PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1358/2014
ze dne 18. prosince 2014,
kterým se mění nařízení (ES) č. 889/2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 834/2007, pokud jde o původ živočichů pocházejících z ekologických chovů akvakultury, chovatelské postupy v akvakultuře, krmiva pro živočichy pocházející z ekologických chovů akvakultury a produkty a látky povolené pro použití v ekologické akvakultuře
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 834/2007 ze dne 28. června 2007 o ekologické produkci a označování ekologických produktů a o zrušení nařízení (EHS) č. 2092/91 (1), a zejména na čl. 13 odst. 3, čl. 15 odst. 2 a článek 16 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 834/2007 stanoví základní požadavky pro ekologickou produkci mořských řas a živočichů pocházejících z akvakultury. Prováděcí pravidla pro tyto požadavky jsou stanovena v nařízení Komise (ES) č. 889/2008 (2).
(2)
V období od listopadu 2012 do dubna 2013 požádaly některé členské státy o revizi pravidel týkajících se produktů, látek, zdrojů krmiv a postupů, které jsou povoleny pro použití při ekologické produkci v rámci akvakultury. Tyto žádosti vyhodnotila skupina odborníků pro technické poradenství v oblasti ekologické produkce (EGTOP) zřízená rozhodnutím Komise 2009/427/ES (3). S přihlédnutím ke stanovisku skupiny EGTOP Komise shledala, že je zapotřebí aktualizovat a integrovat stávající pravidla pro provádění požadavků pro ekologickou produkci mořských řas a živočichů pocházejících z akvakultury.
(3)
Podle čl. 15 odst. 1 písm. a) bodu ii) nařízení (ES) č. 834/2007 nejsou-li mladí jedinci z ekologické líhně nebo z ekologického zemědělského podniku dostupní, mohou být za zvláštních podmínek dovezeni do zemědělského podniku živočichové, kteří nepocházejí z ekologického chovu. V nařízení (ES) č. 889/2008 se stanoví zvláštní omezení, pokud jde o živočichy pocházející z akvakultury odchycené ve volné přírodě, včetně odchytu juvenilních jedinců pocházejících z akvakultury ve volné přírodě. Některé tradiční postupy z oblasti extenzivního chovu ryb v mokřadech, například v rybnících s brakickou vodou, přílivových oblastech a pobřežních lagunách ohraničených náspy a břehy, existují po staletí a jsou pro místní společenství cennými z hlediska kulturního dědictví a zachování biologické rozmanitosti i z hospodářského hlediska. Za určitých podmínek nemají tyto postupy vliv na stav populace dotčeného druhu.
(4)
Z tohoto důvodu se má za to, že odchyt potěru ve volné přírodě pro účely odchovu v rámci těchto tradičních postupů v akvakultuře je v souladu s cíli, kritérii a zásadami ekologické produkce akvakultury, jsou-li zavedena řídicí opatření, jež schválil příslušný orgán odpovědný za řízení dotyčných rybích populací, která mají zajistit udržitelné využívání dotčených druhů, a též se má za to, že doplnění stavu je v souladu s těmito opatřeními a že ryby jsou krmeny výhradně krmivy, která jsou v životním prostředí přirozeně dostupná.
(5)
Skupina EGTOP vyjádřila obavu, že zdroje krmiv a doplňkových látek povolených v ekologické produkci v rámci akvakultury dostatečně nesplňují stravovací požadavky masožravých druhů ryb. Podle čl. 15 odst. 1 písm. d) bodu i) nařízení (ES) č. 834/2007 mají být zvířata krmena krmivem, které splňuje požadavky na výživu v různých fázích jejich vývoje. Proto by mělo být povoleno používat jak zdroj krmiv pro masožravé živočichy v ekologické akvakultuře celé ryby. Nemělo by to však vyvolat další tlak na ohrožené nebo nadměrně lovené populace. Z tohoto důvodu by se měly k výrobě krmiv pro masožravé živočichy v ekologické akvakultuře používat pouze produkty rybolovu, jejichž udržitelnost potvrdí třetí strana. V této souvislosti je důležitá důvěryhodnost režimu udržitelnosti, jež má spotřebitele ujistit o celkové udržitelnosti produktu ekologické akvakultury. Proto by příslušné orgány měly stanovit systémy certifikace, které vzhledem k zásadám udržitelného rybolovu stanoveným v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 (4) považují za přiměřené k prokázání udržitelnosti produktů rybolovu pro použití jako krmivo v ekologické akvakultuře. Při posuzování vhodnosti systémů certifikace lze jako referenci použít Pokyny FAO pro označování ryb a produktů rybolovu z mořských rybolovných úlovků z roku 2009 (5).
(6)
Skupina EGTOP rovněž zdůraznila, že ve stravě lososovitých ryb je nutné poskytnout dostatečné množství histidinu, aby se u těchto druhů zajistila vysoká úroveň zdraví a dobré životní podmínky. Vezmeme-li v úvahu významné kolísání hladiny histidinu u mořských surovin podle druhů a ročního období a také podle produkce, zpracování a podmínek skladování, v zájmu splnění stravovacích požadavků lososovitých ryb by mělo být povoleno používat histidin vyrobený fermentací.
(7)
Maximální množství rybí moučky povolené v současnosti v krmivech pro garnáty není dostačující k uspokojení jejich stravovacích potřeb, a mělo by proto být zvýšeno. Je-li to zapotřebí pro splnění kvantitativních stravovacích požadavků, mělo by v souladu s doporučeními zprávy skupiny EGTOP být povoleno přidat do krmiv cholesterol. Za tímto účelem by se měl použít, je-li k dispozici, ekologický cholesterol. Není-li ekologický cholesterol k dispozici, lze též použít cholesterol pocházející z vlny, měkkýšů nebo jiných zdrojů.
(8)
Výjimka stanovená v čl. 25k odst. 2 končí dne 31. prosince 2014; uvedený odstavec by proto měl být zrušen.
(9)
V zájmu zajištění souladu s čl. 15 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 834/2007 ve vztahu k chovu mladých jedinců pocházejících z ekologické líhně a z ekologických zemědělských podniků se považuje za nezbytné - a je v souladu se zprávou EGTOP - zavést zvláštní pravidla pro používání planktonu při krmení juvenilních jedinců pocházejících z ekologické akvakultury. Plankton je nezbytný pro chov juvenilních jedinců a není produkován podle ekologických pravidel.
(10)
Skupina EGTOP rovněž doporučila aktualizovat seznam látek povolených pro čištění a dezinfekci v ekologické akvakultuře, zejména pokud jde o možnost použití některých látek, které jsou již na seznamu uvedeny, i za přítomnosti živočichů. Příloha VII nařízení (ES) č. 889/2008 by měla být odpovídajícím způsobem změněna.
(11)
Oblast působnosti přílohy XIIIa nařízení (ES) č. 889/2008 ve smyslu vymezení z čl. 25f odst. 2 by měla být definována jasněji, zejména pokud jde o chovatelské postupy.
(12)
Maximální hustota chovu u sivena severního by se měla zvýšit, aby lépe odpovídala potřebám tohoto druhu. Maximální hustota chovu by měla být rovněž definována u raků. Příloha XIIIa nařízení (ES) č. 889/2008 by měla být odpovídajícím způsobem změněna.
(13)
Nařízení (ES) č. 889/2008 by proto mělo být příslušným způsobem pozměněno.
(14)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem regulativního Výboru pro ekologickou produkci,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 889/2008 se mění takto:
1)
V článku 25e se odstavec 4 nahrazuje tímto:
„4. Pro účely odchovu je odchyt juvenilních jedinců pocházejících z akvakultury ve volné přírodě omezen na následující konkrétní případy:
a)
larvy a juvenilní jedinci ryb nebo korýšů, kteří se dostali do rybníků, do systémů oddělujících produkční jednotky od okolí a do ohrazených prostor při jejich napouštění;
b)
úhoř říční, pokud je pro danou lokalitu schválen plán chovu a lovu úhořů a pokud umělá reprodukce úhořů zůstane i nadále nevyřešena;
c)
odchyt potěru ve volné přírodě u jiných druhů než úhoře říčního pro účely odchovu v tradiční extenzivní akvakultuře, například v rybnících s brakickou vodou, přílivových oblastech a pobřežních lagunách ohraničených náspy a břehy:
i)
je-li doplnění stavu v souladu s řídícími opatřeními schválenými příslušnými orgány odpovědnými za řízení dotyčných rybích populací, aby se zajistilo udržitelné využívání dotčených druhů a
ii)
jsou-li ryby krmeny výhradně krmivy, která jsou přirozeně dostupná v životním prostředí.“
2)
V článku 25f se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. Hustota chovu a chovatelské postupy jsou stanoveny v příloze XIIIa podle jednotlivých biologických druhů nebo jejich skupin. Při posuzování účinků hustoty chovu a chovatelských postupů na dobré životní podmínky chovaných ryb se sleduje stav těchto ryb (jako například poškození ploutví, jiná zranění, rychlost růstu, chování a celkový zdravotní stav) a kvalita vody.“
3)
V čl. 25k odst. 1 se doplňuje nové písmeno e), které zní:
„e)
krmiva pocházející z celých ryb ulovených v rámci rybolovu s potvrzením udržitelnosti podle režimu uznaného příslušným orgánem v souladu se zásadami stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 (6).
(6) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 ze dne 11. prosince 2013 o společné rybářské politice, o změně nařízení Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutí Rady 2004/585/ES (Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 22).“" 						
4)
V článku 25k se zrušuje odstavec 2.
5)
V článku 25k se doplňuje nový odstavec, který zní:
„5. Histidin vyrobený fermentací lze použít v krmivu pro lososovité ryby, neposkytují-li krmné zdroje uvedené v odstavci 1 dostatečné množství histidinu, aby splňovaly stravovací potřeby daných ryb a zamezily u nich vzniku šedého zákalu.“
6)
V článku 25 l se odstavec 3 nahrazuje tímto:
„3. Pokud se přidává přirozené krmivo podle odstavce 2:
a)
může krmivo pro pangase (Pangasius spp.) uvedeného v oddílu 9 přílohy XIIIa obsahovat maximálně 10 % rybí moučky nebo rybího oleje pocházejících z udržitelného rybolovu;
b)
může krmivo pro garnáty uvedené v oddílu 7 přílohy XIIIa obsahovat maximálně 25 % rybí moučky a 10 % rybího oleje pocházejících z udržitelného rybolovu. K zabezpečení stravovacích potřeb garnátů lze jako doplněk jejich stravy použít ekologický cholesterol; není-li ekologický cholesterol k dispozici, lze též použít jiný než ekologický cholesterol pocházející z vlny, měkkýšů nebo jiných zdrojů.“
7)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 25la
Zvláštní pravidla ohledně krmiv pro juvenilní jedince pocházející z ekologické akvakultury
Při chovu larev juvenilních jedinců pocházejících z ekologické akvakultury lze jako krmivo použít konvenční fytoplankton a zooplankton.“
8)
V článku 25s se odstavec 6 nahrazuje tímto:
„6. Za účelem biologického omezení výskytu ektoparazitů je nutno používat pokud možno ryby-čističe, jakož i sladkou vodu, mořskou vodu a roztoky chloridu sodného.“
9)
Přílohy VII a XIIIa se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 18. prosince 2014.
KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1358/2014
2014 m. gruodžio 18 d.
kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 889/2008, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 834/2007 įgyvendinimo taisyklės, nuostatos dėl ekologiškai auginamų akvakultūros gyvūnų kilmės, akvakultūros gyvūnų auginimo praktikos, ekologiškai auginamų akvakultūros gyvūnų pašaro ir produktų bei medžiagų, kurias leidžiama naudoti ekologinėje akvakultūroje
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2007 m. birželio 28 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 834/2007 dėl ekologinės gamybos ir ekologiškų produktų ženklinimo ir panaikinantį Reglamentą (EEB) Nr. 2092/91 (1), ypač į jo 13 straipsnio 3 dalį, 15 straipsnio 2 dalį ir 16 straipsnio 1 dalį,
kadangi:
(1)
Reglamentu (EB) Nr. 834/2007 nustatomi pagrindiniai jūros dumblių ir akvakultūros gyvūnų ekologinio auginimo reikalavimai. Komisijos reglamente (EB) Nr. 889/2008 (2) yra nustatytos išsamios šių reikalavimų įgyvendinimo taisyklės;
(2)
nuo 2012 m. lapkričio mėn. iki 2013 m. balandžio mėn. kai kurios valstybės narės paprašė persvarstyti su ekologinei akvakultūros produktų gamybai autorizuotais produktais, medžiagomis, pašaro šaltiniais ir metodais susijusias taisykles. Šiuos prašymus įvertino Komisijos sprendimu 2009/427/EB (3) įsteigta konsultacinė ekologinės gamybos ekspertų grupė (KEGEG). Atsižvelgdama į KEGEG nuomonę, Komisija nustatė, kad reikia atnaujinti ir integruoti galiojančias jūros dumblių ir akvakultūros gyvūnų ekologinio auginimo reikalavimų įgyvendinimo taisykles;
(3)
pagal Reglamento (EB) Nr. 834/2007 15 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktį, kai nėra galimybės gauti ekologiškai augintų veislinių gyvūnų atvestų jauniklių ar ekologinės gamybos ūkiuose augintų jauniklių, neekologiškai augintų gyvūnų atvesti jaunikliai gali būti atvežti į ūkį laikantis specialių sąlygų. Reglamentu (EB) Nr. 889/2008 nustatyti konkretūs apribojimai dėl sugautų laukinių akvakultūros gyvūnų, įskaitant dėl laukinių akvakultūros gyvūnų jauniklių rinkimo. Kai kurie tradiciniai ekstensyviojo žuvų auginimo šlapynėse, tokiose, kaip dambomis ir pylimais atskirti sūroko vandens telkiniai, potvynių ir atoslūgių užliejami plotai ir pakrantės lagūnos, metodai egzistuoja ne vieną šimtmetį ir yra vertingi kultūros paveldo, biologinės įvairovės išsaugojimo ir vietos bendruomenių ekonominių galimybių prasme. Tam tikromis sąlygomis tokie metodai nedaro poveikio atitinkamos rūšies išteklių būklei;
(4)
todėl, taikant tradicinius akvakultūros metodus, laukinio mailiaus rinkimas auginimo tikslais laikomas atitinkančiu ekologinės akvakultūros produktų gamybos tikslus, kriterijus ir principus, jei yra atitinkamos valdžios institucijos, atsakingos už nurodytų žuvų išteklių valdymą, patvirtintos valdymo priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti atitinkamos rūšies išteklių tausų naudojimą, jei įžuvinimas suderinamas su tomis priemonėmis ir jei žuvys maitinamos tik natūraliai aplinkoje esančiu pašaru;
(5)
KEGEG išreiškė susirūpinimą, kad pašaro šaltinių ir priedų, kuriuos leidžiama naudoti ekologinėje akvakultūros produktų gamyboje, nepakanka, kad būtų tenkinami plėšriųjų rūšių žuvų mitybos poreikiai. Pagal Reglamento (EB) Nr. 834/2007 15 straipsnio 1 dalies d punkto i papunktį, gyvūnai šeriami pašaru, atitinkančiu gyvūno mitybos reikalavimus skirtingais jo vystymosi etapais. Todėl reikėtų leisti neišdorotą žuvį naudoti kaip pašaro šaltinį ekologiškai auginamiems plėšriesiems gyvūnams. Tačiau tai neturėtų daryti papildomo neigiamo poveikio nykstantiems ar pernelyg intensyviai žvejojamiems ištekliams. Todėl gaminant pašarą ekologiškai auginamiems plėšriesiems gyvūnams galima naudoti tik žuvininkystės produktus, kuriuos trečioji šalis sertifikavo kaip tausius. Atsižvelgiant į tai, naudojamos tausumo schemos patikimumas svarbus norint patikinti vartotojus, kad ekologinės akvakultūros produktai gauti tausiai. Todėl kompetentingos institucijos turėtų nustatyti sertifikavimo schemas, kurios, jų manymu ir atsižvelgiant į Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1380/2013 (4) nustatytus tausios žvejybos principus, yra tinkamos siekiant įrodyti, kad žuvininkystės produktai, naudojami ekologinėje akvakultūroje kaip pašaras, gauti tausiai. Vertinant sertifikavimo schemų tinkamumą galima remtis 2009 m. FAO ekologinio jūros žūklės žuvų ir žuvininkystės produktų ženklinimo gairėmis (5);
(6)
be to, KEGEG atkreipė dėmesį į tai, kad norint užtikrinti gerą lašišinių šeimos žuvų sveikatą ir gerovę jų pašarą reikia papildyti pakankamu kiekiu histidino. Atsižvelgiant į tai, kad histidino kiekis jūrų žaliavose labai svyruoja, priklausomai nuo žuvų, naudojamų kaip žaliava, rūšies ir sezono, taip pat nuo gamybos, perdirbimo ir laikymo sąlygų, ir norint užtikrinti, kad būtų tenkinami lašišinių šeimos žuvų mitybos poreikiai, turėtų būti leidžiama naudoti fermentacijos būdu gautą histidiną;
(7)
didžiausio žuvų miltų kiekio, kurį dabar leidžiama naudoti kaip pašarą krevetėms, nepakanka, kad būtų tenkinami krevečių mitybos poreikiai, todėl jį reikėtų padidinti. Kai reikia tenkinti kiekybinius mitybos poreikius, vadovaujantis KEGEG ataskaitoje pateiktomis rekomendacijomis reikėtų leisti jų pašarą papildyti ir cholesteroliu. Šiuo tikslu turėtų būti naudojamas organinis cholesterolis, jei jo turima. Jei organinio cholesterolio neturima, galima naudoti cholesterolį, gautą iš vilnos, jūrinių bestuburių ar kitų šaltinių;
(8)
25k straipsnio 2 dalyje numatyta išimtis nustoja galioti 2014 m. gruodžio 31 d., todėl ta dalis turėtų būti išbraukta;
(9)
siekiant užtikrinti, kad bus laikomasi Reglamento (EB) Nr. 834/2007 15 straipsnio 1 dalies a punkto dėl ekologiškai augintų veislinių gyvūnų atvestų jauniklių ir ekologiniuose ūkiuose augintų jauniklių auginimo, manoma, kad būtina, vadovaujantis KEGEG ataskaita, įtraukti specialiąsias taisykles dėl planktono naudojimo maitinant ekologiškai auginamus jauniklius. Planktonas reikalingas auginant jauniklius, o jis negaminamas vadovaujantis ekologinės gamybos taisyklėmis;
(10)
KEGEG taip pat rekomendavo atnaujinti valymo ir dezinfekavimo medžiagų, kurias leidžiama naudoti ekologinėje akvakultūroje, sąrašą, ypač dėl galimybės kai kurias į sąrašą jau įtrauktas medžiagas naudoti, kai yra gyvūnų. Reglamento (EB) Nr. 889/2008 VII priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;
(11)
Reglamento (EB) Nr. 889/2008 XIIIa priedo aprėptis, apibrėžta 25f straipsnio 2 dalyje, turėtų būti apibrėžta aiškiau, ypač dėl auginimo praktikos;
(12)
reikėtų padidinti didžiausią leistiną arktinių palijų suleidimo tankumą, kad būtų geriau tenkinami šios rūšies gyvūnų poreikiai. Taip pat reikėtų nustatyti vėžiams taikomą didžiausią leistiną gyvūnų suleidimo tankumą. Reglamento (EB) Nr. 889/2008 XIIIa priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;
(13)
todėl Reglamentas (EB) Nr. 889/2008 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;
(14)
šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Ekologinės gamybos reguliavimo komiteto nuomonę,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Reglamentas (EB) Nr. 889/2008 iš dalies keičiamas taip:
1)
25e straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:
„4. Laukinių akvakultūros gyvūnų jauniklius rinkti auginimo tikslais galima tik šiais atvejais:
a)
kai pildant tvenkinius į atskyrimo sistemas ir aptvarus natūraliai įplaukia žuvų ar vėžiagyvių lervų ir jauniklių;
b)
galima rinkti europinius stiklinius unguriukus, jei toje vietovėje yra patvirtintas ungurių valdymo planas, o dirbtinė ungurių reprodukcija vis dar nevykdoma;
c)
kai vykdant tradicinį ekstensyvųjį akvakultūros produktų auginimą šlapynėse, tokiose, kaip dambomis ir pylimais atskirti sūroko vandens telkiniai, potvynių ir atoslūgių užliejami plotai ir pakrantės lagūnos, renkamas laukinis kitų rūšių žuvų nei europinis ungurys mailius, jeigu:
i)
įžuvinimas atitinka atitinkamų valdžios institucijų, atsakingų už aptariamų žuvų išteklių valdymą, patvirtintas valdymo priemones, kuriomis siekiama užtikrinti atitinkamos rūšies tausų naudojimą ir
ii)
žuvys maitinamos tik natūraliai aplinkoje esančiu pašaru.“
2)
25f straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
„2. Atskirų rūšių arba rūšių grupių suleidimo tankumas ir auginimo praktika nustatyti XIIIa priede. Atsižvelgiant į suleidimo tankumo ir auginimo praktikos poveikį auginamų žuvų gerovei, stebima žuvų būklė (pvz., pelekų sužalojimai ir kiti sužeidimai, augimo tempas, elgsena ir bendra sveikatos būklė) ir vandens kokybė.“
3)
25k straipsnio 1 dalis papildoma šiuo e punktu:
„e)
iš neišdorotos žuvies, sužvejotos žvejybos būdu, kuris kaip tausus buvo sertifikuotas pagal kompetentingos institucijos pripažintą schemą vadovaujantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1380/2013 (6) nustatytais principais, gautiems pašarų produktams.
(6) 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (OL L 354, 2013 12 28, p. 22).“" 						
4)
25k straipsnio 2 dalis išbraukiama.
5)
25k straipsnis papildomas šia dalimi:
„5. Jei 1 dalyje išvardytuose pašarų šaltiniuose nėra pakankamai histidino, kad būtų patenkinti lašišinių šeimos žuvų mitybos poreikiai ir būtų išvengta kataraktos formavimosi, šių žuvų pašarų racioną galima papildyti histidinu, gautu fermentacijos būdu.“
6)
25l straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:
„3. Jei natūralus pašaras papildomas pagal 2 dalį:
a)
XIIIa priedo 9 skirsnyje minimų siamo šamų (Pangasius spp.) raciono dalį gali sudaryti ne daugiau kaip 10 % žuvų miltų arba žuvų taukų, gautų tausojančios žuvininkystės būdu;
b)
XIIIa priedo 7 skirsnyje minimų krevečių raciono dalį gali sudaryti ne daugiau kaip 25 % žuvų miltų ir 10 % žuvų taukų, gautų tausojančios žuvininkystės būdu. Siekiant užtikrinti, kad būtų tenkinami kiekybiniai krevečių mitybos poreikiai, jų mitybą galima papildyti organiniu cholesteroliu; jei organinio cholesterolio neturima, galima naudoti neorganinį cholesterolį, gautą iš vilnos, jūrinių bestuburių ar kitų šaltinių.“
7)
Įterpiamas šis 25la straipsnis:
„25la straipsnis
Ekologiškai augintų jauniklių pašarui taikomos specialiosios taisyklės
Iš lervų ekologiškai auginant jauniklius, kaip pašaras gali būti naudojami įprastinis fitoplanktonas ir zooplanktonas.“
8)
25s straipsnio 6 dalis pakeičiama taip:
„6. Vykdant biologinę ektoparazitų kontrolę, pirmenybė teikiama žuvims valytojoms ir gėlam vandeniui, jūros vandeniui ir natrio chlorido tirpalui.“
9)
VII ir XIIIa priedai iš dalies keičiami pagal šio reglamento priedą.
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Jis taikomas nuo 2015 m. sausio 1 d.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2014 m. gruodžio 18 d.