas dalykas ir tai taikoma visoms bendrovėms, kurios grąžina užsienyje pasiimtas skolas ir tik geru Kinijos finansinių institucijų darbu užtikrinama, kad nesąžiningi sandoriai nebūtų panaudoti lėšoms iš Kinijos nutekinti. Bendrovė teigimu, nuo šio leidimo nepriklauso nei jos gamybos sąnaudos, nei finansinė padėtis apskritai. Pasak „CeDo“, Komisijos 3 kriterijaus apibrėžimas šiuo atžvilgiu yra nepriimtinas.
(49)
Finansiniai sprendimai be jokios abejonės yra vienas svarbiausių bendrovių priimamų sprendimų. „CeDo“ pateiktuose užsienio skolos nuostatuose aiškiai nustatoma leidimo procedūra skolinantis iš užsienio. Taigi bendrovės, nusprendusios skolintis iš užsienio, turi gauti valstybės leidimą, o dėl to iškraipoma jų finansinė padėtis. Todėl bendrovės pretenzijos buvo atmestos.
(50)
„Blue Diamond“ neatitiko 1 kriterijaus dar ir dėl to, kad ji naudojasi papildoma atleidimo nuo pajamų mokesčio sistema. Ji taip pat neatitiko 2 kriterijaus, nes ji neturi vieno aiškaus pagrindinių apskaitos įrašų, kurie yra tikrinami nepriklausomų auditorių pagal tarptautinius apskaitos standartus ir naudojami visiems tikslams, rinkinio. Galiausiai, bendrovė negalėjo įrodyti, kad ji atitinka 3 kriterijų, nes ji naudojasi pramoniniais pastatais nemokamai, o dėl to kinta jos sąnaudos ir iškraipoma jos finansinė padėtis.
(51)
Bendrovė užginčijo kai kurias šių išvadų. Ji teigė, kad atleidimas nuo mokesčio nedarė įtakos jos eksporto kainoms, kurioms vykdant antidempingo tyrimus buvo skiriama daug dėmesio. Bendrovė taip pat teigė, kad vykdydama apskaitą ji laikėsi Kinijos PVM taisyklių ir paaiškino, kad skirtingi pardavimo ir apskaitos įrašai atsirado dėl sutarties sąlygų ir kad tai nebuvo įprasta bendrovės praktika. Bendrovė taip pat paaiškino, kad ji naudojasi dideliu pramoniniu pastatu nemokamai, nes taip yra numatyta susitarime.
(52)
Pastabos dėl dvigubo sąskaitų faktūrų išrašymo prieštaravo paaiškinimams ir įrodymams, pateiktiems atliekant patikrinimą vietoje. Daugiau įrodymų dėl dvigubo sąskaitų faktūrų išrašymo ir dėl to, kaip bendrovės taikoma nusidėvėjimo praktika atitinka Kinijos PVM taisykles, kaip ji pati teigia, nepateikta. Bendrovė patvirtino išvadas dėl atleidimo nuo mokesčio ir dėl nemokamo pramoninės zonos naudojimo. Šiame kontekste nurodoma, kad ne visi naudoti RER prašymų vertinimo kriterijai yra susiję su eksporto kaina, tačiau pagal juos galima nustatyti, ar rinkos ekonomikos sąlygos yra lemiamos gamintojui gaminant ir parduodant panašų produktą. Be to, kadangi bendrovė nei pateikė prašymą atlikti individualų nagrinėjimą, nei buvo atrinkta dalyvauti atrankoje, informacijos apie jos eksporto kainas prašyta nebuvo.
(53)
Todėl RER abiem bendrovėms netaikomas.
1.2. Individualus režimas (IR)
(54)
Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu prireikus muitas visos šalies mastu nustatomas šalims, kurioms taikomas minėtas straipsnis, išskyrus tuos atvejus, kai bendrovės gali įrodyti, kad jos atitinka visus pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytus kriterijus. Trumpai ir tik aiškumo sumetimais toliau pateikiami tokie šie kriterijai:
-
jei įmonės yra visiškai ar iš dalies užsienio kapitalo įmonės ar bendrosios įmonės, eksportuotojai gali nevaržomai grąžinti kapitalą ir pelną į savo šalį;
-
eksporto kainos ir apimtis, pardavimo sąlygos ir terminai yra nustatomi laisvai;
-
dauguma akcijų priklauso privatiems asmenims. Direktorių valdybose esantys ar svarbias vadovaujančias pareigas užimantys valstybės pareigūnai sudaro mažumą, arba turi būti įrodyta, kad įmonė vis dėlto yra pakankamai nepriklausoma nuo valstybės kišimosi;
-
valiutos keitimo kursas nustatomas pagal rinkos kursą taip pat
-
valstybės kišimasis nėra toks, kad būtų galima išvengti nustatytų priemonių, jei atskiriems eksportuotojams nustatytos skirtingos muito normos.
(55)
Visos atrinktos bendrovės ir „Blue Diamond“ prašė joms taikyti IR. Šie prašymai buvo išnagrinėti. Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad atrinktos bendrovės ir „Blue Diamond“ atitiko visas pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalies sąlygas.
(56)
Todėl visiems atrinktiems eksportuojantiems gamintojams ir „Blue Diamond“ buvo taikomas IR.
2. Panaši Šalis
(57)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą eksportuojantiems gamintojams, kuriems netaikomas RER, normalioji vertė nustatoma remiantis vidaus rinkos kainomis arba apskaičiuotąja normaliąja verte panašioje šalyje.
(58)
Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad tinkama panašia šalimi normaliajai vertei KLR nustatyti ketina pasirinkti Jungtines Amerikos Valstijas (toliau - JAV) ir paragino suinteresuotąsias šalis pateikti pastabų.
(59)
Svarbių pastabų dėl pasiūlymo Jungtines Amerikos Valstijas pasirinkti panašia šalimi negauta. Nei viena suinteresuotoji šalis nepasiūlė kitų panašios šalies panašaus produkto gamintojų.
(60)
Vis dėlto, JAV gamintojai nebendradarbiavo, nors atliekant tyrimą buvo kreiptasi į visus žinomus JAV gamintojus. Komisija taip pat prašė bendradarbiauti kitų trečiųjų šalių (pvz., Meksikos ir Pietų Afrikos), kurios buvo paminėtos skunde, gamintojus, tačiau šios šalys taip pat nebendradarbiavo.
(61)
Komisija pati atlikdama tyrimą bandė nustatyti kitus gamintojus trečiosiose šalyse. Todėl visiems žinomiems trečiųjų šalių (t. y. Turkijos, Indijos, Pietų Korėjos) gamintojams buvo nusiųsti raštai ir klausimynai.
(62)
Du Turkijos gamintojai parodė norą bendradarbiauti. Galiausiai vienas gamintojas pateikė klausimyno atsakymus ir sutiko, kad jo patalpose būtų atliktas patikrinimas.
(63)
Komisija pateikė savo vertinimą dėl Turkijos kaip panašios šalies tinkamumą nekonfidencialioje byloje suinteresuotosioms šalims susipažinti. Nei viena suinteresuotoji šalis pastabų dėl Turkijos parinkimo panašia šalimi šiame tyrime nepateikė.
(64)
Todėl daroma preliminari išvada, kad Turkija yra tinkama panaši šalis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą.
3. Normalioji Vertė
(65)
Kadangi nei viena RER taikyti prašanti bendrovė neatitiko RER taikymo kriterijų, o dvi kitos bendrovės, kurios buvo atrinktos dalyvauti atrankoje, neprašė joms taikyti RER, visų Kinijos eksportuojančių gamintojų normalioji vertė buvo nustatyta, kaip paaiškinta 57 konstatuojamojoje dalyje pirmiau, remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis arba panašaus produkto apskaičiuotąja verte Turkijoje. Pasirinkus Sąjungoje faktiškai sumokėtas arba mokėtinas kainas, normalioji vertė buvo apskaičiuota remiantis duomenimis, kurie buvo patikrinti 14 konstatuojamojoje dalyje išvardytų bendradarbiaujančių Turkijos gamintojų patalpose.
(66)
Remdamasi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi Komisija pirmiausia išnagrinėjo, ar nepriklausomiems pirkėjams parduotas panašaus produkto kiekis buvo tipiškas. Nustatyta, kad Turkijos bendradarbiaujančio gamintojo parduodamas panašaus produkto kiekis Sąjungoje yra tipiškas, palyginti su į atranką įtrauktų eksportuojančių gamintojų į Sąjungą eksportuojamo nagrinėjamojo produkto pardavimu.
(67)
Komisija vėliau patikrino, ar toks pardavimas gali būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai atlikta nustatant, kokia nepriklausomiems pirkėjams parduoto kiekio dalis buvo parduota pelningai. Pelningais buvo laikomi tie pardavimo sandoriai, kai vieneto kaina buvo lygi gamybos sąnaudoms arba jas viršijo. Todėl buvo nustatytos Turkijos rinkoje per TL parduoto produkto gamybos sąnaudos.
(68)
Tų rūšių produkto, kurio tos rūšies produkto kiekis, parduotas vidaus rinkoje didesnėmis už vieneto sąnaudas kainomis, buvo didesnis nei 80 proc., o vidutinė svertinė tos rūšies produkto pardavimo kaina buvo ne mažesnė nei vieneto gamybos sąnaudos, atveju normalioji vertė kiekvienai produkto rūšiai apskaičiuota pagal viso nagrinėjamosios rūšies produkto pardavimo faktinių vidaus rinkos kainų vidutinę svertinę kainą, neatsižvelgiant į tai, ar pardavimas buvo pelningas ar nepelningas.
(69)
Jeigu tam tikros rūšies produkto pelningo pardavimo apimtis sudarė ne daugiau kaip 80 proc. visos tos rūšies produkto pardavimo apimties arba jeigu tos rūšies produkto vidutinė svertinė kaina buvo mažesnė už vieneto gamybos sąnaudas, normalioji vertė buvo nustatoma pagal faktinę vidaus rinkos kainą, kuri buvo apskaičiuota pagal tos rūšies produkto tik pelningo pardavimo vidaus rinkoje per TL vidutinę svertinę kainą.
(70)
Jeigu bendradarbiaujantis Turkijos gamintojas konkrečios rūšies produkto vidaus rinkoje nepardavė, normalioji vertė apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį.
(71)
Produkto rūšių, kurios Turkijos bendradarbiaujantis gamintojas nepardavinėjo vidaus rinkoje, tačiau tomis produkto rūšimis buvo prekiauta kitose rinkose, normalioji vertė buvo nustatyta pridėjus prie tos pačios produkto rūšies, kuria prekiauta kitose rinkose, gamybos sąnaudų jos pardavimo, bendrąsias ir administracines (toliau -PBA) išlaidas bei pelną. Tuo atveju, jei tokiomis produkto rūšimis Turkijos bendradarbiaujantis gamintojas apskritai neprekiavo, normalioji vertė buvo nustatyta prie visų produkto rūšių gamybos sąnaudų pridėjus jų pardavimo, bendrąsias ir administracines išlaidas ir pelną.
(72)
Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalimi, pardavimo, bendrųjų ir administracinių išlaidų suma ir pelnas buvo nustatyti pagal faktinius duomenis apie Turkijos gamintojo gaminamo panašaus produkto gamybą ir pardavimą vidaus rinkoje įprastomis prekybos sąlygomis.
4. Eksporto Kainos
(73)
Eksportuojantys gamintojai eksportui į Sąjungą produktą pardavė tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams arba per susijusias Sąjungoje įsikūrusias bendroves.
(74)
Kai produktas buvo eksportuojamas parduoti į Sąjungą tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį eksporto kaina buvo nustatoma remiantis faktiškai sumokėta arba mokėtina nagrinėjamojo produkto kaina.
(75)
Kai produktas buvo eksportuojamas parduoti į Sąjungą per susijusias Sąjungoje įsikūrusias bendroves, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį eksporto kaina nustatyta remiantis pirmojo šių susijusių bendrovių perpardavimo nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje kainomis. Koreguotos visos sąnaudos, patirtos nuo importo iki perpardavimo, įskaitant pardavimo, bendrąsias ir administracines išlaidas ir pelną. Nustatant pelno dydį naudotas už nagrinėjamąjį produktą dviejų susijusių importuotojų gautas pelnas, nes faktinis susijusio importuotojo pelnas laikytas nepatikimu dėl eksportuojančio gamintojo ir susijusio importuotojo ryšių.
5. Palyginimas
(76)
Kadangi Kinijos importą sudarė privatūs prekės ženklai, palyginimas buvo darytas tik remiantis Turkijos bendradarbiaujančios bendrovės privačių prekės ženklų produktų pardavimu.
(77)
Normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos remiantis kainomis EXW sąlygomis. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui. Atitinkamas koregavimas, susijęs su netiesioginiais mokesčiais, transporto, draudimo, tvarkymo, garantijos ir kredito išlaidomis, buvo atliktas visais atvejais, kai buvo nustatyta, kad duomenys yra pagrįsti, tikslūs ir paremti patikrintais įrodymais. Atliekant palyginimą į pakuotės svorį atsižvelgta nebuvo.
(78)
Produkto rūšims klasifikuoti naudojant PKN sistemą visų atrinktų eksportuojančių gamintojų atveju nustatytas mažas atitikimas. Jei nebuvo galima nustatyti tiesioginio atitikmens, buvo palygintos panašios rūšys ir padarytos atitinkamos korekcijos atsižvelgiant į skirtumus, pvz., į pakuotę. Tuo atveju, kai taikytas panašus metodas, su tuo susijusiai šaliai informacija buvo atskleista.
6. Dempingo Skirtumai
(79)
Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalimis, dempingo skirtumas atrinktiems eksportuojantiems gamintojams nustatytas lyginant vidutinę svertinę normaliąją vertę ir vidutinę svertinę eksporto kainą, išreikštą CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą procentu.
(80)
Neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms apskaičiuotas svertinis šių trijų dempingo skirtumų vidurkis.
(81)
Atsižvelgiant į tai, kad KLR menkai bendradarbiavo (apie 60 proc.), manoma, kad tikslinga dempingo skirtumą, visos šalies mastu taikomą visiems kitiems eksportuojantiems KLR gamintojams, nustatyti remiantis bendradarbiaujančių eksportuotojų mažiausia dempingo kaina sudarytais sandoriais.
(82)
Taip nustatytas procentais išreikštas CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą laikinas dempingo skirtumas yra toks:
1 lentelė
Dempingo skirtumai
Bendrovės pavadinimas
Statusas
Dempingo skirtumas
CeDo Shanghai Co. Ltd.
IR
39,3 %
Ningbo Times Co. Ltd.
IR
31,4 %
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
IR
28,6 %
Kitos bendradarbiaujančios bendrovės
35,2 %
Dempingo skirtumas visos šalies mastu
43,4 %
E. ŽALA
1. Sąjungos Gamyba ir Sąjungos Pramonė
(83)
Sąjungoje yra 31 panašaus produkto gamintojas arba gamintojų grupės, dauguma jų yra gana smulkūs. Toliau jie bus vadinami „Sąjungos pramone“ pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalį ir 5 straipsnio 4 dalį. Skundo pateikėjas „Eurométaux“ veikė septynių gamintojų, kurių bendra produkcija per TL sudarė apie 50 proc. visos tam tikros į ritinius suvyniotos aliumininės folijos Sąjungos gamybos, vardu. Vis dėlto, reikia pastebėti, kad skundo pateikėjo pateikti duomenys apėmė visas žinomas bendroves, Sąjungos rinkoje gaminančias ir parduodančias nagrinėjamąjį produktą. Tuo remiantis apskaičiuota, kad visa Sąjungos panašaus produkto gamyba per TL sudaro 91 000 tonų. Atsižvelgiant į tai, kadangi skundo pateikėjas surinko visą turimą informaciją apie visas žinomas bendroves, gaminančias ir parduodančias nagrinėjamąjį produktą Sąjungos rinkoje, tokia informacija bus naudojama kaip makroekonominiai rodikliai atliekant šį tyrimą.
2. Sąjungos Suvartojimas
(84)
Sąjungos suvartojimas buvo nustatytas remiantis Sąjungos pramonės parduodamu kiekiu Sąjungos rinkoje ir importo į Sąjungos rinką duomenimis. Tokius duomenis pateikė skundo pateikėjas ir su jais galėjo susipažinti visos suinteresuotosios šalys. Sąjungos gamintojams pateikti duomenys buvo kryžmiškai sutikrinti su duomenimis, kuriuos Komisija gavo atlikusi būklės patikrinimus ir užpildytas atrankos formas. Nagrinėjamojo produkto tiek nagrinėjamosios šalies, tiek trečiųjų šalių importo duomenys buvo kryžmiškai sutikrinti su Eurostato turimais COMEXT duomenimis. Skundo pateikėjas nurodė, kad jo pardavimo Sąjungos rinkoje duomenys apima tam tikrą kiekį KLR pagamintų produktų, kurių duomenys jau įtraukti į importo duomenis. Todėl tam tikrų neatrinktų ES gamintojų, taip pat importavusių iš KLR, pardavimo apimtis buvo šiek tiek sumažinta. Dėl to šio pardavimo apimtis visame suvartojime nebuvo apskaityta dvigubai.
(85)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, nustatyta tokia Sąjungos suvartojimo raida:
1 lentelė
Suvartojimas Europos Sąjungoje (tonomis)
2008
2009
2010
TL
Visas importas
4 600
7 600
10 300
14 300
Sąjungoje pagamintas kiekis, parduotas Sąjungos rinkoje
91 000
91 500
87 700
82 456
Suvartojimas - iš viso
95 600
99 100
98 000
96 756
Indeksas (2008 m. = 100)
100
104
103
101
(86)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu bendras suvartojimas ES rinkoje kito tik šiek tiek. Tokio stabilumo priežastis - brandi nagrinėjamojo produkto ES rinka ir, kadangi produktas paprastai naudojamas namų ūkyje, jo paklausa dėl ekonominės krizės nekito.
3. Importas iš Nagrinėjamosios Šalies
3.1. Apimtys ir rinkos dalis
(87)
Duomenys apie importo apimtį buvo gauti iš skundo pateikėjo, kuris patikslino Eurostato statistinius duomenis remdamasis savo rinkos žiniomis. Tokio patikslinimo reikėjo, nes CN kodo statistikoje yra nurodyti importo duomenys, nesusiję su nagrinėjamuoju produktu. Patikslinimas buvo pagrįstas eksporto į ES rinką iš įvairių eksportuojančių šalių žiniomis ir importo kaina, pagal kurią galima nustatyti, ar importuojamas buvo nagrinėjamasis produktas. Suinteresuotosios šalys galėjo susipažinti su išsamiais duomenimis ir metodika skundo 3 priede. Importo iš KLR į Sąjungą raida per nagrinėjamąjį laikotarpį:
2 lentelė
Importas iš KLR
2008
2009
2010
TL
Importas iš KLR (tonomis)
4 270
6 836
9 839
12 994
Indeksas (2008 m. = 100)
100
160
230
304
Rinkos dalis
4,5 %
6,9 %
10,0 %
13,4 %
Indeksas (2008 m. = 100)
100
154
225
301
Šaltinis - skundo pateikėjas.
(88)
Po antidempingo tyrimo dėl pagrindinės žaliavos ir žaliavinio produkto (į didelius ritinius suvyniota aliumininė folija), kurį baigus 2009 m. Kinijos gamintojams nustatyti muitai, importo iš KLR apimtis gerokai išaugo. Per nagrinėjamąjį laikotarpį nagrinėjamojo produkto importo apimtis padidėjo daugiau nei 200 proc.
(89)
Vertinant Kinijos eksportuojantiems gamintojams tenkančią rinkos dalį matyti, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu importas stabiliai didėjo - nuo 4,5 proc. 2008 m. iki 13,4 proc. per TL.
3.2. Vykdant dempingą importuotų produktų kaina ir priverstinis kainų mažinimas
(90)
Vidutinės importo iš KLR kainos keitėsi taip:
3 lentelė
Importo iš KLR kaina
2008
2009
2010
TL
Vidutinė CIF kaina (EUR už toną)
(3)
2 335
2 600
2 518
Indeksas (2009 m. = 100)
(3)
100
111
108
Šaltinis - Eurostatas.
(91)
Reikėtų nurodyti, kad Kinijos importo kainos didžiąja dalimi atitinka Kinijos žaliavų kainas (daugiausia aliuminio lydinių). Vis dėlto, importo kainos per TL, palyginti su 2010 m., sumažėjo 3 proc. tuo metu, kai žaliavų kainos pakilo maždaug 4 proc. (žr. lentelę toliau).
4 lentelė
Vidutinių Kinijos aliuminio kainų kitimas
2008
2009
2010
TL
SHFE mėnesinės momentinės svertinės kainos už toną vidurkis (eurais)
1 408
1 187
1 467
1 523
Indeksas (2008 m. = 100)
100
84
104
108
Šaltinis - Shanghai Futures Exchange (SHFE), neįskaitant PVM.
(92)
Kadangi visą žinomą Kinijos importą sudarė privatūs prekės ženklai, priverstinio kainų mažinimo (ir priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis) palyginimas buvo darytas remiantis tik Sąjungos pramonės privačių prekės ženklų produktų pardavimu.
(93)
Siekiant nustatyti priverstinį kainų mažinimą per TL, pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis pakoreguotos vidutinės svertinės atrinktų Sąjungos gamintojų kiekvienos rūšies produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainos palygintos su atitinkamomis vidutinėmis svertinėmis Kinijos bendradarbiaujančių gamintojų kainomis pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, nustatytomis remiantis CIF kaina ir atitinkamu koregavimu atsižvelgiant į galiojantį muitą ir išlaidas po importo.
(94)
Lygintos to paties prekybos lygio sandorių kiekvienos rūšies produkto kainos, prireikus jos buvo tinkamai pakoreguotos ir apskaičiuotos atėmus lengvatas ir nuolaidas. Remiantis palyginimo rezultatais, išreikštais atrinktų Sąjungos gamintojų apyvartos per TL procentine dalimi, nustatyta, kad Kinijos eksportuojantys gamintojai kainas priverstinai mažino, o vidutinis svertinis jų priverstinai mažinamų kainų skirtumas sudarė 10,0 proc.
4. Ekonominė Sąjungos Pramonės Padėtis
4.1. Pirminės pastabos
(95)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį Komisija išnagrinėjo visus svarbius Sąjungos pramonės būklei įtakos turinčius ekonominius veiksnius ir rodiklius.
(96)
Makroekonominiai rodikliai (gamyba, pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis ir rinkos dalis) vertinti visos Sąjungos pramonės lygiu. Vertinimas grįstas skundo pateikėjo pateikta informacija, patikrinta kryžmiškai lyginant su Sąjungos gamintojų pateiktais duomenimis.
(97)
Mikroekonominiai rodikliai (vidutinės vieneto kainos, užimtumas, darbo užmokestis, našumas, atsargos, pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą) nagrinėti Sąjungos gamintojų lygiu. Vertinimas grįstas jų pateikta ir tinkamai patikrinta informacija.
4.2. Makroekonominiai rodikliai
4.2.1. Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
5 lentelė
Visa Sąjungos gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
2008
2009
2010
TL
Gamybos apimtis (tonomis)
95 500
95 000
93 000
91 000
Indeksas (2008 m. = 100)
100
99
97
95
Gamybos pajėgumai (tonomis)
160 000
164 000
164 000
164 000
Indeksas (2008 m. = 100)
100
103
103
103
Pajėgumų naudojimas
59,7 %
57,9 %
56,7 %
55,5 %
Indeksas (2008 m. = 100)
100
97
95
93
(98)
Kaip nurodyta pirmiau pateiktoje lentelėje, nagrinėjamuoju laikotarpiu gamyba sumažėjo nepaisant stabilaus vartojimo tuo pačiu laikotarpiu. Nors nagrinėjamuoju laikotarpiu gamybos pajėgumas išliko gana stabilus, pajėgumų naudojimas, taip pat kaip gamyba, mažėjo.
4.2.2. Pardavimo apimtis ir rinkos dalis
6 lentelė
Pardavimo apimtis ir rinkos dalis
2008
2009
2010
TL
Pardavimo apimtis ES rinkoje (tonomis)
91 000
91 500
87 700
82 456
Indeksas (2008 m. = 100)
100
101
96
91
Rinkos dalis
95,2 %
92,3 %
89,5 %
85,2 %
Indeksas (2008 m. = 100)
100
97
94
90
(99)
Sąjungos pramonės pardavimo apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 9 proc., o jos rinkos dalis nuolat mažėjo - nuo 95,2 proc. 2008 m. iki 85,2 proc. per TL.
4.2.3. Augimas
(100)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjusią ES pardavimo apimtį ir Sąjungos pramonės rinkos dalį reikėtų vertinti atsižvelgiant į stabilų vartojimą tuo pačiu laikotarpiu, kaip aprašyta 85 konstatuojamojoje dalyje.
4.3. Atrinktų Sąjungos gamintojų duomenys (mikroekonominiai rodikliai)
4.3.1. Vidutinės vieneto kainos Sąjungoje ir gamybos sąnaudos
7 lentelė
Pardavimo kainos
2008
2009
2010
TL
Vieneto kaina Sąjungoje nesusijusiems pirkėjams
(eurų už toną)
4 479
3 950
4 237
4 378
Indeksas (2008 m. = 100)
100
88
95
98
(101)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu pardavimo kaina (įskaitant firminius ir nefirminius produktus) vidutiniškai sumažėjo 2 proc. Vis dėlto, pardavimo kaina nelaikoma patikimu žalos rodikliu, nes ji iš esmės priklauso nuo žaliavų (daugiausia aliuminio) kainos, kuri nagrinėjamuoju laikotarpiu kito panašiai. Apskritai, 2010 m. per TL kainos buvo ribojamos dėl 94 konstatuojamojoje dalyje aprašyto priverstinio kainų mažinimo.
4.3.2. Užimtumas, našumas ir darbo užmokestis
8 lentelė
Užimtumas, našumas ir darbo užmokestis
2008
2009
2010
TL
Darbuotojų skaičius
301
314
287
284
Indeksas (2008 m. = 100)
100
104
95
94
Produktyvumas (vienetai vienam darbuotojui)
143
138
141
138
Indeksas (2008 m. = 100)
100
96
98
96
Darbo užmokestis, tenkantis vienam darbuotojui
41 070
38 913
44 115
43 600
Indeksas (2008 m. = 100)
100
95
107
106
(102)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu darbuotojų skaičius sumažėjo 6 proc., nors daro užmokestis vienam darbuotojui šiek tiek padidėjo. Be to, ne tik sumažėjo darbuotojų skaičius, bet ir nepadidėjo produktyvumas, nes pardavimo apimtis, kaip nurodyta 99 konstatuojamojoje dalyje, mažėjo dar labiau. Iš tiesų, nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės darbo jėgos produktyvumas, vertinamas kaip vieno darbuotojo metinis našumas, šiek tiek sumažėjo. 2009 m. jis pasiekė žemiausią lygį, vėliau 2010 m. pradėjo atsigauti, bet buvusio lygio nepasiekė. Per TL produktyvumas vėl siekė žemiausią 2009 m. lygį.
4.3.3. Atsargos
9 lentelė
Atsargos
2008
2009
2010
TL
Laikotarpio pabaigos atsargos
2 873
2 994
3 092
3 534
Indeksas (2008 m. = 100)
100
104
108
123
Laikotarpio pabaigos atsargos, išreikštos procentais ir palygintos su gamybos procentine dalimi
6,7 %
6,9 %
7,7 %
9,1 %
Indeksas (2008 m. = 100)
100
104
115
136
(103)
Nors atrinktos Sąjungos pramonės bendrovės turėjo nedaug atsargų, nes gamino pagal užsakymus, kai kurių įprastų produktų atsargų turėta. Gerokai išaugo tiek absoliutus atsargų lygis, tiek gamybos procentine dalimi išreikštas atsargų lygis. Nagrinėjamuoju laikotarpiu atsargų lygis metų pabaigoje išaugo nuo 6,7 proc. iki 9,1 proc.
4.3.4. Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą
10 lentelė
Pelningumas
2008
2009
2010
TL
ES pardavimo pelningumas (grynojo pardavimo %)
2,7 %
6,2 %
2,7 %
0,7 %
Indeksas (2008 m. = 100)
100
231
101
27
(104)
Sąjungos pramonės pelningumas nustatytas ikimokestinį grynąjį pelną, gautą parduodant panašų produktą, išreiškus tokio pardavimo apyvartos procentine dalimi. Taip apskaičiuotas pelningumas savo aukščiausią lygį pasiekė 2009 m. dėl sumažėjusių pagrindinės žaliavos produkto (t. y. aliuminio) pirkimo išlaidų. Pelnas mažėjo nuo 2009 m. ir per TL siekė 0,7 proc. Šie pelningumo duomenys apima visus rinkos segmentus, įskaitant santykinai pelningą firminių produktų segmentą, kuris daug mažiau konkuravo su Kinijos importu nedidelėmis kainomis. Iš tiesų privačių prekės ženklų produktų segmentas buvo vienintelis, per TL buvęs nuostolingas.
(105)
Gebėjimas padidinti kapitalą nebuvo nurodytas kaip svarbi Sąjungos pramonės problema.
11 lentelė
Grynųjų pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža
2008
2009
2010
TL
Grynųjų pinigų srautas
12 716 283
17 369 815
12 030 581
7 771 917
Indeksas (2008 m. = 100)
100
137
95
61
Investicijos (EUR)
4 604 286
2 167 756
2 770 090
1 716 570
Indeksas (2008 m. = 100)
100
47
60
37
Investicijų grąža
33,3 %
68,7 %
27,2 %
7,4 %
Indeksas (2008 m. = 100)
100
206
82
22
(106)
Grynųjų pinigų srauto (t. y. pramonės gebėjimo pačiai finansuoti savo veiklą) bei investicijų grąžos tendencija buvo panašiai neigiama kaip apyvartos grąžos tendencija.
(107)
2008 m. ES gamintojas investavo į papildomas sandėliavimo patalpas. Kitais nagrinėjamojo laikotarpio metais atrinktos Sąjungos pramonės bendrovės didesnių investicijų nevykdė.
4.3.5. Faktinio dempingo skirtumo dydis
(108)
Dempingo skirtumai pateikti skirsnyje apie dempingą. Visi nustatyti skirtumai gerokai didesni už de minimis lygį. Be to, atsižvelgiant į importo dempingo kainomis iš KLR apimtį ir kainas, faktinio dempingo skirtumo dydžio poveikio ES rinkai negalima laikyti nereikšmingu.
5. Išvada dėl Žalos
(109)
Tyrimas atskleidė, kad dauguma žalos rodiklių, susijusių su ekonomine Sąjungos pramonės padėtimi, nagrinėjamuoju laikotarpiu pablogėjo arba nekito pagal tai, kaip kito vartojimas. Ši pastaba ypač taikytina laikotarpiui nuo 2010 m. iki TL pabaigos.
(110)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu esant stabiliam vartojimui importo iš KLR apimtis didėjo stabiliai ir žymiai. Tuo pačiu metu Sąjungos pramonės pardavimo apimtis iš viso sumažėjo 9 proc., o jos rinkos dalis sumažėjo apie 10 procentinių punktų. Taip pat labai padidėjo Sąjungos pramonės atsargų apimtis - tai rodo jos negebėjimą parduoti produktą. Importo žemomis dempingo kainomis apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu stabiliai didėjo, dėl to per TL buvo priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos.
(111)
Be to, su Sąjungos pramonės finansine veikla susijusiems žalos rodikliams, kaip antai grynųjų pinigų srautui ir pelningumui, 2010 m. ir per TL buvo padarytas didelis poveikis.
(112)
Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytas aplinkybes daroma išvada, kad Sąjungos pramonei buvo padaryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.
F. PRIEŽASTINIS RYŠYS
1. Įžanga
(113)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalis nagrinėta, ar dėl KLR kilmės importo dempingo kainomis Sąjungos pramonei padaryta tokia žala, kad ją būtų galima laikyti materialine. Nagrinėti kiti su importu dempingo kainomis nesusiję žinomi veiksniai, galėję daryti žalą Sąjungos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta dėl tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta žalai, susijusiai su importu dempingo kainomis.
2. Importo dempingo kaina poveikis
(114)
2009 m. KLR kilmės į didelius ritinius suvyniotai aliumininei folijai pradėti taikyti antidempingo muitai. Nuo tada nagrinėjamo produkto (vartotojui skirto produkto) importas sparčiai augo. Tuo pat metu Sąjungos pramonės padėtis blogėjo.
(115)
Tyrimai parodė, kad Sąjungos vartojimas per nagrinėjamąjį laikotarpį liko stabilus, o importo iš KLR dempingo kaina apimtis ypač išaugo - daugiau nei 200 proc. Taigi tokio importo rinkos dalis išaugo nuo 4,5 proc. 2008 m. iki 13,4 proc. per TL (t. y. apie 9 procentinius punktus). Tuo pačiu metu Sąjungos pramonės pardavimo apimtis sumažėjo 9 proc., o rinkos dalis sumažėjo 9 procentiniais punktais, nuo 95,2 proc. 2008 m. iki 85,2 proc. per TL.
(116)
Kalbant apie spaudimą kainoms, reikėtų pažymėti, kad eksportuojantys Kinijos gamintojai priverstinai sumažino Sąjungos pramonės kainas per TL. Dėl vis didesnio spaudimo kainoms eksportuojantys Kinijos gamintojai galėjo sudaryti sutarčių su labai svarbiais klientais (mažmenininkais ir didmenininkais). Turint omenyje sudarytas sutartis, Sąjungos pramonė turėjo nedidinti kainų, o tai buvo reikalinga siekiant kompensuoti aliuminio kainos padidėjimą. Priverstinis kainų mažinimas per TL buvo maždaug 10 proc. ir tais metais Sąjungos pramonė kainas vidutiniškai padidino 3 proc., kad būtų atsižvelgta į padidėjusias žaliavų sąnaudas, tuo tarpu Kinijos eksportuojantys gamintojai savo kainas ES rinkoje sumažino maždaug 3 proc. (žr. 3 lentelę). Dėl to smarkiai sumažėjo Sąjungos pramonės pelningumas.
(117)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, padaryta išvada, kad labai padidėjęs importas dempingo kaina iš KLR, vykdomas kainomis, dėl kurių buvo mažinamos Sąjungos pramonės kainos, turėjo lemiamą įtaką Sąjungos pramonės patirtai materialinei žalai, kurią pirmiausia rodo jos bloga finansinė padėtis, sumažėjusi pardavimo apimtis ir rinkos dalis ir daugumos žalos rodiklių verčių sumažėjimas.
3. Kitų Veiksnių Poveikis
3.1. Importas iš trečiųjų šalių
(118)
Toliau pateiktoje lentelėje pateikiami duomenys apie importo iš kitų trečiųjų šalių apimtį nagrinėjamuoju laikotarpiu. Kiekybės ir kainų tendencijas pateikė skundo pateikėjas, remdamasis Eurostato duomenimis.
12 lentelė
Importas iš trečiųjų šalių
2008
2009
2010
TL
Importas iš trečiųjų šalių
330
764
461
1 306
Indeksas (2008 m. = 100)
100
231
140
396
Rinkos dalis
0,3 %
0,8 %
0,5 %
1,3 %
Indeksas (2008 m. = 100)
100
223
136
391
(119)
Importas iš trečiųjų šalių (daugiausia iš Indijos, Rusijos, Taivano ir Turkijos) nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 300 proc. Vis dėlto, bendra tokio importo ES rinkos dalis išlieka nedidelė. Todėl negalima teigti, kad Sąjungos pramonė nagrinėjamuoju laikotarpiu dėl tų trečiųjų šalių patyrė žalos.
3.2. Eksporto apimtis ir kaina
(120)
Toliau pateiktoje lentelėje pateikiami duomenys apie atrinktų Sąjungos gamintojų eksporto apimtį nagrinėjamuoju laikotarpiu. Kiekybės ir kainų tendencijų duomenys yra atriktų gamintojų patikrinti duomenys.
13 lentelė
Atrinktų Sąjungos gamintojų eksportas
2008
2009
2010
TL
ES eksporto apimtis
1 900
1 800
1 600
1 700
Indeksas (2008 m. = 100)
100
95
84
89
Eksportas, išreikštas procentais ir palygintas su gamybos procentine dalimi
2,0 %
1,9 %
1,7 %
1,9 %
Indeksas (2008 m. = 100)
100
95
86
94
Eksporto kainos
3 792
3 460
3 447
3 565
Indeksas (2008 m. = 100)
100
91
91
94
(121)
Atrinktų gamintojų eksporto apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu nebuvo didelė ir niekada nesudarė daugiau nei 2 proc. pagaminamo produkto kiekio. Eksporto apimtis kito panašiai kaip pardavimo apimtis Europos rinkoje. Atsižvelgiant į nedidelį kiekį, Sąjungos pramonės eksporto apimties kitimas reikšmingos žalos nepadarė.
3.3. Ekonomikos krizės poveikis
(122)
Ekonomikos krizė nepadarė neigiamo poveikio Sąjungos vartojimui nagrinėjamuoju laikotarpiu. Kaip buvo galima tikėtis ne prabangos namų ūkio produktų sektoriuje, finansinė krizė nepadarė poveikio į ritinius suvyniotos aliumininės folijos vartojimui, kuris išlieka labai stabilus produktas maisto perdirbimo ir pakavimo pramonėje. Taigi ekonomikos krizė nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonei žalos nepadarė.
3.4. Konkurencingumas Sąjungos rinkoje
(123)
Konkurencija Sąjungos rinkoje yra didelė, turint omenyje tai, kad Sąjungos pramonė yra gana įvairi (daugiau nei 30 gamintojų) ir kad pagrindiniai jos klientai yra reikšmingas mažmeninės prekybos sektorius.
(124)
Daugelį metų didžiausi Europos Sąjungos mažmenininkai kūrė nuosavus prekės ženklus (privačius prekės ženklus), todėl, į ritinius suvyniotos aliumininės folijos atveju, palaipsniui mažėjo gamintojų nuosavų prekės ženklų pardavimo apimtis. Tai nuostolinga Sąjungos pramonės gamintojams, kuriems žalos padarė pelningesnio firminių produktų segmento pardavimo sumažėjimas ir jie buvo priversti stipriau konkuruoti tarpusavyje dėl augančio privačių prekės ženklų segmento.
(125)
Vis dėlto toks vystymasis buvo laipsniškas daugelį metų trukęs procesas. Atlikus tyrimą taip pat paaiškėjo, kad privačių prekės ženklų verslas išaugo tik nuo 83 proc. 2010 m. iki 84 proc. per TL. Todėl, nors šis augimas bus padaręs nedidelį poveikį ES gamintojams, juo negalima paaiškinti žalingos tendencijos masto.
3.5. Sąjungos pramonės gamybos sąnaudų pokyčiai
(126)
Suinteresuotųjų šalių teigimu, gamybos sąnaudų, ypač aliuminio kainos, svyravimai prisidėjo prie žalos.
(127)
Į ritinius suvyniotos aliumininės folijos gamybos sąnaudos yra glaudžiai susijusios su aliuminio, kuris yra pagrindinė žaliava šiam produktui gaminti, kainos kitimu. LME yra pasaulinis aliuminio kainų orientyras.
14 lentelė
Vidutinių LME aliuminio kainų kitimas
2008
2009
2010
TL
LME vidutinė kaina grynaisiais pinigais už toną JAV doleriais
2 750
1 750
2 150
2 460
Indeksas (2008 m. = 100)
100
64
78
90
Šaltinis - LME.
(128)
Pirmiau nurodytas kitimas yra 2008 m. spalio mėn. prasidėjusios finansinės krizės rezultatas. Aliuminio kainos sumažėjo dėl kritusios paklausos ir šiek tiek atsigavo iki TL pabaigos. Vis dėlto, į ritinius suvyniotos aliumininės folijos pramonė paprastai nustato savo kainas vadovaujamasi LME nustatyta kaina ir prideda apdorojimo sąnaudų ir pelno maržą. Tai reiškia, kad įprastomis sąlygomis LME nustatyta kaina nedaro didelio poveikio į ritinius suvyniotos aliumininės folijos pramonei, kadangi gatavų produktų kainos kinta priklausomai nuo LME kainų. Iš tiesų Sąjungos pramonė visuomet veikė tokiomis aplinkybėmis, kuomet aliuminio kainos svyruoja.
(129)
Taip pat buvo teigta, kad Sąjungos pramonė turi nepakankamai įrangos ir dėl to padidėjo jai daroma žala. Būtina paminėti, kad atliekant tyrimą tokiam požiūriui nebuvo pritarta ir kad iš tiesų ES ir Kinijos apdorojimo sąnaudos iš esmės yra panašios. Be to, toks nepakankamumas reikštų, kad Sąjungos pramonės pelningumas daug metų buvo mažas; toks teiginys taip pat nepaaiškina, kodėl nuo 2009 m. iki TL mažėjo rinkos dalis, pardavimo apimtis ir pelningumas.
(130)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, aliuminio kainų svyravimo arba tariamo nepakankamo gamybos efektyvumo negalima laikyti Sąjungos pramonės patirtos žalos priežastimi.
3.6. Pajėgumų perteklius
(131)
Kaip minėta, nagrinėjamuoju laikotarpiu Europos gamintojai pajėgumus išnaudojo palyginti nedaug. Kadangi Sąjungos gamintojai gali naudoti tuos pačius prietaisus kitiems produktams (pvz., maistinei plėvelei) pervynioti, pajėgumų naudojimo duomenų negalima laikyti svarbiausia žalos priežastimi. Be to, pajėgumų naudojimo skaičiai buvo pakankamai nedideli jau 2008 m. ir 2009 m., kuomet pelningumo norma ir pramonės padėtis apskritai buvo patenkinama.
(132)
Todėl padaryta išvada, kad pajėgumų perteklius nebuvo esminė ES gamintojų patirtos žalos priežastis.
4. Išvada dėl Priežastinio Ryšio
(133)
Išnagrinėjus nustatyta, kad ypač 2010 m. ir per TL, itin padidėjo KLR kilmės importo dempingo kainomis apimtis ir rinkos dalis. Nustatyta, kad dėl šio importo Sąjungos rinkoje per TL buvo dirbtinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos.
(134)
Šis importo iš KLR mažomis dempingo kainomis apimties ir rinkos dalies didėjimas sutapo su neigiamais Sąjungos pramonės ekonominės padėties pokyčiais. Ši padėtis per TL dar pablogėjo, kai toliau mažėjo Sąjungos pramonės rinkos dalis ir pelningumas, o kiti finansiniai rodikliai, pavyzdžiui, grynųjų pinigų srautas ir investicijų grąža, pasiekė žemiausią lygį.
(135)
Išnagrinėjus kitus žinomus veiksnius, įskaitant ekonomikos krizę, paaiškėjo, kad bet koks neigiamas tų veiksnių poveikis negalėjo būti toks, kad tie veiksniai nutrauktų nustatytą importo iš KLR dempingo kainomis ir Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastinį ryšį.
(136)
Remiantis pateikta analize, kurią atlikus buvo tinkamai nustatytas ir atskirtas visų žinomų veiksnių poveikis Sąjungos pramonės padėčiai nuo žalingo poveikio, kurį darė eksportas dempingo kainomis, padaryta preliminari išvada, kad eksportas iš KLR dempingo kainomis Sąjungos pramonei padarė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje.
G. SĄJUNGOS INTERESAI
1. Parengiamosios Pastabos
(137)
Remdamasi pagrindinio reglamento 21 straipsniu Komisija nagrinėjo, ar, nepaisant preliminarios išvados dėl žalingo dempingo, buvo įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju priemonių taikymas neatitiktų Sąjungos interesų. Sąjungos interesai buvo nagrinėjami remiantis įvairių visų susijusių dalyvių, įskaitant Sąjungos pramonės, nagrinėjamojo produkto importuotojų (didmenininkų) ir mažmenininkų, interesus, vertinimu.
2. Sąjungos Pramonės Interesai
(138)
Sąjungos pramonei dėl importo iš KLR dempingo kaina padaryta materialinė žala. Primenama, kad daugelio žalos rodiklių raidos tendencija per nagrinėjamąjį laikotarpį buvo neigiama. Panašu, kad nenustačius priemonių Sąjungos pramonės ekonominė padėtis toliau neišvengiamai blogėtų. Sąjungos pramonės padėtis sparčiai blogėjo žaliaviniam produktui (į didelius ritinius suvyniotai aliumininei folijai) 2009 m. nustačius antidempingo priemones. Kadangi tokios pačios struktūrinės problemos Kinijos aliuminio sektoriuje, pastebėtos dar atliekant tyrimą, toliau egzistuoja rinkoje, Sąjungos pramonės teigimu, ją taip pat reikėtų apsaugoti nuo nesąžiningos konkurencijos.
(139)
Tikimasi, kad nustačius laikinuosius antidempingo muitus Sąjungos rinkoje bus atkurtos tinkamos prekybos sąlygos ir Sąjungos pramonė galės pakoreguoti tiriamojo produkto kainas, kad būtų atsižvelgta į įvairių sudedamųjų dalių sąnaudas ir rinkos sąlygas. Galima tikėtis, kad nustačius laikinąsias priemones Sąjungos pramonė galėtų atgauti bent dalį per nagrinėjamąjį laikotarpį prarastos rinkos dalies, o tai vėliau turėtų teigiamo poveikio jos pelningumui ir bendrai finansinei padėčiai.
(140)
Nenustačius priemonių, Sąjungos pramonė gali prarasti daugiau rinkos ir toliau veiktų nuostolingai, būtent privačių prekės ženklų sektoriuje. Vidutiniu ar ilgu laikotarpiu tokia veikla nebūtų tvari. Atsižvelgiant į tendenciją, kad mažėja pelningumas ir kiti finansiniai rodikliai, pavyzdžiui, grynųjų pinigų srautas ir investicijų grąža, galima numatyti, kad, nenustačius priemonių, dauguma Sąjungos gamintojų negalėtų išlikti konkurencingiems rinkoje.
(141)
Be to, Sąjungos pramonė tiekia savo klientams (daugiausia mažmenininkams ir didmenininkams) kitus produktus maistui perdirbti ir pakuoti, pavyzdžiui, maistinę plėvelę ir popierinius produktus. Kai kurie tų produktų gaminami naudojant tą pačią pervyniojimo įrangą kaip gaminant nagrinėjamąjį produktą. Nagrinėjamasis produktas yra svarbiausias segmentas įvairių Sąjungos pramonės gamintojų parduodamų produktų portfelyje; tas produktas sudaro daugiau nei 50 proc. kai kurių gamintojų apyvartos. Jei nagrinėjamojo produkto padėtis pablogėtų, tai padarytų poveikį ir kitiems Sąjungos gamintojų produktams.
(142)
Todėl daroma preliminari išvada, kad antidempingo muitų nustatymas atitiktų Sąjungos pramonės interesus.
3. Importuotojų ir (arba) Didmenininkų Interesai
(143)
Kalbant apie importuotojus, didelė dalis nagrinėjamojo produkto importo, t. y. apie 50 proc. per TL, tenka dviem stambiems Europos rinkos veikėjams, kurie savo produktus gauna iš KLR.
(144)
Vienas tų importuotojų yra susijęs su atrinktu bendradarbiaujančiu eksportuojančiu gamintoju („CeDo Shanghai“). „CeDo Group“ sukūrė dviejų šaltinių naudojimo strategiją, kurią taikant folija, kurią ji parduoda Sąjungos rinkoje, yra gaminama tiek KLR, tiek Sąjungoje. Minėta bendrovė nurodė, kad antidempingo priemonės šiai strategijai būtų žalingos ir kad dėl to mažėtų jos pelningumas. Vis dėlto pasiūlytos priemonės nėra skirtos tam tikrai bendrovei, o jomis siekiama atkurti sąžiningą prekybą Sąjungos rinkoje.
(145)
Atliekant tyrimą nebuvo žinoma, ar kitas stambus importuotojas („Quickpack“) yra susijęs su bent vienu Kinijos tiekėjų. Taip yra dėl to, kad jis, nors buvo pakviestas bendradarbiauti tyrime, tokios galimybės nepasirinko. Todėl pasiūlyto dydžio muitų poveikis tos bendrovės verslui nėra aiškus.
(146)
Iš likusių importuotojų atliekant šį tyrimą bendradarbiavo ir atsakė į klausimyną tik du importuotojai. Remiantis jų atsakymais, jų importas sudaro apie 6 proc. viso importo iš KLR. Tų bendrovių teigimu, jos gali būti priverstos pasitraukti iš folijos rinkos, jei būtų pradėtas taikyti antidempingo muitas; vis dėlto, kiti šių bendrovių produktai sudarė daugiau nei 80 proc. jų apyvartos, nes šios dvi bendrovės daugiausia importavo kitus maisto ir namų ūkio sektoriaus produktus.
(147)
Kitas importuotojas ir gamintojas („Terinex Ltd“) neatsakė į klausimyną, tačiau pateikė savo nuomonę remdamasis JK rinka. „Terinex Ltd“ paaiškino, kad, nors dėl produktų gavimo iš KLR priverstinai mažinama jo gaminamų produktų kaina, jis, kaip smulkus rinkos dalyvis, nemano, kad jo importas būtų žalingas Sąjungos pramonei. Vis dėlto, jei atsižvelgiama į visą importą iš KLR (87 konstatuojamoji dalis ir toliau), tuomet, kaip aiškinama 114 konstatuojamojoje dalyje ir toliau, yra aišku, kad importas iš KLR yra labai svarbi Sąjungos pramonės patiriamos žalos priežastis. Kadangi nagrinėjamojo produkto apyvarta yra santykinai nedidelė palyginti su visa bendrovių veikla, vargu, ar nustačius priemones būtų daromas didelis poveikis jų bendram pelnui.
(148)
Kalbant apie importo sektorių apskritai (susijusį arba nesusijusį), negalima atmesti galimybės, kad priemonių nustatymas darytų neigiamą poveikį sektoriui, nes tikėtina, kad dėl muito importas būtų mažiau patrauklus ir Sąjungos pramonė tikriausiai galėtų atgauti iš importo sektoriaus tam tikrus užsakymus ir tam tikras sutartis. Vis dėlto, tai vyktų siekiant atkurti sąžiningą konkurenciją ir poveikis importo sektoriui apskritai nebūtų neproporcingas.
(149)
Remiantis tuo, kas išdėstyta anksčiau, daroma preliminari išvada, kad poveikis importuotojams nebūtų toks, kad priemonės turėtų būti laikomos priešingomis bendriems Sąjungos interesams.
4. Mažmeninkų Interesai
(150)
Tyrime bendradarbiavo šeši mažmenininkai. Tuos mažmenininkus galima laikyti visų kitų mažmenininkų atstovais, kadangi jie geografiškai plačiai pasiskirstę Europos Sąjungoje bei skiriasi jų apyvartos dydis. Jie visi prieštarauja bet kokių priemonių nustatymui ir pagrindžia savo nuomonę tuo, kad taip jų verslui susidarytų papildomų išlaidų ir kad nustatytos priemonės apribotų jų pasirinkimą renkantis tiekėjus.
(151)
Vis dėlto, iš atsakymų yra visiškai aišku, kad tiriamasis produktas yra tik mažytė šių mažmenininkų apyvartos dalis (bet kuriuo atveju mažiau nei 1 proc.) ir kad antidempingo priemonės poveikis bendrovės apyvartai arba pelnui būtų visai nedidelis arba tokio poveikio visai nebūtų.
5. Vartotojų Interesai
(152)
Komisija kreipėsi į vieną vartotojų asociaciją, kuri pareiškė, kad bendradarbiavimas atliekant tyrimą jos nedomina. Jokia kita vartotojų asociacija apie save nepranešė.
(153)
Tikėtina, kad antidempingo muitų nustatymo poveikis vartotojams būtų visai nedidelis, nes į ritinius suvyniota aliumininė folija tesudaro labai mažą vartotojo savaitės biudžeto dalį. Be to, galimas dalykas, kad nustačius muitą į ritinius suvyniotos aliumininės folijos mažmeninė kaina padidėtų labai nedaug arba visai nepadidėtų.
6. Išvada dėl Sąjungos Interesų
(154)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad, remiantis turima informacija apie Sąjungos interesus, nėra įtikinamų priežasčių, dėl kurių importuojamam KLR kilmės nagrinėjamajam produktui nereikėtų nustatyti laikinųjų priemonių.
H. PASIŪLYMAS DĖL LAIKINŲJŲ ANTIDEMPINGO PRIEMONIŲ
1. Žalos Pašalinimo Lygis
(155)
Atsižvelgiant į padarytas išvadas dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų, turėtų būti nustatytos laikinosios antidempingo priemonės, kad būtų apsisaugota nuo tolesnės importo dempingo kaina Sąjungos pramonei daromos žalos.
(156)
Nustatant šių priemonių lygį buvo atsižvelgta į nustatytus dempingo skirtumus ir muito dydį, kurio reikia Sąjungos pramonės patiriamai žalai pašalinti, neviršijant nustatyto dempingo skirtumo.
(157)
Apskaičiuojant muito dydį, kurio reikia žalingo dempingo poveikiui pašalinti, laikyta, kad taikydama bet kurias priemones Sąjungos pramonė turėtų galėti padengti gamybos sąnaudas ir gauti tokį ikimokestinį pelną, kurį tokios rūšies pramonė pagrįstai galėtų uždirbti tokiame sektoriuje įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. kai nėra importo dempingo kaina, parduodant panašų produktą Sąjungoje.
(158)
Ankstesniuose tyrimuose, susijusiuose su į ritinius suvyniota aliuminine folija (dideli ritiniai), normalus pelno dydis remiantis pirmiau pateiktu paaiškinimu buvo nustatytas 5 proc. Skundo pateikėjo teigimu, pagrįstas pelno dydis būtų 6 proc. pramonei, jei nėra žalingo dempingo. Tačiau jam nepavyko šio teiginio tinkamai pagrįsti, todėl, nesant daugiau pastabų šiuo klausimu, buvo nuspręsta, kad yra tinkama nekeisti ankstesniame tyrime nustatyto 5 proc. pelno dydžio. Todėl preliminariai laikoma, kad 5 proc. apyvartos sudarantis pelno dydis galėtų būti laikomas tinkamu minimaliu dydžiu, kurį Sąjungos pramonė būtų galėjusi tikėtis pasiekti, jeigu nebūtų buvę žalingo dempingo. Tuo remiantis buvo apskaičiuota nežalinga Sąjungos pramonės panašaus produkto kaina. Nežalinga kaina buvo gauta iš ES pardavimo kainos atėmus faktinį pelną, gautą per TL, ir pakeitus jį pirmiau minėtu pelno dydžiu.
(159)
Tuomet remiantis bendradarbiaujančių eksportuojančių KLR gamintojų vidutinės svertinės importo kainos, nustatytos skaičiuojant priverstinį kainų mažinimą, ir per TL Sąjungos pramonės Sąjungos rinkoje parduotų produktų nežalingos kainos palyginimu nustatyta, kiek reikia padidinti kainą. Taigi visi šiuo palyginimu nustatyti skirtumai buvo išreikšti vidutinės bendros CIF importo vertės procentine dalimi.
2. Laikinosios Priemonės
(160)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, laikoma, kad remiantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi importuojamiems KLR kilmės produktams turėtų būti nustatytos laikinosios antidempingo priemonės, kurių dydis prilygtų mažesniam iš dempingo ir žalos skirtumų, vadovaujantis mažesniojo muito taisykle.
(161)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, antidempingo muito normos apskaičiuotos žalos pašalinimo skirtumus lyginant su dempingo skirtumais. Todėl siūlomi tokie antidempingo muitai:
Pasiūlyti laikinieji antidempingo muitai
Bendrovės pavadinimas
Dempingo skirtumas
Žalos skirtumas
Laikinas muitas
CeDo Shanghai Co. Ltd.
39,3 %
16,3 %
16,3 %
Ningbo Times Co. Ltd.
31,4 %
15,5 %
15,5 %
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
28,6 %
13,0 %
13,0 %
Kitos bendradarbiaujančios bendrovės
35,2 %
15,5 %
15,5 %
Dempingo skirtumas visos šalies mastu
43,4 %
35,4 %
35,4 %
(162)
Šiame reglamente nurodytos konkrečioms bendrovėms taikomos antidempingo muito normos buvo nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Todėl jos atitinka šių bendrovių padėtį, nustatytą atliekant tyrimą. Tai reiškia, kad šios muitų normos (skirtingai nei muitas, šalies mastu taikomas „visoms kitoms bendrovėms“) taikomos tik KLR kilmės šių bendrovių, kartu ir paminėtų konkrečių juridinių asmenų, pagamintiems importuojamiems produktams. Importuojamiems produktams, pagamintiems bet kurios kitos bendrovės, kuri konkrečiai nepaminėta šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, negali būti taikomos šios normos - jiems taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.
(163)
Bet koks prašymas taikyti individualiai bendrovėms nustatytas antidempingo muito normas (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įkūrus naują gamybos arba pardavimo subjektą) turėtų būti nedelsiant siunčiamas Komisijai (4), nurodant visą svarbią informaciją, ypač informaciją apie bendrovės veiklos, susijusios su gamyba ir pardavimu vidaus bei eksporto rinkose, pasikeitimus, kuriuos lėmė, pavyzdžiui, minėtas pavadinimo pasikeitimas arba gamybos ir prekybos subjektų pasikeitimas. Prireikus, reglamentas bus atitinkamai iš dalies pakeistas, atnaujinant bendrovių, kurioms taikomos individualios muito normos, sąrašą.
I. BAIGIAMOJI NUOSTATA
(164)
Siekiant gero administravimo reikėtų nustatyti laikotarpį, per kurį suinteresuotosios šalys, pranešusios apie save per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą, galėtų raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą jas išklausyti. Be to, reikėtų pažymėti, kad šiame reglamente išvados dėl muitų nustatymo yra preliminarios ir gali reikėti jas persvarstyti, jeigu būtų nuspręsta nustatyti galutines priemones,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos kilmės aliumininei folijai, kurios storis ne mažesnis kaip 0,007 mm ir ne didesnis kaip 0,021 mm, be pagrindo, valcuotai, bet daugiau neapdorotai, su įspaudais arba be įspaudų, suvyniotai į lengvus ritinius, kurių masė ne didesnė kaip 10 kg, kurios KN kodai yra ex 7607 11 11 ir ex 7607 19 10 (TARIC kodai 7607111110 ir 7607191010), nustatomas laikinas antidempingo muitas.
2. Laikino antidempingo muito, taikomo 1 dalyje apibrėžto ir toliau išvardytų bendrovių pagaminto produkto grynajai kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, norma yra tokia:
Bendrovė
Muitas (%)
Papildomas TARIC kodas
CeDo Shanghai Co. Ltd.
16,3 %
B299
Ningbo Times Co. Ltd.
15,5 %
B300
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
13,0 %
B301
Able Packaging Co.,Ltd
15,5 %
B302
Guangzhou Chuanlong Aluminium Foil Product Co.,Ltd
15,5 %
B303
Ningbo Ashburn Aluminium Foil Products Co.,Ltd
15,5 %
B304
Shanghai Blue Diamond Aluminium Foil Manufacturing Co.,Ltd
15,5 %
B305
Weifang Quanxin Aluminium Foil Co.,Ltd
15,5 %
B306
Zhengzhou Zhuoshi Tech Co. Ltd
15,5 %
B307
Zhuozhou Haoyuan Foil Industry Co.,Ltd
15,5 %
B308
Zibo Hengzhou Aluminium Plastic Packing Material Co.,Ltd
15,5 %
B309
Yuyao Caelurn Aluminium Foil Products Co.,Ltd
15,5 %
B310
Visoms kitoms bendrovės
35,4 %
B999
3. Šio straipsnio 1 dalyje nurodytas produktas į laisvą apyvartą Sąjungoje išleidžiamas tik tuo atveju, jeigu pateikiama laikino muito dydžio garantija.
4. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
2 straipsnis
1. Nepažeidžiant Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 20 straipsnio, suinteresuotosios šalys per mėnesį po šio reglamento įsigaliojimo gali prašyti atskleisti esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo priimtas šis reglamentas, Komisijai raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą jas išklausyti.
2. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 21 straipsnio 4 dalį susijusios šalys gali teikti pastabas dėl šio reglamento taikymo vieną mėnesį nuo jo įsigaliojimo dienos.
3 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šio reglamento 1 straipsnis taikomas šešis mėnesius.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2012 m. rugsėjo 17 d.