NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 517/2014
ze dne 16. dubna 2014
o fluorovaných skleníkových plynech a o zrušení nařízení (ES) č. 842/2006
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 192 odst. 1 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Ve čtvrté hodnotící zprávě Mezivládního panelu pro změnu klimatu („IPCC“) Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu („UNFCCC“), jejíž stranou Unie je (3), bylo uvedeno, že na základě stávajících vědeckých údajů by měly rozvinuté země do roku 2050 snížit emise skleníkových plynů o 80 až 95 % oproti úrovním z roku 1990, aby se globální změna klimatu omezila na nárůst teploty o 2 °C, a tím se zabránilo nežádoucím dopadům na klima.
(2)
K dosažení tohoto cíle přijala Komise Plán přechodu na konkurenceschopné nízkouhlíkové hospodářství do roku 2050, který vzala Rada na vědomí ve svých závěrech ze dne 17. května 2011 a Evropský parlament jej schválil usnesením ze dne 15. března 2012. V tomto plánu přechodu vymezila Komise nákladově účinný způsob, jak dosáhnout nezbytného celkového snížení emisí v Unii do roku 2050. Tento plán přechodu stanoví příspěvky jednotlivých odvětví požadované v šesti oblastech. Jiné emise než CO2, včetně fluorovaných skleníkových plynů, ale vyjma jiných emisí než CO2 ze zemědělství, by se měly do roku 2030 snížit o 72 až 73 % a do roku 2050 o 70 až 78 % oproti úrovním z roku 1990. Pokud se vychází z referenčního roku 2005, je nutno jiné emise než CO2, s výjimkou emisí ze zemědělství, snížit do roku 2030 o 60 až 61 %. Emise fluorovaných skleníkových plynů byly v roce 2005 odhadovány na 90 milionů tun ekvivalentu CO2. Snížení o 60 % znamená, že do roku 2030 by se emise musely snížit přibližně o 35 milionů tun ekvivalentu CO2. Vzhledem k odhadovaným emisím 104 milionů tun ekvivalentu CO2 v roce 2030 na základě uplatnění současných právních předpisů Unie v plném rozsahu je nutné další snížení přibližně o 70 milionů tun ekvivalentu CO2.
(3)
Zpráva Komise ze dne 26. září 2011 o používání, účincích a přiměřenosti nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 842/2006 (4) dospěla k závěru, že současná opatření k omezování úniků mají v případě, že budou uplatněna v plném rozsahu, potenciál snížit emise fluorovaných skleníkových plynů. Tato opatření by proto měla být zachována a upřesněna na základě zkušeností získaných při jejich provádění. Některá opatření by se měla rovněž rozšířit na jiná zařízení, v nichž se používají značná množství fluorovaných skleníkových plynů, například chladírenská nákladní vozidla a přívěsy. Povinnost zřídit a vést záznamy o zařízeních, která tyto plyny obsahují, by se měla vztahovat rovněž na elektrická spínací zařízení. Vzhledem k důležitosti opatření k omezování úniků na konci životnosti výrobků a zařízení obsahujících fluorované skleníkové plyny by členské státy měly zohlednit význam režimů odpovědnosti výrobce a podporovat jejich zavádění, a to na základě stávajících osvědčených postupů.
(4)
Uvedená zpráva rovněž dospěla k závěru, že pro snížení emisí fluorovaných skleníkových plynů v Unii lze udělat více, zejména tím, že se takové plyny přestanou používat tam, kde existují bezpečné a energeticky účinné alternativní technologie s nulovým nebo nižším dopadem na klima. Snížení emisí z roku 2010 do roku 2030 až o dvě třetiny je nákladově efektivní, protože v řadě odvětví existují osvědčené a vyzkoušené alternativy.
(5)
V usnesení Evropského parlamentu ze dne 14. září 2011 o komplexním přístupu k jiným antropogenním emisím ovlivňujícím klima, než jsou emise CO2, byl uvítán závazek Unie podporovat opatření související s částečně fluorovanými uhlovodíky založená na Montrealském protokolu o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu (dále jen „Montrealský protokol“), jako ukázkový příklad přístupu ke snižování emisí skleníkových plynů, který není orientován tržně. Toto usnesení rovněž vyzývá k prozkoumání různých možností, jak na mezinárodní úrovni prostřednictvím Montrealského protokolu prosadit okamžité zahájení postupného ukončování používání částečně fluorovaných uhlovodíků.
(6)
Aby bylo podpořeno používání technologií s nulovým nebo nižším dopadem na klima, měla by školení fyzických osob, které pracují s fluorovanými skleníkovými plyny, zahrnovat rovněž informace o technologiích, které slouží k nahrazení a omezení používání fluorovaných skleníkových plynů. Vzhledem k tomu, že některé alternativy k fluorovaným skleníkovým plynům používaným ve výrobcích a zařízeních, sloužící k nahrazení a omezení používání fluorovaných skleníkových plynů, mohou být toxické, hořlavé či vysokotlaké, měla by Komise přezkoumat stávající právní předpisy Unie vztahující se na školení fyzických osob, pokud jde o bezpečné nakládání s alternativními chladivy, a případně předložit Evropskému parlamentu a Radě legislativní návrh na změnu příslušných právních předpisů Unie.
(7)
Certifikační a školicí programy by měly být zavedeny nebo upraveny s ohledem na programy zavedené podle nařízení (ES) č. 842/2006 a lze je začlenit do systémů odborného vzdělávání.
(8)
K zajištění soudržnosti s požadavky na monitorování a podávání zpráv podle úmluvy UNFCCC a s rozhodnutím 4/CMP.7 konference smluvních stran jednající jako shromáždění smluvních stran Kjótského protokolu k úmluvě UNFCCC, přijatého sedmou konferencí smluvních stran úmluvy UNFCCC v Durbanu dne 11. prosince 2011, by se měly potenciály globálního oteplování vypočítávat na základě stoletého potenciálu globálního oteplování jednoho kilogramu plynu v poměru k jednomu kilogramu CO2. Tam, kde je to možné, měl by výpočet vycházet ze čtvrté hodnotící zprávy přijaté panelem IPCC.
(9)
Účinné monitorování emisí fluorovaných skleníkových plynů má zásadní význam pro sledování pokroku při dosahování cílů snižování emisí a pro hodnocení účinků tohoto nařízení. K zajištění kvalitního vykazování emisí je nezbytné využívat k vykazování emisí fluorovaných skleníkových plynů konzistentní a vysoce kvalitní údaje. Zavedení systémů vykazování emisí fluorovaných skleníkových plynů členskými státy by zajistilo soudržnost s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013 (5). K výraznému zlepšení těchto systémů vykazování emisí by mohly přispět údaje o úniku fluorovaných skleníkových plynů ze zařízení nashromážděné společnostmi podle tohoto nařízení. Tímto způsobem by se mohla kontrolovat konzistentnost údajů použitých k odvození emisí a mohly by se tak zlepšit odhady na základě výpočtů, což by vedlo k lepšímu odhadu množství emisí fluorovaných skleníkových plynů v národních inventurách skleníkových plynů.
(10)
Vzhledem k tomu, že existují vhodné alternativy, měl by se současný zákaz používání fluoridu sírového při tlakovém lití hořčíku a při recyklaci tlakově litých hořčíkových slitin rozšířit i na zařízení, která používají méně než 850 kg fluoridu sírového ročně. Stejně tak by mělo být, při poskytnutí odpovídajícího přechodného období, zakázáno používání chladiv s velmi vysokým potenciálem globálního oteplování 2 500 nebo více při servisu nebo údržbě chladírenských zařízení s velikostí náplně 40 tun ekvivalentu CO2 nebo více.
(11)
Měly by být zaváděny zákazy uvádění na trh v případě nových zařízení pro chladírenství, klimatizaci a požární ochranu, která obsahují určité fluorované skleníkové plyny nebo jejichž provoz je na těchto plynech závislý, pokud k použití těchto látek existují vhodné alternativy. Pokud nejsou k dispozici alternativy nebo je nelze z technických či bezpečnostních důvodů použít nebo pokud by použití těchto alternativ znamenalo nepřiměřené náklady, měla by mít Komise možnost povolit výjimku dočasně umožňující uvádění těchto výrobků a zařízení na trh. Komise by měla s ohledem na budoucí technický vývoj dále posoudit zákazy uvádět na trh nová zařízení pro druhotná spínací zařízení středního napětí a nové malé dělené klimatizační systémy s jednou vnitřní jednotkou.
(12)
Mělo by být povoleno uvádět na trh zařízení obsahující fluorované skleníkové plyny, pokud jeho celkové emise skleníkových plynů vzniklé během jeho životního cyklu, při zohlednění reálné míry úniku a znovuzískávání, jsou nižší než emise, jež by vznikly z rovnocenného zařízení, které fluorované skleníkové plny neobsahuje a jehož maximální povolená spotřeba energie odpovídá spotřebě stanovené v příslušných prováděcích opatřeních přijatých podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES (6). Pravidelný a včasný přezkum těchto prováděcích opatření v souladu s uvedenou směrnicí by napomohl zajistit, aby daná prováděcí opatření byla nadále účinná a vhodná.
(13)
Bylo zjištěno, že nejefektivnějším a nákladově nejúčinnějším způsobem dlouhodobého snižování emisí těchto látek je postupné snižování množství částečně fluorovaných uhlovodíků, jež může být uvedeno na trh.
(14)
Aby bylo možné realizovat postupné snižování množství částečně fluorovaných uhlovodíků, jež může být uvedeno na trh Unie, měla by Komise přidělit jednotlivým výrobcům a dovozcům kvóty pro uvádění těchto látek na trh tak, aby nebyl překročen celkový množstevní limit pro uvádění částečně fluorovaných uhlovodíků na trh. S cílem zabezpečit jednotnost postupného snižování množství částečně fluorovaných uhlovodíků uváděného na trh by měly být do systému kvót Unie započítány částečně fluorované uhlovodíky, jimiž jsou naplněna zařízení. Pokud částečně fluorované uhlovodíky obsažené v zařízení nebyly uvedeny na trh před naplněním zařízení, vyžaduje se jako doklad o započítání těchto látek do systému kvót Unie prohlášení o shodě.
(15)
Výpočet referenčních hodnot a přidělování kvót jednotlivým výrobcům a dovozcům by v první řadě mělo vycházet z množství částečně fluorovaných uhlovodíků, které podle svého oznámení uvedli na trh během referenčního období let 2009 až 2012. Aby však nebyly vyloučeny malé podniky, mělo by se jedenáct procent celkového množstevního limitu vyhradit pro dovozce a výrobce, kteří v daném referenčním období neuvedli na trh 1 tunu nebo více fluorovaných skleníkových plynů.
(16)
Pravidelným přepočítáváním referenčních hodnot a kvót by Komise měla zajistit, aby podniky mohly pokračovat ve své činnosti na základě průměrných objemů, které uvedly na trh v uplynulých letech.
(17)
Proces výroby některých fluorovaných plynů může vést k významným emisím dalších fluorovaných skleníkových plynů vznikajících jako vedlejší produkt. Podmínkou uvedení fluorovaných skleníkových plynů na trh by mělo být zneškodnění těchto emisí vzniklých jako vedlejší produkt nebo jejich znovuzískání za účelem dalšího využití.
(18)
Komise by měla zajistit, aby byl zaveden ústřední elektronický rejstřík za účelem správy kvót, pro uvádění částečně fluorovaných uhlovodíků na trh a podávání zpráv, včetně oznamování zařízení uvedeného na trh v případech, kdy je zařízení předem naplněno částečně fluorovanými uhlovodíky, které nebyly před naplněním uvedeny na trh, a proto vyžaduji ověření prostřednictvím prohlášení o shodě a následného ověření třetí stranou, že množství částečně fluorovaných uhlovodíků jsou započítaná do systému kvót Unie.
(19)
K zachování pružnosti trhu s velkými objemy částečně fluorovaných uhlovodíků by mělo být možné převádět kvóty přidělené na základě referenčních hodnot jinému výrobci či dovozci v Unii nebo jinému výrobci či dovozci, který je v Unii zastoupen výhradním zástupcem.
(20)
Aby bylo možno sledovat účinnost tohoto nařízení, měla by být působnost současných povinností spojených s podáváním zpráv rozšířena tak, aby zahrnovala i další fluorované látky, které mají významný potenciál globálního oteplování nebo které pravděpodobně nahradí fluorované skleníkové plyny uvedené v příloze I. Z téhož důvodu by mělo být rovněž hlášeno zneškodnění fluorovaných skleníkových plynů a dovoz těchto plynů do Unie, pokud jsou obsaženy ve výrobcích a zařízeních. Měly by být stanoveny minimální prahové hodnoty, aby se zabránilo neúměrné administrativní zátěži, zejména pro malé a střední podniky a mikropodniky.
(21)
Komise by měla soustavně sledovat účinky snižování množství částečně fluorovaných uhlovodíků uváděného na trh, včetně účinku na dodávky pro zařízení, kde by použití částečně fluorovaných uhlovodíků vedlo k nižším emisím vznikajícím během životního cyklu, než kdyby byla použita alternativní technologie. Do konce roku 2020 by měla Komise připravit zprávu o dostupnosti částečně fluorovaných uhlovodíků na trhu Unie. Do konce roku 2022 by měla Komise provést komplexní přezkum, aby byl čas upravit toto nařízení s ohledem na jeho provádění a nový vývoj a mezinárodní závazky a případně navrhnout další opatření ke snížení.
(22)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (7).
(23)
Za účelem změny jiných než podstatných prvků tohoto nařízení by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracování aktu v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(24)
Jelikož je toto nařízení přijímáno na základě čl. 192 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, není překážkou tomu, aby členské státy zachovávaly nebo zaváděly přísnější ochranná opatření, která jsou v souladu se Smlouvou o fungování EU. Podle článku 193 Smlouvy o fungování EU mají členské státy každé takové opatření oznámit Komisi.
(25)
Tímto nařízením se mění a doplňuje předmět nařízení (ES) č. 842/2006, které by proto mělo být zrušeno. S cílem zajistit plynulý přechod ze starého systému na nový je však vhodné stanovit, že by nařízení Komise (ES) č. 1493/2007 (8), (ES) č. 1494/2007 (9), (ES) č. 1497/2007 (10), (ES) č. 1516/2007 (11), (ES) č. 303/2008 (12), (ES) č. 304/2008 (13), (ES) č. 305/2008 (14), (ES) č. 306/2008 (15), (ES) č. 307/2008 (16) a (ES) č. 308/2008 (17) měla zůstat v platnosti a měla by se nadále používat, pokud a dokud nebudou zrušena akty v přenesené pravomoci nebo prováděcími akty přijatými Komisí podle tohoto nařízení.
(26)
Jelikož cílů tohoto nařízení nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich, z důvodu přeshraniční povahy řešeného environmentálního problému a účinků tohoto nařízení na obchod v rámci Unie i na vnější obchod, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Cílem tohoto nařízení je chránit životní prostředí snižováním emisí fluorovaných skleníkových plynů. Toto nařízení proto
a)
stanoví pravidla pro omezování úniků, používání, znovuzískávání a zneškodňování fluorovaných skleníkových plynů a související doplňková opatření;
b)
ukládá podmínky pro uvádění na trh v případě určitých výrobků a zařízení, které obsahují fluorované skleníkové plyny nebo jejichž provoz je na těchto plynech závislý;
c)
ukládá podmínky pro konkrétní způsoby použití fluorovaných skleníkových plynů; a
d)
stanoví množstevní limity pro uvádění částečně fluorovaných uhlovodíků na trh.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„fluorovanými skleníkovými plyny“ částečně fluorované uhlovodíky, zcela fluorované uhlovodíky, fluorid sírový a další skleníkové plyny s obsahem fluoru uvedené v příloze I, nebo směsi obsahující některou z těchto látek;
2)
„částečně fluorovanými uhlovodíky“ (HFC) látky uvedené v oddíle 1 přílohy I nebo směsi obsahující některou z těchto látek;
3)
„zcela fluorovanými uhlovodíky“ (PFC) látky uvedené v oddíle 2 přílohy I nebo směsi obsahující některou z těchto látek;
4)
„fluoridem sírovým“ (SF6) látka uvedená v oddíle 3 přílohy I nebo směsi obsahující tuto látku;
5)
„směsí“ tekutina skládající se ze dvou nebo více látek, z nichž alespoň jedna je látka uvedená v příloze I nebo v příloze II;
6)
„potenciálem globálního oteplování“ (GWP) potenciál skleníkového plynu zvýšit teplotu klimatu v poměru k potenciálu oxidu uhličitého (CO2), počítaný jako stoletý potenciál oteplování jednoho kilogramu skleníkového plynu v poměru k jednomu kilogramu CO2 v souladu s přílohami I, II a IV nebo, v případě směsí, počítaný podle přílohy IV;
7)
„tunou (tunami) ekvivalentu CO2“ množství skleníkových plynů vyjádřené jako součin hmotnosti skleníkových plynů v metrických tunách a jejich potenciálu globálního oteplování;
8)
„provozovatelem“ fyzická nebo právnická osoba skutečně zajišťující technický provoz výrobků nebo zařízení, na něž se toto nařízení vztahuje; členský stát může v určitých vymezených situacích určit vlastníka za osobu odpovědnou za plnění povinností provozovatele;
9)
„použitím“ používání fluorovaných skleníkových plynů při výrobě, údržbě nebo servisu včetně opětovného plnění výrobků a zařízení nebo při jiných procesech uvedených v tomto nařízení;
10)
„uvedením na trh“ první dodání či poskytnutí jiné straně v Unii, za úplatu nebo bezplatně, nebo v případě výrobce použití pro vlastní účely, včetně propuštění do volného oběhu v Unii;
11)
„hermeticky uzavřeným zařízením“ zařízení, v němž všechny díly obsahující fluorovaný skleníkový plyn jsou utěsněny sváry, tvrdými pájenými spoji nebo podobným pevným spojením, které může obsahovat uzavřené ventily nebo uzavřené obslužné body umožňující řádnou opravu nebo likvidaci a které má prověřenou míru úniků menší než 3 gramy ročně pod tlakem alespoň čtvrtiny maximálního povoleného tlaku;
12)
„nádobou“ výrobek primárně určený pro přepravu nebo skladování fluorovaných skleníkových plynů;
13)
„nádobou na jedno použití“ nádoba, kterou nelze opětovně naplnit, aniž by byla pro tento účel uzpůsobena, nebo která se uvádí na trh, aniž by ji bylo možné vrátit k opětovnému naplnění;
14)
„znovuzískáváním“ sběr a skladování fluorovaných skleníkových plynů z výrobků, včetně nádob, a zařízení během údržby nebo servisu nebo před likvidací výrobků či zařízení;
15)
„recyklací“ opětovné použití znovuzískaných fluorovaných skleníkových plynů po základním přečištění;
16)
„regenerací“ přepracování znovuzískaných fluorovaných skleníkových plynů tak, aby odpovídaly vlastnostem nově vyrobené látky, s ohledem na jejich zamýšlené použití;
17)
„zneškodněním“ proces, kdy se všechen fluorovaný skleníkový plyn nebo jeho převážná část trvale přemění nebo rozloží na jednu nebo více stabilních látek, které nejsou fluorovanými skleníkovými plyny;
18)
„vyřazením z provozu“ konečné odstavení a vyloučení z provozu či používání v případě výrobku nebo jednotlivého zařízení obsahujícího fluorované skleníkové plyny;
19)
„opravou“ obnova poškozených nebo netěsnících výrobků nebo zařízení, které obsahují fluorované skleníkové plyny nebo jejichž provoz je na těchto plynech závislý, týkající se části, která tyto plyny obsahuje nebo je k tomuto účelu určena;
20)
„instalací“ spojení dvou nebo více zařízení nebo okruhů obsahujících nebo konstruovaných tak, aby obsahovaly fluorované skleníkové plyny, za účelem montáže systému na místě, kde bude v provozu, včetně postupu, kterým jsou vodiče plynu systému spojeny dohromady za účelem uzavření okruhu, bez ohledu na nutnost systém po montáži naplnit;
21)
„údržbou nebo servisem“ všechny činnosti kromě znovuzískávání podle článku 8 a kontrol těsnosti podle článku 4 a čl. 10 odst. 1 písm. b) tohoto nařízení, které představují zásah do okruhů obsahujících nebo konstruovaných tak, aby obsahovaly fluorované skleníkové plyny, zvláště napouštění systému fluorovanými skleníkovými plyny, odstraňování jednoho nebo více dílů okruhu nebo zařízení, opětovná montáž dvou nebo více částí okruhu nebo zařízení, jakož i oprava netěsností;
22)
„nově vyrobenou látkou“ látka, která dosud nebyla použita;
23)
„stacionárním“ obvykle se nepřesouvající během provozu a zahrnující přenosná pokojová klimatizační zařízení;
24)
„mobilním“ obvykle se přesouvající během provozu;
25)
„jednosložkovou pěnou“ pěnová směs obsažená v jediném aerosolovém rozprašovači v nezreagovaném nebo částečně zreagovaném kapalném stavu, která se po opuštění rozprašovače rozpíná a tuhne;
26)
„chladírenským nákladním vozidlem“ motorové vozidlo s hmotností nad 3,5 tuny, které je navrženo a zkonstruováno primárně pro přepravu zboží a které je vybaveno chladicí jednotkou;
27)
„chladírenským přívěsem“ vozidlo, které je navrženo a zkonstruováno k vlečení za nákladním vozidlem nebo tahačem primárně k přepravě zboží a které je vybaveno chladicí jednotkou;
28)
„technickým aerosolem“ aerosolový rozprašovač používaný pro údržbu, opravy, čištění, testování, dezinsekci a výrobu výrobků a zařízení, instalaci zařízení a pro jiné aplikace;
29)
„systémem detekce úniků“ kalibrované mechanické, elektrické nebo elektronické zařízení pro zjišťování úniků fluorovaných skleníkových plynů, které provozovatele při zjištění úniku varuje;
30)
„podnikem“ fyzická nebo právnická osoba, která:
a)
vyrábí, používá, znovuzískává, sbírá, recykluje, regeneruje nebo zneškodňuje fluorované skleníkové plyny;
b)
dováží nebo vyváží fluorované skleníkové plyny nebo výrobky a zařízení obsahující tyto plyny;
c)
uvádí na trh fluorované skleníkové plyny nebo výrobky a zařízení, které tyto plyny obsahují nebo jejichž provoz je na těchto plynech závislý;
d)
provádí instalaci, servis, údržbu, opravy, kontroly těsnosti nebo vyřazení z provozu zařízení, která obsahují fluorované skleníkové plyny nebo jejichž provoz je na těchto plynech závislý;
e)
je provozovatelem zařízení, které obsahuje fluorované skleníkové plyny nebo jehož provoz je na těchto plynech závislý;
f)
vyrábí, dováží, vyváží, uvádí na trh nebo zneškodňuje plyny uvedené v příloze II;
g)
uvádí na trh výrobky nebo zařízení obsahující plyny uvedené v příloze II;
31)
„vstupní surovinou“ jakýkoli fluorovaný skleníkový plyn nebo látka uvedená v příloze II, jež jsou předmětem chemické transformace v procesu, při kterém jsou zcela změněny proti svému původnímu složení, a jejichž emise jsou zanedbatelné;
32)
„komerčním využitím“ použití ke skladování, prezentaci nebo šíření výrobků, k prodeji konečným uživatelům, v maloobchodě a stravovacích službách;
33)
„protipožárním zařízením“ zařízení a systémy používané k protipožární ochraně, včetně hasicích přístrojů;
34)
„organickým Rankinovým cyklem“ cyklus obsahující kondenzovatelný fluorovaný skleníkový plyn, při němž se teplo z tepelného zdroje přeměňuje a vytváří elektrickou nebo mechanickou energii;
35)
„vojenským zařízením“ zbraně, střelivo a válečný materiál určené výhradně pro vojenské účely, které jsou nezbytné k ochraně podstatných bezpečnostních zájmů členských států;
36)
„elektrickým spínacím zařízením“ spínací zařízení a jejich kombinace se souvisejícím ovládacím, měřicím, ochranným a regulačním zařízením a soubory těchto přístrojů a zařízení se souvisejícími propojeními, příslušenstvími, zapouzdřeními a podpůrnými strukturami určená k použití v souvislosti s výrobou, přenosem, rozvodem a přeměnou elektrické energie;
37)
„sdruženými centrálními chladicími systémy“ systémy dvou či více kompresorů se souběžným chodem, které jsou propojeny s jedním nebo více společnými kondenzátory a s řadou chladicích zařízení, jako jsou chladicí vitríny, skříně, mrazicí boxy, nebo s chlazenými skladovacími prostorami;
38)
„primárním chladicím okruhem kaskádních systémů“ primární okruh nepřímých systémů pro středně vysoké teploty se sériovým zapojením dvou či více samostatných chladicích okruhů tak, že primární okruh pohlcuje teplo z kondenzátoru ze sekundárního okruhu pro středně vysoké teploty;
39)
„dělenými klimatizačními systémy s jednou vnitřní jednotkou“ systémy pro pokojovou klimatizaci sestávající z jedné vnější jednotky a jedné vnitřní jednotky, které jsou propojeny chladicím potrubím, a vyžadující instalaci na místě použití.
KAPITOLA II
OMEZOVÁNÍ ÚNIKŮ
Článek 3
Prevence vzniku emisí fluorovaných skleníkových plynů
1. Úmyslné vypouštění fluorovaných skleníkových plynů do atmosféry je zakázáno, pokud toto vypouštění není technicky nezbytné pro určené použití.
2. Provozovatelé zařízení, která obsahují fluorované skleníkové plyny, přijmou preventivní opatření, aby zabránili jejich neúmyslnému vypouštění (dále jen „únik“). Přijmou veškerá technicky a ekonomicky proveditelná opatření za účelem minimalizace úniků fluorovaných skleníkových plynů.
3. Je-li zjištěn únik fluorovaných skleníkových plynů, provozovatelé zajistí, aby bylo zařízení bez zbytečného prodlení opraveno.
Pokud je zařízení předmětem kontroly těsnosti podle čl. 4 odst. 1 a netěsnost byla u tohoto zařízení opravena, provozovatelé zajistí, aby toto zařízení do jednoho měsíce po jeho opravě zkontrolovaly certifikované fyzické osoby, které ověří, zda byla oprava účinná.
4. Fyzické osoby provádějící úkoly uvedené v čl. 10 odst. 1 písm. a) až c) musí být certifikovány v souladu s čl. 10 odst. 4 a 7 a provádějí preventivní opatření k zamezení úniku fluorovaných skleníkových plynů.
Podniky provádějící instalaci, servis, údržbu, opravu nebo vyřazení z provozu zařízení uvedeného v čl. 4 odst. 2 prvním pododstavci písm. a) až d) musí být certifikovány v souladu s čl. 10 odst. 6 a 7 a přijmou preventivní opatření k zamezení úniku fluorovaných skleníkových plynů.
Článek 4
Kontrola těsnosti
1. Provozovatelé zařízení, které obsahuje fluorované skleníkové plyny v množství 5 tun ekvivalentu CO2 nebo větším v jiné než pěnové formě, zajistí u tohoto zařízení kontroly těsnosti.
Na hermeticky uzavřené zařízení, které obsahuje fluorované skleníkové plyny v množství nižším než 10 tun ekvivalentu CO2, se kontroly těsnosti podle tohoto článku nevztahují, pokud je toto zařízení označeno jako hermeticky uzavřené.
Kontroly těsnosti podle tohoto článku se nevztahují na elektrické spínací zařízení, pokud splňuje jednu z těchto podmínek:
a)
má podle technické specifikace prověřenou míru úniku nižší než 0,1 % za rok a je příslušně označeno;
b)
je vybaveno přístrojem pro sledování tlaku či hustoty; nebo
c)
obsahuje méně než 6 kg fluorovaných skleníkových plynů.
2. Odstavec 1 se vztahuje na provozovatele následujících zařízení, která obsahují fluorované skleníkové plyny:
a)
stacionární chladicí zařízení;
b)
stacionární klimatizační zařízení;
c)
stacionární tepelná čerpadla;
d)
stacionární protipožární zařízení;
e)
chladicí jednotky chladírenských nákladních vozidel a přívěsů;
f)
elektrická spínací zařízení;
g)
organické Rankinovy cykly.
Pokud jde o zařízení uvedená v prvním pododstavci písm. a) až e), provádějí kontroly fyzické osoby certifikované v souladu s pravidly stanovenými v článku 10.
Odchylně od odst. 1 prvního pododstavce se požadavky na kontrolu těsnosti nevztahují do 31. prosince 2016 na zařízení obsahující méně než 3 kg fluorovaných skleníkových plynů nebo hermeticky uzavřená zařízení, která jsou příslušně označena a obsahují méně než 6 kg fluorovaných skleníkových plynů.
3. Kontroly těsnosti podle odstavce 1 se provádějí v následujících intervalech:
a)
u zařízení obsahujících fluorované skleníkové plyny v množství 5 tun ekvivalentu CO2 nebo větším, ale menším než 50 tun ekvivalentu CO2: nejméně jednou za 12 měsíců, nebo nejméně jednou za 24 měsíců, pokud je na zařízení instalován systém detekce úniků;
b)
u zařízení obsahujících fluorované skleníkové plyny v množství 50 tun ekvivalentu CO2 nebo větším, ale menším než 500 tun ekvivalentu CO2: nejméně jednou za šest měsíců, nebo nejméně jednou za 12 měsíců, pokud je na zařízení instalován systém detekce úniků;
c)
u zařízení obsahujících fluorované skleníkové plyny v množství 500 tun ekvivalentu CO2 nebo větším: nejméně jednou za tři měsíce, nebo nejméně jednou za šest měsíců, pokud je na zařízení instalován systém detekce úniků.
4. Pokud jde o protipožární zařízení uvedená v odst. 2 prvním pododstavci písm. d), má se za to, že povinnosti stanovené odstavcem 1 jsou splněny, pokud jsou dodrženy tyto dvě podmínky:
a)
zavedený systém inspekcí splňuje normy ISO 14520 nebo EN 15004 a
b)
inspekce protipožárního zařízení se provádějí tak často, jak vyžaduje odstavec 3.
5. Komise může prostřednictvím prováděcích aktů vymezit požadavky na kontroly těsnosti, jež mají být prováděny podle odstavce 1 tohoto článku, pro každý typ zařízení uvedený v daném odstavci, určit ty části zařízení, u kterých je únik nejpravděpodobnější, a zrušit akty přijaté podle čl. 3 odst. 7 nařízení (ES) č. 842/2006. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 24 tohoto nařízení.
Článek 5
Systémy detekce úniků
1. Provozovatelé zařízení uvedeného v čl. 4 odst. 2 písm. a) až d) a obsahujícího fluorované skleníkové plyny v množství 500 tun ekvivalentu CO2 nebo větším zajistí, aby toto zařízení bylo vybaveno systémem detekce úniků, které na jakýkoli únik upozorní provozovatele nebo společnost zajišťující servis.
2. Provozovatelé zařízení uvedených v čl. 4 odst. 2 písm. f) a g) a obsahujících fluorované skleníkové plyny v množství 500 tun ekvivalentu CO2 nebo větším, která byla instalována po 1. lednu 2017, zajistí, aby tato zařízení byla vybavena systémem detekce úniků, který na jakýkoli únik upozorní provozovatele nebo společnost zajišťující servis.
3. Provozovatelé zařízení uvedených v čl. 4 odst. 2 písm. a) až d) a g), na které se vztahuje odstavec 1 nebo 2 tohoto článku, zajistí, aby systémy detekce úniků byly kontrolovány nejméně jednou za dvanáct měsíců, aby bylo zajištěno jejich řádné fungování.
4. Provozovatelé zařízení uvedených v čl. 4 odst. 2 písm. f), na které se vztahuje odstavec 2 tohoto článku, zajistí, aby systémy detekce úniků byly kontrolovány nejméně jednou za šest let, aby bylo zajištěno jejich řádné fungování.
Článek 6
Vedení záznamů
1. Provozovatelé zařízení, u něhož je třeba provádět kontrolu těsnosti podle čl. 4 odst. 1, zřídí a vedou o každém z těchto zařízení záznamy uvádějící tyto informace:
a)
množství a typ instalovaných fluorovaných skleníkových plynů;
b)
množství fluorovaných skleníkových plynů doplněných v průběhu instalace, údržby či servisu, nebo v důsledku úniku;
c)
zda byla daná množství instalovaných fluorovaných skleníkových plynů recyklována nebo regenerována, včetně názvu a adresy recyklačního nebo regeneračního zařízení a případně čísla certifikátu;
d)
množství znovuzískaných fluorovaných skleníkových plynů;
e)
identifikační údaje podniku, který provedl instalaci, servis, údržbu a případně opravu nebo vyřazení z provozu daného zařízení, v příslušných případech včetně čísla jeho certifikátu;
f)
termíny a výsledky kontrol prováděných podle čl. 4 odst. 1 až 3;
g)
pokud bylo zařízení vyřazeno z provozu, opatření podniknutá k znovuzískání a likvidaci fluorovaných skleníkových plynů.
2. Nejsou-li záznamy uvedené v odstavci 1 uchovávány v databázi zřízené příslušnými orgány členských států, použijí se tato pravidla:
a)
provozovatelé uvedení v odstavci 1 vedou záznamy zmíněné v uvedeném odstavci nejméně po dobu pěti let;
b)
podniky vykonávající pro provozovatele činnosti uvedené v odst. 1 písm. e) uchovávají kopie záznamů uvedených v odstavci 1 nejméně po dobu pěti let.
Záznamy uvedené v odstavci 1 se na vyžádání zpřístupní příslušnému orgánu dotčeného členského státu nebo Komisi. V rozsahu, v jakém tyto záznamy obsahují informace o životním prostředí, se použije případně směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/4/ES (18) nebo nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1367/2006 (19).
3. Pro účely čl. 11 odst. 4 podniky dodávající fluorované skleníkové plyny vedou záznamy příslušných informací týkajících se osob, které fluorované skleníkové plyny nakupují, zejména:
a)
čísla certifikátů osob nakupujících uvedené plyny a
b)
zakoupená množství fluorovaných skleníkových plynů.
Podniky dodávající fluorované skleníkové plyny uchovávají tyto záznamy nejméně po dobu pěti let.
Podniky dodávající fluorované skleníkové plyny na vyžádání zpřístupní záznamy příslušnému orgánu dotčeného členského státu nebo Komisi. V rozsahu, v jakém tyto záznamy obsahují informace o životním prostředí, se použije směrnice 2003/4/ES nebo případně nařízení (ES) č. 1367/2006.
4. Komise může prostřednictvím prováděcího aktu určit formát záznamů uvedených v odstavcích 1 a 3 tohoto článku a upřesnit způsob jejich zřízení a vedení. Tento prováděcí akt se přijme přezkumným postupem podle článku 24.
Článek 7
Emise fluorovaných skleníkových plynů týkající se výroby
1. Výrobci fluorovaných sloučenin přijmou veškerá nezbytná preventivní opatření k tomu, aby byly v největším možném rozsahu omezeny emise fluorovaných skleníkových plynů během:
a)
výroby,
b)
přepravy a
c)
skladování.
Tento článek se použije i v případě, že fluorované skleníkové plyny vznikají jako vedlejší produkty.
2. Aniž je dotčen čl. 11 odst. 1, je zakázáno uvádět na trh fluorované skleníkové plyny a plyny uvedené v příloze II, ledaže výrobci nebo dovozci v příslušných případech při uvedení těchto plynů na trh doloží, že trifluormethan (HFC-23) vznikající jako vedlejší produkt během výrobního procesu, a to i během výroby vstupních surovin pro vlastní výrobu, byl v souladu s nejlepšími dostupnými technikami zneškodněn nebo znovuzískán pro další použití.
Tento požadavek se použije od 11. června 2015.
Článek 8
Znovuzískávání
1. Provozovatelé stacionárních zařízení nebo chladících jednotek chladírenských nákladních vozidel a přívěsů, které obsahují fluorované skleníkové plyny v jiné než pěnové formě, zajistí, aby znovuzískání těchto plynů prováděly fyzické osoby, které jsou držiteli příslušných certifikátů stanovených v článku 10, aby tyto plyny byly recyklovány, regenerovány nebo zneškodněny.
Tato povinnost se vztahuje na provozovatele kteréhokoli z těchto zařízení:
a)
chladicích okruhů stacionárních chladicích a klimatizačních zařízení a stacionárních tepelných čerpadel;
b)
chladicích okruhů chladicích jednotek nebo chladírenských nákladních vozidel a přívěsů;
c)
stacionárních zařízení, která obsahují rozpouštědla na bázi fluorovaných skleníkových plynů;
d)
stacionárních protipožárních zařízení;
e)
stacionárních elektrických spínacích zařízení.
2. Podnik, který používá nádobu na fluorovaný skleníkový plyn bezprostředně před její likvidací, zařídí znovuzískání jakýchkoli zbytkových plynů, aby se zajistila jejich recyklace, regenerace nebo zneškodnění.
3. Provozovatelé výrobků a zařízení, jež nejsou uvedeny v odstavci 1, včetně mobilních zařízení, a které obsahují fluorované skleníkové plyny, zařídí znovuzískání těchto plynů v rozsahu, který je technicky proveditelný a nevyžaduje nepřiměřené náklady, prostřednictvím příslušně kvalifikované fyzické osoby tak, aby byly recyklovány, regenerovány či zneškodněny, nebo zařídí jejich zneškodnění bez předchozího znovuzískání.
Znovuzískávání fluorovaných skleníkových plynů z klimatizačních zařízení silničních vozidel nespadajících do oblasti působnosti směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/40/ES (20) provádějí příslušně kvalifikované fyzické osoby.
V případě znovuzískávání fluorovaných skleníkových plynů z klimatizačních systémů motorových vozidel spadajících do oblasti působnosti směrnice 2006/40/ES se za příslušně kvalifikovanou osobu považuje pouze fyzická osoba, která je alespoň držitelem osvědčení o školení podle čl. 10 odst. 2.
Článek 9
Režimy odpovědnosti výrobce
Aniž jsou dotčeny stávající právní předpisy Unie, členské státy podporují vytvoření režimů odpovědnosti výrobce, pokud jde o znovuzískávání fluorovaných skleníkových plynů a jejich recyklaci, regeneraci nebo zneškodnění.
Členské státy informují Komisi o opatřeních přijatých podle prvního pododstavce.
Článek 10
Školení a certifikace
1. Členské státy na základě minimálních požadavků uvedených v odstavci 5 zavedou nebo upraví certifikační programy včetně procesů hodnocení. Členské státy zajistí dostupnost školení pro fyzické osoby provádějící tyto úkoly:
a)
instalace, servis, údržba, oprava nebo vyřazení z provozu zařízení uvedených v čl. 4 odst. 2 písm. a) až f);
b)
kontroly těsnosti zařízení uvedených v čl. 4 odst. 2 písm. a) až e), jak je uvedeno v čl. 4 odst. 1;
c)
znovuzískávání fluorovaných skleníkových plynů podle čl. 8 odst. 1.
2. Členské státy zajistí, aby byly k dispozici školicí programy pro fyzické osoby provádějící znovuzískávání fluorovaných skleníkových plynů z klimatizačních zařízení v motorových vozidlech, spadajících do oblasti působnosti směrnice 2006/40/ES, a to na základě minimálních požadavků uvedených v odstavci 5.
3. Certifikační programy a školení stanovené v odstavcích 1 a 2 musí zahrnovat:
a)
platné předpisy a technické normy;
b)
prevenci vzniku emisí;
c)
znovuzískávání fluorovaných skleníkových plynů;
d)
bezpečné nakládání se zařízením typu a velikosti, na které se vztahuje certifikát;
e)
informace o příslušných technologiích nahrazování nebo omezování použití fluorovaných skleníkových plynů a bezpečném nakládání s těmito plyny.
4. Certifikáty podle certifikačních programů stanovených v odstavci 1 se vydávají za podmínky, že žadatel úspěšně absolvuje proces hodnocení zavedený podle odstavců 1, 3 a 5.
5. Minimální požadavky pro certifikační programy jsou stanoveny v nařízeních (ES) č. 303/2008 až (ES) č. 306/2008 a v odstavci 12. Minimální požadavky pro osvědčení o školení jsou stanoveny v nařízení (ES) č. 307/2008 a v odstavci 12. Uvedené minimální požadavky stanoví pro každý typ zařízení podle odstavců 1 a 2 potřebné praktické dovednosti a teoretické znalosti, rozdělené případně podle jednotlivých činností, které je třeba pokrýt, jakož i podmínky pro vzájemné uznávání certifikátů a osvědčení o školení.
6. Členské státy na základě minimálních požadavků uvedených v odstavci 5 zavedou nebo upraví certifikační programy pro podniky provádějící instalaci, servis, údržbu, opravu nebo vyřazení z provozu v případě zařízení uvedeného v čl. 4. odst. 2 písm. a) až d) pro třetí strany.
7. Stávající certifikáty a osvědčení o školení vydaná v souladu s nařízením (ES) č. 842/2006 zůstávají v platnosti v souladu s podmínkami, za nichž byly původně vydány.
8. Členské státy zajistí, aby všechny fyzické osoby, které jsou držiteli certifikátů podle certifikačních programů uvedených v odstavcích 1 a 7, měly přístup k informacím souvisejícím s:
a)
technologiemi podle odst. 3 písm. e) a
b)
stávajícími regulačními požadavky pro práci se zařízením obsahujícím jiná chladiva, než jsou fluorované skleníkové plyny.
9. Členské státy zajistí dostupnost školení pro fyzické osoby, které si chtějí doplnit znalosti související se záležitostmi uvedenými v odstavci 3.
10. Do 1. ledna 2017 členské státy oznámí Komisi certifikační a školicí programy.
Členské státy uznávají certifikáty a osvědčení o školení vydaná jiným členským státem v souladu s tímto článkem. Neomezují volný pohyb služeb ani svobodu usazování z důvodu, že byl certifikát vydán v jiném členském státě.
11. Každý podnik, který svěřuje úkol uvedený v odstavci 1 jinému podniku, přijme přiměřené kroky k tomu, aby zajistil, že tento druhý podnik je pro požadované úkoly držitelem nezbytných certifikátů podle tohoto článku.
12. Pokud se zdá být nutné stanovit pro účely uplatňování tohoto článku harmonizovanější přístup ke školení a certifikaci, Komise prostřednictvím prováděcích aktů upraví a aktualizuje minimální požadavky týkající se dovedností a znalostí, které je třeba pokrýt, vymezí způsoby certifikace nebo potvrzování a podmínky pro vzájemné uznávání a zruší akty přijaté podle čl. 5 odst. 1 nařízení (ES) č. 842/2006. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 24 tohoto nařízení. Při výkonu pravomocí, které jí svěřuje tento odstavec, Komise zohlední příslušné stávající kvalifikační nebo certifikační systémy.
13. Komise může pomocí prováděcích aktů stanovit formát oznámení uvedeného v odstavci 10 tohoto článku a může zrušit akty přijaté podle čl. 5 odst. 5 nařízení (ES) č. 842/2006. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 24 tohoto nařízení.
14. Pokud by povinnosti podle tohoto článku v souvislosti s certifikací a školením znamenaly pro některý členský stát nepřiměřenou zátěž z důvodu malého počtu obyvatel a z něho vyplývající nedostatečné poptávky po těchto školeních a certifikacích, lze souladu s předpisy dosáhnout uznáním certifikátů vydaných v jiných členských státech.
Členské státy uplatňující tento odstavec informují Komisi a ta informuje ostatní členské státy.
15. Nic v tomto článku nebrání členským státům v zavádění dalších certifikačních a školicích programů týkajících se jiných zařízení, než která jsou uvedena v odstavci 1.
KAPITOLA III
UVÁDĚNÍ NA TRH A KONTROLA POUŽITÍ
Článek 11
Omezení pro uvádění na trh
1. Uvádění výrobků a zařízení uvedených v příloze III na trh, s výjimkou vojenského zařízení, se zakazuje od data uvedeného v této příloze, případně s rozlišením podle typu nebo potenciálu globálního oteplování obsaženého fluorovaného skleníkového plynu.
2. Zákaz uvedený v odstavci 1 se nevztahuje na zařízení, u kterého bylo v požadavcích na ekodesign přijatých podle směrnice 2009/125/ES stanoveno, že v důsledku vyšší energetické účinnosti během jeho provozu by jeho emise vyjádřené ekvivalentem CO2 vznikající během životního cyklu byly nižší než tyto emise vznikající během životního cyklu rovnocenného zařízení, které splňuje příslušné požadavky na ekodesign a neobsahuje částečně fluorované uhlovodíky.
3. Ve výjimečných případech může Komise při zohlednění cílů tohoto nařízení a na odůvodněnou žádost příslušného orgánu členského státu povolit prostřednictvím prováděcích aktů dočasnou výjimku v trvání maximálně čtyř let umožňující uvádět na trh výrobky a zařízení uvedené v příloze III, které obsahují fluorované skleníkové plyny nebo jejichž provoz je na těchto plynech závislý, pokud je prokázáno, že:
a)
pro určitý výrobek nebo zařízení nebo pro určitou kategorii výrobků nebo zařízení nejsou k dispozici alternativy, nebo je nelze z technických či bezpečnostních důvodů použít, nebo
b)
použití technicky proveditelných a bezpečných alternativ by vyžadovalo nepřiměřené náklady.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 24.
4. Pro účely instalace, servisu, údržby nebo opravy zařízení, které obsahuje fluorované skleníkové plyny nebo jehož provoz je na těchto plynech závislý, k nimž je podle článku 10 vyžadován certifikát či osvědčení, jsou fluorované skleníkové plyny prodávány pouze podnikům, které jsou držiteli příslušného certifikátu či osvědčení v souladu s článkem 10 nebo které zaměstnávají osoby, jež jsou držiteli certifikátu či osvědčení o školení podle čl. 10 odst. 2 a 5, a pouze takové podniky mohou uvedené plyny nakupovat. Tento odstavec nebrání necertifikovaným podnikům, které neprovádějí činnosti uvedené v první větě tohoto odstavce, ve sběru, přepravě či dodávání fluorovaných skleníkových plynů.
5. Nehermeticky uzavřená zařízení plněná fluorovanými skleníkovými plyny jsou prodávána konečnému uživateli pouze tehdy, je-li doloženo, že instalaci provede podnik certifikovaný v souladu s článkem 10.
6. Komise na základě údajů poskytnutých členskými státy shromažďuje informace o vnitrostátních kodexech, normách nebo právních předpisech členských států, pokud jde o náhradní technologie využívající v chladicích a klimatizačních zařízeních, tepelných čerpadlech a pěnách alternativy k fluorovaným skleníkovým plynům.
Komise zveřejní do 1. ledna 2017 souhrnnou zprávu o informacích shromážděných podle prvního pododstavce.
Článek 12
Označování a informace o výrobku a zařízení
1. Výrobky a zařízení, jež obsahují fluorované skleníkové plyny nebo jejichž provoz je na těchto plynech závislý, nesmějí být uváděny na trh bez označení. Jedná se o tyto výrobky a zařízení:
a)
chladicí zařízení;
b)
klimatizační zařízení;
c)
tepelná čerpadla;
d)
protipožární zařízení;
e)
elektrická spínací zařízení;
f)
aerosolové rozprašovače, které obsahují fluorované skleníkové plyny, s výjimkou inhalátorů odměřených dávek pro podávání složek léčivých přípravků;
g)
všechny nádoby na fluorované skleníkové plyny;
h)
rozpouštědla na bázi fluorovaných skleníkových plynů;
i)
organické Rankinovy cykly.
2. U výrobků nebo zařízení, na něž se vztahuje výjimka podle čl. 11 odst. 3, se tato skutečnost označí na štítku a v označení se uvede, že tyto výrobky a zařízení lze použít pouze pro účely, k nimž je udělena výjimka podle uvedeného článku.
3. Na štítku požadovaném podle odstavce 1 jsou uvedeny tyto informace:
a)
skutečnost, že výrobek nebo zařízení obsahuje fluorované skleníkové plyny nebo že jejich provoz je na těchto plynech závislý;
b)
název fluorovaných skleníkových plynů za použití uznávaného průmyslového označení, nebo není-li toto označení k dispozici, chemického názvu;
c)
od 1. ledna 2017 množství fluorovaných skleníkových plynů obsažených ve výrobku nebo zařízení nebo množství fluorovaných skleníkových plynů, pro jaké je zařízení určeno, vyjádřené hmotností a ekvivalentem CO2, a potenciál globálního oteplování těchto plynů.
Na štítku vyžadovaném podle odstavce 1 jsou případně uvedeny tyto informace:
a)
skutečnost, že jsou fluorované skleníkové plyny obsaženy v hermeticky uzavřeném zařízení;
b)
skutečnost, že prověřená míra úniku elektrického spínacího zařízení uvedená v technické specifikaci od výrobce je nižší než 0,1 % za rok.
4. Štítek musí být jasně čitelný a nesmazatelný a musí být upevněn:
a)
v blízkosti obslužných míst pro plnění nebo znovuzískávání fluorovaných skleníkových plynů, nebo
b)
na té části výrobku či zařízení, která fluorovaný skleníkový plyn obsahuje.
Štítek je v úředních jazycích členského státu, v němž má být uváděn na trh.
5. Pěny a předem smíšené polyoly, které obsahují fluorované skleníkové plyny, se nesmějí uvádět na trh, pokud nejsou fluorované skleníkové plyny označeny štítkem s uznávaným průmyslovým označením nebo, není-li toto označení k dispozici, chemickým názvem. Na štítku musí být jasně uvedeno, že pěna nebo předem smíšené polyoly obsahují fluorované skleníkové plyny. V případě pěnových desek musí být tato informace na deskách uvedena jasným a nesmazatelným způsobem.
6. Regenerované nebo recyklované fluorované skleníkové plyny jsou označeny štítkem, na němž je uvedeno, že daná látka byla regenerována nebo recyklována, a údaji o čísle šarže a názvu a adrese regeneračního nebo recyklačního zařízení.
7. Fluorované skleníkové plyny uvedené na trh za účelem zneškodnění jsou označeny štítkem, na němž je uvedeno, že obsah nádoby je určen pouze ke zneškodnění.
8. Fluorované skleníkové plyny uvedené na trh za účelem přímého vývozu jsou označeny štítkem, na němž je uvedeno, že obsah nádoby je určen pouze k přímému vývozu.
9. Fluorované skleníkové plyny uvedené na trh za účelem použití ve vojenském zařízení jsou označeny štítkem, na němž je uvedeno, že obsah nádoby lze použít pouze k tomuto účelu.
10. Fluorované skleníkové plyny uvedené na trh za účelem leptání polovodičového materiálu nebo čištění komor pro chemické pokovování srážením kovových par v odvětví výroby polovodičů jsou označeny štítkem, na němž je uvedeno, že obsah nádoby lze použít pouze k tomuto účelu.
11. Fluorované skleníkové plyny uvedené na trh jako vstupní surovina jsou označeny štítkem, na němž je uvedeno, že obsah nádoby lze použít pouze jako vstupní surovinu.
12. Fluorované skleníkové plyny uvedené na trh za účelem výroby inhalátorů odměřených dávek pro podávání složek léčivých přípravků jsou označeny štítkem, na němž je uvedeno, že obsah nádoby lze použít pouze k tomuto účelu.
13. Informace uvedené v odstavcích 3 a 5 musí být obsaženy v návodech k použití těchto výrobků a zařízení.
V případě výrobků a zařízení obsahujících fluorované skleníkové plyny s potenciálem globálního oteplování 150 nebo vyšším musí být tyto informace rovněž obsaženy v popisech používaných k reklamě.
14. Komise může prostřednictvím prováděcích aktů stanovit formát štítků uvedených v odstavci 1 a odstavcích 4 až 12 tohoto článku a může zrušit akty přijaté podle čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 842/2006. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 24 tohoto nařízení.
15. Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci podle článku 22, kterými s ohledem na obchodní nebo technický vývoj podle potřeby změní požadavky na označování stanovené v odstavcích 4 až 12 tohoto článku.
Článek 13
Kontrola použití
1. Použití fluoridu sírového při tlakovém lití hořčíku a při recyklaci tlakově litých hořčíkových slitin je zakázáno.
V případě zařízení používajících fluorid sírový v množství nižším než 850 kg za rok, v souvislosti s tlakovým litím hořčíku a při recyklaci tlakově litých hořčíkových slitin, se tento zákaz použije od 1. ledna 2018.
2. Použití fluoridu sírového při plnění pneumatik vozidel se zakazuje.
3. Od 1. ledna 2020 je zakázáno použití fluorovaných skleníkových plynů s potenciálem globálního oteplování 2 500 nebo vyšším při servisu nebo údržbě chladicích zařízení s velikostí náplně 40 tun ekvivalentu CO2 nebo více.
Tento odstavec se nevztahuje na vojenská zařízení nebo zařízení určená pro aplikace, které jsou určeny k chlazení produktů při teplotách nižších než - 50 °C.
Zákaz uvedený v prvním pododstavci se do 1. ledna 2030 nepoužije na tyto kategorie fluorovaných skleníkových plynů:
a)
regenerované fluorované skleníkové plyny, jejichž potenciál globálního oteplování je 2 500 nebo více a které se používají při údržbě nebo servisu stávajícího chladicího zařízení, pod podmínkou, že byly označeny v souladu s čl. 12 odst. 6;
b)
recyklované fluorované skleníkové plyny, jejichž potenciál globálního oteplování je 2 500 nebo více a které se používají při údržbě nebo servisu stávajícího chladicího zařízení, pod podmínkou, že byly z daného zařízení znovuzískány. Tyto recyklované plyny může použít pouze podnik, který je znovuzískal v rámci údržby nebo servisu, nebo podnik, pro nějž byly v rámci údržby nebo servisu znovuzískány.
Zákaz uvedený v prvním pododstavci se nepoužije na chladicí zařízení, v jehož případě byla povolena výjimka podle čl. 11 odst. 3.
Článek 14
Plnění zařízení částečně fluorovanými uhlovodíky předem
1. Od 1. ledna 2017 se chladicí a klimatizační zařízení a tepelná čerpadla plněná částečně fluorovanými uhlovodíky nesmějí uvádět na trh, pokud částečně fluorované uhlovodíky, jimiž je dané zařízení naplněno, nejsou započítány do systému kvót uvedeného v kapitole IV.
2. Při uvádění předem naplněného zařízení uvedeného v odstavci 1 na trh výrobci a dovozci zařízení zajistí, aby byl řádně doložen soulad s odstavcem 1, a vypracují v tomto ohledu prohlášení o shodě.
Pokud částečně fluorované uhlovodíky obsažené v zařízení nebyly uvedeny na trh Unie před naplněním zařízení, od 1. ledna 2018 dovozci zařízení zajistí, aby byla každý rok do 31. března ověřena správnost dokumentace a prohlášení o shodě za předchozí kalendářní rok nezávislým auditorem. Auditor musí být:
a)
akreditován podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES (21) nebo
b)
akreditován k ověřování finančních výkazů v souladu s právními předpisy dotčených členských států.
Výrobci a dovozci zařízení uvedeného v odstavci 1 uchovávají dokumentaci a prohlášení o shodě po dobu nejméně pěti let po uvedení zařízení na trh. Dovozci zařízení uvádějící na trh předem naplněná zařízení, pokud částečně fluorované uhlovodíky obsažené v těchto zařízeních nebyly uvedeny na trh Unie před naplněním zařízení, zajistí, aby byli zapsáni v rejstříku podle čl. 17 odst. 1 písm. e).
3. Vypracováním prohlášení o shodě výrobci a dovozci zařízení uvedeného v odstavci 1 přebírají odpovědnost za dodržení souladu s odstavci 1 a 2.
4. Komise pomocí prováděcích aktů stanoví podrobná pravidla související s prohlášením o shodě a ověřením nezávislým auditorem podle odst. 2 druhého pododstavce tohoto článku. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 24.
KAPITOLA IV
SNIŽOVÁNÍ MNOŽSTVÍ ČÁSTEČNĚ FLUOROVANÝCH UHLOVODÍKŮ UVÁDĚNÝCH NA TRH
Článek 15
Snižování množství částečně fluorovaných uhlovodíků uváděných na trh
1. Komise zajistí, aby množství částečně fluorovaných uhlovodíků, které mají výrobci a dovozci právo každoročně uvést na trh v Unii, nepřekročilo maximální množství vypočítané pro příslušný rok podle přílohy V.
Výrobci a dovozci zajistí, aby množství částečně fluorovaných uhlovodíků vypočítané podle přílohy V, které každý z nich uvede na trh, nepřekročilo kvótu, jež jim byla přidělena podle čl. 16 odst. 5 nebo převedena podle článku 18.
2. Tento článek se nepoužije na výrobce ani dovozce menšího množství částečně fluorovaných uhlovodíků než 100 tun ekvivalentu CO2 ročně.
Tento článek se dále nepoužije na tyto kategorie částečně fluorovaných uhlovodíků:
a)
částečně fluorované uhlovodíky dovezené do Unie za účelem zneškodnění;
b)
částečně fluorované uhlovodíky používané výrobcem jako vstupní suroviny nebo dodávané přímo výrobcem nebo dovozcem podnikům k použití jako vstupní suroviny;
c)
částečně fluorované uhlovodíky, které jsou dodávány přímo výrobcem nebo dovozcem podnikům a určeny k vývozu z Unie, pokud tyto uhlovodíky nejsou následně poskytnuty před vývozem jiné straně v Unii;
d)
částečně fluorované uhlovodíky, které jsou dodávány přímo výrobcem nebo dovozcem pro použití ve vojenském zařízení;
e)
částečně fluorované uhlovodíky, které jsou dodávány přímo výrobcem nebo dovozcem podniku, který je používá k leptání polovodičového materiálu nebo čištění komor pro chemické pokovování srážením kovových par v odvětví výroby polovodičů;
f)
od 1. ledna 2018 částečně fluorované uhlovodíky, které jsou dodávány přímo výrobcem nebo dovozcem podniku vyrábějícímu inhalátory odměřených dávek pro podávání složek léčivých přípravků.
3. Tento článek a články 16, 18, 19 a 25 se rovněž vztahují na částečně fluorované uhlovodíky obsažené v předem smíšených polyolech.
4. Ve výjimečných případech může Komise při zohlednění cílů tohoto nařízení a na odůvodněnou žádost příslušného orgánu členského státu povolit prostřednictvím prováděcích aktů výjimku v trvání až čtyř let, kterou se z požadavku na kvóty podle odstavce 1 vyjmou částečně fluorované uhlovodíky pro použití v určitých aplikacích nebo určitých kategoriích výrobků nebo zařízení, pokud je prokázáno, že:
a)
pro tyto konkrétní aplikace, výrobky nebo zařízení nejsou k dispozici alternativy, nebo je nelze z technických či bezpečnostních důvodů použít; a
b)
dostatečné dodávky částečně fluorovaných uhlovodíků nelze zajistit, aniž by to vyžadovalo nepřiměřené náklady.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 24.
Článek 16
Přidělování kvót pro uvádění částečně fluorovaných uhlovodíků na trh
1. Do 31. října 2014 Komise prostřednictvím prováděcích aktů stanoví pro každého výrobce a dovozce, který oznámí údaje podle článku 6 nařízení (ES) č. 842/206, referenční hodnotu na základě ročního průměru množství částečně fluorovaných uhlovodíků, která výrobce nebo dovozce oznámil jako uvedená na trh od roku 2009 do roku 2012. Referenční hodnoty se vypočítají podle přílohy V tohoto nařízení.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 24 tohoto nařízení.
2. Výrobci a dovozci, kteří neoznámili uvedení na trh částečně fluorovaných uhlovodíků podle článku 6 nařízení (ES) č. 842/2006 za referenční období uvedené v odstavci 1 tohoto článku, mohou formou prohlášení oznámit svůj záměr uvádět částečně fluorované uhlovodíky na trh v následujícím roce.
V tomto prohlášení, které se zasílá Komisi, musí být uvedeny typy částečně fluorovaných uhlovodíků, které mají být uvedeny na trh, a jejich předpokládaná množství.
Komise oznámí lhůtu pro předložení těchto prohlášení. Před předložením prohlášení podle odstavců 2 a 4 tohoto článku se podniky zaregistrují v rejstříku stanoveném v článku 17 tohoto nařízení.
3. Komise do 31. října 2017 a poté jednou za tři roky přepočítá referenční hodnoty pro výrobce a dovozce uvedené v odstavcích 1 a 2 tohoto článku na základě ročního průměru množství částečně fluorovaných uhlovodíků zákonně uvedených na trh od 1. ledna 2015 a oznámených podle článku 19 pro roky, pro něž jsou k dispozici. Komise tyto referenční hodnoty stanoví prostřednictvím prováděcích aktů.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 24.
4. Výrobci a dovozci, pro které byly stanoveny referenční hodnoty, mohou formou prohlášení oznámit další předpokládaná množství postupem stanoveným v odstavci 2.
5. Komise přidělí každému výrobci a dovozci kvóty pro uvedení částečně fluorovaných uhlovodíků na trh v každém roce počínaje rokem 2015, k čemuž použije mechanismus přidělování stanovený v příloze VI.
Kvóty se přidělují pouze výrobcům nebo dovozcům, kteří jsou usazeni v Unii nebo kteří zmocnili výhradního zástupce usazeného v Unii pro účely dodržování požadavků tohoto nařízení. Uvedený výhradní zástupce může být tentýž, který byl zmocněn podle článku 8 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 (22).
Výhradní zástupce musí plnit všechny povinnosti výrobců a dovozců podle tohoto nařízení.
Článek 17
Rejstřík
1. Komise do 1. ledna 2015 zřídí elektronický rejstřík kvót pro uvádění částečně fluorovaných uhlovodíků na trh (dále jen „rejstřík“) a zajistí jeho provoz.
Registrace v rejstříku je povinná pro:
a)
výrobce a dovozce, kterým byla přidělena kvóta částečně fluorovaných uhlovodíků pro uvedení na trh podle čl. 16 odst. 5;
b)
podniky, kterým je převedena kvóta podle článku 18;
c)
výrobce a dovozce oznamující svůj záměr předložit prohlášení podle čl. 16 odst. 2;
d)
výrobce a dovozce dodávající nebo podniky přijímající částečně fluorované uhlovodíky pro účely uvedené v čl. 15 odst. 2 druhém pododstavci písm. a) až f);
e)
dovozce zařízení uvádějící na trh předem naplněná zařízení, pokud částečně fluorované uhlovodíky obsažené v těchto zařízeních nebyly uvedeny na trh Unie před naplněním tohoto zařízení podle článku 14.
Registrace probíhá na základě žádosti předložené Komisi v souladu s postupy stanovenými Komisí.
2. Komise může v nezbytném rozsahu prostřednictvím prováděcích aktů zajistit bezproblémové fungování rejstříku. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 24.
3. Komise zajistí, aby zaregistrovaní výrobci a dovozci byli prostřednictvím tohoto rejstříku informováni o přidělené kvótě a o všech jejích změnách během období přidělování.
4. Příslušné orgány členských států, včetně celních orgánů, mají do rejstříku přístup pro informační účely.
Článek 18
Převod kvót a povolení využívat kvóty pro uvádění částečně fluorovaných uhlovodíků v dovezeném zařízení na trh
1. Výrobce nebo dovozce, pro nějž byla stanovena referenční hodnota podle čl. 16 odst. 1 nebo 3 a kterému byla přidělena kvóta podle čl. 16 odst. 5, smí tuto kvótu na všechna nebo libovolná množství převést v rejstříku podle čl. 17 odst. 1 jinému výrobci nebo dovozci v Unii nebo jinému výrobci nebo dovozci, kterého v Unii zastupuje výhradní zástupce uvedený v čl. 16 odst. 5 druhém a třetím pododstavci.
2. Výrobce nebo dovozce, který získal kvótu podle čl. 16 odst. 1 a 3 nebo jemuž byla kvóta převedena podle odstavce 1 tohoto článku, může oprávnit jiný podnik, aby jeho kvótu použil pro účely článku 14.
Výrobce nebo dovozce, který získal kvótu výhradně na základě prohlášení podle čl. 16 odst. 2, může oprávnit jiný podnik, aby použil jeho kvótu pro účely článku 14 pouze tehdy, dodá-li opravňující výrobce nebo dovozce fyzicky odpovídající množství částečně fluorovaných uhlovodíků.
Pro účely článků 15 a 16 a čl. 19 odst. 1 a 6 se předpokládá, že příslušná množství částečně fluorovaných uhlovodíků jsou uvedena na trh opravňujícím výrobcem nebo dovozcem v okamžiku oprávnění. Komise může požádat opravňujícího výrobce nebo dovozce o předložení důkazu o aktivní činnosti, pokud jde o dodávky částečně fluorovaných uhlovodíků.
KAPITOLA V
PODÁVÁNÍ ZPRÁV
Článek 19
Podávání zpráv o výrobě, dovozu, vývozu, používání vstupních surovin a zneškodňování látek uvedených v přílohách I a II
1. Každý výrobce, dovozce a vývozce, který během předchozího kalendářního roku vyrobil, dovezl nebo vyvezl nejméně jednu metrickou tunu nebo 100 tun ekvivalentu CO2 fluorovaných skleníkových plynů a plynů uvedených v příloze II, oznámí do 31. března 2015 a následně každý rok Komisi údaje uvedené v příloze VII ke každé z těchto látek za daný kalendářní rok. Tento odstavec se použije rovněž na podniky získávající kvótu podle čl. 18 odst. 1.
2. Každý podnik, který během předchozího kalendářního roku zneškodnil nejméně jednu metrickou tunu nebo 1 000 tun ekvivalentu CO2 fluorovaných skleníkových plynů a plynů uvedených v příloze II, oznámí do 31. března 2015 a následně každý rok Komisi údaje uvedené v příloze VII ke každé z těchto látek za daný kalendářní rok.
3. Každý podnik, který během předchozího kalendářního roku použil jako vstupní surovinu nejméně 1 000 tun ekvivalentu CO2 fluorovaných skleníkových plynů, oznámí do 31. března 2015 a následně každý rok Komisi údaje uvedené v příloze VII ke každé z těchto látek za daný kalendářní rok.
4. Každý podnik, který během předchozího kalendářního roku uvedl na trh nejméně 500 tun ekvivalentu CO2 fluorovaných skleníkových plynů a plynů uvedených v příloze II obsažených ve výrobcích či v zařízení, oznámí do 31. března 2015 a následně každý rok Komisi údaje uvedené v příloze VII ke každé z těchto látek za daný kalendářní rok.
5. Každý dovozce zařízení uvádějící na trh předem naplněná zařízení, pokud částečně fluorované uhlovodíky obsažené v těchto zařízeních nebyly uvedeny na trh Unie před naplněním zařízení, předloží Komisi ověřovací dokument vydaný podle čl. 14 odst. 2.
6. Každý podnik, který je povinen podle odstavce 1 oznámit uvedení nejméně 10 000 tun ekvivalentu CO2 částečně fluorovaných uhlovodíků na trh během předchozího kalendářního roku, musí do 30. června 2015 a následně každý rok navíc zajistit, aby přesnost údajů ověřil nezávislý auditor. Auditor musí být:
a)
akreditován podle směrnice 2003/87/ES; nebo
b)
akreditován pro ověřování finančních výkazů podle právních předpisů dotyčného členského státu.
Podnik ověřovací zprávu uchovává nejméně po dobu pěti let. Ověřovací zpráva musí být na vyžádání zpřístupněna příslušnému orgánu dotyčného členského státu a Komisi.
7. Komise může prostřednictvím prováděcích aktů stanovit formát a způsoby předkládání zpráv uvedených v tomto článku.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 24.
8. Komise přijme příslušná opatření k ochraně důvěrnosti informací předložených podle tohoto článku.
Článek 20
Shromažďování údajů o emisích
Členské státy zavedou pro příslušné oblasti uvedené v tomto nařízení systémy podávání zpráv s cílem získávat v možné míře údaje o emisích.
KAPITOLA VI
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 21
Přezkum
1. Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci podle článku 22, kterými aktualizuje přílohy I, II a IV na základě nových hodnotících zpráv panelu přijatých Mezivládním panelem pro změnu klimatu nebo nových zpráv panelu pro vědecká hodnocení zřízeného Montrealským protokolem, týkajících se potenciálu globálního oteplování látek uvedených na seznamu.
2. Komise sleduje uplatňování a účinky tohoto nařízení na základě informací o uvádění plynů uvedených v přílohách I a II na trh, které jí jsou oznamovány podle článku 19, a o emisích fluorovaných skleníkových plynů zpřístupněných podle článku 20 a na základě veškerých příslušných informací získaných od členských států.
Komise zveřejní do 31. prosince 2020 zprávu o dostupnosti částečně fluorovaných uhlovodíků na trhu Unie.
Do 31. prosince 2022 zveřejní komplexní zprávu o účincích tohoto nařízení obsahující zejména:
a)
prognózy další poptávky po částečně fluorovaných uhlovodících do roku 2030 a v dalších letech;
b)
posouzení potřeby dalších opatření Unie a členských států s ohledem na stávající a nové mezinárodní závazky, které se týkají snižování emisí fluorovaných skleníkových plynů;
c)
přehledu evropských a mezinárodních norem, vnitrostátních bezpečnostních předpisů a stavebních předpisů členských států, které se týkají přechodu na alternativní chladiva;
d)
přezkumu dostupnosti technicky proveditelných a nákladově efektivních alternativ k výrobkům a zařízením obsahujícím fluorované skleníkové plyny pro výrobky a zařízení, které nejsou uvedeny v příloze III, a to s ohledem na energetickou účinnost.
3. Do 1. července 2017 zveřejní Komise zprávu posuzující zákaz podle bodu 13 přílohy III, v níž zváží zejména dostupnost nákladově efektivních, technicky proveditelných, energeticky účinných a spolehlivých alternativ ke sdruženým centrálním chladicím systémům uvedeným v daném ustanovení. S ohledem na tuto zprávu Komise případně předloží Evropskému parlamentu a Radě legislativní návrh na změnu bodu 13 přílohy III.
4. Do 1. července 2020 zveřejní Komise zprávu posuzující, zda existují nákladově efektivní, technicky proveditelné, energeticky účinné a spolehlivé alternativy, které umožňují nahrazení fluorovaných skleníkových plynů v nových druhotných spínacích zařízeních středního napětí a nových malých dělených klimatizačních systémech s jednou vnitřní jednotkou, a případně předloží Evropskému parlamentu a Radě legislativní návrh na změnu seznamu uvedeného v příloze III.
5. Do 1. července 2017 zveřejní Komise zprávu posuzující způsob přidělování kvót, včetně dopadu přidělování kvót zdarma, náklady na provádění tohoto nařízení v členských státech a případně možnou mezinárodní dohodu o částečně fluorovaných uhlovodících. S ohledem na tuto zprávu Komise případně předloží Evropskému parlamentu a Radě legislativní návrh za účelem:
a)
změny způsobu přidělování kvót;
b)
stanovení vhodného způsobu rozdělování jakýchkoli případných příjmů.
6. Do 1. ledna 2017 zveřejní Komise zprávu o přezkumu právních předpisů Unie týkajících se školení fyzických osob, pokud jde o bezpečné nakládání s alternativními chladivy, která mají nahradit nebo omezit používání fluorovaných skleníkových plynů, a případně předloží Evropskému parlamentu a Radě legislativní návrh na změnu příslušných právních předpisů Unie.
Článek 22
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 12 odst. 15 a čl. 21 odst. 1 je svěřena Komisi na dobu pěti let od 10. června 2014. Komise předloží zprávu o přenesené pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o další pětiletá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomocí uvedená v čl. 12 odst. 15 a čl. 21 odst. 1 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 12 odst. 15 a čl. 21 odst. 1 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 23
Konzultační fórum
Při provádění tohoto nařízení zajistí Komise vyváženou účast zástupců členských států, zástupců občanské společnosti, včetně environmentálních organizací, zástupců výrobců, provozovatelů a certifikovaných osob. Za tímto účelem zřídí konzultační fórum, v rámci něhož by se tyto strany setkávaly a poskytovaly Komisi poradenství a odborné znalosti v souvislosti s prováděním tohoto nařízení, zejména pokud jde o dostupnost alternativ k fluorovaným skleníkovým plynům, včetně environmentálních, technických, ekonomických a bezpečnostních aspektů jejich používání. Jednací řád konzultačního fóra stanoví Komise a zveřejní jej.
Článek 24
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011. Pokud výbor nevydá žádné stanovisko, Komise návrh prováděcího aktu nepřijme a použije se čl. 5 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 25
Sankce
1. Členské státy stanoví pravidla pro ukládání sankcí za porušení tohoto nařízení a přijmou veškerá opatření nezbytná k zajištění jejich uplatňování. Stanovené sankce musejí být účinné, přiměřené a odrazující.
Členské státy tato ustanovení oznámí Komisi do 1. ledna 2017 a neprodleně jí oznámí veškeré následné změny, které se jich týkají.
2. Podnikům, které překročily své kvóty pro uvádění částečně fluorovaných uhlovodíků na trh přidělené podle čl. 16 odst. 5 nebo převedené podle článku 18, lze poté, co bylo překročení zjištěno, kromě uložení sankcí uvedených v odstavci 1 tohoto článku rovněž přidělit pouze sníženou kvótu na období přidělování.
Snížené množství je vypočteno jako 200 % množství, o které byla kvóta překročena. Je-li snížené množství vyšší než množství, jež má být podle čl. 16 odst. 5 přiděleno jako kvóta na období přidělování poté, co bylo překročení zjištěno, není na dané období přidělování přidělena žádná kvóta a kvóta na následující období přidělování je obdobně snižována tak dlouho, dokud není odečteno celé množství.
Článek 26
Zrušení
Nařízení (ES) č. 842/2006 se zrušuje s účinkem od 1. ledna 2015, aniž je dotčeno dodržování požadavků uvedeného nařízení v souladu s harmonogramem v něm stanoveným.
Nařízení (ES) č. 1493/2007, (ES) č. 1494/2007, (ES) č. 1497/2007, (ES) č. 1516/2007, (ES) č. 303/2008, (ES) č. 304/2008, (ES) č. 305/2008, (ES) č. 306/2008, (ES) č. 307/2008 a (ES) č. 308/2008 však zůstávají v platnosti a nadále se používají, pokud a dokud nejsou zrušena prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci nebo prováděcích aktů Komise přijatých v souladu s tímto nařízením.
Odkazy na nařízení (ES) č. 842/2006 se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze VIII.
Článek 27
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 16. dubna 2014.
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 517/2014
2014 m. balandžio 16 d.
dėl fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 842/2006
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 192 straipsnio 1 dalį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),
pasikonsultavę su Regionų komitetu,
laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),
kadangi:
(1)
Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (JTBKKK), kurios Šalis yra ir Sąjunga (3), Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (TKKK) Ketvirtojoje įvertinimo ataskaitoje nustatyta, kad remiantis turimais moksliniais duomenimis, norint klimato kaitą apriboti tiek, kad pasaulio temperatūra pakiltų ne daugiau kaip 2 °C ir taip būtų išvengta nepageidaujamų klimato kaitos padarinių, išsivysčiusios šalys turėtų iki 2050 m. išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti 80-95 %, palyginti su 1990 m. išmestu kiekiu;
(2)
kad pasiektų šį tikslą, Komisija patvirtino Konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos sukūrimo iki 2050 m. planą, kurį Taryba paminėjo savo 2011 m. gegužės 17 d. išvadose ir kurį Europos Parlamentas patvirtino 2012 m. kovo 15 d. rezoliucijoje. Tame plane Komisija nustatė ekonomiškai efektyvų būdą, kaip iki 2050 m. iki reikiamo lygio sumažinti bendrą Sąjungoje išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Tame plane nustatyta, kas turi būti padaryta šešiuose sektoriuose. Ne CO2 teršalų, įskaitant fluorintas šiltnamio efektą sukeliančias dujas, tačiau neįskaitant žemės ūkio sektoriaus ne CO2 teršalų, išmetimą iki 2030 m. reikėtų sumažinti 72-73 %, o iki 2050 m. - 70-78 %, palyginti su 1990 m. išmestu kiekiu. Jei atskaitos metais laikomi 2005 m., išmetamų ne CO2 teršalų, išskyrus žemės ūkio sektoriaus teršalus, kiekį iki 2030 m. reikia sumažinti 60-61 %. Apytiksliais vertinimais, 2005 m. išmestų fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis sudarė 90 milijonų tonų (Mt) CO2 ekvivalento. Sumažinimas 60 % reiškia, kad išmetamų teršalų kiekį iki 2030 m. reikia sumažinti iki apytikriai 35 mt CO2 ekvivalento. Atsižvelgiant į apytikslį vertinimą, kad visiškai įgyvendinus dabartinius Sąjungos teisės aktus išmetamų teršalų kiekis iki 2030 m. sudarys 104 Mt CO2 ekvivalento, išmetamą kiekį reikia sumažinti dar apytikriai 70 mt CO2 ekvivalento;
(3)
2011 m. rugsėjo 26 d. Komisijos ataskaitoje dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 842/2006 (4) taikymo, poveikio ir tinkamumo padaryta išvada, kad visapusiškai taikant dabartines ribojimo priemones galima sumažinti išmetamų fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Taigi minėtas priemones reikėtų toliau taikyti ir paaiškinti, remiantis jas įgyvendinant įgyta patirtimi. Be to, reikėtų išplėsti tam tikrų priemonių taikymo sritį, kad jos apimtų kitus prietaisus, kuriuose naudojami dideli fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiai, pavyzdžiui, izoterminius sunkvežimius ir priekabas. Pareiga sukurti ir tvarkyti įrašus apie įrangą, kurioje yra tokių dujų, turėtų būti taikoma ir aukštos įtampos skirstomiesiems įrenginiams. Kadangi ribojimo priemones svarbu taikyti baigiantis fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų turinčių gaminių ir įrangos eksploatavimo trukmei, valstybės narės turėtų atsižvelgti į gamintojų atsakomybės sistemų naudą ir skatinti nustatyti tokias sistemas, remiantis esama geriausia praktika;
(4)
toje ataskaitoje taip pat padaryta išvada, kad galima padaryti daugiau, kad būtų sumažintas Sąjungoje išmetamų fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, visų pirma vengiant naudoti tokias dujas, kai yra saugių ir energijos vartojimo požiūriu efektyvių alternatyvių technologijų, kurios neturi poveikio klimatui arba kurių poveikis klimatui yra mažesnis. 2010 m. išmestų teršalų kiekio sumažinimas iki dviejų trečdalių iki 2030 m. yra ekonomiškai efektyvus, nes daugelyje sektorių yra įrodytų ir išbandytų alternatyvų;
(5)
2011 m. rugsėjo 14 d. Europos Parlamento rezoliucijoje dėl visapusiško požiūrio į įtakos klimatui turinčius antropogeninius (ne CO2) teršalus palankiai įvertintas Sąjungos įsipareigojimas remti su hidrofluorangliavandeniliais susijusius veiksmus pagal Monrealio protokolą dėl ozono sluoksnį ardančių medžiagų (toliau - Monrealio protokolas), kaip geriausią ne rinka grindžiamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo mažinimo metodo pavyzdį. Toje rezoliucijoje taip pat paraginta ištirti galimybes tarptautiniu lygmeniu skatinti nedelsiant pradėti laipsniškai mažinti hidrofluorangliavandenilių kiekį pagal Monrealio protokolą;
(6)
siekiant skatinti naudoti technologijas, kurios neturi poveikio klimatui arba turi mažesnį poveikį jam, fizinių asmenų, kurie vykdo su fluorintomis šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis susijusią veiklą, mokymo programos turėtų apimti informaciją apie technologijas, kurios naudojamos fluorintoms šiltnamio efektą sukeliančioms dujoms pakeisti ir jų naudojimui sumažinti. Kadangi kai kurios alternatyvios fluorintos šiltnamio efektą sukeliančios dujos, naudojamos produktuose ir įrangoje siekiant pakeisti fluorintas šiltnamio efektą sukeliančias dujas ir sumažinti jų naudojimą, gali būti toksiškos, degios arba labai suspaustos, Komisija turėtų išnagrinėti galiojančius Sąjungos teisės aktus, taikomus fizinių asmenų mokymui saugaus alternatyvių aušalų tvarkymo klausimais, ir prireikus turėtų Europos Parlamentui ir Tarybai pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo būtų iš dalies keičiami atitinkami Sąjungos teisės aktai;
(7)
sertifikavimo ir mokymo programos turėtų būti nustatomos arba pritaikomos atsižvelgiant į pagal Reglamentą (EB) Nr. 842/2006 nustatytas programas ir gali būti integruojamos į profesinio mokymo sistemas;
(8)
siekiant užtikrinti stebėsenos ir ataskaitų teikimo reikalavimų pagal JTBKKK suderinamumą su JTBKKK Šalių septintojoje konferencijoje, kuri yra ir JTBKKK Kioto protokolo Šalių susitikimas, 2011 m. gruodžio 11 d. Durbane priimtu Sprendimu 4/CMP.7, visuotinio atšilimo potencialus reikėtų apskaičiuoti kaip vieno kilogramo dujų 100 metų visuotinio atšilimo potencialą, palyginti su vienu kilogramu CO2. Kai įmanoma, atliekant apskaičiavimus reikėtų remtis TKKK priimta Ketvirtąja įvertinimo ataskaita;
(9)
siekiant sekti pažangą, daromą siekiant išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo tikslų, ir įvertinti šio reglamento poveikį, itin svarbu vykdyti veiksmingą išmestų fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio stebėseną. Kad būtų užtikrinta dujų išmetimo ataskaitų kokybė, teikiant fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo ataskaitas, labai svarbu naudoti nuoseklius, kokybiškus duomenis. Jei valstybės narės nustatytų fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo ataskaitų teikimo sistemas, būtų užtikrintas suderinamumas su Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 525/2013 (5). Tas dujų išmetimo ataskaitų sistemas galėtų labai pagerinti duomenys apie fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų nuotėkį iš įrangos, kuriuos įmonės surenka pagal šį reglamentą. Tokiu būdu turėtų būti numatyta galimybė patikrinti duomenų, naudojamų išmetamų dujų kiekiui apskaičiuoti, nuoseklumą ir pagerinti apytikslių skaičiavimų rezultatai, taigi išmetami fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiai būtų geriau įvertinami nacionaliniuose šiltnamio efektą sukeliančių dujų inventoriuose;
(10)
atsižvelgiant į tai, kad esama tinkamų alternatyvų, dabartinį draudimą naudoti sieros heksafluoridą magnio liejimo slegiant technologijoje ir perdirbant lydinius, pagamintus naudojant tokią technologiją, reikėtų pradėti taikyti ir įrenginiams, kuriuose jo sunaudojama mažiau nei 850 kg sieros heksafluorido per metus. Panašiai, taikant tinkamą pereinamąjį laikotarpį, reikėtų uždrausti naudoti aušalus, kurių visuotinio atšilimo potencialas yra itin didelis - 2 500 ar didesnis, šaldymo įrangos, kurioje naudojamas aušalo kiekis atitinka 40 tonų CO2 ekvivalento ar didesnis, aptarnavimui ar techninei priežiūrai;
(11)
kai yra konkrečių fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų naudojimo tinkamų alternatyvų, reikėtų įvesti naujos šaldymo, oro kondicionavimo ir gaisro gesinimo įrangos, kurioje yra tokių dujų arba kuri veikia naudodama tokias dujas, pateikimo rinkai draudimus. Kai alternatyvų nėra arba jos negali būti naudojamos dėl techninių ar saugos priežasčių, arba jeigu naudojant tokias alternatyvas būtų patiriama neproporcingų išlaidų, Komisija turėtų turėti galimybę leisti taikyti išimtį, kad būtų leidžiama tokius produktus ir įrangą ribotą laikotarpį pateikti rinkai. Atsižvelgdama į būsimą technikos raidą, Komisija turėtų toliau vertinti draudimus pateikti rinkai naują įrangą, skirtą vidutinės įtampos antriniams skirstomiesiems įrenginiams ir naujoms nedidelėms atskirų blokų oro kondicionavimo sistemoms;
(12)
reikėtų leisti įrangą, kurioje yra fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų, pateikti rinkai, jei bendras tokios įrangos išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, atsižvelgiant į realistišką nuotėkio ir surinkimo mastą, yra mažesnis už tą, kuris per visą jos gyvavimo ciklą būtų išmetamas iš lygiavertės įrangos, kurioje fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų nėra ir kurios energijos suvartojimas, leidžiamas pagal atitinkamas įgyvendinimo priemones, priimtas pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/125/EB (6), yra didžiausias. Reguliari ir laiku atliekama tų įgyvendinimo priemonių peržiūra pagal tą direktyvą padėtų užtikrinti, kad šios įgyvendinimo priemonės ir toliau būtų veiksmingos ir tinkamos;
(13)
nustatyta, kad laipsniškas hidrofluorangliavandenilių kiekio, kuris gali būti pateikiamas rinkai, mažinimas yra veiksmingiausias ir ekonomiškai efektyviausias ilgalaikio išmetamo tų cheminių medžiagų kiekio mažinimo būdas;
(14)
kad būtų įgyvendintas laipsniškas hidrofluorangliavandenilių kiekio, kuris gali būti pateikiamas Sąjungos rinkai, mažinimas, Komisija turėtų atskiriems gamintojams ir importuotojams skirti hidrofluorangliavandenilių pateikimo rinkai kvotas, kad nebūtų viršyta bendra kiekybinė hidrofluorangliavandenilių pateikimo rinkai riba. Siekiant apsaugoti laipsniško hidrofluorangliavandenilių kiekio, pateikiamo rinkai, mažinimo vientisumą, hidrofluorangliavandenilius, kurių yra įrangoje, reikėtų įskaičiuoti į Sąjungos kvotų sistemą. Jeigu įrangoje esantys hidrofluorangliavandeniliai nebuvo pateikti rinkai prieš jais užpildant įrangą, turėtų būti reikalaujama pateikti atitikties deklaraciją, kuria įrodoma, kad tie hidrofluorangliavandeniliai yra įskaičiuoti į Sąjungos kvotų sistemą;
(15)
iš pradžių, apskaičiuojant pamatines vertes ir skirstant kvotas atskiriems gamintojams bei importuotojams, reikėtų remtis per ataskaitinį 2009-2012 m. laikotarpį rinkai pateiktais hidrofluorangliavandenilių kiekiais, apie kuriuos jie pranešė. Tačiau tam, kad būtų įtrauktos mažos įmonės, 11 % bendros kiekybinės ribos reikėtų skirti importuotojams ir gamintojams, kurie per ataskaitinį laikotarpį pateikė rinkai mažiau kaip vieną toną fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų;
(16)
reguliariai perskaičiuodama pamatines vertes ir kvotas Komisija turėtų užtikrinti, kad įmonėms būtų leidžiama tęsti savo veiklą vidutinio kiekio, kurį jos pastaraisiais metais pateikė rinkai, pagrindu;
(17)
dėl kai kurių fluorintų dujų gamybos proceso gali būti išmetamas didelis kitų fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kaip šalutinio produkto kiekis. Tokie išmetami šalutiniai produktai turėtų būti suardyti arba surinkti tolesniam naudojimui - tokia turėtų būti fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų pateikimo rinkai sąlyga;
(18)
Komisija turėtų užtikrinti, kad būtų sukurtas centrinis elektroninis registras kvotoms valdyti, pateikti hidrofluorangliavandenilius į rinką ir teikti ataskaitas, įskaitant ataskaitas apie rinkai pateiktą įrangą, visų pirma kai įranga jau yra iš anksto pripildyta hidrofluorangliavandenilių, kurie nebuvo pateikti rinkai prieš pripildymą, - taigi turėjo būti patikrinti, - pateikta atitikties deklaracija, o trečioji šalis vėliau atliko patikrinimą, ar hidrofluorangliavandenilių kiekiai įskaičiuoti į Sąjungos kvotų sistemą;
(19)
siekiant išlaikyti pilstomų hidrofluorangliavandenilių rinkos lankstumą, turėtų būti leista perleisti kvotas, paskirstytas remiantis pamatinėmis vertėmis, kitam Sąjungos gamintojui arba importuotojui arba kitam gamintojui ar importuotojui, kuriam Sąjungoje atstovauja vienintelis atstovas;
(20)
kad būtų galima stebėti šio reglamento efektyvumą, reikėtų išplėsti dabartinių ataskaitų teikimo pareigų taikymo sritį, kad ji apimtų ir kitas fluorintas chemines medžiagas, kurių visuotinio atšilimo potencialas yra didelis arba kuriomis turėtų būti pakeistos I priede išvardytos fluorintos šiltnamio efektą sukeliančios dujos. Dėl tos pačios priežasties reikėtų pranešti apie fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų suardymą ir tokių dujų, esančių produktuose ir įrangoje, importą į Sąjungą. Kad būtų išvengta neproporcingos administracinės naštos, reikėtų nustatyti de minimis ribas, visų pirma taikomas mažosioms bei vidutinėms įmonėms ir labai mažoms įmonėms;
(21)
Komisija turėtų nuolat stebėti rinkai pateikiamo hidrofluorangliavandenilių kiekio mažinimo poveikį, įskaitant jo poveikį įrangai, kurioje naudojant hidrofluorangliavandenilius išmetamų teršalų kiekis per įrangos gyvavimo ciklą būtų mažesnis nei tuo atveju, jei būtų naudojama alternatyvi technologija, skirtam tiekimui. Komisija iki 2020 m. pabaigos turėtų parengti ataskaitą dėl hidrofluorangliavandenilių prieinamumo Sąjungos rinkoje. Komisija iki 2022 m. pabaigos turėtų tinkamu laiku atlikti išsamią peržiūrą, kad šio reglamento nuostatas būtų galima pritaikyti atsižvelgiant į jo įgyvendinimą ir naujus pokyčius bei tarptautinius įsipareigojimus, taip pat prireikus pasiūlyti imtis papildomų mažinimo priemonių;
(22)
siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (7);
(23)
siekiant iš dalies pakeisti tam tikras neesmines šio reglamento nuostatas, Komisijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau - SESV) 290 straipsnį turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Komisija, atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus, turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai;
(24)
šis reglamentas priimamas pagal SESV 192 straipsnio 1 dalį, todėl jis nekliudo valstybėms narėms toliau taikyti arba priimti griežtesnes apsaugos priemones, kurios yra suderinamos su SESV. Pagal SESV 193 straipsnį valstybės narės turi pranešti Komisijai apie visas tokias priemones;
(25)
šiuo reglamentu iš dalies keičiamas ir papildomas Reglamento (EB) Nr. 842/2006 reguliavimo dalykas ir dėl to tą reglamentą reikėtų panaikinti. Tačiau siekiant užtikrinti kuo sklandesnį perėjimą nuo senosios tvarkos prie naujosios tvarkos, tikslinga nustatyti, kad Komisijos reglamentai (EB) Nr. 1493/2007 (8), (EB) Nr. 1494/2007 (9), (EB) Nr. 1497/2007 (10), (EB) Nr. 1516/2007 (11), (EB) Nr. 303/2008 (12), (EB) Nr. 304/2008 (13), (EB) Nr. 305/2008 (14), (EB) Nr. 306/2008 (15), (EB) Nr. (EB) Nr. 307/2008 (16) ir (EB) Nr. 308/2008 (17) liktų galioti ir būtų toliau taikomi, nebent ir kol jie bus panaikinti pagal šį reglamentą priimtais Komisijos deleguotaisiais arba įgyvendinimo aktais;
(26)
kadangi šio reglamento tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl sprendžiamos aplinkosaugos problemos tarpvalstybinio pobūdžio bei šio reglamento poveikio Sąjungos vidaus ir išorės prekybai tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, pagal Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatytą subsidiarumo principą Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
I SKYRIUS
BENDROSIOS NUOSTATOS
1 straipsnis
Dalykas
Šio reglamento tikslas yra apsaugoti aplinką mažinant išmetamų fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Todėl šiuo reglamentu:
a)
nustatomos taisyklės dėl fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų ribojimo, naudojimo, surinkimo ir suardymo, taip pat dėl susijusių papildomų priemonių;
b)
nustatomos konkrečių produktų ir įrangos, kuriuose yra fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų arba kurių veikimas priklauso nuo šių dujų, pateikimo rinkai sąlygos;
c)
nustatomos fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų naudojimo konkrečiais tikslais sąlygos ir
d)
nustatomi hidrofluorangliavandenilių pateikimo rinkai kiekybiniai apribojimai.
2 straipsnis
Terminų apibrėžtys
Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:
1) fluorintos šiltnamio efektą sukeliančios dujos- I priede išvardyti hidrofluorangliavandeniliai, perfluorangliavandeniliai, sieros heksafluoridas ir kitos fluoro turinčios šiltnamio efektą sukeliančios dujos arba mišiniai, kuriuose yra bet kurios iš tų cheminių medžiagų;
2) hidrofluorangliavandeniliai arba HFC- I priedo 1 skirsnyje išvardytos cheminės medžiagos arba mišiniai, kuriuose yra bet kurios iš tų cheminių medžiagų;
3) perfluorangliavandeniliai arba PFC- I priedo 2 skirsnyje išvardytos cheminės medžiagos arba mišiniai, kuriuose yra bet kurios iš tų cheminių medžiagų;
4) sieros heksafluoridas arba SF6 - I priedo 3 skirsnyje nurodyta cheminė medžiaga arba mišiniai, kuriuose yra tos cheminės medžiagos;
5) mišinys- fluidas, susidedantis iš dviejų arba daugiau cheminių medžiagų, iš kurių bent viena I arba II prieduose nurodyta cheminė medžiaga;
6) visuotinio atšilimo potencialas arba VAP- šiltnamio efektą sukeliančių dujų klimato atšilimo potencialas, palyginti su anglies dioksido (CO2) potencialu, apskaičiuojamas kaip vieno kilogramo šiltnamio efektą sukeliančių dujų 100 metų atšilimo potencialas, palyginti su vienu CO2 kilogramu, kaip nustatyta I, II ir IV prieduose, o mišinių atveju -apskaičiuojamas pagal IV priedą;
7) CO2 ekvivalento tona (-os)- šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, išreikštas tų šiltnamio efektą sukeliančių dujų masės metrinėmis tonomis ir jų visuotinio atšilimo potencialo sandauga;
8) operatorius- fizinis arba juridinis asmuo, vykdantis produktų ir įrangos, kuriems taikomas šis reglamentas, techninio veikimo užtikrinimo faktinius įgaliojimus; apibrėžtais konkrečiais atvejais valstybė narė gali nustatyti, kad už operatoriaus įsipareigojimų vykdymą būtų atsakingas savininkas;
9) naudojimas- fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų naudojimas gaminant produktus ir įrangą, vykdant jų techninę priežiūrą ar aptarnavimą, įskaitant pakartotinį užpildymą, arba kituose šiame reglamente nurodytuose procesuose;
10) pateikimas rinkai- tiekimas arba galimybės gauti sudarymas kitam subjektui Sąjungoje pirmą kartą, už užmokestį arba nemokamai, arba, gamintojo atveju, naudojimas savo reikmėms, įskaitant muitinį išleidimą į laisvą apyvartą Sąjungoje;
11) hermetiška įranga- įranga, kurioje visos dalys, kuriose yra fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų, yra užsandarintos suvirinant, sulituojant kietuoju lydmetaliu arba sujungiant panašia pastovia jungtimi, kurioje gali būti uždengtų vožtuvų arba uždengtų priežiūros angų, kad būtų galima atlikti tinkamą remontą ar šalinimą, kurių patikrintas nutekėjimo procentas yra mažesnis nei trys gramai per metus esant slėgiui, lygiam bent ketvirtadaliui didžiausio leidžiamo slėgio;
12) talpykla- gaminys, kuris pirmiausia skirtas fluorintoms šiltnamio efektą sukeliančioms dujoms transportuoti ar laikyti;
13) pakartotinai neužpildoma talpykla- talpykla, kuri, prieš tai jos atitinkamai nepritaikius, negali būti pakartotinai užpildoma arba kuri pateikiama rinkai nenumačius galimybės grąžinti ją pakartotinai užpildyti;
14) surinkimas- fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų surinkimas iš produktų, įskaitant talpyklas, ir įrangos atliekant techninę priežiūrą ar aptarnavimą arba prieš produktus ar įrangą pašalinant kaip atliekas, ir tų surinktų dujų laikymas;
15) pakartotinis panaudojimas- surinktų fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų pakartotinis naudojimas po elementaraus valymo proceso;
16) regeneravimas- surinktų fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų perdirbimas siekiant atkurti grynajai cheminei medžiagai lygiavertes veikimo charakteristikas, atsižvelgiant į numatomą jų naudojimą;
17) suardymas- procesas, kai visos arba didžioji dalis fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų yra visam laikui transformuojamos arba išskaidomos į vieną ar daugiau stabilių cheminių medžiagų, kurios nėra fluorintos šiltnamio efektą sukeliančios dujos;
18) eksploatacijos nutraukimas- produkto arba įrangos, kuriuose yra fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų, galutinis sustabdymas ir pašalinimas iš eksploatacijos ar naudojimo;
19) remontas- produktų ar įrangos, kuriuose yra fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų arba kurių veikimas priklauso nuo tokių dujų, ir kurie yra pažeisti arba kuriuose esama nuotėkio, taisymas;
20) montavimas- dviejų arba daugiau įrangos vienetų arba cirkuliavimo sistemų, kuriuose yra arba kurie yra pritaikyti tam, kad juose būtų fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų, sujungimas, siekiant sumontuoti sistemą eksploatavimo vietoje, kuris apima sistemos dujų laidininkų sujungimą, kad būtų užbaigta cirkuliavimo sistema, neatsižvelgiant į tai, ar sistemą sumontavus ją reikia pripildyti;
21) techninė priežiūra arba aptarnavimas- visa veikla, išskyrus surinkimą pagal 8 straipsnį ir patikrinimus dėl nuotėkio pagal 4 straipsnį ir 10 straipsnio 1 dalies b punktą, apimanti cirkuliavimo sistemų, kuriose yra arba kurios yra pritaikytos tam, kad jose būtų fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų, tvarkymą, visų pirma sistemos pripildymą fluorintomis šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis, vieno arba daugiau cirkuliavimo sistemos dalių arba įrangos vienetų nuėmimą, dviejų arba daugiau cirkuliavimo sistemos dalių arba įrangos vienetų pakartotinį sumontavimą, taip pat nuotėkio vietų remontavimą;
22) grynoji cheminė medžiaga- medžiaga, kuri anksčiau nebuvo naudota;
23) stacionarus- eksploatuojant paprastai nejudantis; apima kilnojamąsias patalpų oro kondicionavimo sistemas;
24) mobilus- eksploatuojant paprastai judantis;
25) vienkomponentės putos- putų junginys, esantis viename aerozolio balionėlyje nesureagavusio arba iš dalies sureagavusio skysčio pavidalu, kuris išleidus iš balionėlio plečiasi ir kietėja;
26) izoterminis sunkvežimis- pirmiausia kroviniams vežti suprojektuota ir sukonstruota variklinė transporto priemonė su šaldymo įrenginiu, kurios masė yra didesnė kaip 3,5 tonos;
27) izoterminė priekaba- pirmiausia kroviniams vežti skirta transporto priemonė su šaldymo įrenginiu, suprojektuota ir sukonstruota taip, kad būtų velkama sunkvežimio arba vilkiko;
28) techninis aerozolis- aerozolių balionėlis, naudojamas gaminių ir įrangos techninei priežiūrai atlikti, jiems taisyti, valyti, tikrinti, kenksmingiems vabzdžiams juose naikinti, taip pat gaminiams ir įrangai gaminti, montuoti ir kitais tikslais;
29) nuotėkių aptikimo sistema- tai kalibruotas mechaninis, elektrinis arba elektroninis prietaisas, skirtas fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų nuotėkiams aptikti, kuris, aptikus nuotėkį, įspėja operatorių;
30) įmonė- fizinis arba juridinis asmuo, kuris:
a)
gamina, naudoja, surenka, kaupia, pakartotinai panaudoja, regeneruoja arba suardo fluorintas šiltnamio efektą sukeliančias dujas;
b)
importuoja arba eksportuoja fluorintas šiltnamio efektą sukeliančias dujas arba produktus ir įrangą, kuriuose yra tokių dujų;
c)
pateikia rinkai fluorintas šiltnamio efektą sukeliančias dujas arba produktus ir įrangą, kuriuose yra tokių dujų ar kurių veikimas priklauso nuo tokių dujų;
d)
montuoja, aptarnauja, prižiūri, remontuoja įrangą, kurioje yra fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų arba kurios veikimas priklauso nuo tokių dujų, tikrina, ar joje nėra nuotėkių, arba nutraukia jos eksploataciją;
e)
yra įrangos, kurioje yra fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų arba kurios veikimas priklauso nuo tokių dujų, operatorius;
f)
gamina, importuoja, eksportuoja, pateikia rinkai arba suardo II priede išvardytas dujas;
g)
pateikia rinkai produktus arba įrangą, kuriuose yra II priede išvardytų dujų;
31) žaliava- bet kurios fluorintos šiltnamio efektą sukeliančios dujos ar II priede išvardytos cheminės medžiagos, kurios proceso metu chemiškai transformuojamos, visiškai pakeičiant jų pradinę sudėtį, ir kurių išmetamas kiekis yra nedidelis;
32) komercinis naudojimas- naudojimas produktų saugojimui, pateikimui ar išdavimui, pardavimui galutiniams naudotojams, mažmeninėje prekyboje ir teikiant maitinimo paslaugas;
33) gaisro gesinimo įranga- įranga ir sistemos, naudojamos gaisrų prevencijos ir slopinimo priemonėse, įskaitant gesintuvus;
34) organinis Rankino ciklas- ciklas, kuriame naudojamos kondensuojamos fluorintos šiltnamio efektą sukeliančios dujos, šilumos šaltinio šilumą paverčiant galia elektros ar mechaninei energijai gaminti;
35) karinė įranga- ginklai, šaudmenys ir karinės priemonės, skirti konkrečiai kariniams tikslams, kurie yra būtini valstybių narių esminių saugumo interesų apsaugai;
36) aukštos įtampos skirstomieji įrenginiai- skirstymo įrenginiai ir jų bei susijusios valdymo, matavimo, apsaugos ir reguliavimo įrangos deriniai, tokių įrenginių ir įrangos agregatai su susijusiomis jungtimis, priedais, gaubtais ir atraminėmis konstrukcijomis, skirti elektros energijai gaminti, perduoti, paskirstyti ir konvertuoti;
37) sudėtinės centralizuotos šaldymo sistemos- sistemos, turinčios du ar daugiau vienu metu veikiančius kompresorius, kurie yra sujungti su vienu ar keliais bendrais kondensatoriais ir su keliais aušinimo įtaisais, pavyzdžiui, vitrinomis, spintelėmis, šaldikliais arba šaldomais sandėliais;
38) pakopinių sistemų pirminė aušalo cirkuliavimo sistema- netiesioginių vidutinės temperatūros sistemų pirminė sistema, kurioje dvi ar daugiau atskirų šaldymo grandinių yra sujungtos iš eilės taip, kad pirminė sistema absorbuoja antrinės sistemos kondensatoriaus vidutinės temperatūros šilumą;
39) atskirų blokų oro kondicionavimo sistemos- patalpų oro kondicionavimo sistemos, kurios susideda iš vieno patalpos išorėje esančio bloko ir vieno patalpos viduje esančio bloko, sujungtų aušalo cirkuliavimo sistema, kurią reikia sumontuoti naudojimo vietoje.
II SKYRIUS
RIBOJIMAS
3 straipsnis
Fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų teršalų išmetimo prevencija
1. Draudžiama į atmosferą sąmoningai išleisti fluorintas šiltnamio efektą sukeliančias dujas, jei išleidimas nėra techniškai būtinas jas naudojant pagal paskirtį.
2. Įrangos, kurioje yra fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų, operatoriai imasi atsargumo priemonių, kad išvengtų netyčinio tokių dujų išleidimo (toliau - nuotėkis). Jie imasi visų techniškai ir ekonomiškai įgyvendinamų priemonių, kad kuo labiau sumažintų fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų nuotėkį.
3. Jei aptinkamas fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų nuotėkis, operatoriai užtikrina, kad įranga būtų suremontuota be nederamo delsimo.
Jei įrangą pagal 4 straipsnio 1 dalį privaloma tikrinti dėl galimų nuotėkių, po įrangos nuotėkio vietos remonto operatoriai užtikrina, kad per vieną mėnesį nuo suremontavimo sertifikuotas fizinis asmuo patikrintų, ar įranga suremontuota tinkamai.
4. 10 straipsnio 1 dalies a-c punktuose nurodytas užduotis atliekantys fiziniai asmenys sertifikuojami pagal 10 straipsnio 4 ir 7 dalis ir imasi atsargumo priemonių fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų nuotėkiams išvengti.
Įmonės, kurios montuoja 4 straipsnio 2 dalies a-d punktuose išvardytą įrangą, atlieka jos aptarnavimą, techninę priežiūrą, remontą arba nutraukia jos eksploataciją, sertifikuojamos pagal 10 straipsnio 6 ir 7 dalis ir imasi atsargumo priemonių fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų nuotėkiams išvengti.
4 straipsnis
Tikrinimas dėl nuotėkių
1. Įrangos, kurioje fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis sudaro 5 tonų CO2 ekvivalentą arba yra didesnis ir kurios yra ne putose, operatoriai užtikrina, kad įranga būtų tikrinama dėl nuotėkių.
Hermetiška įranga, kurioje fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis yra mažesnis nei 10 tonų CO2 ekvivalento, nėra tikrinama dėl nuotėkio pagal šį straipsnį, jeigu įranga yra paženklinta kaip hermetiška.
Aukštos įtampos skirstomieji įrenginiai nėra tikrinami dėl nuotėkio pagal šį straipsnį, jei atitinka vieną iš šių sąlygų:
a)
jų patikrintas nutekėjimo procentas yra mažesnis nei 0,1 % per metus, kaip nurodyta gamintojo techninėje specifikacijoje, ir kurie yra atitinkamai paženklinti;
b)
juose yra sumontuotas slėgio ar tankio stebėjimo įtaisas arba
c)
juose yra mažiau nei 6 kg fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų.
2. 1 dalis taikoma toliau išvardytos įrangos, kurioje yra fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų, operatoriams:
a)
stacionarios šaldymo įrangos;
b)
stacionarios oro kondicionavimo įrangos;
c)
stacionarių šilumos siurblių;
d)
stacionarios gaisro gesinimo įrangos;
e)
izoterminių sunkvežimių ir priekabų šaldymo įrenginių;
f)
aukštos įtampos skirstomųjų įrenginių;
g)
organinių Rankino ciklų.
Pirmos pastraipos a-e punktuose nurodytos įrangos patikrinimus atlieka fiziniai asmenys, sertifikuoti laikantis 10 straipsnyje numatytų taisyklių.
Nukrypstant nuo 1 dalies pirmos pastraipos, iki 2016 m. gruodžio 31 d. įrangai, kurioje yra mažiau nei 3 kg fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų, arba atitinkamai paženklintai hermetiškai įrangai, kurioje yra mažiau nei 6 kg fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų, netaikomas nuotėkių tikrinimų reikalavimas.
3. 1 dalyje numatyti patikrinimai dėl nuotėkio atliekami tokiu dažnumu:
a)
įranga, kurioje fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis atitinka 5 tonų CO2 ekvivalentą arba yra didesnis, bet mažesnis už 50 tonų CO2 ekvivalentą, tikrinama bent kas 12 mėnesių arba, jei joje yra įdiegta nuotėkio aptikimo sistema, bent kas 24 mėnesius;
b)
įranga, kurioje fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis atitinka 50 tonų CO2 ekvivalentą arba yra didesnis, bet mažesnis už 500 tonų CO2 ekvivalentą, tikrinama bent kas šešis mėnesius arba, jei joje yra įdiegta nuotėkio aptikimo sistema, bent kas 12 mėnesių;
c)
įranga, kurioje fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis atitinka 500 tonų CO2 ekvivalentą arba yra didesnis, tikrinama bent kas tris mėnesius arba, jei joje yra įdiegta nuotėkio aptikimo sistema, bent kas šešis mėnesius.
4. 1 dalyje nustatytos pareigos dėl gaisro gesinimo įrangos tikrinimo tvarkos, kaip nurodyta 2 dalies d punkte, laikomos įvykdytomis, jei tenkinamos šios dvi sąlygos:
a)
esama tikrinimo tvarka atitinka ISO 14520 arba EN 15004 standartus ir
b)
gaisro gesinimo įranga tikrinama taip dažnai, kaip reikalaujama pagal 3 dalį.
5. Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomi kiekvienos rūšies įrangos, nurodytos šio straipsnio 1 dalyje, tikrinimo dėl nuotėkio, kurį reikia atlikti pagal tą dalį, reikalavimai, nustatytos tos įrangos dalys, iš kurių nuotėkio tikimybė yra didžiausia, ir panaikinti aktai, priimti pagal Reglamento (EB) Nr. 842/2006 3 straipsnio 7 dalį. Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 24 straipsnyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.
5 straipsnis
Nuotėkio aptikimo sistemos
1. 4 straipsnio 2 dalies a-d punktuose išvardytos įrangos, kurioje esantis fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis atitinka 500 tonų CO2 ekvivalentą arba yra didesnis, operatoriai užtikrina, kad įranga būtų aprūpinta nuotėkio aptikimo sistema, kuri perspėja operatorių ar aptarnaujančią bendrovę apie bet kokį nuotėkį.
2. 4 straipsnio 2 dalies f ir g punktuose išvardytos įrangos, kurioje esantis fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis atitinka 500 tonų CO2 ekvivalentą arba yra didesnis ir kuri buvo sumontuota po 2017 m. sausio 1 d., operatoriai užtikrina, kad ta įranga būtų aprūpinta nuotėkio aptikimo sistema, kuri perspėja operatorių ar aptarnaujančią bendrovę apie bet kokį nuotėkį.
3. Siekiant užtikrinti tinkamą nuotėkio aptikimo sistemų veikimą, 4 straipsnio 2 dalies a-d ir g punktuose išvardytos įrangos, kuriai taikomos šio straipsnio 1 arba 2 dalys, operatoriai užtikrina, kad tos sistemos būtų tikrinamos bent kartą per 12 mėnesių.
4. Siekiant užtikrinti tinkamą nuotėkio aptikimo sistemų veikimą, 4 straipsnio 2 dalies f punkte išvardytos įrangos, kuriai taikoma šio straipsnio 2 dalis, operatoriai užtikrina, kad tos sistemos būtų tikrinamos bent kartą per šešerius metus.
6 straipsnis
Įrašų saugojimas
1. Įrangos, kurią reikalaujama tikrinti dėl nuotėkio pagal 4 straipsnio 1 dalį, operatoriai kiekvienam tokios įrangos vienetui sukuria ir tvarko įrašus, kuriuose nurodoma ši informacija:
a)
įrangoje esančių fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis ir rūšis;
b)
fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, kuriuo įranga papildyta ją sumontuojant, atliekant techninę priežiūrą ar aptarnavimą arba dėl nuotėkio;
c)
tai, ar joje esantys šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiai buvo pakartotinai panaudoti arba regeneruoti, įskaitant pakartotinio panaudojimo ar regeneravimo įrenginio pavadinimą bei adresą ir, atitinkamais atvejais, sertifikato numerį;
d)
surinktų fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis;
e)
įmonės, kuri sumontavo, aptarnavo įrangą, atliko jos techninę priežiūrą ir atitinkamais atvejais ją remontavo ar nutraukė jos eksploataciją, identifikuojamoji informacija, įskaitant, jei taikytina, jos sertifikate nurodytą numerį;
f)
pagal 4 straipsnio 1-3 dalis atliktų patikrinimų datos ir rezultatai;
g)
jei įrangos eksploatacija buvo nutraukta, kokių priemonių imtasi fluorintoms šiltnamio efektą sukeliančioms dujoms surinkti ir pašalinti.
2. Jei 1 dalyje nurodyti įrašai nėra saugomi valstybės narės kompetentingų valdžios institucijų sukurtoje duomenų bazėje, taikomos šios taisyklės:
a)
1 dalyje nurodyti operatoriai toje dalyje nurodytus įrašus saugo bent penkerius metus;
b)
operatorių pavedimu 1 dalies e punkte nurodytą veiklą vykdančios įmonės įrašų kopijas saugo bent penkerius metus.
1 dalyje nurodyti įrašai kompetentingai atitinkamos valstybės narės valdžios institucijai arba Komisijai pateikiami jų prašymu. Jei tokiuose įrašuose yra informacijos apie aplinką, atitinkamai taikoma Europos Parlamento ir tarybos direktyva 2003/4/EB (18) arba Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1367/2006 (19).
3. Taikant 11 straipsnio 4 dalį, įmonės, tiekiančios fluorintas šiltnamio efektą sukeliančias dujas, sukuria atitinkamos informacijos apie fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų įsigyjančius asmenis įrašus, įskaitant šiuos duomenis:
a)
pirkėjų sertifikatų numerius ir
b)
įsigytus fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekius.
Fluorintas šiltnamio efektą sukeliančias dujas tiekiančios įmonės tuos įrašus tvarko bent penkerius metus.
Fluorintas šiltnamio efektą sukeliančias dujas tiekiančios įmonės tokius įrašus pateikia atitinkamos valstybės narės kompetentingai valdžios institucijai arba Komisijai jų prašymu. Jei tuose įrašuose esama informacijos apie aplinką, atitinkamai taikoma Direktyva 2003/4/EB arba Reglamentas (EB) Nr. 1367/2006.
4. Komisija įgyvendinimo aktu gali nustatyti šio straipsnio 1 ir 3 dalyse nurodytų įrašų formą ir konkrečiai nustatyti, kaip jie turėtų būti sukuriami ir tvarkomi. Tas įgyvendinimo aktas priimamas laikantis 24 straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.
7 straipsnis
Fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų gamybiniai išmetamieji teršalai
1. Fluorintų junginių gamintojai imasi visų būtinų atsargumo priemonių, kad kuo labiau apribotų išmetamą fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį šiais etapais:
a)
gamybos;
b)
transportavimo ir
c)
saugojimo.
Šis straipsnis taip pat taikomas tais atvejais, kai fluorintos šiltnamio efektą sukeliančios dujos pagaminamos kaip šalutinis produktas.
2. Nedarant poveikio 11 straipsnio 1 daliai, draudžiama pateikti rinkai fluorintas šiltnamio efektą sukeliančias dujas ir II priede išvardytas dujas, nebent, atitinkamais atvejais, gamintojai ar importuotojai tokio pateikimo rinkai metu pateikia įrodymų, kad trifluormetanas, susidaręs kaip šalutinis produktas gamybos proceso metu, be kita ko, jiems gaminti skirtų žaliavų gamybos metu, yra suardytas ar regeneruotas vėlesniam naudojimui, laikantis geriausių prieinamų gamybos būdų.
Šis reikalavimas pradedamas taikyti nuo 2015 m. birželio 11 d.
8 straipsnis
Surinkimas
1. Stacionarios įrangos arba izoterminiuose sunkvežimiuose bei priekabose esančių šaldymo skyrių, kuriuose yra fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų ir tos dujos yra ne putose, operatoriai užtikrina, kad tų dujų surinkimą atliktų fiziniai asmenys, turintys atitinkamus 10 straipsnyje numatytus sertifikatus, kad tos dujos būtų pakartotinai panaudotos, regeneruotos ar suardytos.
Ši pareiga taikoma bet kurios iš šių rūšių įrangos operatoriams:
a)
stacionarios šaldymo, oro kondicionavimo ir šilumos siurblių įrangos aušinimo grandynų;
b)
izoterminiuose sunkvežimiuose ir priekabose esančių šaldymo skyrių aušinimo grandynų;
c)
stacionarios įrangos, kurioje yra tirpiklių, kurių pagrindas yra fluorintos šiltnamio efektą sukeliančios dujos;
d)
stacionarios gaisro gesinimo įrangos;
e)
stacionarių aukštos įtampos skirstomųjų įrenginių.
2. Įmonė, kuri fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų talpyklą naudoja prieš pat jos pašalinimą, pasirūpina visų dujų likučių surinkimu, kad užtikrintų, kad jie būtų pakartotinai panaudoti, regeneruoti ar suardyti.
3. Produktų ir įrangos, kurie nėra išvardyti 1 dalyje, įskaitant kilnojamąją įrangą, kurioje yra fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų, operatoriai pasirūpina, kad tas dujas surinktų tinkamos kvalifikacijos fiziniai asmenys tokiu mastu, kokiu tai techniškai įmanoma ir dėl kurio neatsiranda neproporcingų išlaidų, kad dujos būtų pakartotinai panaudotos, regeneruotos ar suardytos, arba pasirūpina, kad jos būtų suardytos prieš tai nesurinkus.
Fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų surinkimą iš motorinių transporto priemonių oro kondicionavimo sistemų, kurioms netaikoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/40/EB (20), atlieka tinkamos kvalifikacijos fiziniai asmenys.
Fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų surinkimo iš motorinių transporto priemonių oro kondicionavimo įrangos, kuriai taikoma Direktyva 2006/40/EB, atveju laikoma, kad tik tie fiziniai asmenys, kurie turi bent mokymo pažymėjimą pagal 10 straipsnio 2 dalį, yra tinkamos kvalifikacijos.
9 straipsnis
Gamintojų atsakomybės sistemos
Nedarant poveikio galiojantiems Sąjungos teisės aktams, valstybės narės skatina kurti fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų surinkimui ir jų pakartotiniam panaudojimui, regeneravimui ar suardymui skirtas gamintojų atsakomybės sistemas.
Valstybės narės teikia Komisijai informaciją apie veiksmus, kurių imtasi pagal pirmą dalį.
10 straipsnis
Mokymas ir sertifikavimas
1. Valstybės narės, remdamosi pagal 5 dalį nustatytais būtiniausiais reikalavimais, parengia ir patikslina sertifikavimo programas, įskaitant vertinimo procesus. Valstybės narės užtikrina, kad mokymas būtų prieinamas fiziniams asmenims, kurie vykdo šias užduotis:
a)
sumontuoja 4 straipsnio 2 dalies a-f punktuose išvardytą įrangą, ją aptarnauja, atlieka jos techninę priežiūrą, ją remontuoja arba nutraukia jos eksploataciją;
b)
atlieka patikrinimus dėl įrangos nuotėkio, kaip nurodyta 4 straipsnio 2 dalies a-e punktuose, kaip numatyta 4 straipsnio 1 dalyje;
c)
surenka fluorintas šiltnamio efektą sukeliančias dujas, kaip numatyta 8 straipsnio 1 dalyje.
2. Valstybės narės, remdamosi 5 dalyje nurodytais būtiniausiais reikalavimais, užtikrina, kad būtų prieinamos mokymo programos, skirtos fiziniams asmenims, kurie surenka fluorintas šiltnamio efektą sukeliančias dujas iš motorinių transporto priemonių oro kondicionavimo įrangos, kuriai taikoma Direktyva 2006/40/EB.
3. 1 ir 2 dalyse numatytos sertifikavimo programos ir mokymas apima šiuos dalykus:
a)
taikomas taisykles ir techninius standartus;
b)
teršalų išmetimo prevenciją;
c)
fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų surinkimą;
d)
saugų darbą su sertifikate nurodytos rūšies ir dydžio įranga;
e)
informaciją apie atitinkamas technologijas, kuriomis pakeičiamos fluorintos šiltnamio efektą sukeliančios dujos arba sumažinamas jų naudojimas, ir saugų darbą su tomis technologijomis.
4. Sertifikatai pagal 1 dalyje numatytas sertifikavimo programas išduodami su sąlyga, kad pareiškėjas būtų sėkmingai užbaigęs pagal 1, 3 ir 5 dalis parengtą vertinimo procesą.
5. Sertifikavimo programoms taikomi būtiniausi reikalavimai yra reglamentuose (EB) Nr. 303/2008-(EB) Nr. 306/2008 ir pagal 12 dalį nustatyti reikalavimai. Mokymo pažymėjimams taikomi būtiniausi reikalavimai yra Reglamente (EB) Nr. 307/2008 ir pagal 12 dalį nustatyti reikalavimai. Tuose būtiniausiuose reikalavimuose kiekvienos rūšies 1 ir 2 dalyse nurodytos įrangos atveju nurodomi privalomi praktiniai įgūdžiai ir teorinės žinios, atitinkamais atvejais diferencijuojant pagal skirtingą veiklą, kuri turi būti vykdoma, taip pat sertifikatų ir mokymo pažymėjimų tarpusavio pripažinimo sąlygos.
6. Valstybės narės parengia arba remdamosi 5 dalyje nurodytais būtiniausiais reikalavimais patikslina sertifikavimo programas, skirtas įmonėms, kurios kitiems subjektams sumontuoja 4 straipsnio 2 dalies a-d punktuose nurodytą įrangą, ją aptarnauja, atlieka jos techninę priežiūrą, ją remontuoja arba nutraukia jos eksploataciją.
7. Galiojantys sertifikatai ir mokymo pažymėjimai, išduoti pagal Reglamentą (EB) Nr. 842/2006, lieka galioti vadovaujantis jų pirminio išdavimo sąlygomis.
8. Valstybės narės užtikrina, kad visi pagal 1 ir 7 dalyse numatytas sertifikavimo programas gautus sertifikatus turintys fiziniai asmenys turėtų galimybę susipažinti su:
a)
3 dalies e punkte nurodyta informacija apie technologijas ir
b)
galiojančiais reguliavimo reikalavimais darbui su įranga, kurioje yra fluorintoms šiltnamio efektą sukeliančioms dujoms alternatyvių aušalų.
9. Valstybės narės užtikrina, kad fiziniams asmenims, norintiems atnaujinti žinias 3 dalyje nurodytais klausimais, būtų prieinamas toks mokymas.
10. Valstybės narės iki 2017 m. sausio 1 d. praneša Komisijai apie sertifikavimo ir mokymo programas.
Valstybės narės pripažįsta kitose valstybėse narėse pagal šį straipsnį išduotus sertifikatus ir mokymo pažymėjimus. Jos neriboja laisvės teikti paslaugas arba įsisteigimo laisvės dėl to, kad sertifikatas išduotas kitoje valstybėje narėje.
11. Įmonė, pavedanti vieną iš pagal 1 dalį reikalaujamų užduočių kitai įmonei, imasi pagrįstų priemonių, kad įsitikintų, jog ta kita įmonė turi būtinus sertifikatus pagal šį straipsnį reikalaujamoms užduotims atlikti.
12. Jei taikant šį straipsnį paaiškėja, kad būtina numatyti labiau suderintą požiūrį į mokymą ir sertifikavimą, Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais pritaiko ir atnaujina būtiniausius reikalavimus, susijusius su įgūdžiais ir žiniomis, kurie turi būti įtraukti, patikslina sertifikavimo ar pažymėjimų išdavimo tvarką ir tarpusavio pripažinimo sąlygas, taip pat panaikina pagal Reglamento (EB) Nr. 842/2006 5 straipsnio 1 dalį priimtus aktus. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 24 straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. Naudodamasi jai pagal šią dalį suteiktais įgaliojimais, Komisija atsižvelgia į atitinkamas esamas kvalifikacijos arba sertifikavimo sistemas.
13. Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatoma šio straipsnio 10 dalyje nurodyto pranešimo forma, ir gali panaikinti aktus, priimtus pagal Reglamento (EB) Nr. 842/2006 5 straipsnio 5 dalį. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 24 straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.
14. Jeigu pagal šį straipsnį nustatytomis pareigomis, susijusiomis su sertifikavimo ir mokymo užtikrinimu, tam tikrai valstybei narei dėl mažo jos gyventojų skaičiaus ir dėl atitinkamai nepakankamos tokio mokymo ir sertifikavimo paklausos būtų nustatyta neproporcinga našta, jų laikymąsi galima užtikrinti, jeigu bus pripažįstami kitose valstybėse narėse išduoti sertifikatai.
Šią dalį taikančios valstybės narės informuoja Komisiją, o Komisija informuoja kitas valstybes nares.
15. Jokia šio straipsnio nuostata nekliudo valstybėms narėms sukurti papildomų sertifikavimo ir mokymo programų, susijusių su 1 dalyje nenurodyta įranga.
III SKYRIUS
PATEIKIMAS RINKAI IR NAUDOJIMO KONTROLĖ
11 straipsnis
Pateikimo rinkai apribojimai
1. III priede išvardytus produktus ir įrangą, išskyrus karinę įrangą, draudžiama pateikti rinkai nuo tame priede nurodytų datų; jos atitinkamais atvejais diferencijuojamos atsižvelgiant į šiuose produktuose ir įrangoje esančių fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų rūšį arba visuotinio atšilimo potencialą.
2. 1 dalyje nustatytas draudimas netaikomas įrangai, kurios ekologinio projektavimo reikalavimuose, priimtuose pagal Direktyvą 2009/125/EB, nustatyta, kad dėl didesnio energijos vartojimo efektyvumo eksploatuojant tą įrangą, per visą jos gyvavimo ciklą išmetamas CO2 ekvivalento kiekis būtų mažesnis negu lygiavertės atitinkamus ekologinio projektavimo reikalavimus atitinkančios įrangos, kurioje nėra hidrofluorangliavandenilių, išmetamas CO2 kiekis.
3. Išimtiniais atvejais Komisija, gavusi valstybės narės kompetentingos valdžios institucijos pagrįstą prašymą ir atsižvelgdama į šio reglamento tikslus, gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais leidžia ne ilgiau kaip ketverius metus taikyti laikiną išimtį, pagal kurią būtų leidžiama pateikti rinkai III priede išvardytus produktus ir įrangą, kuriuose yra fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų arba kurių veikimas priklauso nuo šių dujų, jeigu įrodoma, kad:
a)
konkrečiam produktui ar įrangai arba konkrečios kategorijos produktams ar įrangai alternatyvų nėra arba jos negali būti naudojamos dėl techninių ar saugos priežasčių, arba
b)
dėl techniškai įgyvendinamų ir saugių alternatyvų naudojimo būtų patiriamos neproporcingos išlaidos.
Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 24 straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.
4. Įrangos, kurioje yra fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų arba kuri veikia naudodama tokias dujas, montavimo, aptarnavimo, priežiūros ar remonto tikslais, kai tokiai veiklai reikalingas sertifikatas ar pažymėjimas pagal 10 straipsnį, fluorintos šiltnamio efektą sukeliančios dujos gali būti parduodamos tik įmonėms, kurios turi atitinkamus sertifikatus ar pažymėjimus pagal 10 straipsnį, arba įmonėms, kuriose dirba sertifikatą ar mokymo pažymėjimą pagal 10 straipsnio 2 ir 5 dalis turintys asmenys, ir jas gali pirkti tik tokios įmonės. Ši dalis nekliudo nesertifikuotoms įmonėms, kurios nevykdo šios dalies pirmame sakinyje nurodytos veiklos, rinkti, transportuoti ar pristatyti fluorintas šiltnamio efektą sukeliančias dujas.
5. Nehermetiška įranga, kuri yra pripildyta fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų, parduodama galutiniam naudotojui tik tuo atveju, jeigu pateikiama įrodymų, kad ją sumontuos pagal 10 straipsnį sertifikuota įmonė.
6. Komisija, remdamasi turimais duomenimis iš valstybių narių, renka informaciją apie valstybių narių nacionalinius kodeksus, standartus ar teisės aktus, susijusius su pakeičiančiomis technologijomis, kai šaldymo, oro kondicionavimo įrangoje, šilumos siurbliuose ir putose naudojami fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų pakaitalai.
Komisija iki 2017 m. sausio 1 d. paskelbia apibendrinamąją ataskaitą apie informaciją, surinktą pagal pirmą pastraipą.
12 straipsnis
Ženklinimas ir informacija apie produktus bei įrangą
1. Produktai ir įranga, kuriuose yra fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų arba kurie veikia naudodami tokias dujas, pateikiami rinkai tik tuo atveju, jeigu jie yra paženklinti etikete. Tai taikoma tik šiems produktams ir įrangai:
a)
šaldymo įrangai;
b)
oro kondicionavimo įrangai;
c)
šilumos siurbliams;
d)
gaisro gesinimo įrangai;
e)
aukštos įtampos skirstomiesiems įrenginiams;
f)
aerozolių balionėliams, kuriuose yra fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų, išskyrus fiksuotų dozių inhaliatorius, skirtus vaistų sudedamosioms dalims įvesti;
g)
visoms fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų talpykloms;
h)
tirpikliams, kurių pagrindas yra fluorintos šiltnamio efektą sukeliančios dujos;
i)
organiniams Rankino ciklams.
2. Produktai ar įranga, kuriems taikoma išimtis pagal 11 straipsnio 3 dalį, atitinkamai paženklinami ir nurodoma, kad tie produktai ar įranga gali būti naudojami tik tuo tikslu, kuriuo pagal šį straipsnį buvo suteikta išimtis.
3. Etiketėje, kurios reikalaujama pagal 1 dalį, nurodoma:
a)
nuoroda, kad produkte arba įrangoje yra fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų arba kad jų veikimas priklauso nuo šių dujų;
b)
pramonėje įprastai naudojamas atitinkamų fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų žymuo arba, jei tokio žymens nėra, cheminis pavadinimas;
c)
nuo 2017 m. sausio 1 d. - masės vienetais bei CO2 ekvivalentu išreikštas produkte arba įrangoje esančių fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis arba fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, kuriam įranga yra skirta, ir tų dujų visuotinio atšilimo potencialas.
Pagal 1 dalį reikalaujamoje etiketėje, kai taikytina, nurodoma ši informacija:
a)
nuoroda, kad fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų yra hermetiškoje įrangoje;
b)
nuoroda, kad aukštos įtampos skirstomųjų įrenginių patikrintas nutekėjimo procentas yra mažesnis nei 0,1 % per metus, kaip nurodyta gamintojo pateiktoje techninėje specifikacijoje.
4. Etiketė turi būti aiškiai įskaitoma ir nenutrinama, ir ji tvirtinama:
a)
šalia priežiūros angų, per kurias pildomos arba surenkamos fluorintos šiltnamio efektą sukeliančios dujos, arba
b)
ant tos produkto ar įrangos dalies, kurioje yra fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų.
Etiketė pateikiama valstybės narės, kurioje ja paženklinti produktai ar įranga turi būti pateikti rinkai, valstybinėmis kalbomis.
5. Putos ir iš anksto sumaišyti polioliai, kuriuose yra fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų, pateikiami rinkai tik tuo atveju, jeigu etiketėje yra nurodytas fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų pavadinimas: įprastai pramonėje naudojamas žymuo arba, jei tokio žymens nėra, cheminis pavadinimas. Etiketėje aiškiai nurodoma, kad putose arba iš anksto sumaišytuose polioliuose yra fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų. Putplasčio plokščių atveju tokia informacija aiškiai ir nenutrinamai nurodoma ant plokščių.
6. Regeneruotos arba pakartotinai naudojamos fluorintos šiltnamio efektą sukeliančios dujos ženklinamos nurodant, kad cheminė medžiaga buvo regeneruota ar pakartotinai naudojama, ir pateikiant informaciją apie partijos numerį ir regeneravimo ar pakartotinio naudojimo įrenginio pavadinimą ir adresą.
7. Fluorintos šiltnamio efektą sukeliančios dujos, kurios yra pateikiamos rinkai siekiant jas suardyti, ženklinamos nurodant, kad talpyklos turinį galima tik suardyti.
8. Fluorintos šiltnamio efektą sukeliančios dujos, kurios yra pateikiamos rinkai siekiant jas tiesiogiai eksportuoti, ženklinamos nurodant, kad talpyklos turinį galima tik tiesiogiai eksportuoti.
9. Fluorintos šiltnamio efektą sukeliančios dujos, kurios yra pateikiamos rinkai siekiant jas naudoti karinėje įrangoje, ženklinamos nurodant, kad talpyklos turinį galima naudoti tik tuo tikslu.
10. Fluorintos šiltnamio efektą sukeliančios dujos, kurios yra pateikiamos rinkai naudoti ėsdinant puslaidininkinę medžiagą ar valant cheminio nusodinimo iš garų fazės kameras puslaidininkių gamybos sektoriuje, ženklinamos nurodant, kad talpyklos turinį galima naudoti tik tuo tikslu.
11. Fluorintos šiltnamio efektą sukeliančios dujos, kurios yra pateikiamos rinkai siekiant jas naudoti kaip žaliavas, ženklinamos nurodant, kad talpyklos turinį galima naudoti tik kaip žaliavas.
12. Fluorintos šiltnamio efektą sukeliančios dujos, kurios pateikiamos rinkai siekiant gaminti fiksuotų dozių inhaliatorius, skirtus vaistų sudedamosioms dalims įvesti, ženklinamos nurodant, kad talpyklos turinį galima naudoti tik tuo tikslu.
13. 3 ir 5 dalyse nurodyta informacija nurodoma atitinkamų produktų ir įrangos naudotojo vadovuose.
Produktų ir įrangos, kuriuose yra fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų, kurių visuotinio atšilimo potencialas yra 150 arba didesnis, atveju minėta informacija taip pat nurodoma reklaminiuose aprašymuose.
14. Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatoma 1 ir 4-12 dalyse nurodytų etikečių forma, ir gali panaikinti aktus, priimtus pagal Reglamento (EB) Nr. 842/2006 7 straipsnio 3 dalį. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 24 straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.
15. Komisijai pagal 22 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais būtų iš dalies keičiami 4-12 dalyse nustatyti ženklinimo reikalavimai, jeigu tai yra tinkama atsižvelgiant į komercinę ar technologinę plėtrą.
13 straipsnis
Naudojimo kontrolė
1. Sieros heksafluoridą draudžiama naudoti magnio liejimo slegiant technologijoje ir pakartotinai naudojant šia technologija išlietus magnio lydinius.
Įrenginiams, kuriuose per metus sunaudojama mažiau kaip 850 kg sieros heksafluorido, kiek tai susiję su magnio liejimo slegiant technologija ir pakartotinai naudojant šia technologija išlietus magnio lydinius, tas draudimas taikomas tik nuo 2018 m. sausio 1 d.
2. Sieros heksafluoridą draudžiama naudoti transporto priemonių padangoms užpildyti.
3. Nuo 2020 m. sausio 1 d. draudžiama naudoti fluorintas šiltnamio efektą sukeliančias dujas, kurių visuotinio atšilimo potencialas yra 2 500 arba didesnis, šaldymo įrangos, kurioje naudojamas užpildo kiekis atitinka 40 tonų CO2 ekvivalentą arba yra didesnis, aptarnavimui arba techninei priežiūrai.
Ši dalis netaikoma karinei įrangai arba įrangai, skirtai prietaisams, kurių paskirtis - šaldyti produktus iki žemesnės nei - 50 °C temperatūros.
Iki 2030 m. sausio 1 d. pirmoje pastraipoje nurodytas draudimas netaikomas šioms šiltnamio efektą sukeliančių dujų kategorijoms:
a)
regeneruotoms fluorintoms šiltnamio efektą sukeliančioms dujoms, kurių visuotinio atšilimo potencialas yra 2 500 arba didesnis, naudojamoms esamos šaldymo įrangos techninei priežiūrai arba aptarnavimui, jeigu jos yra paženklintos pagal 12 straipsnio 6 dalį;
b)
pakartotinai naudojamoms fluorintoms šiltnamio efektą sukeliančioms dujoms, kurių visuotinio atšilimo potencialas yra 2 500 arba didesnis, naudojamoms esamos šaldymo įrangos techninei priežiūrai arba aptarnavimui, jeigu tos dujos surinktos iš tokios įrangos. Tokias pakartotinai naudojamas dujas gali naudoti tik ta įmonė, kuri jas surinko vykdydama techninę priežiūrą arba aptarnavimą, arba įmonė, kurios užsakymu jos buvo surinktos vykdant techninę priežiūrą arba aptarnavimą.
Pirmoje pastraipoje nurodytas draudimas netaikomas šaldymo įrangai, kuriai pagal 11 straipsnio 3 dalį buvo leista taikyti išimtį.
14 straipsnis
Išankstinis įrangos, pripildytos hidrofluorangliavandenilių, užpildymas
1. Nuo 2017 m. sausio 1 d. šaldymo, oro kondicionavimo ir šilumos siurblių įranga, kuri yra pripildyta hidrofluorangliavandenilių, nėra pateikiama rinkai, nebent hidrofluorangliavandeniliai, kurių yra pripildyta įranga, yra įskaičiuoti pagal IV skyriuje nurodytą kvotų sistemą.
2. Įrangos gamintojai ir importuotojai, pateikdami rinkai 1 dalyje nurodytą iš anksto užpildytą įrangą, užtikrina, kad dokumentuose būtų visapusiškai užfiksuota, kaip laikomasi 1 dalies, ir parengia atitinkamą atitikties deklaraciją.
Jeigu įrangoje esantys hidrofluorangliavandeniliai nebuvo pateikti Sąjungos rinkai prieš užpildant įrangą, tos įrangos importuotojai nuo 2018 m. sausio 1 d. užtikrina, kad nepriklausomas auditorius kiekvienais metais iki kovo 31 d. patikrintų praėjusių kalendorinių metų dokumentų ir atitikties deklaracijos tikslumą. Auditorius turi būti:
a)
akredituotas pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/87/EB (21) arba
b)
akredituotas tikrinti finansines ataskaitas pagal atitinkamos valstybės narės teisės aktus.
1 dalyje nurodytos įrangos gamintojai ir importuotojai dokumentus ir atitikties deklaraciją saugo ne trumpiau kaip penkerius metus po to, kai ta įranga buvo pateikta rinkai. Įrangos importuotojai, pateikiantys rinkai iš anksto užpildytą įrangą, jeigu toje įrangoje esantys hidrofluorangliavandeniliai nebuvo pateikti rinkai prieš užpildant įrangą, užtikrina, kad jie būtų užregistruoti pagal 17 straipsnio 1 dalies e punktą.
3. Parengdami atitikties deklaraciją, 1 dalyje nurodytos įrangos gamintojai ir importuotojai prisiima atsakomybę už tai, kad būtų laikomasi 1 ir 2 dalių.
4. Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustato sąlygas, susijusias su šio straipsnio 2 dalies antroje pastraipoje nurodyta atitikties deklaracija ir nepriklausomo auditoriaus atliekamu patikrinimu. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 24 straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.
IV SKYRIUS
RINKAI PATEIKIAMŲ HIDROFLUORANGLIAVANDENILIŲ KIEKIO MAŽINIMAS
15 straipsnis
Rinkai pateikiamų hidrofluorangliavandenilių kiekio mažinimas
1. Komisija užtikrina, kad hidrofluorangliavandenilių kiekis, kurį gamintojai ir importuotojai turi teisę pateikti Sąjungos rinkai kiekvienais metais, neviršytų pagal V priedą apskaičiuoto tų metų didžiausio leidžiamo kiekio.
Gamintojai ir importuotojai užtikrina, kad pagal V priedą apskaičiuotas hidrofluorangliavandenilių kiekis, kurį kiekvienas iš jų pateikia rinkai, neviršytų atitinkamos jiems pagal 16 straipsnio 5 dalį skirtos arba pagal 18 straipsnį perduotos kvotos.
2. Ši straipsnis netaikomas gamintojams arba importuotojams, kurie per metus pagamina arba importuoja mažesnį kaip 100 tonų CO2 ekvivalento hidrofluorangliavandenilių kiekį.
Šis straipsnis taip pat netaikomas šioms hidrofluorangliavandenilių kategorijoms:
a)
hidrofluorangliavandeniliams, kurie importuojami į Sąjungą, kad būtų suardyti;
b)
hidrofluorangliavandeniliams, kuriuos gamintojas naudoja kaip žaliavos arba kuriuos gamintojas arba importuotojas tiesiogiai tiekia įmonėms, kad jie būtų naudojami kaip žaliavos;
c)
hidrofluorangliavandeniliams, kuriuos gamintojas arba importuotojas tiesiogiai tiekia įmonėms, kad jie būtų eksportuoti iš Sąjungos, jeigu tie hidrofluorangliavandeniliai nėra po to pateikiami kitai šaliai Sąjungoje, prieš juos eksportuojant;
d)
hidrofluorangliavandeniliams, kuriuos gamintojas arba importuotojas tiesiogiai tiekia, kad jie būtų naudojami karinėje įrangoje;
e)
hidrofluorangliavandeniliams, kuriuos gamintojas arba importuotojas tiesiogiai tiekia įmonei, naudojančiai juos puslaidininkinei medžiagai ėsdinti ar cheminio nusodinimo iš garų fazės kameroms valyti puslaidininkių gamybos sektoriuje;
f)
nuo 2018 m. sausio 1 d. hidrofluorangliavandeniliams, kuriuos gamintojas arba importuotojas tiesiogiai tiekia įmonei, gaminančiai fiksuotų dozių inhaliatorius, skirtus vaistų sudedamosioms dalims įvesti.
3. Šis straipsnis ir 16, 18, 19 bei 25 straipsniai taip pat taikomi hidrofluorangliavandeniliams, esantiems iš anksto sumaišytuose polioliuose.
4. Komisija, gavusi valstybės narės kompetentingos valdžios institucijos pagrįstą prašymą ir atsižvelgdama į šio reglamento tikslus, išimtiniais atvejais gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais leistų ne ilgiau kaip ketverius metus taikyti išimtį, pagal kurią 1 dalyje nustatytas kvotos reikalavimas būtų netaikomas hidrofluorangliavandeniliams, skirtiems konkretiems naudojimo būdams arba skirtiems naudoti konkrečių kategorijų produktuose ar įrangoje, jeigu įrodoma, kad:
a)
tiems konkretiems naudojimo būdams, produktams ar įrangai alternatyvų nėra arba jos negali būti naudojamos dėl techninių ar saugos priežasčių ir
b)
neįmanoma užtikrinti pakankamo hidrofluorangliavandenilių kiekio tiekimo nepatiriant neproporcingų išlaidų.
Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 24 straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.
16 straipsnis
Hidrofluorangliavandenilių teikimo rinkai kvotų paskirstymas
1. Komisija iki 2014 m. spalio 31 d. priima įgyvendinimo aktus, kuriais kiekvienam gamintojui ar importuotojui, pateikusiam duomenų ataskaitą pagal Reglamento (EB) Nr. 842/2006 6 straipsnį, nustato pamatinę vertę, grindžiamą gamintojo ar importuotojo ataskaitoje nurodytų 2009-2012 m. rinkai pateiktų hidrofluorangliavandenilių kiekių metiniu vidurkiu. Pamatinės vertės apskaičiuojamos pagal šio reglamento V priedą.
Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 24 straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.
2. Gamintojai ir importuotojai, pagal Reglamento (EB) Nr. 842/2006 6 straipsnį nepateikę ataskaitų dėl hidrofluorangliavandenilių pateikimo rinkai 1 dalyje nurodytu ataskaitiniu laikotarpiu, gali pareikšti ketinantys pateikti rinkai hidrofluorangliavandenilių kitais metais.
Deklaracija, kurioje nurodomos hidrofluorangliavandenilių, kuriuos numatoma pateikti rinkai, rūšys ir kiekiai, pateikiama Komisijai.
Komisija paskelbia pranešimą, kuriame nurodo tų deklaracijų pateikimo terminą. Prieš pateikdamos deklaraciją pagal šio straipsnio 2 ir 4 dalis, įmonės užsiregistruoja 17 straipsnyje numatytame registre.
3. Komisija iki 2017 m. spalio 31 d. ir po to kas trejus metus perskaičiuoja šio straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytiems gamintojams ir importuotojams taikomas pamatines vertes pagal hidrofluorangliavandenilių kiekių, kurie teisėtai pateikti rinkai po 2015 m. sausio 1 d. ir apie kuriuos pranešta pagal 19 straipsnį, metinį vidurkį (tų metų, apie kuriuos turimi duomenys). Tas pamatines vertes Komisija nustato įgyvendinimo aktais.
Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 24 straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.
4. Gamintojai ir importuotojai, kuriems nustatytos pamatinės vertės, 2 dalyje nustatyta tvarka gali pateikti deklaraciją apie papildomus planuojamus kiekius.
5. Komisija, taikydama VI priede nustatytą paskirstymo mechanizmą, kiekvienam gamintojui ir importuotojui kiekvieniems metams nuo 2015 m. paskirsto hidrofluorangliavandenilių pateikimo rinkai kvotas.
Kvotos paskirstomos tik tiems gamintojams arba importuotojams, kurie yra įsisteigę Sąjungoje arba šio reglamento reikalavimų laikymosi tikslais yra įgalioję vienintelį Sąjungoje įsisteigusį atstovą. Vienintelis atstovas gali būti tas pats, kaip ir įgaliotasis pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1907/2006 (22) 8 straipsnį.
Vienintelis atstovas vykdo visas gamintojams ir importuotojams pagal šį reglamentą tenkančias pareigas.
17 straipsnis
Registras
1. Komisija iki 2015 m. sausio 1 d. sukuria elektroninį hidrofluorangliavandenilių pateikimo rinkai kvotų registrą (toliau - registras) ir užtikrina jo veikimą.
Užsiregistruoti registre privalo:
a)
gamintojai ir importuotojai, kuriems pagal 16 straipsnio 5 dalį paskirta hidrofluorangliavandenilių pateikimo rinkai kvota;
b)
įmonės, kurioms pagal 18 straipsnį perduota kvota;
c)
gamintojai ir importuotojai, kurie pareiškia ketinantys pateikti deklaraciją pagal 16 straipsnio 2 dalį;
d)
15 straipsnio 2 dalies antros pastraipos a-f punktų tikslais hidrofluorangliavandenilius tiekiantys gamintojai ir importuotojai arba juos gaunančios įmonės;
e)
įrangos importuotojai, teikiantys rinkai iš anksto užpildytą įrangą, jeigu įrangoje esantys hidrofluorangliavandeniliai nebuvo pateikti rinkai prieš užpildant tą įrangą pagal 14 straipsnį.
Registracija atliekama pateikiant paraišką Komisijai laikantis procedūrų, kurias turi nustatyti Komisija.
2. Komisija gali, kiek tai būtina, įgyvendinimo aktais užtikrinti sklandų registro veikimą. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 24 straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.
3. Komisija užtikrina, kad įregistruoti gamintojai ir importuotojai per registrą būtų informuojami apie paskirtą kvotą ir apie visus jos pakeitimus paskirstymo laikotarpiu.
4. Valstybių narių kompetentingos valdžios institucijos, įskaitant muitines, informacijos tikslais turi turėti prieigą prie registro.
18 straipsnis
Kvotų perdavimas ir leidimas naudoti kvotas pateikiant rinkai importuotoje įrangoje esančius hidrofluorangliavandenilius
1. Bet kuris gamintojas ar importuotojas, kuriam pagal 16 straipsnio 1 arba 3 dalį nustatyta pamatinė vertė ir pagal 16 straipsnio 5 dalį paskirta kvota, gali visą tos kvotos kiekį ar bet kokią jo dalį 17 straipsnio 1 dalyje nurodytame registre perduoti kitam Sąjungoje įsisteigusiam gamintojui ar importuotojui arba kitam gamintojui ar importuotojui, kuriam Sąjungoje atstovauja 16 straipsnio 5 dalies antroje ir trečioje pastraipose nurodytas vienintelis atstovas.
2. Bet kuris gamintojas ar importuotojas, kuris gavo savo kvotą pagal 16 straipsnio 1 ir 3 dalis arba kuriam kvota perduota pagal šio straipsnio 1 dalį, gali įgalioti kitą įmonę naudoti jo kvotą 14 straipsnio tikslu.
Bet kuris gamintojas ar importuotojas, gavęs savo kvotą remiantis vien tik deklaracija pagal 16 straipsnio 2 dalį, gali įgalioti kitą įmonę naudoti jo kvotą 14 straipsnio tikslu tik tuo atveju, jei įgaliojimą suteikiantis gamintojas ar importuotojas fiziškai tiekia atitinkamus hidrofluorangliavandenilių kiekius.
15, 16 straipsnių ir 19 straipsnio 1 ir 6 dalių tikslais laikoma, kad įgaliojimą suteikiantis gamintojas ar importuotojas pateikia rinkai atitinkamus hidrofluorangliavandenilių kiekius įgaliojimo suteikimo metu. Komisija gali reikalauti, kad įgaliojimą suteikiantis gamintojas ar importuotojas pateiktų įrodymų, jog jis vykdo hidrofluorangliavandenilių tiekimo veiklą.
V SKYRIUS
ATASKAITŲ TEIKIMAS
19 straipsnis
I ir II prieduose išvardytų cheminių medžiagų ataskaitos dėl gamybos, importo, eksporto, naudojimo kaip žaliavos ir suardymo
1. Ne vėliau kaip 2015 m. kovo 31 d. ir po to kasmet kiekvienas gamintojas, importuotojas ir eksportuotojas, ankstesniais kalendoriniais metais pagaminęs, importavęs ar eksportavęs daugiau kaip vieną metrinę toną arba 100 tonų CO2 ekvivalento ar daugiau fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų ir II priede išvardytų dujų, Komisijai praneša VII priede nurodytus tų kalendorinių metų duomenis apie kiekvieną iš tų cheminių medžiagų. Ši dalis taikoma ir įmonėms, kurios gauna kvotą pagal 18 straipsnio 1 dalį.
2. Ne vėliau kaip 2015 m. kovo 31 d. ir po to kasmet kiekviena įmonė, ankstesniais kalendoriniais metais suardžiusi daugiau kaip vieną metrinę toną arba 1 000 tonų CO2 ekvivalento ar daugiau fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų ir II priede išvardytų dujų, Komisijai praneša VII priede nurodytus tų kalendorinių metų duomenis apie kiekvieną iš tų cheminių medžiagų.
3. Ne vėliau kaip 2015 m. kovo 31 d. ir po to kasmet kiekviena įmonė, ankstesniais kalendoriniais metais kaip žaliavą panaudojusi 1 000 tonų CO2 ekvivalento ar daugiau fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų, Komisijai praneša VII priede nurodytus tų kalendorinių metų duomenis apie kiekvieną iš tų cheminių medžiagų.
4. Ne vėliau kaip 2015 m. kovo 31 d. ir po to kasmet kiekviena įmonė, ankstesniais kalendoriniais metais pateikusi rinkai 500 tonų CO2 ekvivalento ar daugiau gaminiuose ar įrangoje esančių fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų ir II priede išvardytų dujų, Komisijai praneša VII priede nurodytus tų kalendorinių metų duomenis apie kiekvieną iš tų cheminių medžiagų.
5. Kiekvienas įrangos importuotojas, pateikiantis rinkai iš anksto užpildytą įrangą, jeigu šioje įrangoje esantys hidrofluorangliavandeniliai nebuvo pateikti Sąjungos rinkai prieš užpildant įrangą, Komisijai pateikia pagal 14 straipsnio 2 dalį išduotą patikros dokumentą.
6. Ne vėliau kaip 2015 m. birželio 30 d. ir po to kasmet kiekviena įmonė, kuri pagal 1 dalį teikia ataskaitą dėl ankstesniais kalendoriniais metais rinkai pateiktų 10 000 tonų CO2 ekvivalento ar daugiau hidrofluorangliavandenilių, papildomai užtikrina, kad duomenų tikslumą patikrintų nepriklausomas auditorius. Auditorius turi būti:
a)
akredituotas pagal Direktyvą 2003/87/EB arba
b)
akredituotas tikrinti finansines ataskaitas pagal atitinkamos valstybės narės teisės aktus.
Patikros ataskaitą įmonė saugo bent penkerius metus. Ta patikros ataskaita pateikiama atitinkamos valstybės narės kompetentingai institucijai ir Komisijai jų prašymu.
7. Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomi šiame straipsnyje nurodytų ataskaitų teikimo forma ir būdai.
Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 24 straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.
8. Komisija imasi tinkamų priemonių pagal šį straipsnį jai pateiktos informacijos konfidencialumui išsaugoti.
20 straipsnis
Duomenų apie išmetamą teršalų kiekį rinkimas
Valstybės narės nustato atitinkamiems šiame reglamente nurodytiems sektoriams taikomas ataskaitų teikimo sistemas, siekdamos gauti kuo daugiau duomenų apie išmetamą teršalų kiekį.
VI SKYRIUS
BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
21 straipsnis
Peržiūra
1. Komisijai pagal 22 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais atnaujinami I, II ir IV priedai, remiantis Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos priimtomis naujomis įvertinimo ataskaitomis arba Monrealio protokolo mokslinio vertinimo grupės (SAP) naujomis ataskaitomis dėl į sąrašą įtrauktų cheminių medžiagų visuotinio atšilimo potencialo.
2. Remdamasi pagal 19 straipsnį pateikta informacija apie I ir II prieduose išvardytų dujų pateikimą rinkai, pagal 20 straipsnį pateikta informacija apie išmetamą fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir iš valstybių narių gauta atitinkama informacija, Komisija stebi šio reglamento taikymą ir poveikį.
Komisija ne vėliau kaip 2020 m. gruodžio 31 d. paskelbia ataskaitą dėl hidrofluorangliavandenilių prieinamumo Sąjungos rinkoje.
Ne vėliau kaip 2022 m. gruodžio 31 d. ji paskelbia išsamią šio reglamento poveikio ataskaitą, kurioje visų pirma pateikia:
a)
tolesnio hidrofluorangliavandenilių poreikio iki 2030 m. ir vėliau prognozę;
b)
poreikio Sąjungai ir jos valstybėms narėms imtis tolesnių veiksmų, atsižvelgiant į esamus ir naujus tarptautinius įsipareigojimus dėl išmetamo fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo, įvertinimą;
c)
Europos ir tarptautinių standartų, nacionalinių saugos teisės aktų ir statybos kodeksų valstybėse narėse, susijusių su perėjimu prie alternatyvių aušalų, apžvalgą;
d)
galimybių produktų bei įrangos, neišvardytų III priede, atveju naudoti techniškai įgyvendinamas ir ekonomiškai efektyvias produktų bei įrangos, kuriuose yra fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų, alternatyvas, atsižvelgiant į energijos vartojimo efektyvumą, apžvalgą.
3. Komisija ne vėliau kaip 2017 m. liepos 1 d. paskelbia ataskaitą, kurioje įvertinamas draudimas pagal III priedo 13 punktą, visų pirma atsižvelgiant į galimybes naudoti ekonomiškai efektyvias, techniškai įgyvendinamas ir energijos vartojimo požiūriu efektyvias bei patikimas alternatyvas tame punkte nurodytoms sudėtinėms centralizuotoms šaldymo sistemoms. Atsižvelgdama į tą ataskaitą Komisija prireikus Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo būtų iš dalies pakeista pagal III priedo 13 punktą priimta nuostata.
4. Komisija ne vėliau kaip 2020 m. liepos 1 d. paskelbia ataskaitą, kurioje įvertinama, ar turima ekonomiškai efektyvių, techniškai įgyvendinamų ir energijos vartojimo požiūriu efektyvių bei patikimų alternatyvų, kad būtų sudarytos sąlygos naujuose vidutinės įtampos antriniuose skirstomuosiuose įrenginiuose ir naujose nedidelėse atskirų blokų oro kondicionavimo sistemose pakeisti fluorintas šiltnamio efektą sukeliančias dujas, ir prireikus Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo būtų iš dalies pakeistas III priede pateiktas sąrašas.
5. Komisija ne vėliau kaip 2017 m. liepos 1 d. paskelbia ataskaitą, kurioje įvertinamas kvotų paskirstymo metodas, įskaitant nemokamo kvotų paskirstymo poveikį ir reglamento įgyvendinimo sąnaudas valstybėse narėse bei, jei taikoma, galimo tarptautinio susitarimo dėl hidrofluorangliavandenilių poveikį. Atsižvelgdama į tą ataskaitą Komisija prireikus Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo būtų:
a)
iš dalies pakeistas kvotų paskirstymo metodas;
b)
nustatytas tinkamas galimų pajamų paskirstymo metodas.
6. Komisija ne vėliau kaip 2017 m. sausio 1 d. paskelbia ataskaitą, kurioje išnagrinėjamos Sąjungos teisės aktų nuostatos, susijusios su fizinių asmenų mokymu saugaus alternatyvių aušalų tvarkymo srityje siekiant pakeisti fluorintas šiltnamio efektą sukeliančias dujas arba sumažinti jų naudojimą, ir prireikus pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo būtų iš dalies pakeisti atitinkami Sąjungos teisės aktai.
22 straipsnis
Įgaliojimų delegavimas
1. Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.
2. 12 straipsnio 15 dalyje ir 21 straipsnio 1 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2014 m. birželio 10 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Įgaliojimai savaime pratęsiami penkerių metų trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.
3. Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 12 straipsnio 15 dalyje ir 21 straipsnio 1 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.
4. Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.
5. Pagal 12 straipsnio 15 dalį ir 21 straipsnio 1 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.
23 straipsnis
Konsultacijų forumas
Įgyvendindama šį reglamentą Komisija užtikrina subalansuotą valstybių narių atstovų ir pilietinės visuomenės, įskaitant aplinkosaugos organizacijas, atstovų, gamintojų, veiklos vykdytojų ir sertifikuotų asmenų atstovų dalyvavimą. Tuo tikslu toms šalims ji sukuria konsultacijų forumą, kuriame jos galėtų susitikti ir Komisijai teikti konsultacijas ir ekspertines žinias, susijusias su šio reglamento įgyvendinimu, visų pirma su galimybėmis naudoti alternatyvas fluorintoms šiltnamio efektą sukeliančioms dujoms, įskaitant aplinkosauginius, techninius, ekonominius ir su sauga susijusius jų naudojimo aspektus. Komisija nustato ir paskelbia šio konsultacijų forumo darbo tvarkos taisykles.
24 straipsnis
Komiteto procedūra
1. Komisijai padeda komitetas. Tas komitetas - tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.
2. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis. Jei komitetas nuomonės nepateikia, Komisija įgyvendinimo akto projekto nepriima ir taikoma Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnio 4 dalies trečia pastraipa.
25 straipsnis
Sankcijos
1. Valstybės narės nustato taisykles dėl sankcijų, taikomų už šio reglamento pažeidimus, ir imasi visų būtinų priemonių, kad užtikrintų jų įgyvendinimą. Numatytos sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios.
Valstybės narės ne vėliau kaip 2017 m. sausio 1 d. praneša Komisijai apie tas nuostatas ir nedelsdamos informuoja apie visus vėlesnius joms įtakos turinčius pakeitimus.
2. Be 1 dalyje nurodytų sankcijų, įmonėms, viršijusioms savo hidrofluorangliavandenilių pateikimo rinkai kvotą, joms paskirtą pagal 16 straipsnio 5 dalį arba perduotą pagal 18 straipsnį, kvotų paskirstymo laikotarpiui po perviršio nustatymo gali būti skirta tik sumažinta kvota.
Kvota sumažinama 200 % kiekio, kuriuo viršyta kvota, atitinkančiu kiekiu. Jei kiekis, kuriuo turi būti sumažinama kvota, yra didesnis negu kvotos, skirtinos pagal 16 straipsnio 5 dalį kvotų paskirstymo laikotarpiui po perviršio nustatymo, kiekis, tam kvotų paskirstymo laikotarpiui jokia kvota nebeskiriama, o kitų kvotų paskirstymo laikotarpių kvotos atitinkamai sumažinamos tol, kol bus išskaičiuotas visas reikiamas kiekis.
26 straipsnis
Panaikinimas
Reglamentas (EB) Nr. 842/2006 panaikinamas nuo 2015 m. sausio 1 d., nedarant poveikio to reglamento reikalavimų laikymuisi pagal jame pateiktą tvarkaraštį.
Vis dėlto reglamentai (EB) Nr. 1493/2007, (EB) Nr. 1494/2007, (EB) Nr. 1497/2007, (EB) Nr. 1516/2007, (EB) Nr. 303/2008, (EB) Nr. 304/2008, (EB) Nr. 305/2008, (EB) Nr. 306/2008, (EB) Nr. 307/2008 bei (EB) Nr. 308/2008 galioja toliau ir yra toliau taikomi, nebent ir kol jie bus panaikinti pagal šį reglamentą priimtu Komisijos deleguotuoju arba įgyvendinimo aktu.
Nuorodos į Reglamentą (EB) Nr. 842/2006 laikomos nuorodomis į šį reglamentą ir aiškinamos pagal VIII priede pateiktą atitikties lentelę.
27 straipsnis
Įsigaliojimas ir taikymo data
Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Jis taikomas nuo 2015 m. sausio 1 d.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Strasbūre, 2014 m. balandžio 16 d.