NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 600/2014
ze dne 15. května 2014
o trzích finančních nástrojů a o změně nařízení (EU) č. 648/2012
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky (1),
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nedávná finanční krize odhalila v oblasti transparentnosti finančních trhů slabá místa, která mohou přispět ke škodlivým socio-ekonomickým důsledkům. Posílení transparentnosti je jednou ze společných zásad pro posílení finančního systému, jak potvrdilo také prohlášení čelných představitelů skupiny G20 přijaté v Londýně dne 2. dubna 2009. Za účelem posílení transparentnosti a zlepšení fungování vnitřního trhu s finančními nástroji by měl být zaveden nový rámec stanovující jednotné požadavky na transparentnost obchodů na trzích s finančními nástroji. Tento rámec by měl stanovit komplexní pravidla pro širokou škálu finančních nástrojů. Měl by doplnit požadavky na transparentnost pokynů a obchodů s akciemi stanovené směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES (4).
(2)
Skupina na vysoké úrovni pro finanční dohled v EU, které předsedal Jacques de Larosière, vyzvala Unii k vytvoření harmonizovanějšího souboru předpisů v oblasti finanční regulace. V souvislosti s budoucí evropskou dohledovou architekturou zasedání Evropské rady ve dnech 18. a 19. června 2009 zdůraznilo potřebu vytvořit jednotný evropský soubor pravidel, který by se vztahoval na všechny finanční instituce na vnitřním trhu.
(3)
V důsledku toho by se nová legislativa měla skládat ze dvou různých právních nástrojů: směrnice a tohoto nařízení. Oba právní nástroje by měly společně tvořit právní rámec upravující požadavky na investiční podniky, regulované trhy a poskytovatele služeb hlášení údajů. Toto nařízení by tedy mělo být vykládáno společně s uvedenou směrnicí. Potřeba vytvořit jednotný soubor pravidel pro všechny instituce ohledně určitých požadavků a vyhnout se možné regulatorní arbitráži stejně jako poskytnout účastníkům trhu větší právní jistotu a snížit složitost regulace opodstatňuje použití právního základu, který dovoluje přijmout nařízení. S cílem odstranit zbývající překážky obchodu a významná narušení hospodářské soutěže, které pramení z rozdílností mezi vnitrostátními právními řády, a zabránit vzniku dalších možných překážek obchodu a významných narušení hospodářské soutěže je nezbytné přijmout nařízení, které by zavedlo jednotná pravidla použitelná ve všech členských státech. Takovýto přímo použitelný právní akt má za cíl rozhodujícím způsobem přispět k hladkému fungování vnitřního trhu, a měl by tedy vycházet z článku 114 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) vykládaného v souladu s ustálenou judikaturou Soudního dvora Evropské unie.
(4)
Směrnice 2004/39/ES stanovila pravidla pro předobchodní a poobchodní transparentnost obchodování s akciemi přijatými k obchodování na regulovaném trhu a pro hlášení obchodů s finančními nástroji přijatými k obchodování na regulovaném trhu příslušným orgánům. Směrnici je nutné přepracovat s cílem vhodně reagovat na vývoj na finančních trzích a kvůli řešení slabých míst a vyplnění mezer, které se mimo jiné projevily během krize finančních trhů.
(5)
Ustanovení týkající se požadavků na transparentnost obchodů a transparentnost regulace by měla mít formu přímo použitelných právních předpisů uplatňovaných na všechny investiční podniky, které by se měly řídit jednotnými pravidly na všech trzích Unie, aby bylo zajištěno jednotné uplatňování jednotného regulačního rámce, aby se posílila důvěra v transparentnost trhů v celé Unii, aby se snížila složitost regulace a náklady investičních podniků na dodržování předpisů, zejména u finančních institucí působících přeshraničně, a aby se přispělo k odstranění narušení hospodářské soutěže. Přijetí nařízení, které zajistí přímou použitelnost, je nejvhodnější pro dosažení uvedených cílů na poli regulace a pro zajištění jednotných podmínek tím, že zamezí vzniku lišících se vnitrostátních požadavků, k nimž by vedlo provedení směrnice.
(6)
Je důležité zajistit, aby obchodování s finančními nástroji probíhalo co nejvíce v organizovaných systémech a aby byly tyto systémy řádně regulovány. Na základě směrnice 2004/39/ES se rozvinuly určité systémy obchodování, které nebyly řádně zachyceny regulačním režimem. Všechny systémy obchodování s finančními nástroji, jako jsou např. entity známé jako sítě párování pokynů, by měly být do budoucna řádně regulovány a měly by být povoleny v rámci jednoho z typů mnohostranných obchodních systémů nebo jakožto systematický internalizátor na základě podmínek stanovených v tomto nařízení a ve směrnici 2014/65/EU (5).
(7)
Měly by být upřesněny a i nadále vzájemně úzce sladěny definice regulovaného trhu a mnohostranného obchodního systému (MTF) tak, aby bylo zřejmé, že účinně plní stejnou funkci organizovaného obchodování. Definice by měly vyloučit dvoustranné systémy, ve kterých investiční podnik vstupuje do každého obchodu na vlastní účet, a to i jako protistrana, jež nenese riziko a vstupuje mezi kupujícího a prodávajícího. Regulovaným trhům a mnohostranným obchodním systémům by nemělo být dovoleno provádět pokyny na účet zákazníka za použití svého vlastního kapitálu. Pojem „systém“ zahrnuje jak veškeré trhy, které jsou tvořeny souborem pravidel a platformou pro obchodování, tak trhy, jež fungují pouze na základě souboru pravidel. Regulované trhy a mnohostranné obchodní systémy nemusí být provozovateli „technického“ systému pro párování pokynů a mělo by jim být umožněno provozovat jiné obchodní protokoly, včetně systémů, v nichž uživatelé mohou obchodovat oproti kotacím, které požadují od více poskytovatelů. Trh, který je tvořen pouze souborem pravidel, jenž upravuje aspekty týkající se členství, přijímání nástrojů k obchodování, obchodování mezi členy, povinnosti týkající se hlášení a případně transparentnosti, je regulovaným trhem nebo mnohostranným obchodním systémem ve smyslu tohoto nařízení a obchody uzavřené podle uvedených pravidel se považují za uzavřené v systémech regulovaného trhu či v mnohostranném obchodním systému. Pojem „nákupní a prodejní zájmy“ je třeba chápat v širším smyslu, tedy tak, že zahrnuje pokyny, kotace a projevy zájmu.
Jeden z důležitých požadavků se týká povinnosti, aby byly tyto zájmy sdružovány v systému prostřednictvím závazných stanovených organizátorem systému. V důsledku toho budou tyto zájmy sdružovány podle pravidel systému nebo pomocí protokolů či vnitřních provozních postupů systému, včetně postupů obsažených v programovém vybavení počítačů. Pojmem „závazná pravidla“ se rozumí pravidla, která neponechávají regulovanému trhu nebo organizátorovi trhu nebo investičnímu podniku provozujícímu mnohostranný obchodní systém žádnou volnost v rozhodování o tom, jak se mohou zájmy vzájemně ovlivňovat. Uvedené definice vyžadují, aby se zájmy sdružovaly způsobem vedoucím k uzavření smlouvy, tedy aby realizace probíhala podle pravidel systému nebo pomocí protokolů či vnitřních provozních postupů systému.
(8)
S cílem zvýšit zvýšit transparentnost a účinnost finančních trhů v Unii a zajistit rovné podmínky pro různé obchodní systémy nabízející mnohostranné obchodní služby, je nezbytné zavést novou kategorii organizovaného obchodního systému (OTF) (uplatňující se na obchodní systémy) pro dluhopisy, strukturované finanční produkty, povolenky na emise a deriváty a zajistit, aby byla vhodně regulována a uplatňovala nediskriminační pravidla týkající se přístupu k tomuto systému. Tato nová kategorie je široce vymezena, a měla by tak nyní i v budoucnosti pokrýt všechny typy organizovaného provádění a sjednávání obchodů, které neodpovídají funkcím či regulativním specifikacím stávajících obchodních systémů. Je tedy třeba přijmout odpovídající organizační požadavky a pravidla transparentnosti, která podporují účinné určování cen. Tato nová kategorie zahrnuje systémy způsobilé pro obchodování s deriváty způsobilými ke clearingu a s dostatečně likvidními deriváty.
Neměla by zahrnovat nástroje, při kterých se nerealizuje či nesjednává žádný skutečný obchod, jako jsou například vývěsky používané k inzerci zájmu o prodeje či nákup, další subjekty shromažďující či sdílející možné zájmy o prodej či nákup, služby elektronického potvrzení po uzavření obchodu nebo komprese portfolií, jíž se snižují jiná než tržní rizika u stávajících portfolií derivátů, aniž se mění jejich tržní riziko. Kompresi portfolií může poskytovat celá škála podniků, které nejsou jako takové regulovány tímto nařízením nebo směrnicí 2014/65/EU, jako jsou např. ústřední protistrany, registry obchodních údajů, investiční podniky nebo organizátoři trhu. Je třeba vyjasnit, že v případě, že investiční podniky a organizátoři trhu provádějí kompresi portfolií, některá ustanovení tohoto nařízení a směrnice 2014/65/EU se na kompresi portfolia neuplatní. Vzhledem k tomu, že centrální depozitáři cenných papírů, v podléhají stejným požadavkům jako investiční podniky při poskytování určitých investičních služeb či výkonu určitých investičních činností neměla by se ustanovení tohoto nařízení a směrnice 2014/65/EU na podniky, které jimi nejsou upraveny, při provádění komprese portfolia.
(9)
Tato nová kategorie organizovaného obchodního systému doplní stávající typy obchodních systémů. Zatímco regulované trhy a mnohostranné obchodní systémy mají závazná pravidla pro provádění obchodů, organizátor organizovaného obchodního systému by měl provádět pokyny s základě volného uvážení s tím, že případně podléhá požadavkům předběžné transparentnosti a povinnosti nejlepšího způsobu provedení. Na obchody uzavírané v organizovaném obchodním systému organizovaném investičním podnikem či organizátorem trhu by se tedy měly vztahovat povinnosti v oblasti pravidel pro výkon činnosti, provedení za nejlepších podmínek a nakládání s pokyny zákazníků. Organizátor trhu s povolením k provozování organizovaného obchodního systému by měl mimoto dodržovat ustanovení kapitoly 1 směrnice 2014/65/EU, pokud jde o podmínky a postupy pro udělování povolení investičním podnikům. Investiční podnik nebo organizátor trhu provozující organizovaný obchodní systém by se měl řídit svým uvážením na dvou úrovních: zaprvé, pokud se bude rozhodovat o zadání pokynu v organizovaném obchodním systému nebo o jeho opětovném stažení a zadruhé, pokud se bude rozhodovat o tom, že nespáruje konkrétní pokyn s pokyny dostupnými v systému v určitý okamžik, je-li to v souladu s konkrétními pokyny zákazníků a s povinností nejlepšího způsobu provedení.
V případě systému, který kříží pokyny zákazníků, by měl mít organizátor možnost rozhodnout, zda, kdy a v jakém objemu chce spárovat dva či více pokynů v daném systému. V souladu s čl. 20 odst. 1, 2, 4 a 5 směrnice 2014/65/EU a aniž je dotčen čl. 20 odst. 3 směrnice 2014/65/EU by měl podnik mít možnost usnadnit jednání mezi zákazníky s cílem sloučit dva či více potenciálně slučitelných obchodních zájmů do jednoho obchodu. Na obou úrovních vlastního uvážení musí organizátor organizovaného obchodního systému plnit své povinnosti podle článků 18 a 27 směrnice 2014/65/EU. Organizátor trhu nebo investiční podnik provozující organizovaný obchodní systém uživatelům daného obchodního systému by měl jasně oznámit, za jakých podmínek se budou řídit svým uvážením. Protože však organizovaný obchodní systém představuje skutečnou obchodní platformu, měl by být organizátor platformy neutrální. Investiční podnik nebo organizátor trhu provozující organizovaný obchodní systém by proto měli podléhat požadavkům týkajícím se nediskriminačního provádění a jak investiční podnik, či organizátor trhu provozující organizovaný obchodní systém, tak jakýkoli jiný subjekt, který je součástí téže skupiny nebo právnické osoby jako investiční podnik nebo organizátor trhu, by neměli mít možnost provádět pokyny na účet zákazníka v rámci organizovaného obchodního systému za použití vlastního kapitálu.
Za účelem snazšího provedení jednoho nebo více pokynů zákazníků týkajících se dluhopisů, strukturovaných finančních produktů, povolenek na emise a derivátů, u nichž byla podle článku 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 (6) stanovena povinnost clearingu, bude moci organizátor organizovaného obchodního systému přistoupit ke „spárování pokynů na vlastní účet“ ve smyslu směrnice 2014/65/EU, pokud s tím zákazník souhlasil. Pokud se jedná o veřejnoprávní dluhopisy, pro které neexistuje likvidní trh, měl by mít investiční podnik či organizátor trhu provozující organizovaný obchodní systém možnost provádět obchodování na vlastní účet, které není obchodováním na základě spárování pokynů na vlastní účet. Při párování pokynů na vlastní účet musí být dodrženy veškeré požadavky na předobchodní a poobchodní transparentnost i povinnosti nejlepšího způsobu provedení. Organizátor organizovaného obchodního systému nebo jakýkoli subjekt, který je součástí téže skupiny nebo právnické osoby jako investiční podnik nebo organizátor trhu, by neměl v organizovaném obchodním systému, který sám provozuje, jednat jako systematický internalizátor. Organizátor organizovaného obchodního systému by rovněž měl v oblasti řádného řízení případných střetů zájmů podléhat stejným povinnostem jako mnohostranný obchodní systém.
(10)
Veškeré organizované obchodování by mělo probíhat v regulovaných systémech a mělo by být plně transparentní jak před uskutečněním, tak po uskutečnění obchodu. Vhodně nastavené požadavky na transparentnost se tudíž musí vztahovat na všechny druhy obchodních systémů a na všechny finanční nástroje, se kterými se v těchto systémech obchoduje.
(11)
K zajištění většího objemu obchodování na regulovaných obchodních systémech a u systematických internalizátorů by měla být do tohoto nařízení začleněna povinnost investičních podniků obchodovat akcie přijaté k obchodování na regulovaném trhu či obchodované v obchodním systému. Tato obchodní povinnost investičním podnikům ukládá, aby prováděly veškeré obchody (včetně obchodů prováděných na vlastní účet a obchodování při provádění pokynů na účet zákazníka) na regulovaném trhu, v mohostranném obchodním systému, u systematického internalizátora nebo ve srovnatelném obchodním systému třetí země. Je však rovněž třeba umožnit výjimku z této obchodní povinnosti, existují-li k tomu oprávněné důvody. Těmito oprávněnými důvody jsou případy, kdy se jedná o nesystematické, ad hoc, nepravidelné a sporadické obchody, jakož i obchody technické, jako jsou obchody typu „give-up“, jež se nepodílejí na procesu určování cen. Taková výjimka z uplatňování této obchodní povinnosti by neměla být využívána k obcházení omezení, která byla zavedena ohledně využívání výjimky z referenční ceny a výjimky ze sjednané ceny, nebo k provozování sítě párování pokynů či jiného systému párování.
Možností provádět obchody prostřednictvím systematického internalizátora není dotčen režim systematického internalizátora stanovený tímto nařízením. Cílem je, aby daným způsobem mohl být obchod proveden v případě, kdy sám investiční podnik splňuje příslušná kritéria stanovená tímto nařízením k tomu, aby byl pro příslušnou konkrétní akcii považován za systematického internalizátora; pokud však pro příslušnou konkrétní akcii za systematického internalizátora považován není, měl by mít investiční podnik i přesto možnost provést obchod prostřednictvím jiného systematického internalizátora, je-li to v souladu s jeho povinnostmi nejlepšího způsobu provedení a má-li tuto možnost. Kromě toho by investiční podnik provozující vnitřní systém párování na mnohostranném základě měl být povolen jako mnohostranný obchodní systém s cílem zajistit, aby bylo mnohostranné obchodování s akciemi, cennými papíry nahrazujícími jiné cenné papíry, fondy obchodovanými v obchodním systému, certifikáty a jinými podobnými finančními nástroji řádně regulováno. Mělo by být vyjasněno, že ustanovení směrnice 2014/65/EU o nejlepším způsobu provedení by měla být uplatňována takovým způsobem, aby nebránila obchodním povinnostem stanoveným v tomto nařízení.
(12)
Obchodování s cennými papíry nahrazujícími jiné cenné papíry, fondy obchodovanými v obchodním systému, certifikáty, podobnými finančními nástroji a akciemi, které nebyly přijaty k obchodování na regulovaném trhu, probíhá ve velké míře stejným způsobem a plní takřka totožný hospodářský účel jako obchodování s akciemi přijatými k obchodování na regulovaném trhu. Ustanovení o transparentnosti použitelná pro akcie přijaté k obchodování na regulovaných trzích by tedy měla být rozšířena i na uvedené finanční nástroje.
(13)
Přestože se v zásadě uznává potřebnost režimu výjimek z předobchodní transparentnosti pro podporu efektivního fungování trhů, u samotných ustanovení o výjimkách pro akcie, která jsou použitelná na základě směrnice 2004/39/ES a nařízení Komise (ES) č. 1287/2006 (7), je nutné prověřit, zda jsou i nadále vhodná z hlediska rozsahu a použitelných podmínek. K zajištění jednotného uplatňování výjimek z předobchodní transparentnosti u akcií a nakonec i u dalších podobných finančních nástrojů a nekapitálových produktů pro konkrétní tržní modely, jakož i druhy a objemy pokynů, by měl Evropský orgán pro cenné papíry a trhy zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 (8) (dále jen „orgán ESMA“), posuzovat slučitelnost jednotlivých žádostí o použití výjimky s s pravidly stanovenými v tomto nařízení a v aktech v přenesené pravomoci přijatých podle tohoto nařízení. Posouzení orgánem ESMA by mělo mít podobu stanoviska v souladu s článkem 29 nařízení (EU) č. 1095/2010. Kromě toho by měl orgán ESMA v přiměřené lhůtě přezkoumat stávající výjimky pro akcie a měl by stejným postupem posoudit, zda jsou i nadále v souladu s pravidly obsaženými v tomto nařízení a v aktech v přenesené pravomoci přijatých podle tohoto nařízení.
(14)
Finanční krize odhalila konkrétní nedostatky ve způsobu, jakým mají účastníci trhu k dispozici informace o obchodních příležitostech a cenách u finančních nástrojů jiných než akcií, a to zejména pokud jde o načasování, rozčlenění, rovný přístup a spolehlivost. Měly by být tedy včas zavedeny požadavky předobchodní a poobchodní transparentnosti zohledňující různé vlastnosti a tržní struktury konkrétních druhů finančních nástrojů jiných než akcií a měly by být nastaveny pro různé druhy systémů obchodování, včetně systémů obchodování založených na knize pokynů a na kotacích, hybridních systémů obchodování, systémů obchodování založených na periodických aukcích a systémů hlasového obchodování (voice trading). Ke stanovení solidního rámce pro transparentnost všech příslušných finančních nástrojů, by se měly tyto požadavky vztahovat na dluhopisy, strukturované finanční produkty, povolenky na emise a deriváty, s nimiž se obchoduje v obchodním systému. Výjimky z před-obchodní transparentnosti a z požadavků týkajících se odkladu uveřejnění by proto měly být možné jen v určitých vymezených případech.
(15)
Je nezbytné zavést náležitou míru transparentnosti obchodů na trzích s dluhopisy, strukturovanými finančními produkty a deriváty s cílem napomoci oceňování produktů a přispět k efektivnosti tvorby cen. Strukturované finanční produkty by měly zejména zahrnovat cenné papíry kryté aktivy podle definice v čl. 2 odst. 5 nařízení Komise (ES) č. 809/2004 (9), k nimž patří mimo jiné zajištěné dluhové závazky.
(16)
Aby byly zajištěny jednotné podmínky použitelné pro obchodní systémy, měly by se na různé druhy obchodních systémů vztahovat stejné požadavky předobchodní a poobchodní transparentnosti. Požadavky na transparentnost by měly být nastaveny pro různé druhy finančních nástrojů, včetně kapitálových nástrojů, dluhopisů a derivátů, a měly by tak zohledňovat zájmy jak investorů, tak emitentů veřejnoprávních dluhopisů a tržní likvidity. Tyto požadavky by měly být nastaveny pro různé druhy nástrojů, včetně systémů založených na knize pokynů, systémů založených na kotacích, jako jsou systémy žádostí o kotace, stejně jako systémů hybridního makléřství (hybrid brokering) a hlasového makléřství (voice brokering), a měly by zohlednit objem obchodů, včetně obratu a dalších relevantních kritérií.
(17)
S cílem předejít jakémukoli nepříznivému dopadu na proces tvorby cen je nezbytné zavést vhodný mechanismus objemového stropu pro pokyny zadávané do systémů, které jsou založeny na metodice obchodování určující cenu podle určité referenční ceny, a pro některé sjednané obchody. Součástí tohoto mechanismu by měl být dvojí strop, kdy se na každý obchodní systém, který využívá uvedených výjimek, použije objemový strop, aby v každém obchodním systému bylo možno provádět pouze určitý procentní podíl obchodování, a dále bude existovat celkový objemový strop, jehož překročení by mělo za následek pozastavení využívání uvedených výjimek v celé Unii.V souvislosti se sjednanými obchody by se měl mechanismus uplatnit pouze na ty obchody, jež jsou realizovány v rámci aktuálního rozpětí váženého objemem obchodování vyplývajícím z knihy objednávek nebo kotací tvůrců trhu obchodního systému, kteří daný systém provozují. Z něj by měly být vyloučeny obchody s nelikvidními akciemi, cennými papíry nahrazujícícmi jiné cenné papíry, fondy obchodovanými v obchodních systémech, certifikáty a podobnými finančními nástroji, a obchody, které podléhají jiným podmínkám než aktuální tržní ceně, neboť nepřispívají k procesu tvorby cen.
(18)
Aby bylo zajištěno, že obchodování formou OTC obchodů nebude ohrožovat efektivní určování cen ani rovné podmínky mezi prostředky obchodování, měly by se na investiční podniky obchodující na vlastní účet s finančními nástroji formou OTC obchodů vztahovat vhodné požadavky předobchodní transparentnosti, pokud obchodování provádějí jakožto systematičtí internalizátoři ve vztahu k akciím, cenným papírům nahrazujícím jiné cenné papíry, fondům obchodovaným v obchodních systémech, certifikátům či jiným podobným finančním nástrojům, pro které existuje likvidní trh, dluhopisům, strukturovaným finančním produktům, povolenkám na emise a derivátům, které se obchodují v obchodním systému a pro něž existuje likvidní trh.
(19)
Investiční podnik provádějící pokyny na účet zákazníka za použití vlastního kapitálu by se měl považovat za systematického internalizátora, nejsou-li příslušné obchody uskutečňovány mimo obchodní systém příležitostně, účelově a nepravidelně. Jako systematičtí internalizátoři by tedy měly být definovány investiční podniky, které organizovaně, často, systematicky a významně obchodují na vlastní účet, přičemž provádějí pokyny na účet zákazníka mimo obchodní systém. Požadavky na systematické internalizátory uvedené v tomto nařízení by měly platit pro investiční podnik pouze v souvislosti s jednotlivými finančními nástroji (například na úrovni kódu ISIN), v rámci nichž je daný podnik systematickým internalizátorem. Aby bylo zajištěno objektivní a účinné uplatňování definice systematického internalizátora na investiční podniky, měla by existovat předem stanovená prahová hodnota pro systematickou internalizaci obsahující přesnou specifikaci významu pojmů „často, systematicky a významně“.
(20)
Zatímco organizovaný obchodní systém je jakýkoli systém nebo zařízení, ve kterém uvnitř systému vzájemně reagují vícečetné zájmy třetích stran na nákupu či prodeji, systematickému internalizátorovi by nemělo být povoleno sdružovat zájmy třetích stran na nákupu či prodeji. Například takzvaná platforma s jedním prodejcem, kdy obchodování se odehrává vůči jedinému investičními podniku, by měla být považována za systematického internalizátora, pokud by splňovala požadavky uvedené v tomto nařízení.Takzvaná platforma s více prodejci, kteří vzájemně působí pro stejný finanční nástroj, by však neměla být považována za systematického internalizátora.
(21)
Systematičtí internalizátoři by měli mít nejen možnost rozhodnout se na základě své obchodní politiky a objektivním nediskriminačním způsobem, kterým zákazníkům poskytnou přístup ke svým kotacím, čímž by rozlišovali mezi kategoriemi zákazníků, a měli by být rovněž oprávněni zohledňovat rozdíly mezi zákazníky, například ve vztahu k úvěrovému riziku. Systematičtí internalizátoři by neměli mít povinnost uveřejňovat pevné kotace, provádět pokyny na účet zákazníka a poskytovat přístup ke svým kotacím, pokud jde o kapitálové obchody přesahující standardní tržní objem a pokud jde o jiné než kapitálové obchody přesahující konkrétní objem pro daný finanční nástroj. Příslušné orgány by měly kontrolovat, zda systematičtí internalizátoři dodržují své povinnosti, a těmto orgánům by měly být poskytovány informace, které jim tuto kontrolu umožní.
(22)
Účelem tohoto nařízení není vyžadovat uplatňování pravidel předobchodní transparentnosti na obchody prováděné na OTC základě, jiné než obchody prováděné u systematického internalizátora.
(23)
Údaje o trhu by měly být snadno a rychle dostupné uživatelům v co nejvíce rozčleněné podobě, aby si investoři a poskytovatelé datových služeb, kteří jim slouží, mohli v co největší míře individuálně přizpůsobit datová řešení. Údaje o předobchodní a poobchodní transparentnosti by proto měly být uveřejňovány v nespojené formě, aby se snížily náklady účastníků trhu, kteří údaje nakupují.
(24)
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (10) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (11) by měly být v plném rozsahu použitelné pro výměnu, předávání a zpracování osobních údajů členskými státy a orgánem ESMA pro účely tohoto nařízení, zejména jeho hlavy IV.
(25)
Vzhledem k dohodě dosažené účastníky summitu skupiny G20 v Pittsburghu dne 25. září 2009 o přesunu obchodování se standardizovanými OTC derivátyna burzy, případně elektronické obchodní platformy by měl být stanoven formální regulační postup, kterým se uloží, aby obchodování mezi finančními protistranami a velkými nefinančními protistranami se všemi deriváty, které se pokládaly za způsobilé ke clearingu a jsou dostatečně likvidní, povinně probíhalo v řadě obchodních systémů, jež podléhají srovnatelné regulaci a umožňují účastníkům obchodovat s více protistranami. Posouzení dostatečné likvidity by mělo zohlednit charakteristiky vnitrostátních trhů, včetně počtu a druhu účastníků daného trhu, a charakteristiky obchodů, jako jsou objem a frekvence obchodů na daném trhu.
Likvidní trh v některé kategorii derivátů bude charakterizován vysokým počtem aktivních účastníků trhu, včetně vhodné kombinace poskytovatelů likvidity a příjemců likvidity, úměrně k množství obchodovaných produktů, kteří často provádějí obchody s těmito produkty v objemech nižších, než jsou objemy velkého rozsahu. Taková tržní činnost by měla být určena vysokým počtem nabídek a výzev v rámci obchodního systému nebo platformy týkajících se stejného nástroje (tzv. „resting bids and offers“) v rámci příslušného derivátu, jejichž výsledkem je nízká marže pro obchod obvyklého tržního objemu. Posouzení dostatečné likvidity by mělo zohlednit skutečnost, že likvidita derivátu může významně kolísat podle tržních podmínek a jeho životního cyklu.
(26)
Vzhledem k dohodě dosažené účastníky summitu skupiny G20 v Pittsburghu dne 25. září 2009 o přesunu obchodování se standardizovanými OTC derivátovými smlouvami na burzy, případně elektronické obchodní platformy na jedné straně a k poměrně nižší likviditě různých OTC derivátů na straně druhé je třeba stanovit vhodnou řadu způsobilých obchodních systémů, ve kterých může probíhat obchodování v souladu s uvedeným závazkem. Na všechny způsobilé obchodní systémy by se měly vztahovat těsně sladěné regulační požadavky týkající se organizačních a provozních aspektů, opatření pro omezení střetu zájmů, dohledu nad veškerou obchodní činností a předobchodní a poobchodní transparentnosti nastavené podle finančních nástrojů a druhů systémů obchodování, jakož i požadavek, aby v systému mohly vzájemně reagovat vícečetné obchodní zájmy třetích stran. V zájmu zlepšení podmínek pro uskutečňování obchodů a zvýšení likvidity by však mělo být organizátorům obchodních systémů umožněno, aby obchody mezi vícečetnými třetími stranami v souladu s uvedeným závazkem organizovali podle vlastního uvážení.
(27)
Povinnost, aby byly obchody s deriváty patřícími do kategorie podléhající obchodní povinnosti uzavírány na regulovaném trhu, v mnohostranném obchodním systému, organizovaném obchodním systému či v obchodním systému třetí země, by se neměla vztahovat na složky služeb pro snížení poobchodních rizik, jež neutvářejí cenu a jimiž se snižují jiná než tržní rizika u portfolií derivátů, včetně stávajících portfolií OTC derivátů, v souladu s nařízením (EU) č. 648/2012, aniž se mění tržní riziko těchto portfolií. Ačkoli je vhodné přijmout specifická ustanovení pro kompresi portfolií, záměrem tohoto nařízení není zamezovat používání dalších služeb pro snížení poobchodního rizika.
(28)
Obchodní povinnost, která se pro uvedené deriváty zavádí, by měla umožňovat efektivní hospodářskou soutěž mezi způsobilými obchodními systémy. Tyto obchodní systémy by proto neměly mít možnost nárokovat si výlučná práva ve vztahu k jakýmkoli derivátům, na které se tato obchodní povinnost vztahuje, a bránit tak jiným obchodním systémům nabízet obchodování s těmito finančními nástroji. Aby byla hospodářská soutěž mezi obchodními systémy pro deriváty účinná, je třeba zajistit nediskriminační a transparentní přístup obchodních systémům k ústředním protistranám. Nediskriminační přístup k ústřední protistraně znamená, že obchodní systém má právo na nediskriminační zacházení, pokud jde o způsob, jakým je se smlouvami obchodovanými na jeho platformě zacházeno v souvislosti s požadavky na kolaterál a vzájemné započtení ekonomicky rovnocenných smluv a vázané zajištění se souvisejícími smlouvami zúčtovanými stejnou ústřední protistranou, a pokud jde o nediskriminační poplatky za clearing.
(29)
Pravomoci příslušných orgánů by měly být doplněny o explicitní mechanismus umožňující zakázat nebo omezit uvádění na trh, distribuci a prodej kteréhokoli finančního nástroje nebo strukturovaného vkladu, který vzbuzuje vážné obavy o ochranu investorů, řádné fungování a integritu finančních trhů nebo komoditních trhů či stabilitu celého finančního systému nebo jeho části, přičemž orgánu ESMA - a Evropskému orgánu dohledu (Evropskému orgánu pro bankovnictví) (dále jen „orgán EBA“) zřízenému nařízením Evropského paramentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (12) v případě strukturovaných vkladů - by měly být svěřeny vhodné pravomoci v oblasti koordinace a zasahování v nouzových situacích. Výkon těchto pravomocí příslušnými orgány a ve výjimečných případech orgánem ESMA či orgánem EBA, by měl podléhat splnění určitého počtu konkrétních podmínek. V případě, že jsou tyto podmínky splněny, měl by být příslušný orgán, či ve výjimečných případech orgán ESMA či orgán EBA, schopen preventivně stanovit zákaz nebo omezení předtím, než je finanční nástroj nebo strukturovaný vklad uveden na trh, distribuován nebo prodán zákazníkům.
Tyto pravomoci nepředpokládají potřebu zavést nebo uplatňovat postup schvalování produktu nebo poskytování příslušné licence ze strany příslušného orgánu, orgánu ESMA nebo orgánu EBA a nezbavují investiční podniky jejich odpovědnosti dodržovat veškeré příslušné požadavky stanovené tímto nařízením a směrnicí 2014/65/EU. Je vhodné zavést řádné fungování a integritu komoditních trhů jako kritérium pro intervenci ze strany příslušných orgánů s cílem umožnit přijetí opatření na boj proti možným negativním externalitám na komoditních trzích vyplývajícím z činností na finančních trzích. To je správné zejména v případě zemědělských komoditních trhů, jejichž cílem je zajišťovat bezpečné dodávky potravin pro obyvatelstvo. V těchto případech by opatření měla být rovněž koordinována s orgány příslušnými pro dané komoditní trhy.
(30)
Příslušné orgány by měly orgánu ESMA oznamovat podrobné údaje o veškerých svých žádostech o snížení pozice ve vztahu k derivátu, o veškerých jednorázových limitech, jakož i o veškerých limitech pozic ex ante za účelem lepší koordinace a většího sblížení způsobů uplatňování uvedených pravomocí. Podstatné podrobnosti o veškerých limitech pozic ex ante uložených příslušným orgánem by měly být uveřejňovány na internetových stránkách orgánu ESMA.
(31)
Orgán ESMA by měl mít možnost vyžádat si od kterékoli osoby informace o její pozici ve vztahu k derivátu, požádat, aby tato pozice byla snížena, a rovněž omezit možnost osob provádět jednotlivé obchody ve vztahu ke komoditním derivátům. Orgán ESMA by měl následně dotčeným příslušným orgánům oznámit opatření, která hodlá přijmout, a tato opatření by měl uveřejnit.
(32)
Podrobnosti o obchodech s finančními nástroji by měly být hlášeny příslušným orgánům, aby tyto orgány mohly odhalovat a vyšetřovat případy možného zneužívání trhu a sledovat spravedlivé a řádné fungování trhů, jakož i činnosti investičních podniků. Oblast působnosti takového dohledu zahrnuje veškeré finanční nástroje, které jsou obchodovány v obchodním systému, jakož i finanční nástroje, u kterých se vychází z finančního nástroje obchodovaného v obchodním systému nebo z indexu nebo koše složeného z finančních nástrojů obchodovaných v obchodním systému. Příslušná povinnost by měla platit bez ohledu na to, zda takové obchody s jakýmikoli z těchto finančních nástrojů byly provedeny v obchodním systému, či nikoli. V zájmu zamezení zbytečné administrativní zátěži pro investiční podniky by měly být od ohlašovací povinnosti osvobozeny finanční nástroje, které nejsou ohroženy zneužíváním trhu. Hlášení by měla používat identifikační označení právnické osoby v souladu se závazky G-20. Orgán ESMA by měl Komisi podávat zprávy ohledně fungování podávání hlášení příslušným orgánům a Komise by měla případně přijmout kroky k navržení případných změn.
(33)
Organizátor obchodního systému by měl svému příslušnému orgánu poskytnout referenční údaje o příslušném finančním nástroji. Příslušné orgány tyto informace neprodleně předají orgánu ESMA, který by je měl okamžitě uveřejnit na svých internetových stránkách, aby orgán ESMA i příslušné orgány mohly používat, analyzovat a vyměňovat si hlášení o obchodech.
(34)
Aby hlášení o obchodech plnila svůj účel nástroje pro monitorování trhu, měla by v nich být identifikována osoba, která přijala investiční rozhodnutí, i osoby odpovědné za jeho uskutečnění. Vedle režimu transparentnosti stanoveného v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 236/2012 (13) podává ocenění prodeje na krátko užitečné doplňující informace s cílem umožnit příslušným orgánům sledovat úrovně prodeje na krátko. Příslušné orgány potřebují mít plný přístup k záznamům ve všech fázích procesu provádění pokynů, od původního rozhodnutí obchodovat až po samotné provedení. Proto by investiční podniky měly vést záznamy o všech svých pokynech a všech svých obchodech s finančními nástroji a organizátorům platforem se ukládá povinnost vést záznamy o všech pokynech zadaných do jejich systémů. Orgán ESMA by měl koordinovat výměnu informací mezi příslušnými orgány s cílem zajistit, aby měly přístup ke všem záznamům o obchodech a pokynech, včetně těch zadaných v platformách působících mimo jejich území, jež se týkají finančních nástrojů podléhajících jejich dohledu.
(35)
Mělo by se zamezit dvojímu hlášení týchž informací. Nemělo by být nutné, aby hlášení, která obsahují všechny informace požadované pro účely hlášení obchodů, podaná registrům obchodních údajů zaregistrovaným nebo uznaným pro příslušné nástroje v souladu s nařízením (EU) č. 648/2012 byla podávána příslušným orgánům, nýbrž by je příslušným orgánům měly předávat registry obchodních údajů. Nařízení (ES) č. 648/2012 by mělo být v tomto smyslu změněno.
(36)
Jakákoliv výměna nebo přenos informací ze strany příslušných orgánů by měly být v souladu s pravidly pro předávání osobních údajů stanovenými ve směrnici 95/46/ES. Veškerá výměna nebo přenos informací orgánem ESMA by měly být v souladu s pravidly pro předávání osobních údajů stanovenými v nařízení (ES) č. 45/2001, které by mělo být v plném rozsahu použitelné pro zpracování osobních údajů pro účely tohoto nařízení.
(37)
Nařízení (EU) č. 648/2012 stanoví kritéria, podle nichž by určité druhy OTC derivátů měly podléhat povinnosti clearingu. Zabraňuje narušování hospodářské soutěže tím, že vyžaduje nediskriminační přístup k ústředním protistranám, které obchodním systémům nabízejí clearing OTC derivátů, a nediskriminační přístup ústředních protistran nabízejících clearing OTC derivátů k údajům obchodních systémů o obchodech. Jelikož OTC deriváty jsou definovány jako deriváty, k jejichž realizaci nedochází na regulovaném trhu, je nutné tímto nařízením zavést obdobné požadavky pro regulované trhy. Clearing derivátů obchodovaných na regulovaném trhu by měl být rovněž prováděn centrálně.
(38)
Vedle požadavků směrnice 2004/39/ES a směrnice 2014/65/EU, která členským státům brání v nepatřičném omezování přístupu k poobchodní infrastruktuře, jakou je ústřední protistrana a mechanismus vypořádání, je nezbytné, aby toto nařízení odstranilo různé další obchodní překážky, pomocí nichž lze zamezovat hospodářské soutěži v clearingu finančních nástrojů. Aby se zabránilo veškerým diskriminačním praktikám, měly by ústřední protistrany přijímat ke clearingu obchody prováděné v různých obchodních systémech, pokud tyto systémy vyhovují provozním a technickým požadavkům stanoveným ústřední protistranou, včetně požadavků týkajících se řízení rizik. Ústřední protistrana by měla umožnit přístup, jsou-li splněna určitá kritéria pro přístup stanovená v regulačních technických normách. Pokud jde o nově zřízené ústřední protistrany, které mají k okamžiku vstupu tohoto nařízení v platnost povolení nebo jsou uznány méně než tři roky, měly by mít příslušné orgány možnost schválit ve vztahu k převoditelným cenným papírům a nástrojům peněžního trhu přechodné období v délce až dvou a půl roku, než budou tyto protistrany v souvislosti s převoditelnými cennými papíry a nástroji peněžního trhu vystaveny úplnému a nediskriminačnímu přístupu. Pokud se však ústřední protistrana rozhodne přechodného opatření využít, neměla by po dobu trvání přechodného opatření mít možnost využívat práva na přístup k obchodnímu systému podle tohoto nařízení. Žádný obchodní systém s úzkým propojením s touto ústřední protistranou by navíc neměl mít možnost po dobu trvání přechodného opatření využívat práva na přístup k ústřední protistraně podle tohoto nařízení.
(39)
Nařízení (EU) č. 648/2012 stanoví podmínky, za nichž by měl být ústředním protistranám a obchodním systémům poskytnut nediskriminační přístup k OTC derivátům. Nařízení (EU) č. 648/2012 definuje OTC deriváty jako deriváty, k jejichž realizaci nedochází na regulovaném trhu ani na trhu třetí země, který je považován za rovnocenný regulovanému trhu v souladu s čl. 19 odst. 6 směrnice 2004/39/ES. Aby nedocházelo k žádným mezerám nebo překrývání a zajistil se soulad mezi nařízením (EU) č. 648/2012 a tímto nařízením, požadavky uložené tímto nařízením ohledně nediskriminačního přístupu mezi ústředními protistranami a obchodními systémy se použijí na deriváty obchodované na regulovaných trzích nebo na trhu třetí země, který je považován za rovnocenný regulovanému trhu v souladu se směrnicí 2014/65/EU, a na všechny nederivátové finanční nástroje.
(40)
Obchodní systémy by měly mít povinnost poskytovat přístup, včetně přístupu k údajům, transparentním a nediskriminačním způsobem ústředním protistranám, které si přejí provést clearing obchodů uskutečňovaných v určitém obchodním systému. Za tímto účelem by však nemělo být nutné využívat dohody o interoperabilitě pro clearing obchodů s deriváty, ani by to nemělo vést k roztříštění likvidity způsobem, jenž by ohrožoval hladké a řádné fungování trhů. Obchodní systémy by mělo přístup odepřít pouze v případě, že nejsou splněna některá kritéria pro přístup stanovená v regulačních technických normách. Pokud jde o deriváty obchodované v obchodním systému, nebylo by přiměřené požadovat od menších obchodních systémů, zejména pak těch, jež mají úzké propojení s ústředními protistranami, aby okamžitě dodržovaly požadavky na nediskriminační přístup, pokud dosud nezískaly technologické schopnosti k tomu, aby se za rovných podmínek zapojily do interakcí s většinou trhu poobchodní infrastruktury. Obchodní systémy nedosahující příslušné prahové hodnoty by proto měly mít možnost získat pro sebe, a tedy i pro spolupracující ústřední protistrany, výjimku z požadavků na nediskriminační přístup, pokud jde o deriváty obchodované v obchodním systému, a to na období 30 měsíců s možností následných prodloužení. Pokud se však obchodní systém rozhodne výjimky využít, neměl by mít možnost po dobu jejího trvání využívat práva na přístup k ústřední protistraně podle tohoto nařízení.
Žádná ústřední protistrana s úzkým propojením s daným obchodním systémem by navíc neměla mít možnost po dobu trvání výjimky využívat práva na přístup k obchodnímu systému podle tohoto nařízení. Nařízení (EU) č. 648/2012 stanoví, že pokud nehmotná práva, jež tvoří součást obchodního majetku, a práva duševního vlastnictví souvisejí s finančními službami týkajícími se derivátů, měly by být licence k dispozici za přiměřených, spravedlivých a nediskriminačních podmínek. Ústředním protistranám a jiným obchodním systémům by proto měl být přístup k licencím pro referenční hodnoty využívané k určení hodnoty finančních nástrojů a k informacím s nimi souvisejícím poskytován na přiměřeném, spravedlivém a nediskriminačním základě a každá licence by měla být dostupná za přiměřených obchodních podmínek. Aniž je dotčeno uplatňování pravidel hospodářské soutěže, je-li po vstupu tohoto nařízení v platnost vypracována nová referenční hodnota, měla by povinnost poskytovat licence začít platit nejpozději 30 měsíců poté, co bylo zahájeno obchodování s finančním nástrojem, který na danou referenční hodnotu odkazuje, nebo co byl tento nástroj přijat k obchodování. Přístup k licencím je zcela zásadní pro usnadnění přístupu mezi obchodními systémy a ústředními protistranami podle článků 35 a 36, protože v opačném případě by licenční ujednání mohla i nadále bránit přístupu mezi obchodními systémy a ústředními protistranami, o nějž požádaly.
Cílem odstranění překážek a diskriminačních praktik je zesílení hospodářské soutěže v oblasti clearingu finančních nástrojů a obchodování s nimi v zájmu snížení investičních a výpůjčních nákladů, odstranění neefektivity a podpory inovace na trzích Unie. Komise by měla nadále pečlivě sledovat vývoj poobchodní infrastruktury a v případě potřeby zasáhnout, aby zabránila narušování hospodářské soutěže na vnitřním trhu, obzvláště v případech, kdy je odmítnutí přístupu k infrastruktuře nebo k referenčním hodnotám v rozporu s články 101 a 102 Smlouvy o fungování EU. Povinnostmi týkajícími se poskytování licencí, které vyplývají z tohoto nařízení, by neměla být dotčena obecná povinnost vlastníků chráněných práv k referenčním hodnotám vyplývající z unijního práva v oblasti hospodářské soutěže, a zejména článků 101 a 102 Smlouvy o fungování EU, pokud se jedná o přístup k referenčním hodnotám, které jsou nezbytné pro vstup na nový trh. Souhlas příslušných orgánů s neuplatňováním přístupových práv v průběhu přechodného období nepředstavuje povolení ani změnu povolení.
(41)
Poskytování služeb podniky ze třetích zemí v Unii podléhá vnitrostátním režimům a požadavkům. Tyto režimy se navzájem velice liší a na podniky schválené podle těchto režimů v členských státech se vztahuje svoboda poskytovat služby a právo usazovat se pouze v členském státě, kde jsou usazeny. Je vhodné zavést společný právní rámec na úrovni Unie. Režim by měl harmonizovat stávající rozdrobený rámec, zabezpečit jistotu a jednotné zacházení s podniky ze třetích zemí, které chtějí působit v Unii, zabezpečit, aby Komise provedla posouzení skutečné rovnocennosti s obezřetnostním rámcem a rámcem upravujícím obchodní jednání třetích zemí, a rovněž by měl poskytnout srovnatelnou úroveň ochrany zákazníků v Unii, kteří využívají služeb podniků ze třetích zemí.
Při uplatňování režimu by se Komise a členské státy měly zaměřit na oblasti, na něž se vztahují závazky skupiny G-20 a dohody s největšími obchodními partnery Unie, a měly by brát ohled na ústřední úlohu, kterou Unie sehrává na celosvětových finančních trzích, a zajistit, aby uplatňování požadavků třetích zemí nebránilo investorům a emitentům z Unie v investování či získávání finančních prostředků ze třetích zemí či investorům a emitentům ze třetích zemí v investování, získávání kapitálu nebo získávání jiných finančních služeb na unijních trzích, kromě případů, kdy je to nezbytné z objektivních a na důkazech založených obezřetnostních důvodů. Při vypracovávání uvedených posouzení by měla Komise zohlednit Cíle a principy regulace cenných papírů Mezinárodní organizace komisí pro cenné papíry (IOSCO) a její doporučení, a to v aktualizovaném znění a za použití výkladu IOSCO.
Není-li možné přijmout rozhodnutí, které by vymezovalo skutečnou rovnocennost, bude poskytování služeb podniky ze třetích zemí v Unii podléhat i nadále vnitrostátním režimům. Komise by měla zahajovat vypracovávání posouzení rovnocennosti z vlastního podnětu. Členské státy by měly mít možnost oznámit, že si přejí, aby určitá třetí země či určité třetí země byly předmětem posouzení rovnocennosti ze strany Komise, aniž by bylo toto přání závazným pokynem ukládajícím Komisi zahájení postupu vypracovávání takového hodnocení rovnocennosti. Hodnocení rovnocennosti by měla být založena na výsledcích. Měla by vyhodnotit, do jaké míry právní rámec a rámec dohledu dané třetí země dosahuje obdobných a přiměřených regulačních účinků a do jaké míry dosahuje stejných cílů jako právní předpisy Unie. Při zahajování vypracovávání hodnocení rovnocennosti by měla Komise mít možnost upřednostňovat některé z jurisdikcí třetích zemí, přičemž zohlední dopady zjištění v rámci hodnocení rovnocennosti na podniky a zákazníky z Unie, existenci dohod o dohledu a spolupráci mezi danou třetí zemí a členskými státy, existenci skutečně rovnocenného systému uznávání investičních podniků povolených v rámci zahraničních režimů a zájem a ochotu třetí země zapojit se do procesu vyhodnocování rovnocennosti. Komise by měla monitorovat veškeré podstatné změny právního rámce a rámce dohledu dané třetí země a ve vhodných případech provést přezkum rozhodnutí o rovnocennosti.
(42)
Podle tohoto nařízení by se poskytování služeb bez pobočky mělo omezit na způsobilé protistrany a na profesionální zákazníky jako takové. Mělo by podléhat registraci u orgánu ESMA a dohledu ve třetí zemi. Mezi orgánem ESMA a příslušnými orgány ve třetí zemi by měla existovat odpovídající ujednání o spolupráci.
(43)
Ustanovení tohoto nařízení, která upravují poskytování služeb nebo provádění činností podniky ze třetích zemí, by neměla mít vliv na to, aby osoby usazené v Unii mohly výhradně z vlastního podnětu využívat investičních služeb podniku ze třetí země, nebo aby investiční podniky nebo úvěrové instituce z Unie mohly využívat investičních služeb nebo činností podniku ze třetí země výhradně z vlastního podnětu, nebo aby zákazník mohl výhradně z vlastního podnětu využívat investičních služeb podniku ze třetí země prostřednictvím takové úvěrové instituce či investičního podniku. Pokud podnik ze třetí země poskytuje služby z vlastní výlučné iniciativy osoby usazené na území Unie, neměly by tyto služby být považovány za služby poskytované na území Unie. Pokud se podnik ze třetí země aktivně snaží získat v Unii zákazníky nebo potenciální zákazníky nebo v Unii propaguje či inzeruje investiční služby nebo činnosti spolu s doplňkovými službami, nemělo by se to považovat za službu poskytovanou výhradně z podnětu zákazníka.
(44)
Pokud jde o uznávání podniků z třetích zemí, měla by být v souladu s mezinárodními závazky Unie vyplývajícími z Dohody o zřízení Světové obchodní organizace (WTO), včetně Všeobecné dohody o obchodu službami, rozhodnutí o rovnocennosti regulačního rámce a rámce dohledu třetí země regulačnímu rámci a rámci dohledu Unie přijímána pouze tehdy, pokud právní řád a rámec dohledu dané třetí země stanoví účinný rovnocenný systém uznávání investičních podniků povolených cizími právními řády, v souladu mimo jiné s obecnými regulačními cíli a normami zlepšování transparentnosti na trzích s deriváty, zmírňování systémového rizika a ochrany před zneužíváním trhu, jež stanovila skupina G-20 v září roku 2009. Takový systém by měl být považován za rovnocenný, pokud zajišťuje, že věcný výsledek příslušného regulačního rámce je obdobný požadavkům Unie, a měl by být považován za účinný, pokud jsou uvedená pravidla důsledně uplatňována.
(45)
Sekundární spotové trhy s povolenkami na emise zaznamenaly řadu podvodných praktik, které by mohly narušit důvěru v systém obchodování s emisemi zavedený směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES (14); přijímají se opatření na posílení systému registrů povolenek na emise a podmínek pro otevření účtu za účelem obchodování s nimi. Aby byla posílena integrita těchto trhů a zabezpečeno jejich efektivní fungování, včetně komplexního dohledu nad obchodní činností, je vhodné doplnit opatření přijatá směrnicí 2003/87/ES tím, že se povolenky na emise plně zahrnou do oblasti působnosti tohoto nařízení a směrnice 2014/65/EU, jakož i nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 596/2014 (15) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/57/EU (16) a zařadí se do kategorie finančních nástrojů.
(46)
Komise by měla být svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU. Zejména by měly být přijímány akty v přenesené pravomoci týkající se rozšíření působnosti některých ustanovení tohoto nařízení na centrální banky třetích zemí, konkrétních podrobností ohledně definic, zvláštních ustanovení týkajících se nákladů v souvislosti s dostupností údajů o trhu, přístupu ke kotacím, objemů pro obchody podniku s jakýmkoli jiným zákazníkem, jemuž je kotace poskytnuta, nebo nižších objemů, komprese portfolia a dalšího určování toho, zda nastalo významné ohrožení ochrany investorů či hrozba pro řádné fungování a integritu finančních či komoditních trhů a pro stabilitu celého finančního systému Unie nebo jeho části, které by mohlo opodstatňovat přijetí opatření orgánem ESMA, orgánem EBA nebo příslušnými orgány, pravomocí orgánu ESMA v oblasti řízení pozic, rozšíření přechodného období podle čl. 35 odst. 5 tohoto nařízení a vynětí derivátů obchodovaných v obchodních systémech z působnosti některých ustanovení tohoto nařízení a po určité období. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracování aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(47)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci týkající se přijímání rozhodnutí o rovnocennosti právních rámců a rámců dohledu pro poskytování služeb ze strany podniků či obchodních systémů ze třetích zemí za výhradním účelem způsobilosti obchodních systémů pro deriváty podléhající obchodní povinnosti a pro přístup ústředních protistran a obchodních systémů ze třetích zemí k ústředním prostistranám a obchodním systémům v Unii. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (17).
(48)
Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž zavédení jednotných požadavků vztahujících se k finančním nástrojům ve vztahu ke uveřejňování obchodních údajů, poskytování hlášení o obchodech příslušným orgánům, obchodování s deriváty a akciemi v organizovaných systémech, nediskriminační přístup k ústředním protistranám, obchodním systémům a referenčním hodnotám, pravomoci v oblasti zásahů u produktů a řízení a limitů pozic, poskytování investičních služeb nebo činností podniky ze třetích zemí, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, neboť navzdory skutečnosti, že jsou příslušné vnitrostátní orgány v lepší situaci pro sledování vývoje na trzích, celkový dopad problémů souvisejících s transparentností obchodů, s hlášením obchodů, s obchodováním s deriváty a se zákazy produktů a praktik je možné plně chápat pouze v měřítku celé Unie, ale spíše jich z důvodu rozsahu a účinku tohoto nařízení může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
(49)
Žádná opatření přijatá kterýmkoli příslušným orgánem nebo orgánem ESMA při výkonu jejich povinností by neměla přímo ani nepřímo znevýhodňovat kterýkoli členský stát nebo skupinu členských států jako místo poskytování investičních služeb a činností v jakékoli měně. Žádná opatření přijatá orgánem EBA při výkonu povinností podle tohoto nařázení by neměla přímo ani nepřímo znevýhodňovat kterýkoli členský stát nebo skupinu členských států.
(50)
Technické normy v oblasti finančních služeb by měly zajišťovat dostatečnou ochranu vkladatelů, investorů a spotřebitelů v celé Unii. Vzhledem k vysoce odborným znalostem, jimiž disponuje orgán ESMA, by bylo účinné a vhodné pověřit tento orgán vypracováním návrhů regulačních technických norem nezahrnujících politická rozhodnutí a jejich předložením Komisi.
(51)
Návrhy regulačních technických norem vypracované orgánem ESMA ohledně: přesné povahy požadavků na obchodní transparentnost, operací měnové politiky, politiky směnných kurzů a politiky finanční stability a druhů určitých obchodů podle tohoto nařízení; podrobných podmínek pro poskytování výjimek z předobchodní transparentnosti; povinnosti nabízet údaje o předobchodní a poobchodní transparentnosti samostatně; opatření pro odklad uveřejnění provedeného obchodu; kritérií pro uplatňování povinností předobchodní transparentnosti u systematických internalizátorů; poobchodního uveřejňování investičnámi podniky; obsahu a četnosti žádostí o údaje v rámci poskytování informací pro účely transparentnosti a jiných výpočtů; obchodů, které nepřispívají k procesu určování cen; údajů o pokynech, jež mají být uchovávány; obsahu a specifikací hlášení o obchodech; obsahu a specifikací referenčních údajů o finančním nástroji; typů smluv, jež mají přímý, podstatný a předvídatelný dopad v rámci Unie, a případů, kdy je nutné uložit u derivátů obchodní povinnost; požadavků na systémy a postupy s cílem zajistit, aby obchody s deriváty, u nichž je prováděn clearing, byly předkládány a přijímány ke clearingu; druhů ujednání o službách nepřímého clearingu; derivátů, na které se vztahuje povinnost obchodování v organizovaných obchodních systémech; nediskriminačního přístupu k ústřední protistraně; nediskriminačního přístupu k obchodnímu systému a nediskriminačního přístupu k ústředním protistranám a povinnosti poskytovat licence k referenčním hodnotám; a informací, které žádající podnik ze třetí země poskytne orgánu ESMA ve své žádosti o registraci. Komise by měla přijímat tyto návrhy regulačních technických norem prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU a s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010.
(52)
Článek 95 směrnice 2014/65/EU stanoví přechodnou výjimku pro určité energetické deriváty podle bodu 6 oddílu C. Je tudíž nezbytné, aby technické normy upravující povinnost clearingu vypracované orgánem ESMA v souladu s čl. 5 odst. 2 písm. b) nařízení (EU) č. 648/2012 tuto skutečnost zohledňovaly a nezaváděly povinnost clearingu vůči smlouvám o derivátech, které budou následně předmětem přechodné výjimky pro smlouvy o derivátech na energii C6.
(53)
Použití požadavků stanovených tímto nařízením by mělo být odloženo s cílem uvést jejich použitelnost do souladu s používáním provedených pravidel přepracované směrnice a zavést všechna zásadní prováděcí opatření. Celý soubor předpisů by se pak měl začít používat ve stejném okamžiku. Odloženo by nemělo být pouze použití zmocnění k přijetí prováděcích opatření, aby nezbytné kroky k vypracování a přijetí těchto prováděcích opatření mohly začít co nejdříve.
(54)
Toto nařízení respektuje základní práva a zásady uznané zejména Listinou základních práv Evropské unie, obzvláště právo na ochranu osobních údajů (článek 8), právo na svobodu podnikání (článek 16), právo na ochranu spotřebitele (článek 38), právo na účinnou právní ochranu a spravedlivý proces (článek 47) a právo nebýt dvakrát trestně stíhán nebo trestán za stejný trestný čin (článek 50) a musí být uplatňováno v souladu s těmito právy a zásadami.
(55)
V souladu s čl. 28 odst. 2 nařízení (ES) č. 45/2001 byl konzultován evropský inspektor ochrany údajů, který vydal své stanovisko dne 10. února 2012 (18),
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
PŘEDMĚT, OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví jednotné požadavky, pokud jde o:
a)
uveřejňování údajů o obchodech;
b)
hlášení obchodů příslušným orgánům;
c)
obchodování s deriváty v organizovaných systémech;
d)
nediskriminační přístup k zúčtování a nediskriminační přístup k obchodování s referenčními hodnotami;
e)
pravomoci příslušných orgánů, orgánu ESMA a orgánu EBA pro zásahy u produktů a pravomoci orgánu ESMA týkající se kontrol řízení pozic a limitů pozic.
f)
poskytování investičních služeb či výkon investičních činností podniky ze třetích zemí s pobočkou či bez pobočky na základě příslušného rozhodnutí Komise o rovnocennosti.
2. Toto nařízení se vztahuje na investiční podniky povolené podle směrnice 2014/65/EU a na úvěrové instituce povolené podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (19), pokud poskytují investiční služby nebo vykonávají investiční činnosti a na organizátory trhu, včetně jakýchkoli obchodních systémů, které provozují.
3. Hlava V tohoto nařízení se použije rovněž na všechny finanční protistrany ve smyslu čl. 2 bodu 8 nařízení (EU) č. 648/2012 a na všechny nefinanční protistrany podle čl. 10 odst. 1 písm. b) uvedeného nařízení.
4. Hlava VI tohoto nařízení se použije rovněž na ústřední protistrany a na osoby s vlastnickými právy k referenčním hodnotám.
5. Hlava VIII tohoto nařízení se použije na podniky ze třetích zemí s pobočkou či bez pobočky poskytující investiční služby nebo vykonávající investiční činnosti v Unii na základě příslušného rozhodnutí Komise o rovnocennosti.
6. Články 8, 10, 18 a 21 se nepoužijí na regulované trhy, organizátory trhu a investiční podniky v případě obchodů, u nichž je protistranou člen Evropského systému centrálních bank (ESCB) a daný obchod je součástí výkonu měnové politiky, politiky směnných kurzů a politiky finanční stability, kterou je tento člen ESCB ze zákona zmocněn provádět, pokud tento člen ESCB předem oznámil této protistraně, že se obchod vyjímá z působnosti uvedených článků.
7. Odstavec 6 se nepoužije na obchody, jejichž stranou je kterýkoli člen ESCB a které spadají do výkonu investičních operací tohoto člena.
8. Orgán ESMA vypracuje v úzké spolupráci s ESCB návrh regulačních technických norem upřesňujících operace měnové politiky, politiky směnných kurzů a politiky finanční stability a typy obchodů, na něž se použijí odstavce 6 a 7.
Orgán ESMA předloží uvedené návrhy regulačních technických norem Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
9. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 50, kterými se rozšiřuje oblast působnosti odstavce 6 na jiné centrální banky.
Za tímto účelem Komise do 1. června 2015 předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o tom, jak se přistupuje k obchodům centrálních bank třetích zemí, za kterou se pro účely tohoto odstavce považuje též Banka pro mezinárodní platby. Tato zpráva zahrnuje rozbor jejich statutárních úkolů a objemů jejich obchodů v Unii. V této zprávě:
a)
se uvede, která ustanovení se v příslušných třetích zemích použijí na povinné uveřejňování obchodů centrálních bank, včetně obchodů prováděných členy ESCB v těchto třetích zemích, a
b)
se vyhodnotí potenciální dopad požadavků na povinné uveřejňování v Unii na obchody centrálních bank třetích zemí.
Dospěje-li zpráva k závěru, že výjimka uvedená v odstavci 6 je nezbytná, pokud se jedná o obchody, u nichž je protistranou centrální banka třetí země provádějící měnovou politiku, politiku směnných kurzů a politiku finanční stability, stanoví Komise, že se tato výjimka uplatní na tuto centrální banku třetí země.
Článek 2
Definice
1. Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„investičním podnikem“ investiční podnik ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 1 směrnice 2014/65/EU;
2)
„investičními službami a činnostmi“ investiční služby a činnosti ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 2 směrnice 2014/65/EU;
3)
„doplňkovými službami“ doplňkové služby ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 3 směrnice 2014/65/EU;
4)
„prováděním pokynů na účet zákazníka“ provádění pokynů na účet zákazníka ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 5 směrnice 2014/65/EU*;
5)
„obchodováním na vlastní účet“ obchodování na vlastní účet ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 6 směrnice 2014/65/EU;
6)
„tvůrcem trhu“ tvůrce trhu ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 7 směrnice 2014/65/EU;
7)
„zákazníkem“ zákazník ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 9 směrnice 2014/65/EU;
8)
„profesionálním zákazníkem“ profesionální zákazník ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 10 směrnice 2014/65/EU;
9)
„finančním nástrojem“ finanční nástroj ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 15 směrnice 2014/65/EU;
10)
„organizátorem trhu“ organizátor trhu ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 18 směrnice 2014/.65/EU;
11)
„mnohostranným systémem“ mnohostranný systém ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 19 směrnice 2014/65/EU;
12)
„systematickým internalizátorem“ systematický internalizátor ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 20 směrnice 2014/65/EU;
13)
„regulovaným trhem“ regulovaný trh ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 21 směrnice 2014/65/EU;
14)
„mnohostranným obchodním systémem“ (MTF) mnohostranný obchodní systém ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 22 směrnice 2014/65/EU;
15)
„organizovaným obchodním systémem“ (OTF)“ organizovaný obchodní systém ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 23 směrnice 2014/65/EU;
16)
„obchodním systémem“ obchodní systém ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 24 směrnice 2014/65/EU;
17)
„likvidním trhem“:
a)
pro účely článků 9,11 a 18 trh finančního nástroje nebo kategorie finančních nástrojů, kde jsou průběžně připravené a ochotné kupující a prodávající subjekty, hodnocený podle níže uvedených kritérií se zohledněním specifické struktury trhu konkrétního finančního nástroje nebo konkrétní kategorie finančních nástrojů:
i)
průměrná frekvence a objem obchodů v širokém okruhu tržních podmínek, s ohledem na povahu a životní cyklus produktů v rámci dané kategorie finančních nástrojů;
ii)
počet a druh účastníků trhu, včetně poměru účastníků trhu k obchodovaným finančním nástrojům v rámci daného produktu;
iii)
průměrná velikost rozpětí (spreads), pokud jsou k dispozici;
b)
pro účely článků 4, 5 a 14 trh s finančním nástrojem, kde se tento finanční nástroj obchoduje denně a příslušný trh je vyhodnocován podle těchto kritérií:
i)
volně obchodovaný objem;
ii)
průměrný denní počet obchodů s těmito finančními nástroji;
iii)
průměrný denní obrat pro tyto finanční nástroje;
18)
„příslušným orgánem“ příslušný orgán ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 26 směrnice 2014/65/EU;
19)
„úvěrovou institucí“ úvěrová instituce ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (20);
20)
„pobočkou“ pobočka ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 30 směrnice 2014/65/EU;
21)
„úzkým propojením“ úzké propojení ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 35 směrnice 2014/65/EU;
22)
„vedoucím orgánem“ vedoucí orgán ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 36 směrnice 2014/65/EU;
23)
„strukturovaným vkladem“ strukturovaný vklad ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 43 směrnice 2014/65/EU;
24)
„převoditelnými cennými papíry“ převoditelné cenné papíry ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 44 směrnice 2014/65/EU;
25)
„cennými papíry nahrazujícími jiné cenné papíry“ cenné papíry nahrazující jiné cenné papíry ve smyslu čl. 4odst. 1 bodu 45 směrnice 2014/65/EU;
26)
„fondem obchodovaným v obchodním systému“ fond obchodovaný v obchodním systému ve smyslu čl. 4odst. 1 bodu 46 směrnice 2014/65/EU;
27)
„certifikáty“ cenné papíry obchodovatelné na kapitálovém trhu, které mají v případě splacení investice emitentem přednost před akciemi, ale nezajištěné dluhopisové nástroje a jiné podobné nástroje mají přednost před nimi;
28)
„strukturovanými finančními produkty“ cenné papíry, které byly vytvořeny za účelem sekuritizace a převodu úvěrového rizika spojeného se souborem finančních aktiv a které svému držiteli dávají nárok na pravidelné platby závisející na peněžním toku z podkladových aktiv;
29)
„deriváty“ finanční nástroje ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 44 písm. c) směrnice 2014/65/EU a uvedené v příloze I oddíle C bodech 4 až 10 uvedené směrnice
30)
„komoditními deriváty“ finanční nástroje ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 44 písm. c) směrnice 2014/65/EU, které se vztahují ke komoditě nebo k podkladovému aktivu, a uvedené v příloze I oddíle C bodu 10 nebo v příloze I oddíle C bodech 5, 6, 7 a 10 směrnice 2014/65/EU;
31)
„ústřední protistranou“ ústřední protistrana ve smyslu čl. 2 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012;
32)
„derivátem obchodovaným v obchodním systému“ derivát, který je obchodován na regulovaném trhu nebo na trhu třetí země, který je považován za rovnocenný regulovanému trhu v souladu s článkem 28 tohoto nařízení, a jako takový nespadá pod pojem OTC derivátu ve smyslu čl. 2 bodu 7 nařízení (EU) č. 648/2012;
33)
„vykonavatelným projevem zájmu“ zpráva od jednoho člena nebo účastníka jinému členu nebo účastníku v obchodním systému týkající se dostupného obchodního zájmu, která obsahuje všechny informace nezbytné ke sjednání obchodu;
34)
„schváleným systémem pro uveřejňování informací“ schválený systém pro uveřejňování informací ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 52 směrnice 2014/65/EU;
35)
„poskytovatelem konsolidovaných obchodních informací“ poskytovatel konsolidovaných obchodních informací ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 53 směrnice 2014/65/EU;
36)
„schváleným mechanismem pro hlášení obchodů“ schválený mechanismus pro hlášení obchodů ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 54 směrnice 2014/65/EU;
37)
„domovským členským státem“ domovský členský stát ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 55 směrnice 2014/65/EU;
38)
„hostitelským členským státem“ hostitelský členský stát ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 56 směrnice 2014/65/EU;
39)
„referenční hodnotou“ sazba, index nebo číselná hodnota, která je zpřístupněna veřejnosti nebo uveřejněna a která je pravidelně určována použitím vzorce na hodnotu jednoho nebo více podkladových aktiv nebo cen nebo na základě této hodnoty nebo ceny, včetně odhadovaných cen, skutečných nebo odhadovaných úrokových sazeb nebo jiných hodnot, nebo zjišťování, přičemž s odkazem na tuto referenční hodnotu se určuje částka splatná u finančního nástroje nebo hodnota finančního nástroje;
40)
„dohodou o interoperabilitě“ dohoda o interoperabilitě ve smyslu čl. 2 bodu 12 nařízení (EU) č. 648/2012;
41)
„finanční institucí třetí země“ subjekt, jehož ústředí je usazeno ve třetí zemi, který má podle právních předpisů uvedené třetí země povolení nebo licenci vykonávat některou ze služeb nebo činností uvedených ve směrnici 2013/36/EU, směrnici 2014/65/EU, směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/138/ES (21), směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/65/ES (22), směrnici Evropského parlamentu a Rady 2003/41/ES (23) nebo směrnici Evropského parlamentu a Rady 2011/61/EU (24);
42)
„podnikem ze třetí země“ podnik ze třetí země ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 57 směrnice 2014/65/EU;
43)
„velkoobchodními energetickými produkty“ velkoobchodní energetické produkty ve smyslu čl. 2 bodu 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1227/2011 (25);
44)
„deriváty zemědělských komodit“ deriváty, které se týkají produktů uvedených v článku 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 (26) a v částech I až XX a XXIV/1 přílohy I uvedeného nařízení;
45)
„roztříštěním likvidity“ některá z následujících situací:
a)
účastníci obchodního systému nejsou schopni uzavřít obchod s jedním nebo více jinými účastníky tohoto obchodního systému, protože neexistují ujednání o clearingu, k nimž by měli přístup všichni účastníci; nebo
b)
člen clearingového systému nebo jeho zákazníci by byli nuceni držet své pozice ve finančním nástroji ve více než jedné ústřední protistraně, čímž by se omezil potenciál pro vzájemné započtení finančních expozic;
46)
„veřejnoprávní dluhopisy“ veřejnoprávní dluhopisy ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 61 směrnice 2014/65/EU;
47)
„kompresí portfolia“ služba pro snížení rizika, v jejímž rámci dvě nebo více protistran zcela nebo zčásti ukončí některé nebo všechny deriváty, které dané protistrany předložily k zahrnutí do komprese portfolia, a nahradí tyto ukončené deriváty jiným derivátem, jehož kombinovaná pomyslná hodnota je nižší než kombinovaná pomyslná hodnota ukončených derivátů.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 50 k upřesnění některých technických prvků definic stanovených v odstavci 1 za účelem jejich přizpůsobení vývoji trhu.
HLAVA II
TRANSPARENTNOST PRO OBCHODNÍ SYSTÉMY
KAPITOLA 1
Transparentnost pro kapitálové nástroje
Článek 3
Požadavky na předobchodní transparentnost pro obchodní systémy v souvislosti s akciemi, cennými papíry nahrazujícími jiné cenné papíry, fondy obchodovanými v obchodním systému, certifikáty a jinými podobnými finančními nástroji
1. Organizátoři trhu a investiční podniky provozující obchodní systém uveřejňují aktuální kupní a prodejní ceny, jakož i intenzitu obchodních zájmů na uvedených cenách, sdělované prostřednictvím jejich systémů pro akcie, cenné papíry nahrazující jiné cenné papíry, fondy obchodované v obchodním systému, certifikáty a jiné podobné finanční nástroje obchodované v obchodním systému. Tento požadavek se rovněž vztahuje na vykonavatelné projevy zájmu. Organizátoři trhu a investiční podniky provozující obchodní systém tyto informace průběžně uveřejňují během běžné doby obchodování.
2. Požadavky na transparentnost uvedené v odstavci 1 musí být nastaveny pro různé druhy systémů obchodování, včetně systémů obchodování založených na knize pokynů a na kotacích, hybridních systémů obchodování a systémů obchodování založených na periodických aukcích.
3. Organizátoři trhu a investiční podniky provozující obchodní systém umožní za přiměřených obchodních podmínek a na nediskriminačním základě investičním podnikům, které jsou povinny uveřejňovat své kotace v akciích, cenných papírech nahrazujících jiné cenné papíry, fondech obchodovaných v obchodním systému, certifikátech a jiných podobných finančních nástrojích podle článku 14, přístup k mechanismům, jež využívají k uveřejňování informací uvedených v odstavci 1.
Článek 4
Výjimky pro kapitálové nástroje
1. Příslušné orgány mohou organizátorovi trhu a investičnímu podniku provozujícímu obchodní systém prominout povinnost uveřejnit informace podle čl. 3 odst. 1 v případě:
a)
systémů párujících pokyny založených na metodice obchodování, podle níž je cena finančního nástroje podle čl. 3 odst. 1 odvozena z obchodního systému, na němž byl tento finanční nástroj poprvé přijat k obchodování, nebo nejrelevantnějšího trhu z hlediska likvidity, jestliže je tato referenční cena široce uveřejňována a považována účastníky trhu za spolehlivou referenční cenu. Tato výjimka může být uplatňována i nadále za podmínek stanovených v článku 5.
b)
systémů formalizujících sjednané obchody, které:
i)
jsou realizovány v rámci aktuálního rozpětí váženého objemem obchodování vyplývajícím z knihy objednávek nebo z kotací tvůrců trhu obchodního systému, kteří daný systém provozují, za podmínek stanovených v článku 5;
ii)
jsou obchody s nelikvidními akciemi, cennými papíry nahrazujícími jiné cenné papíry, fondy obchodovanými v obchodním systému, certifikáty či jinými podobnými finančními nástroji nespadajícími pod pojem likvidního trhu a jsou realizovány v rámci procentní hodnoty vhodné referenční ceny, kterou je procentní hodnota a referenční cena předem stanovená provozovatelem systému; nebo
iii)
podléhají jiným podmínkám, než je aktuální tržní cena daného finančního nástroje;
c)
pokynů velkého rozsahu v porovnání s běžnou tržní velikostí;
d)
pokynů, které jsou až do uveřejnění uchovávány v systému pro správu pokynů obchodního systému.
2. Referenční cena podle odst. 1 písm. a) se stanoví získáním:
a)
středu mezi aktuální kupní a prodejní cenou obchodního systému, kde byl tento finanční nástroj poprvé přijat k obchodování, nebo nejrelevantnějšího trhu z hlediska likvidity; nebo
b)
otevírací nebo uzavírací cenou daného burzovního dne, není-li cena uvedená v písmenu a) k dispozici.
Pokyny na referenční ceny podle písmene b) odkazují pouze mimo fázi kontinuálního obchodování příslušného burzovního dne.
3. Pokud obchodní systémy provozují systémy, které formalizují sjednané obchody podle odst. 1 písm. b) bodu i):
a)
musí být tyto obchody prováděny v souladu s pravidly obchodního systému;
b)
obchodní systém zajistí, aby byly zavedeny opatření, systémy a postupy, které mají zabránit a odhalit zneužívání trhu nebo pokus o zneužití trhu v souvislosti s těmito sjednanými obchody v souladu s článkem 16 nařízení (EU) č. 596/2014;
c)
obchodní systém zavede, udržuje a používá systémy pro odhalení jakéhokoli pokusu využívat výjimku k obcházení ostatních požadavků tohoto nařízení nebo směrnice 2014/65/EU a hlásí tyto pokusy příslušnému orgánu.
Pokud příslušný orgán udělí výjimku podle odstavce odst. 1 písm. b) bodu i) nebo iii), tento příslušný orgán sleduje používání výjimky ze strany obchodního systému, aby bylo zajištěno, že jsou podmínky pro použití výjimky splněny.
4. Před poskytnutím výjimky podle odstavce 1 oznámí příslušné orgány zamýšlené využití každé jednotlivé výjimky orgánu ESMA a dalším příslušným orgánům a poskytnou vysvětlení k jejímu fungování, včetně podrobností o obchodním systému, z nějž je odvozena referenční cena podle odst. 1 písm. a). Oznámení o záměru poskytnout výjimku se podá nejpozději čtyři měsíce před zamýšlenou dobou, kdy má výjimka nabýt účinku. Do dvou měsíců od obdržení oznámení vydá orgán ESMA dotčenému příslušnému orgánu nezávazné stanovisko, ve kterém posoudí slučitelnost každé výjimky s požadavky stanovenými v odstavci 1 a specifikovanými v regulačních technických normách přijatých podle odstavce 6. Pokud dotčený příslušný orgán poskytne výjimku a příslušný orgán jiného členského státu s tím nesouhlasí, může daný příslušný orgán věc předložit zpět orgánu ESMA, který může jednat na základě pravomocí, jež mu svěřuje článek 19 nařízení (EU) č. 1095/2010. Orgán ESMA sleduje uplatňování výjimek a předkládá Komisi výroční zprávu o tom, jak jsou uvedené výjimky uplatňovány v praxi.
5. Příslušný orgán může z vlastního podnětu nebo na žádost jiných příslušných orgánů zrušit povolení používat výjimku udělenou podle odstavce 1, jak je upřesněno v odstavci 6, jestliže zjistí, že je výjimka používána způsobem, který se liší od jejího původního účelu, nebo pokud se domnívá, že výjimka je používána k obcházení požadavků stanovených v tomto článku.
Příslušné orgány o tomto zrušení informují orgán ESMA a ostatní příslušné orgány a své rozhodnutí plně zdůvodní.
6. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem stanovících:
a)
rozsah uveřejňovaných kupních a prodejních cen nebo kotací určených tvůrci trhu a intenzity obchodních zájmů na těchto cenách pro každou kategorii dotčeného finančního nástroje v souladu s čl. 3 odst. 1, a to při zohlednění potřebného nastavení pro různé druhy systémů obchodování podle čl. 3 odst. 2;
b)
z hlediska likvidity nejrelevantnější trh finančního nástroje v souladu s odst. 1 písm. a);
c)
zvláštní znaky sjednaného obchodu ve vztahu k různým způsobům, kterými mohou členové nebo účastníci obchodního systému takový obchod provést;
d)
sjednané obchody, které nepřispívají k tvorbě cen a využívají výjimky stanovené v odst. 1 písm. b) bodě iii);
e)
velikost pokynů, které jsou velké svým rozsahem, a druh a minimální velikost pokynů uchovávaných v systému na správu pokynů obchodního systému až do uveřejnění a u kterých lze prominout uveřejnění informací před uskutečněním obchodu podle odstavce 1, pro každou kategorii dotčeného finančního nástroje;
Orgán ESMA předloží uvedené návrhy regulačních technických norem Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
7. Výjimky poskytnuté příslušnými orgány v souladu s čl. 29 odst. 2 a čl. 44 odst. 2 směrnice 2004/39/ES a články 18, 19 a 20 nařízení (ES) č. 1287/2006 před 3. lednem 2017 přezkoumá orgán ESMA do 3. ledna 2019. Orgán ESMA vydá dotčenému příslušnému orgánu stanovisko, ve kterém posoudí, zda jsou jednotlivé výjimky nadále slučitelné s požadavky tohoto nařízení a jakéhokoliv aktu v přenesené pravomoci a jakékoli regulační technické normy vycházející z tohoto nařízení.
Článek 5
Mechanismus objemového stropu
1. K zajištění toho, že výjimky stanovené v čl. 4 odst. 1 písm. a) a čl. 4 odst. 1 písm. b) bodě i) nepoškodí nepatřičně tvorbu cen, je obchodování v rámci těchto výjimek omezeno následujícím způsobem:
a)
procentní podíl obchodování s určitým finančním nástrojem realizovaného v obchodním systému v rámci těchto výjimek je omezen na 4 % celkového objemu obchodování s daným finančním nástrojem ve všech obchodních systémech v celé Unii za období předcházejících 12 měsíců;
b)
celkový objem obchodování s určitým finančním nástrojem realizovaného v rámci těchto výjimek v Unii je omezen na 8 % celkového objemu obchodování s daným finančním nástrojem ve všech obchodních systémech v celé Unii za období předcházejících 12 měsíců.
Tento mechanismus objemového stropu se nevztahuje na sjednané obchody, které jsou obchody s akciemi, cennými papíry nahrazujícími jiné cenné papíry, fondy obchodovanými v obchodním systému, certifikáty či jinými podobnými finančními nástroji, pro které neexistuje likvidní trh určený v souladu s čl.2 odst. 1 bodem 17 písm. b), a jsou realizovány v rámci procentní hodnoty vhodné referenční ceny podle čl. 4 odst. 1 písm. b) bodu ii), ani na sjednané obchody, které podléhají jiným podmínkám, než je aktuální tržní cena daného finančního nástroje podle čl. 4 odst. 1 písm. b) bodu iii).
2. Překročí-li procentní podíl obchodování s určitým finančním nástrojem realizovaného v obchodním systému v rámci těchto výjimek limit uvedený v odst. 1 písm. a), pozastaví příslušný orgán, který uplatňování těchto výjimek v daném obchodním systému povolil, jejich využívání v daném obchodním systému pro daný finanční nástroj na základě údajů uveřejněných orgánem ESMA podle odstavce 4, a to do dvou pracovních dnů a na dobu šesti měsíců.
3. Překročí-li procentní podíl obchodování s určitým finančním nástrojem realizovaného ve všech obchodních systémech v celé Unii v rámci těchto výjimek limit uvedený v odst. 1 písm. b), pozastaví všechny příslušné orgány do dvou pracovních dnů využívání těchto výjimek v celé Unii na dobu šesti měsíců.
4. Orgán ESMA uveřejní do pěti pracovních dnů po konci každého kalendářního měsíce celkový objem obchodování s jednotlivými finančními nástroji v Unii za předcházejících 12 měsíců, procentní podíl obchodování s jednotlivými finančními nástroji realizovaného v rámci těchto výjimek v celé Unii a rovněž v jednotlivých obchodních systémech za předcházejících 12 měsíců, jakož i metodiku použitou pro stanovení těchto procentních podílů.
5. V případě, že zpráva uvedená v odstavci 4 určí obchodní systém, kde obchodování s jakýmkoli finančním nástrojem realizované v rámci těchto výjimek překročilo 3,75 % z celkového objemu obchodování Unie s tímto finančním nástrojem, a to na základě předcházejících 12 měsíců obchodování, uveřejní orgán ESMA další zprávu do pěti pracovních dnů od 15. dne kalendářního měsíce, v němž je zpráva uvedená v odstavci 4 uveřejněna. Tato zpráva obsahuje informace uvedené v odstavci 4 týkající se finančních nástrojů, u nichž bylo výše uvedených 3,75 % překročeno.
6. V případě, že zpráva uvedená v odstavci 4 určí, že celkové obchodování Unie s jakýmkoli finančním nástrojem realizované v rámci těchto výjimek překročilo 7,75 % z celkového objemu obchodování Unie s tímto finančním nástrojem, a to na základě předcházejících 12 měsíců obchodování, orgán ESMA uveřejní další zprávu do pěti pracovních dnů od 15. dne kalendářního měsíce, v němž je zpráva uvedená v odstavci 4 uveřejněna. Tato zpráva obsahuje informace uvedené v odstavci 4 týkající se finančních nástrojů, u nichž bylo překročeno výše uvedených 7,75 %.
7. Za účelem zajištění spolehlivého základu pro monitorování obchodování, které je realizováno v rámci těchto výjimek, a pro určení toho, zda byly překročeny limity uvedené v odstavci 1, jsou organizátoři obchodních systémů povinni mít zavedeny systémy a postupy, které:
a)
umožní identifikaci veškerých obchodů realizovaných v jejich obchodním systému v rámci těchto výjimek; a
b)
zajistí, že obchodování v rámci těchto výjimek nepřekročí za žádných okolností povolený procentní podíl podle odst. 1 písm. a).
8. Lhůta pro uveřejnění údajů o obchodování orgánem ESMA, během níž je monitorováno obchodování s určitým finančním nástrojem v rámci těchto výjimek, začíná běžet 3. ledna 2016. Aniž je dotčen čl. 4 odst. 5, jsou příslušné orgány oprávněny pozastavit uplatňování těchto výjimek počínaje dnem použití tohoto nařízení a poté na měsíční bázi.
9. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem k upřesnění metody, včetně označování obchodů, kterou používá pro shromažďování, výpočet a uveřejňování údajů o obchodech podle odstavce 4 za účelem poskytnutí přesného vyčíslení celkového objemu obchodování s jednotlivými finančními nástroji a procentních podílů obchodování využívajícího tyto výjimky v celé Unii a v jednotlivých obchodních systémech.
Orgán ESMA předloží uvedené návrhy regulačních technických norem Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 6
Požadavky poobchodní transparentnosti pro obchodní systémy v souvislosti s akciemi, cennými papíry nahrazujícími jiné cenné papíry, fondy obchodovanými v obchodním systému, certifikáty a jinými podobnými finančními nástroji
1. Organizátoři trhu a investiční podniky provozující obchodní systém uveřejňují cenu, objem a čas obchodů provedených s akciemi, cennými papíry nahrazujícími jiné cenné papíry, fondy obchodovanými v obchodním systému, certifikáty a jinými podobnými finančními nástroji obchodovanými v tomto obchodním systému. Organizátoři trhu a investiční podniky provozující obchodní systém uveřejňují podrobnosti o těchto obchodech v okamžiku co nejbližším reálnému času, jak je to jen technicky možné.
2. Organizátoři trhu a investiční podniky provozující obchodní systém umožní za přiměřených obchodních podmínek a na nediskriminačním základě investičním podnikům, které jsou povinny uveřejňovat podrobnosti o svých obchodech s akciemi, cennými papíry nahrazujícími jiné cenné papíry, fondy obchodovanými v obchodním systému, certifikáty a jinými podobnými finančními nástroji podle článku 20, přístup k mechanismům, jež využívají k uveřejňování informací podle odstavce 1 tohoto článku.
Článek 7
Povolení odkladu uveřejnění
1. Příslušné orgány mohou povolit organizátorům trhu a investičním podnikům provozujícím obchodní systém odložit uveřejnění podrobností o obchodech na základě druhu nebo objemu těchto obchodů.
Příslušné orgány mohou povolit odložit uveřejnění zejména u obchodů, které jsou rozsahem větší než obvyklý tržní objem pro dané akcie, cenné papíry nahrazující jiné cenné papíry, fondy obchodované v obchodním systému, certifikáty či jiné podobné finanční nástroje nebo danou kategorii akcií, cenných papírů nahrazujících jiné cenné papíry, fondů obchodovaných v obchodním systému, certifikátů či jiných podobných finančních nástrojů.
Organizátoři trhu a investiční podniky provozující obchodní systém si předem opatří souhlas příslušného orgánu s navrhovanými opatřeními na odklad uveřejnění obchodu a tato opatření jasně sdělí účastníkům trhu a veřejnosti. Orgán ESMA sleduje uplatňování těchto opatření pro odklad uveřejnění obchodu a předkládá Komisi výroční zprávu o tom, jak jsou uvedená opatření uplatňována v praxi.
Pokud daný příslušný orgán povolí odklad uveřejnění a příslušný orgán jiného členského státu s tím nebo s účinným uplatňováním uděleného povolení nesouhlasí, může daný příslušný orgán věc znovu předložit orgánu ESMA, který může jednat na základě pravomocí, jež mu svěřuje článek 19 nařízení (EU) č. 1095/2010.
2. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem, kterými se způsobem umožňujícím uveřejnění informací požadovaných podle článku 64 směrnice 2014/65/EU stanoví:
a)
údaje o obchodech, které musí investiční podniky, včetně systematických internalizátorů, organizátorů trhu a investičních podniků provozujících obchodní systém zpřístupnit veřejnosti pro každou kategorii dotčeného finančního nástroje v souladu s čl. 6 odst. 1, včetně identifikačních označení různých druhů obchodů uveřejňovaných podle čl. 6 odst. 1 a článku 20, které rozlišují mezi obchody ovlivňovanými faktory spojenými v prvé řadě s hodnotou finančních nástrojů a obchody ovlivňovanými jinými faktory;
b)
lhůta, která odpovídá povinnosti uveřejnit informace co nejbliže reálnému času, včetně případů, kdy jsou obchody prováděny mimo běžnou dobu obchodování.
c)
podmínky, za nichž lze investičním podnikům, včetně systematických internalizátorů, organizátorů trhu a investičních podniků provozujícím obchodní systém povolit odklad uveřejnění údajů o obchodech pro každou kategorii dotčeného finančního nástroje v souladu s odstavcem 1 tohoto článku a s čl. 20 odst. 1;
d)
kritéria uplatňovaná při rozhodování o obchodech, u kterých je z důvodu jejich objemu nebo druhu, včetně profilu likvidity, použitých akcií, cenných papírů nahrazujících jiné cenné papíry, fondů obchodovaných v obchodním systému, certifikátů či jiných podobných finančních nástrojů povolen odklad uveřejnění, a to pro každou kategorii dotčeného finančního nástroje.
Orgán ESMA předloží uvedené návrhy regulačních technických norem Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem. podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
KAPITOLA 2
Transparentnost pro nekapitálové nástroje
Článek 8
Požadavky předobchodní transparentnosti pro obchodní systémy v souvislosti s dluhopisy, strukturovanými finančními produkty, povolenkami na emise a deriváty
1. Organizátoři trhu a investiční podniky provozující obchodní systém uveřejňují aktuální kupní a prodejní ceny, jakož i intenzitu obchodních zájmů na uvedených cenách, které jsou sdělovány prostřednictvím jejich systémů pro dluhopisy, strukturované finanční produkty, povolenky na emise a deriváty obchodované v obchodním systému. Tento požadavek se rovněž vztahuje na vykonavatelný projev zájmu. Organizátoři trhu a investiční podniky provozující obchodní systém tyto informace průběžně uveřejňují během běžné doby obchodování. Tato povinnost uveřejňování se nevztahuje na obchody s deriváty nefinančních protistran, které snižují objektivně měřitelné riziko přímo spojené s obchodní činností nebo financováním této protistrany nebo pokladními finančními operacemi nefinanční protistrany nebo této skupiny.
2. Požadavky na transparentnost uvedené v odstavci 1 jsou nastaveny pro různé druhy systémů obchodování, včetně systémů obchodování založených na knize pokynů, na kotacích a na periodických aukcích, hybridních systémů a systémů hlasového obchodování (voice trading).
3. Organizátoři trhu a investiční podniky provozující obchodní systém umožní za přiměřených obchodních podmínek a na nediskriminačním základě investičním podnikům, které jsou povinny uveřejňovat své kotace dluhopisů, strukturovaných finančních produktů, povolenek na emise a derivátů podle článku 18, přístup k mechanismům, jež využívají k uveřejňování informací uvedených v odstavci 1.
4. Organizátoři trhu a investiční podniky provozující obchodní systém uveřejní v případě, že je poskytnuta výjimka podle čl. 9 odst. 1 písm. b), alespoň orientační předobchodní kupní cenu a orientační prodejní cenu, která se blíží ceně obchodních zájmů oznámené prostřednictvím jejich systémů dluhopisů, strukturovaných finančních produktů, povolenek na emise a derivátů obchodovaných v obchodním systému. Organizátoři trhu a investiční podniky provozující obchodní systém tyto informace veřejnosti vhodnými elektronickými prostředky průběžně zpřístupňují během běžné doby obchodování. Uvedené mechanismy zajistí, že informace budou poskytovány za přiměřených obchodních podmínek a na nediskriminačním základě.
Článek 9
Výjimky pro nekapitálové nástroje
1. Příslušné orgány mohou organizátorům trhu a investičním podnikům provozujícím obchodní systém prominout povinnost uveřejnit informace podle čl. 8 odst. 1 v případě:
a)
pokynů, které jsou rozsahem větší než obvyklý tržní objem, a pokynů uchovávaných v systému na správu pokynů obchodního systému až do uveřejnění;
b)
vykonavatelných projevů zájmu v systémech žádostí o kotace a hlasového obchodování (voice trading), jejichž objem překračuje konkrétní objem pro daný finanční nástroj, což by poskytovatele likvidity vystavilo přílišnému riziku, a s ohledem na skutečnost, zda jsou příslušní účastníci trhu retailovými či profesionálními investory;
c)
derivátů, které nepodléhají povinnosti obchodování uvedené v článku 28, a jiných finančních nástrojů, pro něž neexistuje likvidní trh.
2. Před poskytnutím výjimky v souladu s odstavcem 1 příslušné orgány oznámí zamýšlené využití každé jednotlivé výjimky orgánu ESMA a dalším příslušným orgánům a poskytnou vysvětlení k jejich fungování. Oznámení o záměru poskytnout výjimku se podá nejpozději čtyři měsíce před zamýšlenou dobou, kdy má výjimka nabýt účinku. Do dvou měsíců od obdržení oznámení vydá orgán ESMA dotčenému příslušnému orgánu stanovisko, ve kterém posoudí slučitelnost dané výjimky s požadavky stanovenými v odstavci 1 a specifikovanými v regulačních technických normách přijatých podle odstavce 5. Pokud daný příslušný orgán poskytne výjimku a příslušný orgán jiného členského státu s tím nesouhlasí, může daný příslušný orgán věc předložit zpět orgánu ESMA, který může jednat na základě pravomocí, jež mu svěřuje článek 19 nařízení (EU) č. 1095/2010. Orgán ESMA sleduje uplatňování výjimek a předkládá Komisi výroční zprávu o tom, jak jsou uvedené výjimky uplatňovány v praxi.
3. Příslušné orgány mohou z vlastního podnětu nebo na žádost jiných příslušných orgánů zrušit výjimku poskytnutou podle odstavce 1, pokud zjistí, že je výjimka využívána způsobem odchylným od původního účelu, nebo pokud se domnívají, že je výjimka využívána k obcházení požadavků stanovených v tomto článku.
Příslušné orgány o tomto zrušení neprodleně informují orgán ESMA a ostatní příslušné orgány ještě předtím, než nabude účinnosti a své rozhodnutí plně zdůvodní.
4. Příslušný orgán odpovědný za dohled nad jedním nebo několika obchodními systémy, v nichž je obchodována určitá kategorie dluhopisů, strukturovaných finančních produktů, povolenek na emise či derivátů, může povinnosti uvedené v článku 8 dočasně pozastavit, jestliže likvidita dané kategorie finančního nástroje nedosahuje stanovené prahové hodnoty. Tato prahová hodnota se definuje na základě objektivních kritérií specifických pro trh s příslušným finančním nástrojem. Oznámení o dočasném pozastavení se uveřejní na internetových stránkách dotčeného příslušného orgánu.
Dočasné pozastavení platí po počáteční dobu nepřekračující tři měsíce ode dne, kdy bylo uveřejněno na internetových stránkách dotčeného příslušného orgánu. Může být prodlouženo o další období nepřekračující vždy tři měsíce, pokud důvody pro dočasné pozastavení nadále trvají. Pokud není dočasné pozastavení po uplynutí uvedené tříměsíční lhůty prodlouženo, jeho platnost automaticky skončí.
Před pozastavením povinností uvedených v článku 8 nebo před prodloužením jejich dočasného pozastavení podle tohoto odstavce oznámí dotčený příslušný orgán orgánu ESMA svůj záměr a poskytne vysvětlení. Orgán ESMA vydá co nejdříve příslušnému orgánu stanovisko, zda je podle jeho názoru uvedené pozastavení nebo prodloužení dočasného pozastavení podle prvního a druhého pododstavce opodstatněné.
5. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem, které stanoví:
a)
parametry a metody pro výpočet prahové hodnoty likvidity podle odstavce 4 ve vztahu k finančnímu nástroji. Parametry a metody pro členské státy vypočítávající prahovou hodnotu se stanoví takovým způsobem, že pokud je dosaženo prahové hodnoty, představuje to významný pokles likvidity v rámci všech systémů v Unii pro dotčený finanční nástroj na základě kritérií použitých podle čl. 2 odst. 1 bodu 17;
b)
rozsah kupních a prodejních cen či kotací a intenzitu obchodních zájmů na těchto cenách nebo předobchodních orientačních kupních a prodejních cen blízkých ceně obchodního zájmu, které mají být uveřejněny pro každou kategorii dotčeného finančního nástroje v souladu s čl. 8 odst. 1 a 4, a to při zohlednění potřebného nastavení pro různé druhy systémů obchodování podle čl. 8 odst. 2;
c)
velikost pokynů, které jsou velké svým rozsahem a druh a minimální velikost pokynů uchovávaných v systému na správu pokynů až do uveřejnění, u nichž může být prominuta povinnost předobchodního uveřejnění podle odstavce 1 pro každou kategorii daného finančního nástroje;
d)
konkrétní objem pro daný finanční nástroj uvedený v odst. 1 písm. b) a definice systémů žádostí o kotace a hlasového obchodování, u kterých lze uveřejnění informací před uskutečněním obchodu podle odstavce 1 prominout.
Při stanovení objemu pro daný finanční nástroj, který by poskytovatele likvidity vystavil přílišnému riziku a v souladu s odst. 1 písm. b) zohledňuje skutečnost, zda jsou příslušní účastníci trhu retailovými či profesionálními investory, zohlední orgán ESMA níže uvedené faktory:
i)
zda by při takových objemech poskytovatelé likvidity byli schopni zajistit svá rizika;
ii)
pokud trh s příslušným finančním nástrojem nebo kategorií finančních nástrojů sestává zčásti z retailových investorů, průměrnou hodnotu obchodů provedených takovými investory;
e)
finanční nástroje nebo druhy finančních nástrojů, pro něž neexistuje likvidní trh a u kterých může být prominuto uveřejnění informací před uskutečněním obchodu podle odstavce 1.
Orgán ESMA předloží uvedené návrhy regulačních technických norem Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 10
Požadavky poobchodní transparentnosti pro obchodní systémy v souvislosti s dluhopisy, strukturovanými finančními produkty, povolenkami na emise a deriváty
1. Organizátoři trhu a investiční podniky provozující obchodní systém uveřejní cenu, objem a čas obchodů provedených s dluhopisy, strukturovanými finančními produkty, povolenkami na emise a deriváty obchodovanými v obchodním systému. Organizátoři trhu a investiční podniky provozující obchodní systém uveřejňují podrobnosti o těchto obchodech v okamžiku co nejbližším reálnému času, jak je to jen technicky možné.
2. Organizátoři trhu a investiční podniky provozující obchodní systém umožní za přiměřených obchodních podmínek a na nediskriminačním základě investičním podnikům, které jsou povinny uveřejňovat své obchody s dluhopisy, strukturovanými finančními produkty, povolenkami na emise a deriváty podle článku 21, přístup k mechanismům, jež využívají k uveřejňování informací uvedených v odstavci 1.
Článek 11
Povolení odkladu uveřejnění
1. Příslušné orgány mohou organizátorům trhu a investičním podnikům provozujícím obchodní systém povolit odklad uveřejnění podrobností o obchodech na základě objemu nebo typu obchodu.
Příslušné orgány mohou povolit odklad uveřejnění zejména u obchodů, které:
a)
jsou velké svým rozsahem v porovnání s obvyklým tržním objemem pro dané dluhopisy, strukturované finanční produkty, povolenky na emise či deriváty obchodované v obchodním systému nebo pro danou kategorii dluhopisů, strukturovaných finančních produktů, povolenek na emise či derivátů obchodovaných v obchodním systému; nebo
b)
se týkají dluhopisů, strukturovaných finančních produktů, povolenek na emise či derivátů obchodovaných v obchodním systému nebo kategorie dluhopisů, strukturovaných finančních produktů, povolenek na emise či derivátů obchodovaných v obchodním systému, pro něž neexistuje likvidní trh;
c)
jsou většího objemu, než je objem specifický pro dané dluhopisy, strukturované finanční produkty, povolenky na emise či deriváty obchodované v obchodním systému nebo pro danou kategorii dluhopisů, strukturovaných finančních produktů, povolenek na emise či derivátů obchodovaných v obchodním systému, který by poskytovatele likvidity vystavil přílišnému riziku a zohledňuje skutečnost, zda jsou příslušní účastníci trhu retailovými či profesionálními investory.
Organizátoři trhu a investiční podniky provozující obchodní systém si předem opatří souhlas příslušného orgánu s navrhovanými opatřeními na odklad uveřejnění obchodu a tato opatření jasně zpřístupní účastníkům trhu a veřejnosti. Orgán ESMA sleduje uplatňování těchto opatření pro odklad uveřejnění obchodu a předkládá Komisi výroční zprávu o tom, jak jsou uvedená opatření využívána v praxi.
2. Příslušný orgán odpovědný za dohled nad jedním nebo několika obchodními systémy, v nichž je obchodována určitá kategorie dluhopisů, strukturovaných finančních produktů, povolenek na emise či derivátů, může povinnosti uvedené v článku 10 dočasně pozastavit, jestliže likvidita dané kategorie finančního nástroje nedosahuje prahové hodnoty stanovené v souladu s metodikou uvedenou v čl. 9 odst. 5 písm. a). Tato prahová hodnota se definuje na základě objektivních kritérií specifických pro trh s příslušným finančním nástrojem. Dočasné pozastavení se uveřejní na internetových stránkách dotčeného příslušného orgánu.
Dočasné pozastavení platí po počáteční dobu nepřekračující tři měsíce ode dne, kdy bylo uveřejněno na internetových stránkách dotčeného příslušného orgánu. Může být prodlouženo o další období nepřekračující vždy tři měsíce, pokud důvody pro dočasné pozastavení nadále trvají. Není-li dočasné pozastavení po uplynutí uvedené tříměsíční lhůty prodlouženo, jeho platnost automaticky skončí.
Před pozastavením nebo prodloužením dočasného pozastavení povinností uvedených v článku 10 oznámí dotčený příslušný orgán orgánu ESMA svůj záměr a poskytne vysvětlení. Orgán ESMA vydá co nejdříve příslušnému orgánu stanovisko, zda je podle jeho názoru uvedené pozastavení nebo prodloužení dočasného pozastavení podle prvního a druhého pododstavce opodstatněné.
3. Příslušné orgány mohou ve spojení s povolením odkladu uveřejnění:
a)
po dobu trvání odkladu požadovat uveřejnění omezených podrobností o určitém obchodu nebo podrobností o několika obchodech v souhrnné podobě nebo kombinaci obou možností;
b)
umožnit neuveřejňovat objem jednotlivých obchodů po prodlouženou dobu trvání odkladu;
c)
pokud jde o nekapitálové nástroje jiné než veřejnoprávní dluhopisy, umožnit uveřejnění několika obchodů v souhrnné podobě po prodlouženou dobu trvání odkladu;
d)
pokud jde o veřejnoprávní dluhopisy, umožnit uveřejnění několika obchodů v souhrnné podobě po blíže neurčenou dobu.
Pokud jde o veřejnoprávní dluhopisy, lze písmena b) a d) použít buď odděleně nebo po sobě, přičemž po uplynutí prodloužené doby, během níž je možné neuveřejňovat objem, by objem obchodů mohl být uveřejněn v souhrnné podobě.
Pokud jde o všechny ostatní finanční nástroje, po uplynutí doby odkladu se uveřejní zbývající podrobnosti o obchodu a veškeré podrobnosti o jednotlivých obchodech.
4. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem, kterými se způsobem umožňujícím uveřejnění informací požadovaných podle článku 64 směrnice 2014/65/EU stanoví:
a)
podrobnosti o obchodech, které musí investiční podniky, včetně systematických internalizátorů, organizátorů trhu a investičních podniků provozujících obchodní systém zpřístupnit veřejnosti pro každou kategorii dotčeného finančního nástroje v souladu s čl. 10 odst. 1, včetně identifikačních označení různých druhů obchodů uveřejňovaných podle čl. 10 odst. 1 a článku 21 odst. 1, které rozlišují mezi obchody ovlivňovanými faktory spojenými v prvé řadě s hodnotou finančních nástrojů a obchody ovlivňovanými jinými faktory;
b)
lhůta, která odpovídá povinnosti uveřejnit informace co nejbliže reálnému času, včetně případů, kdy jsou obchody prováděny mimo běžnou dobu obchodování;
c)
podmínky, za nichž lze investičním podnikům, včetně systematických internalizátorů, organizátorů trhu a investičních podniků provozujících obchodní systém, povolit odklad uveřejnění údajů o obchodech pro každou kategorii dotčeného finančního nástroje v souladu s odstavcem 1 tohoto článku a s čl. 21 odst. 4;
d)
kritéria uplatňovaná při určování objemu a druhu obchodu, pro který je podle odstavce 3 povolen odklad uveřejnění a uveřejnění omezených podrobností o obchodu, nebo uveřejnění podrobností o několika obchodech v souhrnné podobě nebo neuveřejnění objemu obchodu se zvláštním zřetelem k povolení prodloužené doby odkladu pro určité finanční nástroje v závislosti na jejich likviditě.
Orgán ESMA předloží uvedené návrhy regulačních technických norem Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
KAPITOLA 3
Povinnost nabízet údaje o obchodech samostatně a za přiměřených obchodních podmínek
Článek 12
Povinnost poskytovat předobchodní a poobchodní údaje samostatně
1. Organizátoři trhu a investiční podniky provozující obchodní systém poskytnou informace uveřejněné v souladu s články 3, 4 a 6 až 11 jako samostatně nabízené údaje o předobchodní a poobchodní transparentnosti.
2. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem specifikujících nabízené údaje o předobchodní a poobchodní transparentnosti, včetně úrovně členění údajů, které mají být poskytnuty podle odstavce 1.
Orgán ESMA předloží uvedené návrhy regulačních technických norem Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 13
Povinnost poskytovat předobchodní a poobchodní údaje za přiměřených obchodních podmínek
1. Organizátoři trhu a investiční podniky provozující obchodní systém poskytnou informace uveřejňované v souladu s články 3,4 a 6 až 11 za přiměřených obchodních podmínek a zajistí k informacím nediskriminační přístup. Tyto informace jsou poskytovány bezplatně 15 minut po uveřejnění.
2. Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 50 objasňující, co jsou přiměřené obchodní podmínky uveřejňování informací uvedené v odstavci 1.
HLAVA III
TRANSPARENTNOST PRO SYSTEMATICKÉ INTERNALIZÁTORY A INVESTIČNÍ PODNIKY PROVOZUJÍCÍ MIMOBURZOVNÍ OBCHODY (OTC)
Článek 14
Povinnost systematických internalizátorů uveřejňovat pevné kotace akcií, cenných papírů nahrazujících jiné cenné papíry, fondů obchodovaných v obchodním systému, certifikátů a jiných podobných finančních nástrojů
1. Investiční podniky uveřejňují pevné kotace týkající se takových akcií, cenných papírů nahrazujících jiné cenné papíry, fondů obchodovaných v obchodním systému, certifikátů a jiných podobných finančních nástrojů obchodovaných v obchodním systému, pro které jsou systematickými internalizátory a pro které existuje likvidní trh.
Neexistuje-li pro finanční nástroje uvedené v prvním pododstavci likvidní trh, poskytnou systematičtí internalizátoři kotace svým zákazníkům na požádání.
2. Tento článek a články 15, 16 a 17 se použijí na systematické internalizátory při obchodech s objemy nepřesahujícími standardní tržní objem. Na systematické internalizátory se nevztahují ustanovení tohoto článku a článků 15, 16 a 17, pokud jejich obchody přesahují standardní tržní objem.
3. Systematičtí internalizátoři mohou rozhodnout o objemu nebo objemech obchodů, jejichž ceny budou kotovat. Minimální kotovaný objem se rovná alespoň 10 % standardního tržního objemu akcie, cenného papíru nahrazujícího jiné cenné papíry, fondu obchodovaného v obchodním systému, certifikátu nebo jiného podobného finančního nástroje obchodovaného v obchodním systému. Pro konkrétní akcii, cenné papíry nahrazující jiné cenné papíry, fond obchodovaný v obchodním systému, certifikát či jiný podobný finanční nástroj obchodovaný v obchodním systému zahrnuje každá kotace pevnou kupní nebo prodejní cenu nebo ceny pro objem nebo objemy až do velikosti standardního tržního objemu pro kategorii akcií, cenných papírů nahrazujících jiné cenné papíry, fondů obchodovaných v obchodním systému, certifikátů či jiných podobných finančních nástrojů, ke které daný finanční nástroj patří. Cena nebo ceny odrážejí převažující tržní podmínky pro tuto akcii, cenný papír nahrazující jiný cenný papír, fond obchodovaný v obchodním systému, certifikát či jiný podobný finanční nástroj.
4. Akcie, cenné papíry nahrazující jiné cenné papíry, fondy obchodované v obchodním systému, certifikáty a jiné podobné finanční nástroje se sdružují do druhů na základě aritmetického průměru hodnoty pokynů prováděných pro tento finanční nástroj na trhu. Standardním tržním objemem každé kategorie akcií, cenných papírů nahrazujících jiné cenné papíry, fondů obchodovaných v obchodním systému, certifikátů a jiných podobných finančních nástrojů je objem představující aritmetický průměr hodnot pokynů provedených na trhu pro finanční nástroje patřící do každé kategorie.
5. Pro každou akcii, cenný papír nahrazující jiný cenný papír, fond obchodovaný v obchodním systému, certifikát nebo jiný podobný finanční nástroj se trh skládá ze všech pokynů provedených v souvislosti s daným finančním nástrojem v Unii kromě pokynů, které v porovnání s obvyklým tržním objemem představují svým měřítkem velký rozsah.
6. Orgán příslušný pro trh nejrelevantnější z hlediska likvidity ve smyslu článku 26 stanoví nejméně jednou ročně na základě aritmetického průměru hodnot pokynů provedených na trhu pro danou akcii, cenný papír nahrazující jiný cenný papír, fond obchodovaný v obchodním systému, certifikát a jiný podobný finanční nástroj kategorii, ke které daný finanční nástroj patří. Tyto informace se zpřístupňují všem účastníkům trhu a předávají se orgánu ESMA, který je uveřejní na svých internetových stránkách.
7. K zajištění účinného oceňování akcií, cenných papírů nahrazujících jiné cenné papíry, fondů obchodovaných v obchodním systému, certifikátů a jiných podobných finančních nástrojů a k maximalizaci možnosti investičních podniků dosáhnout pro své zákazníky nejlepších podmínek vypracuje orgán ESMA návrhy regulačních technických norem k upřesnění podmínek pro uveřejnění pevné kotace, jak je uvedeno v odstavci 1, určení, zda ceny odrážejí převažující tržní podmínky uvedené v odstavci 3, a standardního tržního objemu, jak je uvedeno v odstavcích 2 a 4.
Orgán ESMA předloží uvedené návrhy regulačních technických norem Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 15
Provádění pokynů na účet zákazníka
1. Systematičtí internalizátoři své kotace uveřejňují pravidelně a průběžně během obvyklé doby obchodování. Mohou své kotace kdykoli aktualizovat. Za výjimečných podmínek na trhu mohou své kotace stáhnout.
Členské státy vyžadují, aby podniky, které splňují definici systematického internalizátora, to oznámily svému příslušnému orgánu. Toto oznámení je předáno orgánu ESMA. Orgán ESMA vytvoří seznam všech systematických internalizátorů v Unii.
Kotace se uveřejňuje způsobem snadno dostupným pro ostatní účastníky trhu za přiměřených obchodních podmínek.
2. Systematičtí internalizátoři provádějí v soualdu s článkem 27 směrnice 2014/65/EU pokyny, které obdrží od zákazníků v souvislosti s akciemi, cennými papíry nahrazujícími jiné cenné papíry, fondy obchodovanými v obchodním systému, certifikáty a jinými podobnými finančními nástroji, pro které jsou systematickými internalizátory, za ceny kotované v okamžiku přijetí pokynu.
Avšak v odůvodněných případech mohou tyto pokyny provádět za cenu lepší, pokud tato cena spadá do uveřejněného rozpětí blízkého podmínkám trhu.
3. Systematičtí internalizátoři mohou provádět pokyny, které obdrží od profesionálních zákazníků, za ceny odlišné od cen kotovaných, aniž by museli plnit požadavky stanovené v odstavci 2, a to u obchodů, u nichž je realizace několika cenných papírů součástí jednoho obchodu, nebo u pokynů, které podléhají podmínkám jiným než aktuální tržní cena.
4. Pokud systematický internalizátor, jenž uvádí pouze jednu kotaci nebo jehož nejvyšší kotace je nižší než standardní tržní objem, obdrží od zákazníka pokyn týkající se objemu vyššího, než je jím kotovaný objem, ale nižšího, než je standardní tržní objem, může se rozhodnout tu část pokynu, která přesahuje velikost jeho kotace, provést za předpokladu, že bude provedena za kotovanou cenu, není-li podle odstavců 2 a 3 dovoleno něco jiného. Pokud systematický internalizátor kotuje různé objemy a obdrží a rozhodne se provést pokyn spadající mezi tyto objemy, provede jej za jednu z kotovaných cen v souladu s článkem 28 směrnice 2014/65/EU, není-li podle podmínek odstavců 2 a 3 tohoto článku dovoleno něco jiného.
5. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 50 objasňující přiměřené obchodní podmínky pro uveřejnění informací uvedených v odstavci 1.
Článek 16
Povinnosti příslušných orgánů
Příslušné orgány kontrolují:
a)
zda investiční podniky pravidelně aktualizují kupní a prodejní ceny uveřejňované v souladu s článkem 14 a udržují ceny, které odrážejí převažující podmínky trhu;
b)
zda investiční podniky splňují podmínky pro provedení za lepší ceny, jak je stanoveno v čl. 15 odst. 2.
Článek 17
Přístup ke kotacím
1. Na základě svých obchodních politik a způsobem objektivním a nediskriminačním mohou systematičtí internalizátoři rozhodnout, kterým zákazníkům umožní přístup ke svým kotacím. Za tímto účelem musí mít jasná pravidla pro přístup ke svým kotacím. Systematičtí internalizátoři mohou odmítnout uzavřít nebo mohou ukončit obchodní vztahy se zákazníky na základě obchodních důvodů, jakými jsou například solventnost zákazníka, riziko protistrany a konečné vypořádání obchodu.
2. K omezení rizika hromadění obchodů stejného zákazníka mohou systematičtí internalizátoři nediskriminačním způsobem omezit počet obchodů od téhož zákazníka, které se za uveřejněných podmínek zaváží uzavřít. Mohou nediskriminačním způsobem a v souladu s článkem 28 směrnice 2014/65/EU omezit celkový počet současných obchodů různých zákazníků, avšak pouze v případě, kdy počet nebo objem pokynů ze strany zákazníků značně převyšuje normu.
3. K zajištění účinného oceňování akcií, cenných papírů nahrazujících jiné cenné papíry, fondů obchodovaných v obchodním systému, certifikátů a jiných podobných finančních nástrojů a k maximalizaci možnosti investičních podniků dosáhnout pro jejich zákazníky nejlepších podmínek přijme Komise akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 50 stanovující:
a)
kritéria pro určení, kdy se kotace uveřejňuje pravidelně a průběžně a je snadno dostupná, jak je uvedeno v čl. 15 odst. 1, jakož i prostředky, kterými mohou investiční podniky splnit svou povinnost uveřejnit kotace, k nimž patří tyto možnosti:
i)
prostřednictvím infrastruktury kteréhokoli regulovaného trhu, který přijal dotčený finanční nástroj k obchodování;
ii)
prostřednictvím schváleného systému pro uveřejňování informací;
iii)
prostřednictvím vlastních opatření;
b)
kritéria pro určení toho, kdy je realizace několika cenných papírů součástí jednoho obchodu, nebo pokynů, které podléhají podmínkám jiným než aktuální tržní cena, jak je uvedeno v čl. 15 odst. 3;
c)
kritéria pro určení toho, co lze považovat za výjimečné podmínky na trhu umožňující stažení kotací, i podmínky aktualizace kotací, jak je uvedeno v čl. 15 odst. 1;
d)
kritéria pro určení toho, kdy počet nebo objem pokynů ze strany zákazníků značně převyšuje normu, jak je uvedeno v odstavci 2;
e)
kritéria pro určení toho, kdy ceny spadají do uveřejněného rozpětí blízkého tržním podmínkám, jak je uvedeno v čl. 15 odst. 2.
Článek 18
Povinnost systematických internalizátorů uveřejňovat pevné kotace týkající se dluhopisů, strukturovaných finančních produktů, povolenek na emise a derivátů
1. Investiční podniky uveřejňují pevné kotace týkající se dluhopisů, strukturovaných finančních produktů, povolenek na emise a derivátů obchodovaných v obchodním systému, u nichž jsou systematickým internalizátorem a pro které existuje likvidní trh, jsou-li splněny tyto podmínky:
a)
jsou požádáni o kotaci zákazníkem systematického internalizátora;
b)
souhlasí s poskytnutím kotace.
2. V případě dluhopisů, strukturovaných finančních produktů, povolenek na emise a derivátů obchodovaných v obchodním systému, pro které neexistuje likvidní trh, zpřístupňují systematičtí internalizátoři kotace zákazníkům na požádání, souhlasí-li s poskytnutím kotace. Tato povinnost může být prominuta, jsou-li splněny podmínky uvedené v čl. 9 odst. 1.
3. Systematičtí internalizátoři mohou své kotace kdykoli aktualizovat. Rovněž mohou za výjimečných podmínek na trhu své kotace stáhnout.
4. Členské státy vyžadují, aby podniky, které splňují definici systematického internalizátora, to oznámily svému příslušnému orgánu. Toto oznámení je předáno orgánu ESMA. Orgán ESMA vytvoří seznam všech systematických internalizátorů v Unii.
5. Systematičtí internalizátoři zpřístupní pevné kotace uveřejněné podle odstavce 1 svým ostatním zákazníkům. Na základě své obchodní politiky a objektivním a nediskriminačním způsobem mohou nicméně rozhodnout, kterým zákazníkům umožní přístup ke svým kotacím. Za tímto účelem musí mít systematičtí internalizátoři jasná pravidla pro přístup ke svým kotacím. Systematičtí internalizátoři mohou odmítnout uzavřít nebo mohou ukončit obchodní vztahy se zákazníky na základě obchodních důvodů, jakými jsou například solventnost zákazníka, riziko protistrany a konečné vypořádání obchodu.
6. Systematičtí internalizátoři se zaváží uzavřít obchody s jakýmkoli jiným zákazníkem, kterému je kotace zpřístupněna za uveřejněných podmínek v souladu s odstavcem 5, nepřekročí-li kotovaný objem konkrétní objem pro daný finanční nástroj určený v souladu s čl. 9 odst. 5 písm. d).
Systematičtí internalizátoři nejsou povinni uveřejňovat pevné kotace podle odstavce 1 u finančních nástrojů, jejichž likvidita klesne pod prahovou hodnotu stanovenou podle čl. 9 odst. 4.
7. Systematičtí internalizátoři mohou stanovit nediskriminačním a transparentním způsobem limity pro počet obchodů se zákazníky, které se zaváží uzavřít, podle jakékoli kotace.
8. Kotace uveřejněné podle odstavce 1 a 5 a kotace v objemu uvedeném v odstavci 6 se uveřejňují způsobem snadno dostupným pro ostatní účastníky trhu za přiměřených obchodních podmínek.
9. Kotovaná cena či ceny musí být takové, aby bylo zajištěno, že systematický internalizátor splňuje své povinnosti podle článku 27 směrnice 2014/65/EU, a musí odrážet převažující tržní podmínky, pokud jde o ceny, za kterých jsou obchody uzavírány u stejných nebo podobných finančních nástrojů v obchodních systémech.
V odůvodněných případech však mohou pokyny provádět za cenu lepší, pokud tato cena spadá do uveřejněného rozpětí blízkého podmínkám trhu.
10. Na systematcké internalizátory se nepoužije tento článek, obchodují-li v objemech překračujících konkrétní objem pro finanční nástroj určený v souladu s čl. 9 odst. 5 písm. d).
Článek 19
Sledování orgánem ESMA
1. Příslušné orgány a orgán ESMA sledují uplatňování článku 18, pokud jde o objemy, jejichž kotace jsou zpřístupněny zákazníkům investičního podniku a jiným účastníkům trhu v souvislosti s jinou obchodní činností podniku, a o to, do jaké míry kotace odrážejí převažující tržní podmínky v souvislosti s obchody se stejnými nebo podobnými finančními nástroji v obchodních systémech. Do 3. ledna 2019 předloží orgán ESMA Komisi zprávu o uplatňování článku 18. V případě významné kotace a obchodní činnosti těsně nad prahovým objemem podle čl. 18 odst. 6 nebo mimo převažující tržní podmínky předloží orgán ESMA Komisi zprávu před tímto datem.
2. Komise přijme prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 50 opatření, která stanoví objemy podle čl. 18 odst. 6 pro obchody podniku s jakýmkoli jiným zákazníkem, jemuž je kotace zpřístupněna. Konkrétní objem pro daný finanční nástroj se stanoví podle kritérií uvedených v čl. 9 odst. 5 písm. d).
3. Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 50 upřesňující, co jsou přiměřené obchodní podmínky uveřejňování kotací podle čl. 18 odst. 8.
Článek 20
Uveřejnění informací prováděné investičními podniky, včetně systematických internalizátorů, po uskutečnění obchodu s akciemi, cennými papíry nahrazujícími jiné cenné papíry, fondy obchodovanými v obchodním systému, certifikáty a jinými podobnými finančními nástroji
1. Investiční podniky, které uzavírají na vlastní účet nebo na účet zákazníků obchody s akciemi, cennými papíry nahrazujícími jiné cenné papíry, fondy obchodovanými v obchodním systému, certifikáty a jinými podobnými finančními nástroji obchodovanými v obchodních systémech, uveřejňují objem a cenu těchto obchodů, jakož i čas, kdy byly uzavřeny. Tyto informace se uveřejňují prostřednictvím schváleného systému pro uveřejňování informací.
2. Informace uveřejňované v souladu s odstavcem 1 tohoto článku a lhůty, v nichž jsou uveřejňovány, splňují požadavky přijaté podle článku 6, včetně regulačních technických norem přijatých podle čl. 7 odst. 2 písm. a). Pokud opatření přijatá podle článku 7 stanoví pro určité kategorie obchodů s akciemi, cennými papíry nahrazujícími jiné cenné papíry, fondy obchodovanými v obchodním systému, certifikáty a jinými podobnými finančními nástroji obchodovanými v obchodním systému odklad uveřejňování, vztahuje se tato možnost obdobně na obchody uzavřené mimo obchodní systému.
3. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem stanovících:
a)
identifikační označení pro různé druhy obchodů uveřejňované podle tohoto článku, které rozlišují mezi obchody ovlivňovanými faktory spojenými v prvé řadě s hodnotou finančních nástrojů a obchody ovlivňovanými jinými faktory;
b)
uplatňování povinnosti podle odstavce 1 týkající se obchodů zahrnujících použití finančních nástrojů pro účely zajištění, půjček či jiné účely, pokud směnu finančních nástrojů ovlivňují faktory jiné než aktuální tržní hodnota finančního nástroje;
c)
smluvní stranu obchodu, která má obchod uveřejnit v souladu s odstavcem 1, pokud jsou obě strany obchodu investičními podniky.
Orgán ESMA předloží uvedené návrhy regulačních technických norem Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 21
Uveřejnění informací prováděné investičními podniky, včetně systematických internalizátorů, po uskutečnění obchodu s dluhopisy, strukturovanými finančními produkty, povolenkami na emise a deriváty
1. Investiční podniky, které uzavírají na vlastní účet nebo na účet zákazníků obchodu s dluhopisy, strukturovanými finančními produkty, povolenkami na emise a deriváty obchodovanými v obchodním systému, uveřejňují objem a cenu těchto obchodů, jakož i čas, kdy byly uzavřeny. Tyto informace se uveřejňují prostřednictvím schváleného systému pro uveřejňování informací.
2. Každý jednotlivý obchod se uveřejňuje jednou prostřednictvím schváleného systém pro uveřejňování informací
3. Informace uveřejňované v souladu s odstavcem 1 a lhůty, v nichž jsou uveřejňovány, splňují požadavky přijaté podle článku 10, včetně regulačních technických norem přijatých podle čl. 11 odst. 4 písm. a) a b).
4. Příslušné orgány mohou investičním podnikům povolit odklad uveřejnění nebo mohou po dobu trvání odkladu požadovat uveřejnění omezených podrobností o určitém obchodu nebo podrobností o několika obchodech v souhrnné podobě či kombinaci obou možností nebo mohou umožnit neuveřejňovat objem jednotlivých obchodů po prodlouženou dobu odkladu nebo mohou v případě nekapitálových finančních nástrojů jiných než veřejnoprávní dluhopisy umožnit uveřejnění několika obchodů v souhrnné podobě po prodlouženou dobu trvání odkladu nebo mohou v případě veřejnoprávních dluhopisů umožnit uveřejnění několika obchodů v souhrnné podobě po blíže neurčenou dobu a mohou dočasně pozastavit povinnosti podle odstavce 1 za stejných podmínek, jaké jsou stanoveny v článku 11.
Pokud opatření přijatá podle článku 11 stanoví pro určité kategorie obchodů s dluhopisy, strukturovanými finančními produkty, povolenkami na emise a deriváty obchodovanými v obchodním systému odklad uveřejnění a uveřejnění omezených podrobností, uveřejnění podrobností v souhrnné podobě či kombinaci obou možností nebo neuveřejnění objemu, vztahuje se tato možnost na tyto obchody i v případě, že jsou uzavřeny mimo obchodní systémy.
5. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem, kterými se způsobem umožňujícím uveřejnění informací požadovaných podle článku 64 směrnice 2014/65/EU stanoví:
a)
identifikační označení pro různé druhy obchodů uveřejňované podle tohoto článku, které rozlišují mezi obchody ovlivňovanými faktory spojenými v prvé řadě s hodnotou finančních nástrojů a obchody ovlivňovanými jinými faktory;
b)
uplatňování povinnosti podle odstavce 1 týkající se obchodů zahrnujících použití finančních nástrojů pro účely zajištění, půjček či jiné účely, pokud směnu finančních nástrojů ovlivňují faktory jiné než aktuální tržní hodnota finančního nástroje;
c)
smluvní strana obchodu, která má obchod uveřejnit v souladu s odstavcem 1, pokud jsou obě strany obchodu investičními podniky.
Orgán ESMA předloží uvedené návrhy regulačních technických norem Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 22
Poskytování informací pro účely transparentnosti a jiných výpočtů
1. Za účelem provedení výpočtů pro určení požadavků předobchodní a poobchodní transparentnosti a režimů obchodních povinností stanovených v článcích 3 až 11, článcích 14 až 21 a článku 32, které jsou použitelné na finanční nástroje, a pro určení toho, zda je určitý investiční podnik systematickým internalizátorem, si mohou příslušné orgány vyžádat informace od:
a)
obchodních systémů;
b)
schválených systémů pro uveřejňování informací; a
c)
poskytovatelů konsolidovaných obchodních informací (CTP).
2. Obchodní systémy, schválené systémy pro uveřejňování informací a poskytovatelé konsolidovaných obchodních informací potřebné údaje uchovávají po dostatečně dlouhou dobu.
3. Příslušné orgány sdělí orgánu ESMA takové informace, které orgán ESMA vyžaduje k vypracování zprávy uvedené v čl. 5 odst. 4), 5) a 6).
4. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem k upřesnění obsahu a četnosti žádostí o údaje, formátů a časových rámců, kterými se musí řídit obchodní systémy, schválené systémy pro uveřejňování informací a poskytovatelé konsolidovaných obchodních informací při reagování na tyto žádosti v souladu s odstavcem 1, a druhu údajů, které musí být uchovávány, i minimální doby, po kterou obchodní systémy, schválené systémy pro uveřejňování informací a poskytovatelé konsolidovaných obchodních informací údaje v souladu s odstavcem 2 musí uchovávat, aby mohly takovým žádostem vyhovět.
Orgán ESMA uvedené návrhy regulačních technických norem předloží Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v tomto odstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 23
Obchodní povinnost pro investiční podniky
1. Investiční podnik zajistí, aby jím prováděné obchody s akciemi přijatými k obchodování na regulovaném trhu nebo obchodovanými v obchodním systému probíhaly na regulovaném trhu, v mnohostranném obchodním systému nebo organizovaném obchodním systému nebo v systematickém internalizátorovi nebo případně v obchodních systémech třetích zemí posuzovaných jako rovnocenné v souladu s čl. 25 odst. 4 písm. a) směrnice 2014/65/EU pokud nemají mimo jiné tyto znaky:
a)
jsou nesystematické, ad hoc, nepravidelné a sporadické; nebo
b)
dochází k nim mezi způsobilými nebo profesionálními protistranami a nepřispívají k procesu určování cen.
2. Investiční podnik provozující vnitřní párovací systém, který provádí pokyny na účet zákazníka v akciích, cenných papírech nahrazujících jiné cenné papíry, fondech obchodovaných v obchodním systému, certifikátech a jiných podobných finančních nástrojích na mnohostranném základě, musí zajistit, že je povolen jakožto mnohostranný obchodní systém podle směrnice 2014/65/EU, a splňovat veškerá příslušná ustanovení s takovým povolením související.
3. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem, blíže určujících konkrétní znaky uvedených obchodů s akciemi, které nepřispívají k procesu určování cen, jak je uvedeno v odstavci 1, přičemž zohlední například tyto případy:
a)
obchody s neurčitelnou likviditou (non-addressable liquidity trades); nebo
b)
případy, v nichž výměnu takových finančních nástrojů určují faktory jiné než aktuální tržní hodnota finančního nástroje.
Orgán ESMA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
HLAVA IV
HLÁŠENÍ OBCHODŮ
Článek 24
Povinnost zachovat integritu trhů
Aniž jsou dotčeny povinnosti příslušných orgánů v souvislosti s uplaňováním nařízení (EU) č. 596/2014, sledují tyto příslušné orgány, které v souladu s článkem 31 nařízení (EU) č. 1095/2010 koordinuje orgán ESMA, činnosti investičních podniků k zajištění toho, aby jednaly čestně, poctivě, profesionálně a způsobem podporujícím integritu trhu.
Článek 25
Povinnost vést záznamy
1. Investiční podniky uchovávají po dobu pěti let pro příslušný orgán příslušné údaje týkající se všech pokynů a všech obchodů s finančními nástroji, které provedly na vlastní účet nebo na účet zákazníka. V případě obchodů provedených na účet zákazníků obsahují záznamy všechny informace a údaje o totožnosti zákazníka a informace požadované podle směrnice 2005/60/ES Evropského parlamentu a Rady (27). Orgán ESMA může požádat o přístup k těmto údajům v souladu s postupem a podmínkami stanovenými v článku 35 nařízení (EU) č. 1095/2010.
2. Organizátor obchodního systému uchovává nejméně po dobu pěti let k dispozici pro příslušný orgán údaje týkající se všech pokynů pro finanční nástroje sdělované prostřednictvím jejich systémů. Záznamy obsahují příslušné údaje představující znaky pokynu, včetně těch, jež pokyn spojují s provedenými obchody z něj vyplývajícími a jejichž podrobnosti jsou hlášeny v souladu s čl. 26 odst. 1 a 3. Pokud jde o přístup příslušných orgánů k informacím podle tohoto odstavce, je úkolem usnadňovat a koordinovat postupy pověřen orgán ESMA.
3. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem k upřesnění podrobností o příslušných údajích, které je třeba v souvislosti s pokyny uchovávat podle odstavce 2 tohoto článku a které nejsou uvedeny v článku 26.
Tyto návrhy regulačních technických norem obsahují identifikační kód člena nebo účastníka, který pokyn předal, identifikační kód pokynu, datum a čas předání pokynu, znaky pokynu, včetně jeho druhu, případné limitní ceny, doby platnosti, jakýchkoli konkrétních pokynů týkajících se daného pokynu, podrobností o jakýchkoli úpravách, zrušení, částečného či plného provedení pokynu, informací o vystupování vlastním jménem a na vlastní účet, nebo cizím jménem a na cizí účet.
Orgán ESMA předloží uvedené návrhy regulačních technických norem Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 26
Povinnost předkládat hlášení o obchodech
1. Investiční podniky, které provádějí obchody s finančními nástroji, předkládají hlášení obsahující úplné a přesné podrobnosti o takových obchodech příslušnému orgánu co nejrychleji, nejpozději do konce následujícího pracovního dne.
Příslušné orgány přijmou v souladu s článkem 85 směrnice 2014/65/EU opatření nezbytná k zajištění toho, že tyto informace obdrží rovněž příslušný orgán trhu nejrelevantnějšího z hlediska likvidity těchto finančních nástrojů.
Příslušné orgány poskytnou orgánu ESMA na požádání jakékoli informace předložené v souladu s tímto článkem.
2. Povinnost stanovená v odstavci 1 se vztahuje na:
a)
finanční nástroje přijaté k obchodování či obchodované v obchodním systému nebo v jejichž případě byla podána žádost o přijetí k obchodování;
b)
finanční nástroje, kde je podkladovým aktivem finanční nástroj obchodovaný v obchodním systému; a
c)
finanční nástroje, kde je podkladovým aktivem index nebo koš složený z finančních nástrojů obchodovaných v obchodním systému.
Tato povinnost se vztahuje na obchody s finančními nástroji uvedenými v písmenech a) až c) bez ohledu na to, zda tyto obchody probíhají v obchodním systému.
3. Hlášení obsahují zejména podrobnosti o názvech a číslech nakoupených nebo prodaných finančních nástrojů, množství, data a časy uskutečnění a ceny obchodů, informace k identifikaci zákazníků, na jejichž účet investiční podnik obchod uskutečnil, informace k identifikaci osob a počítačových algoritmů v investičním podniku zodpovědných za investiční rozhodnutí a uskutečnění obchody, informace k identifikaci použitelné výjimky, v jejímž rámci se obchod uskutečnil, informace k identifikaci dotčeného investičního podniku a informaci k identifikaci prodeje na krátko ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 236/2012 ve vztahu k veškerým akciím a veřejnoprávním dluhopisům spadajícím do oblasti působnosti článků 12, 13 a 17 uvedeného nařízení. U obchodů neprováděných v obchodním systému hlášení rovněž obsahují informace k identifikaci druhů obchodů v souladu s opatřeními, která mají být přijata podle čl. 20 odst. 3 písm. a) a čl. 21 odst. 5 písm. a). V případě komoditních derivátů hlášení uvedou, zda obchod objektivně měřitelným způsobem snižuje riziko v souladu s článkem 57 směrnice 2014/65/EU.
4. Investiční podniky, které předávají pokyny, uvedou při předání uvedeného pokynu všechny podrobnosti uvedené v odstavcích 1 a 3. Investiční podnik se může místo předložení uvedených podrobností při předávání pokynů rozhodnout ohlásit předávaný pokyn, je-li proveden, jako obchod v souladu s požadavky podle odstavce 1. V tomto případě musí být v hlášení o obchodu uvedeno, že se týká předávaného pokynu.
5. Organizátoři obchodního systému ohlásí podrobnosti obchodů s finančními nástroji obchodovanými na jeho platformě, které prostřednictvím jeho systémů uskutečňuje podnik, na nějž se toto nařízení nevztahuje, v souladu s odstavci 1 a 3.
6. Při podávání informací k identifikaci zákazníků podle požadavku uvedeného v odstavcích 3 a 4, použijí investiční podniky identifikační označení právních subjektů zavedená pro účely identifikace zákazníků, které jsou právnickými osobami.
Orgán ESMA do 3. ledna 2016 vypracuje obecné pokyny v souladu s článkem 16 nařízení (EU) č. 1095/2010 s cílem zajistit, aby používání identifikačních označení právních subjektů v rámci Unie bylo v souladu s mezinárodními normami, a to zejména s normami stanovenými Radou pro finanční stabilitu.
7. Hlášení vypracovává pro příslušný orgán investiční podnik sám či schválený mechanismus pro hlášení obchodů jeho jménem nebo obchodní systém, jehož prostřednictvím byl obchod dokončen, a to v souladu s odstavci 1, 3 a 9.
Investiční podniky odpovídají za úplnost, přesnost a včasné předložení hlášení, která jsou předkládána příslušnému orgánu.
Odchylně od této odpovědnosti, pokud investiční podnik hlásí informace o těchto obchodech prostřednictvím schváleného mechanismu pro hlášení obchodů, který jedná jeho jménem, nebo obchodního systému, neodpovídá investiční podnik za neúplnost, nepřesnost nebo pozdní předložení hlášení, které lze přičíst schválenému mechanismu pro hlášení obchodů nebo obchodnímu systému. V těchto případech a s výhradou čl. 66 odst. 4 směrnice 2014/65/EU odpovídá za tyto nedostatky schválený mechanismus pro hlášení obchodů nebo obchodní systém.
Investiční podniky musí nicméně učinit přiměřené kroky k ověření úplnosti, přesnosti a včasnosti hlášení o obchodech, které byly předloženy jejich jménem.
Domovský členský stát požaduje, aby obchodní systém při vypracovávání hlášení jménem investičního podniku měl řádné bezpečnostní mechanismy, které zaručí bezpečnost a ověřování prostředků na převod informací, budou minimalizovat rizika poškození údajů a neoprávněného přístupu k nim, zamezí úniku informací a budou nepřetržitě udržovat jejich důvěrnost. Domovský členský stát požaduje, aby obchodní systém spravoval přiměřené zdroje a měl zavedeny záložní systémy, které mu umožní své služby nabízet a zajišťovat nepřetržitě.
Příslušný orgán může jako schválený mechanismus hlášení o obchodech příslušnému orgánu v souladu s odstavci 1, 3 a 9 schválit systém párování obchodů nebo systém hlášení, včetně registrů obchodních údajů zaregistrovaných či uznaných v souladu s hlavou VI nařízení (EU) č. 648/2012.
Pokud byly obchody ohlášeny registru obchodních údajů v souladu s článkem 9 nařízení (EU) č. 648/2012, který je schválen jako schválený systém pro uveřejňování informací, a pokud tato hlášení obsahují údaje požadované podle odstavců 1, 3 a 9 a příslušnému orgánu je předává registr obchodních údajů ve lhůtě stanovené v odstavci 1, považuje se povinnost investičního podniku stanovená v odstavci 1 za splněnou.
Pokud jsou v hlášení o obchodech chyby nebo opomenutí, schválený mechanismus pro hlášení obchodů, investiční podnik nebo obchodní systém podávající hlášení o obchodu informace opraví a předloží opravené hlášení příslušnému orgánu.
8. Jestliže se v souladu s čl. 35 odst. 8 směrnice 2014/65/EU hlášení podle tohoto článku předávají příslušnému orgánu hostitelského členského státu, předá tento orgán tyto informace příslušným orgánům domovského členského státu investičního podniku, pokud se příslušné orgány domovského členského státu nerozhodnou, že si uvedené informace obdržet nepřejí.
9. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem upřesňujících:
a)
standardy a formáty údajů pro informace hlášené v souladu s odstavci 1 a 3, včetně metod a opatření pro hlášení finančních obchodů a formy a obsahu těchto hlášení;
b)
kritéria pro vymezení relevantního trhu v souladu s odstavcem 1;
c)
odkazy na nakoupené nebo prodané finanční nástroje, množství, data a časy uskutečnění a ceny obchodů, informace a detaily o totožnosti zákazníka, na jejichž účet investiční podnik obchod uskutečnil, informace k identifikaci osob a počítačových algoritmů v investičním podniku zodpovědných za investiční rozhodnutí a uskutečnění obchodu, informace k identifikaci použitelné výjimky, v jejímž rámci se obchod uskutečnil, informace k identifikaci dotčeného investičního podniku, způsob uskutečnění obchodu a datová pole potřebná ke zpracování a analýze hlášení o obchodech v souladu s odstavcem 3; a
d)
informace k identifikaci prodeje akcií a veřejnoprávních dluhopisů na krátko uvedené v odstavci 3;
e)
příslušné kategorie finančních nástrojů, o nichž mají být podávána hlášení v souladu s odstavcem 2;
f)
podmínky, za nichž budou členskými státy podle odstavce 6 vytvářena, přidělována a vedena identifikační označení právnických osob, a podmínky toho, jak budou tato identifikační označení právnických osob používána investičními podniky, tak aby poskytovaly v souladu s odstavci 3, 4 a 5 informace pro identifikaci zákazníků v hlášeních o obchodu, jež mají tyto podniky povinnost sestavovat podle odstavce 1;
g)
zda se povinnost hlásit obchody vztahuje i na pobočky investičních podniků;
h)
co představuje obchod a provedení obchodu pro účely tohoto článku.
i)
kdy se má za to, že investiční podnik předal pokyn pro účely odstavce 4.
Orgán ESMA předloží uvedené návrhy regulačních technických norem Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
10. Orgán ESMA do 3. ledna 2019 předloží Komisi zprávu o fungování tohoto článku, včetně jeho návaznosti na další povinnosti spojené s předkládáním zpráv podle nařízení (EU) č. 648/2012 a toho, zda obsah a formát hlášení o obchodech obdržených a vyměňovaných mezi příslušnými orgány umožňuje komplexní sledování činnosti investičních podniků v souladu s článkem 24 tohoto nařízení. Komise může přijmout kroky k navržení jakýchkoli změn, včetně ustanovení o předávání obchodů pouze jednotnému systému určenému orgánem ESMA nikoli příslušným orgánům. Komise předá zprávu orgánu ESMA Evropskému parlamentu a Radě.
Článek 27
Povinnost poskytnout referenční údaje o finančním nástroji
1. Pokud jde o finanční nástroje, které jsou přijaty k obchodování na regulovaných trzích nebo obchodované v mnohostranných obchodních systémech nebo organizovaných obchodních systémech, poskytují obchodní systémy příslušným orgánům identifikační referenční údaje pro účely hlášení o obchodech podle článku 26.
Pokud jde o další finanční nástroje, na něž se vztahuje čl. 26 odst. 2, obchodované na jeho systému, každý systematický internalizátor poskytne příslušnému orgánu referenční údaje vztahující se k těmto finančním nástrojům.
Identifikační referenční údaje jsou připraveny k předložení příslušnému orgánu v elektronické a standardizované podobě před zahájením obchodování s daným nástrojem. Referenční údaje o finančním nástroji se aktualizují po každé změně údajů týkající se finančního nástroje. Příslušné orgány tato oznámení neprodleně předají orgánu EMSA, který je okamžitě uveřejní na svých internetových stránkách. Orgán ESMA tyto referenční údaje zpřístupní příslušným orgánům.
2. S cílem umožnit, aby příslušné orgány sledovaly v souladu s článkem 26 činnosti investičních podniků pro zajištění toho, že budou jednat čestně, poctivě, profesionálně a způsobem podporujícím integritu trhu, orgán ESMA a příslušné orgány zavedou nezbytné mechanismy za účelem zajištění toho, že:
a)
orgán ESMA a příslušné orgány tyto referenční údaje o finančním nástroji podle odstavce 1 skutečně obdrží;
b)
kvalita takto obdržených údajů bude vhodná pro účel hlášení o obchodu podle článku 26;
c)
referenční údaje o finančním nástroji obdržené podle odstavce 1 budou mezi relevantními příslušnými orgány účinně vyměňovány.
3. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem upřesňujících:
a)
standardy a formáty referenčních údajů o finančním nástroji v souladu s odstavcem 1, včetně metod a opatření pro poskytování údajů a veškerých jejich aktualizací příslušným orgánům a jejich předávání orgánu ESMA v souladu s odstavcem 1, a formu a obsah těchto údajů;
b)
technická opatření, která jsou nezbytná ve vztahu k mechanismům, které má orgán ESMA a příslušné orgány vytvořit podle odstavce 2.
Orgán ESMA předloží uvedené návrhy regulačních technických norem Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
HLAVA V
DERIVÁTY
Článek 28
Povinnost obchodovat na regulovaných trzích, v mnohostranném obchodním systému nebo organizovaném obchodním systému
1. Finanční protistrany vymezené v čl. 2 odst. 8 nařízení (EU) č. 648/2012 a nefinanční protistrany, které splňují podmínky uvedené v čl. 10 odst. 1 písm. b) uvedeného nařízení, uzavírají obchody, jež nejsou obchody uvnitř skupiny vymezenými v článku 3 uvedeného nařízení ani obchody, které spadají do přechodných ustanovení v článku 89 uvedeného nařízení, s jinými finančními protistranami nebo s jinými nefinančními protistranami, které splňují podmínky uvedené v čl. 10 odst. 1 písm b) nařízení (EU) No 648/2012 v souvislosti s deriváty náležejícími do třídy derivátů rovněž prohlášené za podléhající obchodní povinnosti v souladu s postupem stanoveným v článku 32 a zapsané v registru uvedeném v článku 34 pouze:
a)
na regulovaných trzích;
b)
v mnohostranném obchodním systému;
c)
v organizovaném obchodním systému; nebo
d)
v obchodních systémech třetích zemí za předpokladu, že Komise přijala rozhodnutí v souladu s odstavcem 4 a že třetí země stanoví účinný rovnocenný systém pro uznávání obchodních systémů oprávněných podle směrnice 2014/65/EU přijímat k obchodování nebo obchodovat s deriváty prohlášenými za podléhající nevýlučné obchodní povinnosti v uvedené třetí zemi.
2. Obchodní povinnost se vztahuje rovněž na protistrany uvedené v odstavci 1, jež uzavírají obchody s deriváty náležejícími ke kategorii derivátů, jež byla prohlášena za podléhající obchodní povinnosti s finančními institucemi třetích zemí nebo s jinými subjekty třetích zemí, jež by podléhaly povinnosti clearingu, kdyby byly usazeny v Unii. Obchodní povinnost se rovněž vztahuje na subjekty třetích zemí, které by podléhaly povinnosti clearingu, kdyby byly usazeny v Unii, a které uzavírají obchody s deriváty náležejícími ke kategorii derivátů, jež byla prohlášena za podléhající obchodní povinnosti, za předpokladu, že smlouva má přímý, podstatný a předvídatelný dopad v rámci Unie nebo je-li tato povinnost nutná nebo vhodná, aby se zabránilo obcházení jakéhokoli ustanovení tohoto nařízení.
Orgán ESMA pravidelně sleduje činnost s deriváty, které nebyly prohlášeny za podléhající obchodní povinnosti uvedené v odstavci 1, aby určil případy, kde konkrétní kategorie smluv může představovat systémové riziko, a zabránil regulatorní arbitráži mezi obchody s deriváty podléhajícími obchodní povinnosti a obchody s deriváty, které nepodléhají obchodní povinnosti.
3. Deriváty prohlášené za podléhající obchodní povinnosti podle odstavce 1 jsou způsobilé k přijetí k obchodování na regulovaném trhu nebo k obchodování v jakémkoli obchodním systému, jak je uvedeno v odstavci 1, a to nevýlučně a nediskriminačně.
4. Komise může přezkumným postupem podle čl. 51 odst. 2 přijímat rozhodnutí, kterým se stanoví, že právní a dohledový rámec třetí země zajišťuje, že obchodní systém, který získal povolení v této třetí zemi, splňuje právně závazné požadavky, které jsou rovnocenné požadavkům na obchodní systémy uvedeným v odst. 1 písm. a), b) nebo c) tohoto článku, vyplývajícím z tohoto nařízení, ze směrnice 2014/65/EU a z nařízení (EU) č. 596/2014 a jejichž plnění v dané třetí zemi podléhá účinnému dohledu a vymáhání.
Výhradním účelem těchto rozhodnutí je určit, zda je obchodní systém způsobilý pro deriváty podléhající obchodní povinnosti.
U právního a dohledového rámce třetí země se rozumí, že má rovnocenný účinek, jestliže tento rámec splňuje všechny tyto podmínky:
a)
obchodní systémy v této třetí zemi podléhají povolování, je nad nimi průběžně vykonáván účinný dohled a je průběžně a účinně vymáháno, aby dodržovaly stanovené požadavky;
b)
obchodní systémy mají jasná a transparentní pravidla pro přijímání finančních nástrojů k obchodování, takže s finančními nástroji lze poctivě, řádně a efektivně obchodovat a finanční nástroje jsou volně obchodovatelné;
c)
pro emitenty finančních nástrojů platí požadavky na pravidelné a průběžné informování zajišťující vysokou úroveň ochrany investorů;
d)
rámec zajišťuje transparentnost a integritu trhu pravidly, která se zabývají zneužíváním trhu ve formě obchodování zasvěcených osob a manipulace s trhem;
Rozhodnutí Komise podle tohoto odstavce může být omezeno na jednu nebo více kategorií obchodních systémů. V tom případě je obchodní systém třetí země zahrnut do odst. 1 písm. d), pokud spadá do kategorie, na kterou se vztahuje rozhodnutí Komise.
5. Orgán ESMA za účelem zajištění důsledného uplatňování tohoto článku vypracuje návrhy regulačních technických norem stanovící typy smluv uvedených v odstavci 2, jež mají přímý, podstatný a předvídatelný dopad v rámci Unie, a případy, kdy je nutné nebo vhodné uložit obchodní povinnost, aby se zabránilo obcházení jakéhokoli ustanovení tohoto nařízení.
Orgán ESMA předloží uvedené návrhy regulačních technických norem Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Kde je to možné a vhodné, regulační technické normy uvedené v tomto odstavci jsou stejné, jako ty, které se přijímají v souladu s čl. 4 odst. 4 nařízení (EU) č. 648/2012.
Článek 29
Povinnost clearingu pro deriváty obchodované na regulovaných trzích a načasování přijetí claeringu
1. Organizátor regulovaného trhu zajistí, aby všechny obchody s deriváty uzavřené na regulovaném trhu zúčtovala ústřední protistrana.
2. Ústřední protistrany, obchodní systémy a investiční podniky jednající jako členové clearingového systémuv souladu s čl. 2 bodu 14 nařízení (EU) č. 648/2012 musí mít zavedeny účinné systémy, postupy a opatření v souvislosti s deriváty, aby zajistily, u nichž je prováděn clearing, že obchody s deriváty, u nichž je prováděn clearing, jsou ke clearingu předkládány a přijímány tak rychle, jak jen to je technicky za použití automatizovaných systémů proveditelné.
„Deriváty, u nichž je prováděn clearing,“ se v tomto odstavci rozumí
a)
veškeré deriváty, které mají být podrobeny clearingu v rámci povinnosti clearingu podle odstavce 1 tohoto článku nebo v rámci povinnosti clearingu podle článku 4 nařízení (EU) č. 648/2012,
b)
veškeré deriváty, na jejichž clearingu se jinak dohodnou příslušné strany.
3. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem k vymezení minimálních požadavků na systémy, postupy a opatření,včetně lhůt pro přijímání, podle tohoto článku s ohledem na potřebu zajistit řádné řízení provozních a jiných rizik.
Orgán ESMA je oprávněn vypracovávat návrhy regulačních technických norem k aktualizaci platných technických norem, kterou považuje za nezbytnou z důvodu vývoje norem v tomto odvětví.
Orgán ESMA předloží návrhy regulačních technických norem uvedených v prvním pododstavci Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním a druhém pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 30
Ujednání o nepřímém clearingu
1. Ujednání o nepřímém clearingu ve vztahu k derivátům obchodovaným v obchodním systému jsou přípustná za předpokladu, že nezvýší riziko protistrany a zajistí, aby aktiva a pozice protistrany měly ochranu s rovnocenným účinkem jako ochrana stanovená v článcích 39 a 48 nařízení (EU) č. 648/2012.
2. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem upřesňujících druhy případných ujednání o službách nepřímého clearingu, jež splňují podmínky uvedené v odstavci 1, přičemž zajistí soulad s ustanoveními o OTC derivátech podle kapitoly II nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 149/2013 (28).
Orgán ESMA předloží uvedené návrhy regulačních technických norem Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 31
Komprese portfolia
1. Při poskytování komprese portfolia se na investiční podniky a organizátory trhu nevztahuje povinnost nejlepšího způsobu provedení v článku 27 směrnice 2014/65/EU, povinnosti týkající se transparentnosti v článcích 8, 10, 18 a 21 tohoto nařízení a povinnost v čl. 1 odst. 6 směrnice 2014/65/EU. Ukončení nebo nahrazení derivátů při kompresi portfolia nepodléhá článku 28 tohoto nařízení.
2. Investiční podniky organizátoři trhu poskytující kompresi portfolia uveřejní ve lhůtách stanovených v článku 10 prostřednictvím schváleného systému pro uveřejňování informací objem obchodů, na něž se vztahují komprese portfolií, a okamžik, kdy byly uzavřeny.
3. Investiční podniky a organizátoři trhu poskytující komprese portfolií vedou úplné a přesné záznamy o všech kompresích portfolií, které organizují nebo kterých se účastní. Tyto záznamy musí být na žádost urychleně zpřístupněny relevantnímu příslušnému orgánu nebo orgánu ESMA.
4. Komise může prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 50 přijmout opatření k upřesnění:
a)
složek komprese portfolia,
b)
informací, které mají být uveřejněny v souladu s odstavcem 2,
a to tak, že pokud možno využije stávající požadavky na vedení záznamů, podávání hlášení a uveřejňování.
Článek 32
Postup uložení obchodní povinnosti
1. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem k upřesnění:
a)
toho, která kategorie derivátů prohlášená za podléhající povinnosti clearingu v souladu s čl. 5 odst. 2 a 4 nařízení (EU) č. 648/2012 nebo její příslušná podskupina musí být obchodována v systémech uvedených v čl. 28 odst. 1 tohoto nařízení;
b)
data nebo dat, od kterých obchodní povinnost nabývá účinku, včetně jakéhokoli postupného zavádění a kategorií protistran, na které se tato povinnost vztahuje, jsou-li uvedené postupné zavádění a uvedené kategorie protistran stanoveny v regulačních technických normách podle čl. 5 odst. 2 písm. b) nařízení (EU) č. 648/2012.
Orgán ESMA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do šesti měsíců ode dne, kdy Komise přijme regulační technické normy v souladu s čl. 5 odst. 2 nařízení (EU) č. 648/2012.
Před předložením návrhů regulačních technických norem Komisi ke schválení provede orgán ESMA veřejnou konzultaci, a je-li to vhodné, může konzultovat příslušné orgány třetích zemí.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
2. Aby obchodní povinnost nabyla účinku:
a)
musí být kategorie derivátů podle odst. 1 písm. a) nebo její příslušná podskupina přijata k obchodování či obchodována alespoň v jednom obchodním systému uvedeném v čl. 28 odst. 1; a
b)
musí existovat dostatečný zájem třetích stran o nákup a prodej této kategorie derivátů nebo její příslušné podskupiny, aby mohla být tato kategorie derivátů považována za dostatečně likvidní k obchodování pouze v systémech uvedených v čl. 28 odst. 1.
3. Při vypracovávání návrhů regulačních technických norem uvedených v odstavci 1 považuje orgán ESMA kategorii derivátů nebo její příslušnou podskupinu za dostatečně likvidní podle těchto kritérií:
a)
průměrná frekvence a objem obchodů v širokém okruhu tržních podmínek, s ohledem na povahu a životní cyklus produktů v rámci dané kategorie derivátů;
b)
počet a druh aktivních účastníků trhu, včetně poměru účastníků trhu k produktům/kontraktům obchodovaným v rámci daného trhu produktů;
c)
průměrná velikost rozpětí.
Orgán ESMA při vypracovávání návrhu regulačních technických norem zohlední předpokládaný dopad obchodní povinnosti na likviditu kategorie derivátů nebo její příslušné podskupiny a obchodní činnosti koncových uživatelů, kteří nejsou finančními subjekty.
Orgán ESMA určí, zda kategorie derivátů nebo její příslušná podskupina je dostatečně likvidní pouze v případě obchodů, které nepřekročí určitý objem.
4. Orgán ESMA z vlastního podnětu v souladu s kritérii stanovenými v odstavci 2 a po provedení veřejné konzultace určí a oznámí Komisi druhy derivátů nebo jednotlivé deriváty, které by měly podléhat obchodní povinnosti v systémech uvedených v čl. 28 odst. 1, ale pro které ještě žádná ústřední protistrana neobdržela povolení podle článku 14 nebo 15 nařízení (EU) č. 648/2012 nebo které nejsou přijaty k obchodování či obchodovány v obchodním systému uvedeném v čl. 28 odst. 1.
Po oznámení orgánu ESMA podle prvního pododstavce může Komise uveřejnit výzvu k vypracování návrhů na obchodování dotčených derivátů v systémech uvedených v čl. 28 odst. 1.
5. Orgán ESMA v souladu s odstavcem 1 předloží Komisi návrhy regulačních technických norem, které pozměňují stávající regulační technické normy, pozastavují jejich platnost nebo je ruší, kdykoli dojde k podstatné změně kritérií stanovených v odstavci 2. Předtím může orgán ESMA, je-li to vhodné, konzultovat s příslušnými orgány třetích zemí.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v tomto odstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
6. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem stanovících kritéria uvedená v odst. 2 písm. b).
Orgán ESMA předloží návrhy uvedených regulačních technických norem Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 33
Mechanismus pro předcházení duplicitním nebo rozporným pravidlům
1. Komise s pomocí orgánu ESMA sleduje uplatňování zásad stanovených v článcích 28 a 29 v mezinárodním měřítku, zejména pokud jde o případné požadavky týkající se účastníků trhu, které jsou duplicitní nebo jsou v rozporu s jinými požadavky, alespoň jednou ročně vypracovává zprávy o těchto otázkách pro Evropský parlament a Radu a doporučuje případná opatření.
2. Komise může přijmout prováděcí akty, v nichž uvede, že právní, dohledové a vynucovací předpisy příslušné třetí země:
a)
jsou rovnocenné požadavkům plynoucím z článků 28 a 29;
b)
zajišťují ochranu služebního tajemství, která je rovnocenná ochraně stanovené v tomto nařízení;
c)
jsou účinně uplatňovány a vynucovány spravedlivým a nedeformujícím způsobem zajišťujícím účinný dohled a vynucování v uvedené třetí zemi.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 51.
3. Prováděcí akt o rovnocennosti podle odstavce 2 má ten účinek, že u protistran účastnících se obchodu podle tohoto nařízení se má za to, že splnily povinnost uvedenou v článcích 28 a 29 v případě, že je alespoň jedna z protistran usazena v příslušné třetí zemi a že tyto protistrany jsou v souladu s právními, dohledovými a vynucovacími předpisy příslušné třetí země.
4. Komise ve spolupráci s orgánem ESMA sleduje účinné provádění požadavků, jež jsou rovnocenné požadavkům obsaženým v článcích 28 a 29 tohoto nařízení, třetími zeměmi, pro které byl přijat prováděcí akt o rovnocennosti, a pravidelně, alespoň jednou ročně, podává zprávy Evropskému parlamentu a Radě.
V případě, že zpráva odhalí výrazný nedostatek nebo nedůslednost v uplatňování rovnocenných požadavků ze strany orgánů třetí země, Komise může do 30 kalendářních dnů po předložení zprávy zrušit uznání rovnocennosti právního rámce dotčené země. Pokud je prováděcí akt o rovnocennosti zrušen, začnou se na obchody smluvních stran automaticky znovu vztahovat všechny požadavky stanovené v článcích 28 a 29 tohoto nařízení.
Článek 34
Registr derivátů podléhajících obchodní povinnosti
Orgán ESMA uveřejní a vede na své internetové stránce registr, který vyčerpávajícím a jednoznačným způsobem specifikuje deriváty, jež podléhají obchodní povinnosti v systémech uvedených v čl. 28 odst. 1, systémy, kde jsou přijaty k obchodování nebo obchodovány, a data, od kterých povinnost nabývá účinku.
HLAVA VI
NEDISKRIMINAČNÍ PŘÍSTUP KE CLEARINGU PRO FINANČNÍ NÁSTROJE
Článek 35
Nediskriminační přístup k ústřední protistraně
1. Aniž je dotčen článek 7 nařízení (EU) č. 648/2012, ústřední protistrana přijímá ke clearingu finanční nástroje nediskriminačním a transparentním způsobem, včetně požadavků na kolaterál a poplatků za přístup, bez ohledu na obchodní místo, ve kterém je obchod proveden. To obchodnímu místu zajistí zejména právo na nediskriminační zacházení se smlouvami obchodovanými v tomto obchodním systému, pokud jde o:
a)
požadavky na kolaterál a vzájemné započtení ekonomicky rovnocenných smluv v případě, že by zahrnutí takových smluv do závěrečného započtení a do jiných postupů započtení ústřední protistrany založených na právních předpisech týkajících se nesolventnosti neohrozilo hladké a řádné fungování, platnost nebo vymahatelnost takových postupů; a
b)
vázané zajištění se souvisejícími smlouvami, jejichž clearing provádí stejná ústřední protistrana v rámci modelu rizik, který je v souladu s článkem 41 nařízení (EU) č. 648/2012.
Ústřední protistrana může požadovat, aby obchodní systém splňoval provozní a technické požadavky stanovené ústřední protistranou, včetně požadavků na řízení rizik. Požadavek v tomto odstavci se nevztahuje na žádný derivát, který již podléhá povinnosti přístupu podle článku 7 nařízení (EU) č. 648/2012.
Tento článek není závazný pro ústřední protistranu, která má úzké propojení s obchodním systémem, jenž učinil oznámení podle čl. 36 odst. 5.
2. Žádost o přístup k ústřední protistraně obchodní systém formálně předloží ústřední protistraně a jejímu relevantnímu příslušnému orgánu a příslušnému orgánu obchodního systému. V žádosti bude uvedeno, k jakým typům finančních nástrojů se žádá přístup.
3. Ústřední protistrana obchodnímu systému písemně odpoví do tří měsíců v případě převoditelných cenných papírů a nástrojů peněžního trhu a do šesti měsíců v případě derivátů obchodovaných v obchodním systému, zda přístup povoluje pod podmínkou, že relevantní příslušný orgán poskytl přístup podle odstavce 4, nebo přístup nepovoluje. Ústřední protistrana může žádost o přístup zamítnout pouze za podmínek stanovených v odst. 6 písm. a). Jestliže ústřední protistrana přístup zamítne, uvede ve své odpovědi plné zdůvodnění a písemně o svém rozhodnutí informuje svůj příslušný orgán. Pokud je obchodní systém usazen v jiném členském státě než ústřední protistrana, ústřední protistrana skutečnost oznámí a zdůvodní rovněž příslušnému orgánu obchodního systému. Ústřední protistrana přístup umožní do tří měsíců od poskytnutí kladné odpovědi na žádost o přístup.
4. Příslušný orgán ústřední protistrany či příslušný orgán obchodního systému poskytne obchodnímu systému přístup k ústřední protistraně pouze v případě, že by tento přístup:
a)
nevyžadoval dohodu o interoperabilitě v případě derivátů, které nejsou OTC deriváty podle čl. 2 bodu 7 nařízení (EU) č. 648/2012; nebo
b)
neohrozil hladké a řádné fungování trhů, zejména z důvodu roztříštění likvidity, nebo nepříznivě neovlivnil systémové riziko.
Ustanovení písmene a) prvního pododstavce nebrání poskytnutí přístupu v případě, že žádost uvedená v odstavci 2 vyžaduje interoperabilitu a obchodní systém a všechny ústřední protistrany, které jsou stranou navržené dohody o interoperabilitě, s danou dohodou souhlasily a rizika, kterým je vystavena původní ústřední protistrana a která vyplývají z pozic mezi ústředními protistranami, jsou zajištěna u třetí strany.
Je-li nutnost dohody o interoperabilitě důvodem nebo částečně důvodem k zamítnutí žádosti, obchodní systém vyrozumí dotčenou ústřední protistranu a informuje orgán ESMA o tom, které jiné ústřední protistrany mají k obchodnímu systému přístup, a orgán ESMA tyto informace uveřejní, aby se investiční podniky mohly ve vztahu k těmto ústředním protistranám rozhodnout o výkonu svých práv podle článku 37 směrnice 2014/65/EU s cílem usnadnit alternativní dohody o přístupu.
Jestliže příslušný orgán přístup odepře, vydá své rozhodnutí do dvou měsíců od obdržení žádosti uvedené v odstavci 2 a poskytne druhému příslušnému orgánu, ústřední protistraně a obchodnímu systému plné zdůvodnění včetně podkladů, z nichž rozhodnutí vychází.
5. Pokud jde o převoditelné cenné papíry a nástroje peněžního trhu, ústřední protistrana, které byla jakožto ústřední protistrana ve smyslu čl. 2 bodu 1 nařízení (EU) č. 648/2012 nově zřízena a bylo jí podle článku 17 nařízení (EU) č. 648/2012 povoleno provádět clearing nebo která byla uznána podle článku 25 nařízení (EU) č. 648/2012 nebo která byla ke dni 2. července 2014 povolena v rámci dřívějšího vnitrostátního režimu pro udělování povolení po méně než tři roky, může přede dnem 3. ledna 2017 podat svému příslušnému orgánu žádost o povolení k využití přechodných opatření. Příslušný orgán může rozhodnout, že tento článek se na danou ústřední protistranu nepoužije ve vztahu k převoditelným cenným papírům a nástrojům peněžního trhu po přechodné období trvající do 3. července 2019.
Je-li takové přechodné období schváleno, ústřední protistrana nemůže po dobu jeho trvání využít práva na přístup podle článku 36 nebo tohoto článku ve vztahu k převoditelným cenným papírům a nástrojům peněžního trhu. Příslušný orgán oznámí schválení přechodného období členům kolegia příslušných orgánů pro danou ústřední protistranu a orgánu ESMA. Orgán ESMA uveřejní seznam všech oznámení, která obdrží.
Má-li ústřední protistrana, které byla schválena přechodná opatření podle tohoto odstavce, úzké propojení s jedním či více obchodními systémy, nemohou tyto obchodní systémy využít práva na přístup podle článku 36 nebo tohoto článku ve vztahu k převoditelným cenným papírům a nástrojům peněžního trhu po dobu trvání daných přechodných opatření.
Ústřední protistraně, které bylo uděleno povolení v průběhu období tří let před vstupem tohoto nařízení v platnost, ale která vznikla na základě fúze či akvizice zahrnujících přinejmenším jednu ústřední protistranu, jíž bylo uděleno povolení před počátkem tohoto období, není umožněno podat žádost o přechodná opatření podle tohoto odstavce.
6. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem upřesňujících:
a)
konkrétní podmínky, za kterých ústřední protistrana může zamítnout žádost o přístup, včetně předpokládaného objemu obchodů, počtu a druhu uživatelů, ujednání o řízení provozního rizika a složitosti nebo jiných faktorů, která vytvářejí významná nepřiměřená rizika;
b)
podmínky, za kterých je ústřední protistrana povinna povolit přístup, včetně důvěrnosti poskytnutých informací o finančních nástrojích během vývojové fáze, nediskriminačního a transparentního způsobu, pokud jde o poplatky za clearing, požadavků na kolaterál a provozních požadavků na zajištění;
c)
podmínky, za kterých by poskytnutí přístupu ohrozilo hladké a řádné fungování trhů nebo by mohlo nepříznivě ovlivnit systémové riziko;
d)
postup oznamování podle odstavce 5;
e)
podmínky nediskriminačního zacházení, pokud jde o způsob, jakým je se smlouvami obchodovanými v daném obchodním systému zacházeno v souvislosti s požadavky na kolaterál a vzájemné započtení ekonomicky rovnocenných smluv a vázané zajištění se souvisejícími smlouvami, jejichž clearing provádí stejná ústřední protistrana.
Orgán ESMA předloží Komisi tyto návrhy regulačních technických norem do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 36
Nediskriminační přístup k obchodnímu systému
1. Aniž je dotčen článek 8 nařízení (EU) č. 648/2012, poskytne obchodní systém na požádání jakékoli ústřední protistraně povolené nebo uznané nařízením (EU) č. 648/2012, která si přeje provést clearing obchodů s finančními nástroji uzavíraných v uvedeném obchodním systému, nediskriminačním a transparentním způsobem údaje o obchodech, včetně poplatků za přístup. Tento požadavek se nevztahuje na žádný derivát, který již podléhá povinnosti přístupu podle článku 8 nařízení (EU) č. 648/2012.
Tento článek není závazný pro obchodní systém, které má úzké propojení s ústřední protistranou, jež oznámila, že využívá přechodná opatření podle čl. 35 odst. 5.
2. Ústřední protistrana žádost o přístup k obchodnímu systému formálně předloží obchodnímu systému, jeho relevantnímu příslušnému orgánu a příslušnému orgánu ústřední protistrany.
3. Obchodní systém ústřední protistraně písemně odpoví do tří měsíců v případě převoditelných cenných papírů a nástrojů peněžního trhu a do šesti měsíců v případě derivátů obchodovaných v obchodním systému, zda přístup povoluje pod podmínkou, že relevantní příslušný orgán poskytl přístup podle odstavce 4, nebo přístup nepovoluje. Obchodní systémmůže přístup odepřít pouze za podmínek specifikovaných podle odst. 6 písm. a). Je-li přístup odepřen, poskytne obchodní systémve své odpovědi plné zdůvodnění a písemně o svém rozhodnutí informuje svůj příslušný orgán. Pokud je ústřední protistrana usazena v jiném členském státě než obchodní systém, obchodní systém skutečnost oznámí a zdůvodní rovněž příslušnému orgánu ústřední protistrany. Obchodní systém přístup umožní do tří měsíců od poskytnutí kladné odpovědi na žádost o přístup.
4. Příslušný orgán obchodního systému či příslušný orgán ústřední protistrany poskytne ústřední protistraně přístup k obchodnímu systému pouze v případě, že by tento přístup:
a)
nevyžadoval dohodu o interoperabilitě v případě derivátů, které nejsou OTC deriváty podle čl. 2 bodu 7 nařízení (EU) č. 648/2012; nebo
b)
neohrozil hladké a řádné fungování trhů, zejména z důvodu roztříštění likvidity, jestliže obchodní systém zavedl přiměřené mechanismy, aby tomuto roztříštění zabránil, nebo nepříznivě neovlivnil systémové riziko.
Ustanovení písmene a) prvního pododstavce nebrání poskytnutí přístupu v případě, že žádost uvedená v odstavci 2 vyžaduje interoperabilitu a obchodní systém a všechny ústřední protistrany, které jsou stranou navržené dohody o interoperabilitě, s danou dohodou souhlasily a rizika, kterým je vystavena původní ústřední protistrana a která vyplývají z pozic mezi ústředními protistranami, jsou zajištěna u třetí strany.
Je-li nutnost dohody o interoperabilitě důvodem nebo částečně důvodem k zamítnutí žádosti, obchodní systém vyrozumí dotčenou ústřední protistranu a informuje orgán ESMA o tom, které jiné ústřední protistrany mají k obchodnímu systému přístup, a orgán ESMA tyto informace uveřejní tak, aby se investiční podniky mohly ve vztahu k těmto ústředním protistranám rozhodnout o výkonu svých práv podle článku 37 směrnice 2014/65/EU za účelem usnadnění alternativní dohody o přístupu.
Jestliže příslušný orgán přístup odepře, vydá své rozhodnutí do dvou měsíců od obdržení žádosti uvedené v odstavci 2 a poskytne druhému příslušnému orgánu, obchodnímu systému a ústřední protistraně plné zdůvodnění včetně důkazů, ze kterých jeho rozhodnutí vychází.
5. Pokud jde o deriváty obchodované v obchodním systému, obchodní systém, který v kalendářním roce předcházejícím vstupu tohoto nařízení v použitelnost nedosahuje příslušné prahové hodnoty, může před vstupem tohoto nařízení v použitelnost oznámit orgánu ESMA a svému příslušnému orgánu, že si nepřeje být vázáno tímto článkem ve vztahu k derivátům obchodovaným v obchodním systému, které jsou do dané prahové hodnoty zahrnuty, po dobu třiceti měsíců od použití tohoto nařízení. Obchodní systém, který v každém roce daného nebo jakéhokoli následujícího třicetiměsíčního období nadále nedosahuje příslušné prahové hodnoty, může na konci tohoto období oznámit orgánu ESMA a svému příslušnému orgánu, že si přeje i nadále nebýt vázán tímto článkem po dobu dalších třiceti měsíců. Učiní-li obchodní systém takové oznámení, nemůže po dobu, během níž na základě svého přání není vázán tímto článkem, využít práv na přístup podle článku 35 nebo tohoto článku ve vztahu k derivátům obchodovaným v obchodním systému, které jsou zahrnuty do příslušné prahové hodnoty. Orgán ESMA uveřejní seznam všech oznámení, která obdrží.
Pokud jde o možnost nebýt na základě vlastního přání vázán tímto článkem, příslušnou prahovou hodnotou je roční pomyslná obchodovaná částka ve výši 1 000 000 milionů eur. Tato pomyslná částka zahrnuje veškeré obchody s deriváty obchodovanými v obchodním systému uzavřené podle pravidel daného obchodního systému, přičemž každý obchod je započítán pouze jednou (single-counting).
Je-li obchodní systém součástí skupiny s úzkým propojením, vypočítá se prahová hodnota sečtením ročních pomyslných obchodovaných částek všech obchodních systémů ve skupině jako celku, která se nacházejí v Unii.
Má-li obchodní systém, který učinil oznámení podle tohoto odstavce, úzké propojení s jednou nebo více ústředními protistranami, nemohou tyto ústřední protistrany po dobu, během níž není obchodní systém na základě svého přání vázán tímto článkem, využít práv na přístup podle článku 35 nebo tohoto článku ve vztahu k derivátům obchodovaným v obchodním systému, které jsou zahrnuty do příslušné prahové hodnoty.
6. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem k upřesnění:
a)
konkrétních podmínek, za kterých obchodní systém může zamítnout žádost o přístup, včetně podmínek založených na předpokládaném objemu obchodů, počtu uživatelů, ujednání o řízení provozního rizika a složitosti nebo jiných faktorů, které vytvářejí významná nepřiměřená rizika;
b)
podmínek, za kterých musí být přístup poskytnut, včetně důvěrnosti poskytnutých informací o finančních nástrojích ve vývojové fázi a nediskriminačního a transparentního způsobu, pokud jde o poplatky za přístup;
c)
podmínek, za kterých by poskytnutí přístupu ohrozilo hladké a řádné fungování trhů nebo by mohlo nepříznivě ovlivnit systémové riziko;
d)
postupu oznamování podle odstavce 5, včetně dalších podrobností výpočtu pomyslné částky a metody, kterou může orgán ESMA ověřit výpočet objemů a schválit, že určitý obchodní systém není na základě svého přání vázán tímto článkem.
Orgán ESMA předloží uvedené návrhy regulačních technických norem Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 37
Nediskriminační přístup a povinnost poskytovat licence k referenčním hodnotám
1. Je-li hodnota jakéhokoli finančního nástroje vypočítána odkazem na referenční hodnotu, osoba s vlastnickými právy k referenční hodnotě zajistí, aby byl ústředním protistranám a obchodním systémům pro účely obchodování a clearingu povolen nediskriminační přístup k:
a)
příslušným údajům o ceně, k jiným údajům a k informacím o složení, metodice a ocenění uvedené referenční hodnoty pro účely clearingu a obchodování; a k
b)
licencím.
Licence zahrnující přístup k informacím je poskytnuta za spravedlivých, přiměřených a nediskriminačních podmínek do tří měsíců od podání žádosti ústřední protistranou nebo obchodním systémem.
Přístup je poskytnut za přiměřenou obchodní cenu s přihlédnutím k ceně, za niž je poskytnut přístup k referenční hodnotě nebo je licence k právům duševního vlastnictví udělena za rovnocenných podmínek jiné ústřední protistraně, obchodním systémům či jakýmkoliv spřízněným osobám pro účely clearingu a obchodování. Různým ústředním protistranám, obchodním systémům či jakýmkoliv spřízněným osobám lze účtovat rozdílné ceny pouze v objektivně odůvodněných případech s ohledem na přiměřené obchodní důvody, jako je požadované množství, oblast působnosti nebo oblast použití.
2. V případech, kdy je po dni 3. ledna 2017 vytvořena nová referenční hodnota, povinnost poskytovat licence začíná nejpozději 30 měsíců poté, co bylo zahájeno obchodování s finančním nástrojem, který na danou referenční hodnotu odkazuje, nebo co byl tento nástroj přijat k obchodování. Vlastní-li osoba s vlastnickými právy k nové referenční hodnotě také stávající referenční hodnotu, musí zajistit, že v porovnání s jakoukoli takovou stávající referenční hodnotou splňuje nová referenční hodnota obě tato kritéria:
a)
nová referenční hodnota není pouhou kopií nebo přizpůsobením jakékoli takové stávající referenční hodnoty a metodika, včetně podkladových údajů, nové referenční hodnoty se smysluplně liší od jakékoli takové stávající referenční hodnoty; a
b)
nová referenční hodnota není náhradou za takovou stávající referenční hodnotu.
Tento odstavec se nedotýká použití pravidel hospodářské soutěže, a zejména článků 101 a 102 Smlouvy o fungování EU.
3. Žádná ústřední protistrana, obchodní systém ani spřízněný subjekt nesmí s žádným poskytovatelem referenční hodnoty uzavřít dohodu, jejímž účinkem by bylo:
a)
zabránit jakékoli jiné ústřední protistraně nebo obchodnímu systému v získání přístupu k těmto informacím či právům uvedeným v odstavci 1; nebo
b)
zabránit jakékoli jiné ústřední protistraně nebo obchodnímu systému v získání přístupu k takové licenci, jak je uvedeno v odstavci 1.
4. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem, jimiž upřesní:
a)
informace, které mají být prostřednictvím poskytnutí licence zpřístupněny podle odst. 1 písm. a) pro výlučné účely ústřední protistrany nebo obchodního systému;
b)
jiné podmínky, za kterých je přístup poskytnut, včetně důvěrnosti poskytnutých informací;
c)
normy, které stanoví pokyny ohledně toho, jak lze prokázat, že určitá referenční hodnota je novou referenční hodnotou v souladu s odst. 2 písm. a) a b).
Orgán ESMA předloží Komisi tyto návrhy regulačních technických norem do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 38
Přístup pro ústřední protistrany a obchodní systémy z třetích zemí
1. Obchodní systémy usazené v třetí zemi může o přístup k ústřední protistraně usazené v Unii požádat, pouze jestliže Komise ve vztahu k dané třetí zemi přijala rozhodnutí v souladu s čl. 28 odst. 4. Ústřední protistrana usazená v třetí zemi může o přístup k obchodnímu systému v Unii požádat, je-li daná ústřední protistrana uznaná podle článku 25 nařízení (EU) č. 648/2012. Ústředním protistranám a obchodním systémům usazeným v třetích zemích je povoleno využívat práva na přístup uvedená v článcích 35 až 36 pouze v případě, že Komise přijala rozhodnutí v souladu s odstavcem 3, že právní a dohledový rámec třetí země je považován za právní a dohledový rámec, který stanovuje účinný rovnocenný systém pro to, aby byl ústředním protistranám a obchodním systémům povoleným podle zahraničních režimů povolen přístup k ústředním protistranám a obchodním systémům usazeným v dané třetí zemi.
2. Ústřední protistrany a obchodní systémy a usazené v třetích zemích mohou o licenci a práva na přístup v souladu s článkem 37 požádat pouze v případě, že Komise přijala rozhodnutí v souladu s odstavcem 3 tohoto článku, že právní a dohledový rámec dané třetí země je považován za právní a dohledový rámec, který stanovuje účinný rovnocenný systém, v jehož rámci je ústředním protistranám a obchodním systémy povoleným v zahraničních jurisdikcích povolen přístup na spravedlivém, přiměřeném a nediskriminačním základě k:
a)
příslušným údajům o ceně, k jiným údajům a k informacím o složení, metodice a ocenění referenčních hodnot pro účely zúčtování a obchodování; a k
b)
licencím,
od osob s vlastnickými právy k referenčním hodnotám usazeným v dotčené třetí zemi.
3. Komise může přijmout rozhodnutí přezkumným postupem podle článku 51, která určí, že právní a dohledový rámec třetí země zajistí, aby obchodní systémy a ústřední protistrany povolené v uvedené třetí zemi splňovaly právně závazné požadavky, jež jsou rovnocenné požadavkům uvedeným v odstavci 2 tohoto článku a podléhají v uvedené třetí zemi účinnému dohledu a vynucování.
Právní a dohledový rámec třetí země se považuje za rovnocenný, jestliže tento rámec splňuje všechny tyto podmínky:
a)
obchodní systémy v této třetí zemi podléhají povolování, je nad nimi průběžně vykonáván účinný dohled a je průběžně a účinně vymáháno, aby dodržovaly stanovené požadavky;
b)
rámec stanovuje účinný rovnocenný systém pro povolení obchodním systémům povoleným podle zahraničních režimů přístup k ústředním protistranám a obchodním systémům usazeným v dané třetí zemi;
c)
právní a dohledový rámec dané třetí země stanovuje účinný rovnocenný systém, v jehož rámci je ústředním protistranám a obchodním systémům povoleným v zahraničních jurisdikcích povolen přístup na spravedlivém, přiměřeném a nediskriminačním základě k:
i)
příslušným údajům o ceně, k jiným údajům a k informacím o složení, metodice a ocenění referenčních hodnot pro účely zúčtování a obchodování; a k
ii)
licencím,
od osob s vlastnickými právy k referenčním hodnotám usazeným v dotčené třetí zemi.
HLAVA VII
DOHLEDOVÁ OPATŘENÍ V OBLASTI ZÁSAHŮ U PRODUKTŮ A POZIC
KAPITOLA 1
Sledování a zásahy u produktů
Článek 39
Sledování trhu
1. V souladu s čl. 9 odst. 2 nařízení (EU) č. 1095/2010 sleduje orgán ESMA trh s finančními nástroji, které jsou uváděny na trh, distribuovány nebo prodávány v Unii.
2. V souladu s čl. 9 odst. 2 nařízení (EU) č. 1093/2010 sleduje orgán EBA trh se strukturovanými vklady, které jsou uváděny na trh, distribuovány nebo prodávány v Unii.
3. Příslušné orgány sledují trh s finanřními nástroji a strukturovanými vklady, které jsou uváděny na trh, distribuovány nebo prodávány v jejich členském státě nebo z jejich členského státu.
Článek 40
Pravomoci orgánu ESMA dočasně zasáhnout
1. V souladu s čl. 9 odst. 5 nařízení (EU) č. 1095/2010 může orgán ESMA, pokud jsou splněny podmínky stanovené v odstavcích 2 a 3, v Unii dočasně zakázat nebo omezit:
a)
uvádění na trh, distribuci nebo prodej určitých finančních nástrojů či finančních nástrojů s určitými stanovenými rysy; nebo
b)
určitý typ finanční činnosti či praktiky.
Zákaz či omezení se může použít za okolností stanovených orgánem ESMA nebo může podléhat výjimkám stanoveným tímto orgánem.
2. Orgán ESMA přijme rozhodnutí podle odstavce 1 pouze v případě, že jsou splněny všechny tyto podmínky:
a)
navržené opatření řeší významné ohrožení ochrany investorů či hrozbu pro řádné fungování a integritu finančních či komoditních trhů nebo stabilitu celého finančního systému v Unii nebo jeho části;
b)
hrozbu neřeší regulační požadavky podle právních předpisů Unie použitelné na příslušný finanční nástroj nebo činnost;
c)
příslušný orgán nebo příslušné orgány nepřijaly opatření k řešení dané hrozby nebo přijatá opatření na tuto hrozbu nereagují dostatečně.
V případě, že jsou podmínky stanovené v prvním pododstavci splněny, může orgán ESMA preventivně stanovit zákaz nebo omezení podle odstavce 1 předtím, než je finanční nástroj uveden na trh, distribuován nebo prodán zákazníkům.
3. Při přijímání opatření podle tohoto článku orgán ESMA zajistí, aby dané opatření:
a)
nemělo škodlivý účinek na efektivnost finančních trhů nebo na investory, který by byl neúměrný vzhledem k přínosu opatření;
b)
nevytvářelo riziko regulatorní arbitráže; a
c)
bylo přijato po konzultaci s veřejnými orgány příslušnými k dohledu, správě a regulování fyzických zemědělských trhů podle nařízení (ES) č. 1234/2007 v případě, že se opatření týká derivátů zemědělských komodit.
Pokud příslušný orgán nebo příslušné orgány přijaly opatření podle článku 42, může orgán ESMA přijmout kterékoli z opatření uvedených v odstavci 1, aniž by vydával stanovisko stanovené v článku 43.
4. Než orgán ESMA rozhodne o přijetí jakéhokoli opatření podle tohoto článku, oznámí opatření, které navrhuje, příslušným orgánům.
5. Orgán ESMA uveřejní na své internetové stránce oznámení o každém rozhodnutí přijmout jakékoli opatření podle tohoto článku. Oznámení specifikuje podrobnosti zákazu nebo omezení a okamžik po uveřejnění oznámení, od kterého opatření nabudou účinku. Zákaz nebo omezení se vztahuje pouze na kroky uskutečněné poté, co opatření nabudou účinku.
6. Zákaz nebo omezení uložené podle odstavce 1 přezkoumává orgán ESMA v přiměřených intervalech, nejméně však každé tři měsíce. Není-li zákaz nebo omezení obnoveno po uplynutí uvedené tříměsíční lhůty, jeho platnost skončí.
7. Opatření přijaté orgánem ESMA podle tohoto článku má přednost před veškerými předchozími opatřeními, která přijal příslušný orgán.
8. Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 50stanovující kritéria a faktory, které orgán ESMA zohlední při určování toho, zda nastalo významné ohrožení ochrany investorů či hrozba pro řádné fungování a integritu finančních či komoditních trhů nebo pro stabilitu celého finančního systému v Unii či jeho části podle odst. 2 písm. a).
Mezi tato kritéria a faktory patří:
a)
míra složitosti finančního nástroje a vztah k typu zákazníka, jemuž je nabízen a prodáván;
b)
objem či pomyslná hodnota emise finančních nástrojů;
c)
míra inovace finančního nástroje, činnosti nebo praktiky;
d)
páka, kterou finanční nástroj či praktika poskytují.
Článek 41
Pravomoci orgánu EBA dočasně zasáhnout
1. V souladu s čl. 9 odst. 5 nařízení (EU) č. 1093/2010 může orgán EBA, pokud jsou splněny podmínky stanovené v odstavcích 2 a 3, v Unii dočasně zakázat nebo omezit:
a)
uvádění na trh, distribuci nebo prodej určitých strukturovaných vkladů či strukturovaných vkladů s určitými stanovenými rysy; nebo
b)
určitý typ finanční činnosti či praktiky.
Zákaz či omezení se může použít za okolností stanovených orgánem EBA nebo může podléhat výjimkám stanoveným tímto orgánem.
2. Orgán EBA přijme rozhodnutí podle odstavce 1 pouze v případě, že jsou splněny všechny tyto podmínky:
a)
navržené opatření řeší významné ohrožení ochrany investorů či hrozbu pro řádné fungování a integritu finančních trhů nebo stabilitu celého finančního systému v Unii nebo jeho části;
b)
regulační požadavky podle práva Unie použitelné na příslušný strukturovaný vklad nebo činnost uvedené ohrožení neřeší;
c)
příslušný orgán nebo příslušné orgány nepřijaly opatření k řešení dané hrozby nebo přijatá opatření na tuto hrozbu nereagují dostatečně.
V případě, že jsou podmínky stanovené v prvním pododstavci splněny, může orgán EBA preventivně stanovit zákaz nebo omezení podle odstavce 1 předtím, než je strukturovaný vklad uveden na trh, distribuován nebo prodán zákazníkům.
3. Při přijímání opatření podle tohoto článku podnikne orgán EBA zajistí, aby opatření:
a)
nemělo škodlivý účinek na efektivnost finančních trhů nebo na investory, který by byl neúměrný vzhledem k přínosu opatření; a
b)
nevytvářelo riziko regulatorní arbitráže.
Pokud příslušný orgán nebo příslušné orgány přijaly opatření podle článku 42, může orgán EBA přijmout kterékoli z opatření uvedených v odstavci 1, aniž by vydával stanovisko podle článku 43.
4. Než orgán EBA rozhodne o přijetí jakéhokoli opatření podle tohoto článku, oznámí opatření, které navrhuje, příslušným orgánům.
5. Orgán EBA uveřejní na své internetové stránce oznámení o každém rozhodnutí přijmout jakékoli opatření podle tohoto článku. Oznámení specifikuje podrobnosti zákazu nebo omezení a okamžik po uveřejnění oznámení, od kterého opatření nabudou účinku. Zákaz nebo omezení se vztahuje pouze na kroky uskutečněné poté, co opatření nabudou účinku.
6. Orgán EBA přezkoumává zákaz nebo omezení uložené podle odstavce 1 v přiměřených intervalech, nejméně však každé tři měsíce. Nedojde-li po uplynutí uvedené tříměsíční lhůty k obnovení zákazu nebo omezení, jeho platnost skončí.
7. Opatření přijaté orgánem EBA podle tohoto článku má přednost před veškerými předchozími opatřeními, která přijal příslušný orgán.
8. Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 50 stanovující kritéria a faktory, které orgán EBA zohlední při určování toho, zda nastalo významné ohrožení ochrany investorů či hrozba pro řádné fungování a integritu finančních trhů a pro stabilitu celého finančního systému v Unii či jeho části podle odst. 2 písm. a).
Mezi tato kritéria a faktory patří:
a)
míra složitosti strukturovaného vkladu a vztah k typu zákazníka, jemuž je nabízen a prodáván;
b)
objem či pomyslná hodnota emise strukturovaných vkladů;
c)
míra inovace strukturovaného vkladu, činnosti nebo praktiky;
d)
páka, kterou strukturovaný vklad či praktika poskytují.
Článek 42
Zásahy příslušných orgánů u produktů
1. Příslušný orgán může v členském státě nebo z členského státu zakázat či omezit:
a)
uvádění na trh, distribuci nebo prodej určitých finančních nástrojů či strukturovaných vkladů nebo finančních nástrojů či strukturovaných vkladů s určitými stanovenými rysy; nebo
b)
určitý typ finanční činnosti či praktiky.
2. Příslušný orgán může přijmout opatření uvedené v odstavci 1, pokud se rozumně domnívá, že:
a)
buď
i)
finanční nástroj, strukturovaný vklad nebo činnost či praktika vzbuzuje významné obavy o ochranu investorů či představuje hrozbu pro řádné fungování a integritu finančních či komoditních trhů nebo stabilitu celého finančního systému či jeho části alespoň v jednom členském státě; nebo
ii)
derivát má škodlivý účinek na mechanismus tvorby cen na základním trhu;
b)
stávající regulační požadavky podle právních předpisů Unie použitelné na finanční nástroj, strukturovaný vklad nebo činnost nebo praktiku dostatečně neřeší rizika uvedená v písmeni a) a problém by lépe neřešil zdokonalený dohled či vynucování stávajících požadavků;
c)
opatření je přiměřené s ohledem na povahu zjištěných rizik, úroveň sofistikovanosti dotčených investorů nebo účastníků trhu a pravděpodobný účinek opatření na investory či účastníky trhu, kteří mohou držet nebo využívat finanční nástroj, strukturovaný vklad nebo činnost či praktiku nebo z nich mít prospěch;
d)
příslušný orgán řádně konzultoval s příslušnými orgány v jiných členských státech, kterých by se opatření mohlo významně dotknout;
e)
opatření nemá diskriminační účinek na služby nebo činnosti poskytované z jiného členského státu; a
f)
řádně konzultoval s veřejnými subjekty příslušnými pro dohled nad fyzickými zemědělskými trhy a pro jejich správu a regulaci podle nařízení (ES) č. 1234/2007 v případě, že finanční nástroj nebo činnost či praktika představují vážnou hrozbu pro řádné fungování a integritu daného fyzického zemědělského trhu.
V případě, že jsou podmínky stanovené v prvním pododstavci splněny, může příslušný orgán preventivně stanovit zákaz nebo omezení podle odstavce 1 předtím, než je finanční nástroj nebo strukturovaný vklad uveden na trh, distribuován nebo prodán zákazníkům.
Zákaz či omezení se může použít za okolností stanovených příslušným orgánem nebo podléhat výjimkám stanoveným tímto orgánem.
3. Příslušný orgán neuloží zákaz či omezení podle tohoto článku, pokud nejméně jeden měsíc před tím, než má opatření nabýt účinnosti, všem ostatním příslušným orgánům a orgánu ESMA písemně nebo prostřednictvím jiného komunikačního prostředku dohodnutého mezi orgány neoznámil podrobnosti o:
a)
finančním nástroji nebo činnosti nebo praktice, které se navrhované opatření týká;
b)
přesné povaze navrhovaného zákazu nebo omezení a o tom, kdy má nabýt účinku; a
c)
důkazech, na kterých založil své rozhodnutí a podle kterých je přesvědčen, že je splněna každá z podmínek v odstavci 2.
4. Ve výjimečných případech, kdy se příslušný orgán domnívá, že je nutné urychleně přijmout opatření podle tohoto článku, aby se zabránilo poškození způsobenému těmito finančními nástroji, strukturovanými vklady, praktikami nebo činnostmi uvedenými v odstavci 1, může příslušný orgán přijmout přechodná opatření s písemným oznámením všem ostatním příslušným orgánům a orgánu ESMA nebo v případě strukturovaných vkladů orgánu EBA předaným nejpozději 24 hodin před tím, než má opatření vstoupit v platnost, za předpokladu, že jsou splněna všechna kritéria tohoto článku a dojde se kromě toho jednoznačně k závěru, že oznámení jeden měsíc předem by danou obavu či hrozbu odpovídajícím způsobem nevyřešilo. Příslušný orgán nepřijímá přechodná opatření s platností delší než tři měsíce.
5. Příslušný orgán na svých internetových stránkách uveřejní oznámení o každém rozhodnutí uložit zákaz nebo omezení uvedené v odstavci 1. Oznámení specifikuje podrobnosti zákazu nebo omezení, okamžik po uveřejnění oznámení, od kterého opatření nabudou účinku, a důkazy, podle nichž je přesvědčen, že je splněna každá z podmínek uvedených v odstavci 2. Zákaz nebo omezení se týká pouze opatření přijatých po uveřejnění oznámení.
6. Příslušný orgán zákaz nebo omezení zruší, jestliže podmínky uvedené v odstavci 2 již neplatí.
7. Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 50, v nichž se stanoví kritéria a faktory, které příslušný orgán zohlední při určování toho, zda nastalo významné ohrožení ochrany investorů či hrozba pro řádné fungování a integritu finančních či komoditních trhů a pro stabilitu celého finančního systému či jeho části alespoň v jednom členském státě, jak je uvedeno v odst. 2 písm. a).
Mezi tato kritéria a faktory patří:
a)
míra složitosti finančního nástroje nebo strukturovaného vkladu a vztah k typu zákazníka, jemuž je nabízen, distribuován a prodáván;
b)
míra inovace finančního nástroje, strukturovaného vkladu, činnosti nebo praktiky;
c)
páka, kterou finanční nástroj, strukturovaný vklad nebo praktika poskytují;
d)
pokud jde o řádné fungování a integritu finančních či komoditních trhů, objem či pomyslná hodnota emise finančních nástrojů nebo strukturovaných vkladů.
Článek 43
Koordinace prováděná orgány ESMA a EBA
1. Orgán ESMA nebo v případě strukturovaných vkladů orgán EBA usnadňuje a koordinuje opatření přijatá příslušnými orgány podle článku 42. Orgán ESMA nebo v případě strukturovaných vkladů orgán EBA zejména zajistí, aby opatření přijatá příslušným orgánem byla odůvodněná a přiměřená a aby příslušné orgány zaujímaly, je-li to vhodné, konzistentní přístup.
2. Poté, co obdrží oznámení podle článku 42 o opatření, které má být uloženo podle uvedeného článku, přijme orgán ESMA nebo v případě strukturovaných vkladů orgán EBA stanovisko k tomu, zda jsou zákaz či omezení odůvodněné a přiměřené. Jestliže se orgán ESMA nebo v případě strukturovaných vkladů orgán EBA domnívá, že je pro řešení rizika nutné, aby opatření přijaly i další příslušné orgány, uvede to ve svém stanovisku. Stanovisko se uveřejní na internetových stránkách orgánu ESMA nebo v případě strukturovaných vkladů na internetových stránkách orgánu EBA.
3. Pokud příslušný orgán navrhne přijetí nebo přijme opatření v rozporu se stanoviskem přijatým orgánem ESMA nebo orgánem EBA podle odstavce 2 nebo odmítne přijmout opatření v rozporu s takovým stanoviskem, ihned na svých internetových stránkách uveřejní oznámení s úplným vysvětlením důvodů, které jej k tomu vedou.
KAPITOLA 2
Pozice
Článek 44
Koordinace vnitrostátních opatření pro řízení pozic a limitů pozic orgánem ESMA
1. Orgán ESMA usnadňuje a koordinuje opatření přijatá příslušnými orgány podle čl. 69 odst. 2 písm. o) a p) směrnice 2014/65/EU. Orgán ESMA zejména zajistí, aby příslušné orgány uplatňovaly jednotný přístup, pokud jde o to, kdy jsou tyto pravomoci vykonávány, o povahu a rozsah působnosti uložených opatření a o dobu trvání a návaznost případných opatření.
2. Poté, co orgán ESMA obdrží oznámení o jakémkoli opatření podle čl. 79 odst. 5 směrnice 2014/65/EU, toto opatření a jeho důvody zaznamená. V souvislosti s opatřeními podle čl. 69 odst. 2 písm. o) a p) směrnice 2014/65/EU vede a uveřejní na své internetové stránce databázi se souhrny platných opatření včetně podrobností o dotčené osobě, příslušných finančních nástrojích, případných omezeních objemu pozic, který osoby mohou kdykoli držet, o případných výjimkách z těchto omezení udělených podle článku 57 směrnice 2014/65/EU a o důvodech uvedených opatření.
Článek 45
Pravomoci orgánu ESMA v souvislosti s řízením pozic
1. V souladu s čl. 9 odst. 5 nařízení (EU) č. 1095/2010 orgán ESMA v případě, že jsou splněny obě podmínky uvedené v odstavci 2, přijme jedno nebo několik z těchto opatření:
a)
vyžádá si od jakékoli osoby všechny relevantní informace o objemu a účelu pozice nebo expozice vzniklé prostřednictvím derivátu;
b)
po analýze informací získaných podle písmene a) uloží jakékoli takovéto osobě, aby snížila objem pozice nebo expozice nebo odstranila pozice nebo expozice podle aktu v přenesené pravomoci uvedeného v odst. 10 písm. b);
c)
jako poslední možnost omezí schopnost jakékoli osoby obchodovat komoditní derivát.
2. Orgán ESMA přijme rozhodnutí podle odstavce 1 pouze v případě, že jsou splněny obě tyto podmínky:
a)
opatření uvedená v odst. 1 řeší hrozbu pro řádné fungování a integritu finančních trhů, a to včetně trhů s komoditními deriváty v souladu s cíli uvedenými v čl. 57 odst. 1 směrnice 2014/65/EU a také vzhledem k opatřením pro dodání fyzických komodit, nebo pro stabilitu celého finančního systému v Unii či jeho části;
b)
příslušný orgán nebo příslušné orgány nepřijaly opatření k řešení dané hrozby nebo přijatá opatření na tuto hrozbu nereagují dostatečně;
Orgán ESMA posoudí plnění podmínek uvedených v písmenech a) a b) prvního pododstavce tohoto odstavce v souladu s kritérii a faktory upřesněnými v aktu v přenesené pravomoci uvedeném v odst. 10 písm. a) tohoto článku
3. Orgán ESMA při přijímání opatření uvedených v odstavci 1 zajistí, aby dané opatření:
a)
významně řešilo danou hrozbu pro řádné fungování a integritu finančních trhů, a to včetně trhů s komoditními deriváty v souladu s cíli uvedenými v čl. 57 odst. 1 směrnice 2014/65/EU a také vzhledem k opatřením pro dodání fyzických komodit, nebo pro stabilitu celého finančního systému v Unii či jeho části nebo významně zlepšilo schopnost příslušných orgánů monitorovat tuto hrozbu měřenou v souladu s kritérii a faktory upřesněnými v aktu v přenesené pravomoci uvedeném v odst. 10 písm. a) tohoto článku;
b)
nevytvářelo riziko regulatorní arbitráže měřené v souladu s odst. 10 písm. c) tohoto článku;
c)
nemá žádný z následujících škodlivých účinků na efektivnost finančních trhů, který by byl neúměrný vzhledem k přínosům opatření: snížení likvidity na těchto trzích, omezení podmínek pro snižování rizik přímo souvisejících s obchodní činností nefinanční protistrany nebo vznik nejistoty mezi účastníky trhu.
Předtím, než orgán ESMA přijme jakékoli opatření, které se týká velkoobchodních energetických produktů, konzultuje toto opatření s Agenturou pro spolupráci energetických regulačních orgánů zřízenou podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 713/2009 (29).
Předtím, než orgán ESMA přijme jakékoli opatření, které se týká derivátů zemědělských komodit, konzultuje toto opatření s veřejnými orgány příslušnými k dohledu, správě a regulování fyzických zemědělských trhů podle nařízení (ES) č. 1234/2007.
4. Předtím, než se rozhodne uložit nebo obnovit kterékoli z opatření uvedených v odstavci 1, oznámí orgán ESMA relevantním příslušným orgánům opatření, které navrhuje. V případě žádosti podle odst. 1 písm. a) nebo b) obsahuje oznámení totožnost osoby či osob, kterým byla žádost určena, a její podrobnosti a důvody. V případě opatření podle odst. 1 písm. c) obsahuje oznámení podrobnosti o dotčené osobě, příslušných finančních nástrojích, příslušných množstevních opatřeních, jako je maximální objem pozice, který dotčená osoba může uzavřít, a o důvodech, jež k tomu vedly.
5. Oznámení se podá nejpozději 24 hodin před zamýšlenou dobou, kdy má opatření nabýt účinku nebo být obnoveno. Za výjimečných okolností může orgán ESMA podat oznámení později než 24 hodin před zamýšlenou dobou nabytí účinku opatření, pokud uvedenou 24hodinovou lhůtu není možné dodržet.
6. Orgán ESMA na svých internetových stránkách uveřejní oznámení o každém rozhodnutí uložit nebo obnovit opatření uvedené v odst. 1 písm. c). Oznámení obsahuje podrobnosti o dotčené osobě, příslušných finančních nástrojích, příslušných množstevních opatřeních, jako je maximální objem pozice, který dotčená osoba může uzavřít, a o důvodech, jež k tomu vedly.
7. Opatření uvedené v odst. 1 písm.c) vstoupí v účinnost v okamžiku uveřejnění oznámení nebo v době uvedené v oznámení, která je pozdější než doba jeho uveřejnění, a použije se pouze pro obchody provedené poté, co opatření vstoupí v účinnost.
8. Opatření uvedená v odst. 1 písm. c) orgán ESMA přezkoumává v přiměřených intervalech, nejméně však každé tři měsíce. Není-li opatření po uplynutí tohoto tříměsíčního období obnoveno, automaticky pozbývá platnosti. Na obnovování opatření se rovněž vztahují odstavce 2 až 8.
9. Opatření přijaté orgánem ESMA podle tohoto článku má přednost před veškerými předchozími opatřeními, která přijal příslušný orgán podle čl. 69 odst. 2 písm. o) nebo p) směrnice 2014/65/EU.
10. Komise přijme v souladu s článkem 50 akty v přenesené pravomoci, které specifikují kritéria a faktory k určení:
a)
existence hrozby pro řádné fungování a integritu finančních trhů, a to včetně trhů s komoditními deriváty v souladu s cíli uvedenými v čl. 57 odst. 1 směrnice 2014/65/EU a také vzhledem k opatřením pro dodání fyzických komodit, nebo pro stabilitu celého finančního systému v Unii či jeho části, jak uvádí odst. 2 písm. a), přičemž se zohlední míra, v níž jsou pozice využívány k zajištění pozic u fyzických komodit či komoditních kontraktů, a míra, v níž jsou ceny na základních trzích stanovovány odkazem na komoditní deriváty;
b)
vhodného snížení pozice či expozice uzavírané prostřednictvím derivátu uvedeného v odst. 1 písm. b) tohoto článku;
c)
situací, kdy by mohlo dojít k regulatorní arbitráži, jak je uvedeno v odst. 3 písm. b) tohoto článku.
Tato kritéria a faktory zohledňují regulační technické normy uvedené v čl. 57 odst. 3 směrnice 2014/65/EU a rozlišují situace, kdy orgán ESMA přijímá opatření z důvodu nečinnosti příslušného orgánu, a situace, kdy orgán ESMA reaguje na další riziko, které příslušný orgán není schopen dostatečně řešit podle čl. 69 odst. 2 písm. j) nebo o) směrnice 2014/65/EU.
HLAVA VIII
POSKYTOVÁNÍ SLUŽEB A PROVÁDĚNÍ ČINNOSTÍ PODNIKY Z TŘETÍCH ZEMÍ, OPERUJÍCÍMI S POBOČKOU NEBO BEZ POBOČKY, NA ZÁKLADĚ ROZHODNUTÍ O ROVNOCENNOSTI
Článek 46
Obecná ustanovení
1. Podnik ze třetí země může bez zřízení pobočky poskytovat investiční služby či vykonávat investiční činnosti, včetně doplňkových služeb, způsobilým protistranám a profesionálním zákazníkům ve smyslu oddílu I přílohy II směrnice 2014/65/EU usazeným v celé Unii, pokud je registrován v registru podniků z třetích zemí spravovaném orgánem ESMA v souladu s článkem 47.
2. Orgán ESMA zaregistruje podnik z třetí země, který zažádal o poskytování investičních služeb či výkon investičních činností v celé Unii v souladu s odstavcem 1 pouze tehdy, jestliže jsou splněny následující podmínky:
a)
Komise přijala rozhodnutí v souladu s čl. 47 odst. 1;
b)
v jurisdikci, ve které má podnik ústředí, má povolení poskytovat investiční služby či vykonávat investiční činnosti, jež hodlá poskytovat v Unii, a podléhá účinnému dohledu a vymáhání, což zajišťuje plný soulad s požadavky použitelnými v dotčené třetí zemi;
c)
v souladu s čl. 47 odst. 2 byla uzavřena ujednání o spolupráci;
3. Pokud je podnik ze třetí země zaregistrován v souladu s tímto článkem, členské státy nestanoví pro tento podnik ze třetí země žádné další požadavky týkající se záležitostí spadajících do oblasti působnosti tohoto nařízení či směrnice 2014/65/EU a nezachází s podniky ze třetích zemí příznivěji než s podniky z Unie.
4. Poté, co Komise přijme rozhodnutí uvedené v článku 47, které určí, že právní rámec a rámec dohledu třetí země, v níž má podnik z třetí země povolení, odpovídají požadavkům popsaným v čl. 47 odst. 1, podá dotčený podnik z třetí země uvedený v odstavci 1 žádost orgánu ESMA.
Žádající podnik z třetí země poskytne orgánu ESMA všechny informace, které jsou nezbytné pro jeho registraci. Orgán ESMA ve lhůtě 30 pracovních dnů od obdržení žádosti posoudí, zda je žádost úplná. Není-li žádost úplná, stanoví orgán ESMA lhůtu, v níž musí žádající podnik z třetí země informace doplnit.
Rozhodnutí o registraci vychází z podmínek stanovených v odstavci 2.
Orgán ESMA ve lhůtě 180 pracovních dnů od podání úplné žádosti žádající podnik z třetí země písemně informuje s plně odůvodněným vysvětlením pro udělení či zamítnutí registrace.
Pokud Komise nepřijme rozhodnutí v souladu s čl. 47 odst. 1 nebo pokud takové rozhodnutí pozbylo účinnost, mohou členské státy na svém území povolit podnikům z třetích zemí poskytovat investiční služby či vykonávat investiční činnosti spolu s doplňkovými službami způsobilým protistranám a profesionálním zákazníkům ve smyslu oddílu I přílohy II směrnice 2014/65/EU v souladu s vnitrostátními režimy.
5. Podniky z třetích zemí poskytující služby v souladu s tímto článkem informují před poskytnutím jakýchkoliv investičních služeb zákazníky usazené v Unii, že nesmí poskytovat služby jiným zákazníkům, než způsobilým protistranám a profesionálním zákazníkům ve smyslu oddílu I přílohy II směrnice 2014/65/EU a že nepodléhají dohledu v Unii. Uvedou název a adresu příslušného orgánu dohledu v dotčené třetí zemi.
Informace v prvním pododstavci se poskytují písemně a výrazně.
Členské státy zajistí, aby se v případě, že způsobilá protistrana nebo profesionální zákazník ve smyslu oddílu I přílohy II směrnice 2014/65/EU usazení nebo nacházející se v Unii iniciují výhradně z vlastního podnětu poskytnutí investiční služby nebo vykonání investiční činnosti podnikem ze třetí země, na poskytnutí dané služby nebo výkon dané činnosti podnikem ze třetí země dotčené osobě, včetně vztahu souvisejícího konkrétně s poskytnutím dané služby nebo výkonem dané činnosti, tento článek nepoužil. Iniciativa takových zákazníků neopravňuje podnik z třetí země, aby uváděl na trh nové kategorie investičního produktu či služby pro tohoto jednotlivce.
6. Podniky z třetích zemí poskytující služby nebo vykonávající činnosti v souladu s tímto článkem nabízejí zákazníkům usazeným v Unii před poskytnutím jakékoli investiční služby nebo vykonáním jakékoli investiční činnosti, aby jakýkoli spor týkající se těchto služeb nebo činností předložili soudu nebo rozhodčímu soudu v členském státě.
7. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem k upřesnění informací, které žádající podnik z třetí země poskytne v souladu s odstavcem 4 orgánu ESMA ve své žádosti o registraci, a formátu informací poskytovaných podle odstavce 5.
Orgán ESMA předloží uvedené návrhy regulačních technických norem Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 47
Rozhodnutí o rovnocennosti
1. Komise může ve vztahu ke třetí zemi přijmout rozhodnutí v souladu s přezkumným postupem uvedeným v čl. 51 odst. 2 s prohlášením, že právní a dohledová opatření v uvedené třetí zemi zajišťují, že podniky povolené v dané třetí zemi odpovídají právně závazným požadavkům na obezřetnostní jednání a obchodní činnost, které mají rovnocenný účinek jako požadavky stanovené tímto nařízením, směrnicí 2013/36/EU a směrnicí 2014/65/EU a prováděcími opatřeními přijatými podle tohoto nařízení a podle uvedených směrnic, a že právní rámec dané třetí země stanovuje fakticky rovnocenný systém pro uznávání investičních podniků povolených v souladu s režimy třetí země.
Obezřetnostní rámec třetí země a rámec třetí země upravující obchodní činnost může být považován za rámec s rovnocenným účinkem, pokud splňuje následující podmínky:
a)
podniky poskytující investiční služby a vykonávající investiční činnosti v dotčené třetí zemi podléhají povolování a je nad nimi průběžně vykonáván účinný dohled a vymáhání;
b)
podniky poskytující investiční služby a vykonávající investiční činnosti v dané třetí zemi podléhají dostatečným kapitálovým požadavkům a vhodným požadavkům použitelným na akcionáře a členy jejich vedoucího orgánu;
c)
podniky poskytující investiční služby a vykonávající investiční činnosti podléhají přiměřeným organizačním požadavkům v oblasti vnitřních kontrolních funkcí;
d)
podniky poskytující investiční služby a vykonávající investiční činnosti podléhají přiměřeným pravidlům pro výkon činnosti;
e)
zajišťuje transparentnost a integritu trhu tím, že brání zneužívání trhu ve formě obchodování zasvěcených osob a manipulace s trhem.
2. Orgán ESMA uzavře s příslušnými orgány třetích zemí, jejichž právní a dohledové rámce byly v souladu s odstavcem 1 uznány jako fakticky rovnocenné, ujednání o spolupráci. Tato ujednání upřesní alespoň:
a)
mechanismus pro výměnu informací mezi orgánem ESMA a příslušnými orgány dotčených třetích zemí, včetně přístupu ke všem informacím, které orgán ESMA požaduje o podnicích ze zemí mimo Unii povolených v třetích zemích;
b)
mechanismus rychlého oznámení orgánu ESMA, pokud se příslušný orgán třetí země domnívá, že podnik z třetí země, na který dohlíží a který orgán ESMA zaregistroval podle článku 48, porušuje podmínky pro povolení či jiné právní předpisy, které je povinen dodržovat;
c)
postupy týkající se koordinace činností dohledu, včetně, kde je to vhodné, kontrol na místě.
3. Podnik z třetí země usazený v zemi, jejíž právní a dohledový rámec byl uznán jako fakticky rovnocenný v souladu s odstavcem 1 a je povolen v souladu s článkem 39 směrnice 2014/65/EU, může poskytovat služby a provádět činnosti, na něž se povolení vztahuje, způsobilým protistranám a profesionálním zákazníkům ve smyslu oddílu I přílohy II směrnice 2014/65/EU v jiných členských státech Unie, aniž by musel zřizovat nové pobočky. Za tím účelem musí splňovat požadavky na informace stanovené pro přeshraniční poskytování služeb a provádění činností podle článku 34 směrnice 2014/65/EU.
Pobočka i nadále podléhá dohledu vykonávanému členským státem, v němž je pobočka zřízena v souladu s článkem 39 směrnice 2014/65/EU. Příslušný orgán členského státu, v němž se pobočka zřízena, a příslušný orgán hostitelského členského státu však, aniž je dotčena povinnost spolupracovat stanovená směrnicí 2014/65/EU, mohou uzavřít přiměřené dohody o spolupráci s cílem zajistit, aby pobočka podniku z třetí země, která poskytuje investiční služby v rámci Unie, poskytovala náležitou úroveň ochrany investorů.
4. Podnik z třetí země nemůže dále uplatňovat práva uvedená v čl. 46 odst. 1 v případě, že Komise přijme rozhodnutí přezkumným postupem podle čl. 51 odst. 2, kterým zruší své rozhodnutí podle odstavce 1 tohoto článku ve vztahu k dané třetí zemi.
Článek 48
Registr
Orgán ESMA vede registr podniků z třetích zemí, které mohou v Unii poskytovat investiční služby či vykonávat investiční činnosti v souladu s článkem 46. Registr je veřejně přístupný na internetových stránkách orgánu ESMA a obsahuje informace o službách a činnostech, které podniky z třetích zemí mohou poskytovat či vykonávat, a odkaz na příslušný orgán zodpovědný za dohled nad těmito podniky v dotčené třetí zemi.
Článek 49
Zrušení registrace
1. Orgán ESMA zruší registraci podniku z třetí země v registru zřízeném v souladu s článkem 48, pokud:
a)
má orgán ESMA na základě doložených důkazů oprávněné důvody domnívat se, že poskytováním investičních služeb či výkonem investičních činností v Unii se podnik z třetí země dopouští jednání, které jasně poškozuje zájmy investorů nebo řádné fungování trhů; nebo
b)
má orgán ESMA na základě doložených důkazů oprávněné důvody domnívat se, že poskytováním investičních služeb či výkonem investičních činností v Unii podnik z třetí země závažným způsobem porušuje ustanovení, kterým podléhá v dotčené třetí zemi a na jejichž základě Komise přijala rozhodnutí v souladu s čl. 47 odst. 1.
c)
orgán ESMA předal záležitost příslušnému orgánu z třetí země a dotčený příslušný orgán nepřijal náležitá opatření nezbytná pro ochranu investorů a řádné fungováni trhů v Unii nebo neprokázal, že dotčený podnik z třetí země plní požadavky použitelné v dané třetí zemi; a
d)
orgán ESMA informoval příslušný orgán třetí země o svém záměru zrušit registraci dotčenému podniku z třetí země a to nejméně 30 dní před zrušením.
2. Orgán ESMA bezodkladně informuje Komisi o veškerých opatřeních přijímaných podle odstavce 1 a uveřejní své rozhodnutí na svých internetových stránkách.
3. Komise posoudí, zda ve vztahu k dotčené třetí zemi nadále trvají podmínky, za kterých bylo přijato rozhodnutí v souladu s čl. 47 odst. 1.
HLAVA IX
AKTY V PŘENESENÉ PRAVOMOCI A PROVÁDĚCÍ AKTY
KAPITOLA 1
Akty v přenesené pravomoci
Článek 50
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci svěřená Komisi podléhá podmínkám stanoveným v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 1 odst. 9, čl. 2 odst. 2, čl. 13 odst. 2, čl. 15 odst. 5, čl. 17 odst. 3, čl. 19 odst. 2 a 3, čl. 31 odst. 4, čl. 40 odst. 8, čl. 41 odst. 8, čl. 42 odst. 7, čl. 45 odst. 10 a čl. 52 odst. 10 a 12. je Komisi svěřena na dobu neurčitou od 2. července 2014.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 1 odst. 9, čl. 2 odst. 2, čl. 13 odst. 2, čl. 15 odst. 5, čl. 17 odst. 3, čl. 19 odst. 2 a 3, čl. 31 odst. 4, čl. 40 odst. 8, čl. 41 odst. 8, čl. 42 odst. 7, čl. 45 odst. 10 a čl. 52 odst. 10 a 12. kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže určených. Nabývá účinku dnem následujícím po zveřejnění tohoto rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Rozhodnutí nemá vliv na platnost žádných aktů v přenesené pravomoci, které jsou již v platnosti.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijaté podle čl. 1 odst. 9, čl. 2 odst. 2, čl. 13 odst. 2, čl. 15 odst. 5, čl. 17 odst. 3, čl. 19 odst. 2 a 3, čl. 31 odst. 4, čl. 40 odst. 8, čl. 41 odst. 8, čl. 42 odst. 7, čl. 45 odst. 10 a čl. 52 odst. 10 a 12 vstoupí v platnost, pouze pokud Evropský parlament ani Rada nevysloví ve lhůtě tří měsíců od oznámení aktu Evropskému parlamentu a Radě námitky nebo pokud před uplynutím této lhůty Evropský parlament i Rada Komisi uvědomí, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o tři měsíce.
KAPITOLA 2
Prováděcí akty
Článek 51
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen Evropský výbor pro cenné papíry zřízený rozhodnutím Komise 2001/528/ES (30). Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
HLAVA X
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 52
Zprávy a přezkum
1. Do 3. března 2019 Komise po konzultaci s orgánem ESMA předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o praktickém dopadu povinností týkajících se transparentnosti stanovených podle článků 3 až 13, zejména o dopadu mechanismu objemového stropu popsaného v článku 5, včetně jeho dopadu na náklady na obchodování pro způsobilé protistrany a profesionální zákazníky a na obchodování s akciemi společností s malou a střední tržní kapitalizací, a o jeho účinnosti, pokud jde o zajištění toho, aby uplatňování příslušných výjimek nepoškodilo tvorbu cen, a o tom, jak by mohl fungovat vhodný mechanismus pro ukládání sankcí za porušení objemového stropu, a o uplatňování a další vhodnosti výjimek z povinností týkajících se předobchodní transparentnosti stanovených podle čl. 4 odst. 2 a 3 a čl. 9 odst. 2 až 5.
2. Zpráva uvedená v odstavci 1 zahrnuje dopad uplatňování výjimky podle čl. 4 odst. 1 písm. a) a b) bodu i) a mechanismu objemového stropu popsaného v článku 5 na evropské akciové trhy se zvláštním zřetelem k:
a)
úrovni a trendům, které jsou v Unii od zavedení tohoto nařízení pozorovány v obchodování na základě neuveřejňovaných pokynů (non-lit order book trading);
b)
dopadu na předobchodní transparentní kotovaná rozpětí;
c)
dopadu na hloubku likvidity u uveřejňovaných pokynů (lit order books);
d)
dopadu na hospodářskou soutěž a investory v Unii;
e)
dopadu na obchodování s akciemi společností s malou a střední tržní kapitalizací;
f)
náležitému zohlednění vývoje na mezinárodní úrovni a jednáním se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi.
3. Dojde-li se v této zprávě k závěru, že uplatňování výjimky podle čl. 4 odst. 1 písm. a) a b) bodu i) poškozuje tvorbu cen nebo škodí obchodování s akciemi společností s malou a střední tržní kapitalizací, předloží Komise, je-li to vhodné, návrhy týkající se uplatňování těchto výjimek, včetně změn tohoto nařízení. Tyto návrhy zahrnují posouzení dopadu navrhovaných změn a zohlední cíle tohoto nařízení a důsledky pro narušení trhu a hospodářskou soutěž, jakož i potenciální dopady na investory v Unii.
4. Do 3. března 2019 Komise po konzultaci s orgánem ESMA předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o fungování článku 26, včetně toho, zda obsah a formát hlášení o obchodech obdržených a vyměňovaných mezi příslušnými orgány komplexně umožňuje sledovat činnosti investičních podniků v souladu s čl. 26 odst. 1. Komise může předložit jakékoli vhodné návrhy, včetně ustanovení o hlášení obchodů systému určenému orgánem ESMA, a nikoli příslušným orgánům, což relevantním příslušným orgánům umožní přistupovat ke všem informacím ohlášeným podle tohoto článku pro účely tohoto nařízení a směrnice 2014/65/EU a odhalování obchodování zasvěcených osob a zneužívání trhu v souladu s nařízením (EU) č. 596/2014.
5. Do 3. března 2019 Komise po konzultaci s orgánem ESMA předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o vhodných řešeních pro omezení informačních asymetrií mezi účastníky trhu a rovněž o nástrojích, pomocí kterých by regulační orgány mohly lépe monitorovat kotaci v obchodních systémech. Tato zpráva alespoň posoudí realizovatelnost vypracování systému nejlepší kupní a prodejní ceny pro konsolidované kotace za účelem splnění těchto cílů.
6. Do 3. března 2019 Komise po konzultaci s orgánem ESMA předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o pokroku při přesunu obchodování se standardizovanými OTC deriváty na burzy nebo elektronické obchodní platformy podle článků 25 a 28.
7. Do 3. července 2019 Komise po konzultaci s orgánem ESMA předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o vývoji cen, pokud jde o údaje z regulovaných trhů, mnohostranných obchodních systémů, organizovaných obchodních systémů, od poskytovatelů konsolidovaných obchodních informací a ze schválených systémů pro uveřejňování informací týkající se předobchodní a poobchodní transparentnosti.
8. Do 3. července 2019 Komise po konzultaci s orgánem ESMA předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu týkající se přezkumu ustanovení o interoperabilitě v článku 36 tohoto nařízení a článku 8 nařízení (EU) č. 648/2012.
9. Do 3. července 2019 Komise po konzultaci s orgánem ESMA předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu týkající se uplatňování článků 35 a 36 tohoto nařízení a článků 7 a 8 nařízení (EU) č. 648/2012.
Do 3. července 2021 Komise po konzultaci s orgánem ESMA předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu týkající se uplatňování článku 37.
10. Do 3. července 2019 Komise po konzultaci s orgánem ESMA předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o dopadu článků 35 a 36 tohoto nařízení na nově zřízené a oprávněné ústřední protistrany uvedené v čl. 35 odst. 5 a na obchodní systémy, které mají s těmito ústředními protistranami úzká propojení, a ohledně toho, zda by měla být prodloužena přechodná opatření podle čl. 35 odst. 5, přičemž zváží možné přínosy pro spotřebitele v podobě zlepšení hospodářské soutěže a širších možností volby pro účastníky trhu v porovnání s možným neúměrným dopadem těchto ustanovení na nově zřízené a oprávněné ústřední protistrany a omezeními přístupu účastníků místních trhů ke globálním ústředním protistranám a dopadem na hladké fungování trhu.
Podle závěrů této zprávy může Komise přijmout akt v přenesené pravomoci v souladu s článkem 50 za účelem prodloužení přechodného období v souladu s čl. 35 odst. 5 o nejvýše 30 měsíců.
11. Do 3. července 2019 Komise po konzultaci s orgánem ESMA předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o tom, zda je prahová hodnota stanovená v čl. 36 odst. 5 i nadále vhodná a zda je i nadále dostupný mechanismus umožňující, aby obchodní systém na základě svého přání nebylo ve vztahu k derivátům obchodovaným v obchodním systému vázáno dotčenými ustanoveními.
12. Do 3. července 2016 Komise na základě posouzení rizik provedeného orgánem ESMA a po konzultaci s ESRB předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu, v níž posoudí potřebu dočasně vyloučit deriváty obchodované v obchodním systému z oblasti působnosti článků 35 a 36. Tato zpráva zohlední případná rizika, která vyplývají z ustanovení o otevřeném přístupu týkajících se derivátů obchodovaných v obchodním systému pro celkovou stabilitu a řádné fungování finančních trhů v celé Unii.
S výhradou závěrů této zprávy může Komise přijmout akt v přenesené pravomoci v souladu s článkem 50 za účelem vyloučení derivátů obchodovaných v obchodním systému z oblasti působnosti článků 35 a 36 na dobu nejvýše třiceti měsíců počínaje 3. lednem 2017.
Článek 53
Změna nařízení (EU) č. 648/2012
Nařízení (EU) č. 648/2012 se mění takto:
1)
V čl. 5 odst. 2 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
„Při vypracovávání návrhů regulačních technických norem podle tohoto odstavce ponechá orgán ESMA beze změn přechodná ustanovení týkající se energetických derivátů podle bodu 6 oddílu C uvedená v článku 95 směrnice 2014/65/EU (31).
(31) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/65/EU ze dne 15. května 2014 o trzích finančních nástrojů a o změně směrnic 2002/92/ES a 2011/61/EU (Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 349).“;" 						
2)
Článek 7 se mění takto:
a)
odstavec 1 se mění takto:
„1. Ústřední protistrana, které bylo povoleno provádět clearing OTC derivátových smluv, přijímá clearing těchto smluv nediskriminačním a transparentním způsobem, včetně požadavků na kolaterál a poplatků za přístup, bez ohledu na obchodní systém. Toto obchodnímu systému zejména zajistí právo na nediskriminační zacházení, co se týče toho, jak se smlouvami obchodovanými v tomto obchodním systém uzachází, pokud jde o:
a)
požadavky na kolaterál a vzájemné započtení ekonomicky rovnocenných smluv v případě, že by zahrnutí takových smluv do závěrečného započtení a do jiných postupů započtení ústřední protistrany založených na právních předpisech týkajících se nesolventnosti neohrozilo hladké a řádné fungování, platnost nebo vymahatelnost takových postupů; a
b)
vázané zajištění se souvisejícími smlouvami, jejichž clearing provádí stejná ústřední protistrana v rámci modelu rizik, který je v souladu s článkem 41.
Ústřední protistrana může požadovat, aby obchodní systém vyhovoval provozním a technickým požadavkům stanoveným ústřední protistranou, včetně požadavků na řízení rizik.“;
b)
doplňuje nový odstavec, který zní
„6. Podmínky uvedené v odstavci 1 týkající se nediskriminačního zacházení, pokud jde o způsob, jakým je se smlouvami obchodovanými v daném obchodním systému zacházeno v souvislosti s požadavky na kolaterál a vzájemné započtení ekonomicky rovnocenných smluv a vázané zajištění se souvisejícími smlouvami, jejichž clearing provádí stejná ústřední protistrana, budou dále upřesněny technickými normami přijatými podle čl. 35 odst. 6 písm. e) nařízení (EU) č. 600/2014 (32)“
3)
V čl. 81 odst. 3 se doplňuje nový odstavec, který zní:
„Registr obchodních údajů předá údaje příslušným orgánům v souladu s požadavky podle článku 26 nařízení (EU) č. 600/2014 (32)“.
Článek 54
Přechodné ustanovení
1. Podniky ze třetích zemí mohou nadále poskytovat služby a vykonávat činnosti v členských státech v souladu s vnitrostátními režimy do tří let od okamžiku, kdy Komise přijme v souvislosti s danou třetí zemí rozhodnutí postupem podle článku 47.
2. Pokud Komise vyhodnotí, že není třeba vyloučit deriváty obchodované v obchodním systému z oblasti působnosti článků 35 a 36 v souladu s čl. 52 odst. 12, mohou ústřední protistrana nebo obchodní systém před vstupem tohoto nařízení v použitelnost podat svému příslušnému orgánu žádost o povolení k využití přechodných opatření. Příslušný orgán může při zohlední rizika vyplývajícího z uplatnění práv na přístup podle článků 35 a 36, pokud jde o deriváty obchodované v obchodním systému, pro řádné fungování dané ústřední protistrany nebo obchodního systému rozhodnout, že se články 35 nebo 36 nebudou vztahovat na, v uvedeném pořadí, danou ústřední protistranu nebo obchodní systém ve vztahu k derivátům obchodovaným v obchodním systému, a to po přechodné období trvající do 3. července 2019. Je-li takové přechodné období schváleno, ústřední protistrana nebo obchodní systém nemohou po dobu jeho trvání využívat práva na přístup podle článků 35 nebo 36, pokud jde o deriváty obchodované v obchodním systému. Příslušný orgán oznámí schválení přechodného období orgánu ESMA a v případě ústřední protistrany členům kolegia příslušných orgánů této ústřední protistrany.
Má-li ústřední protistrana, které byla schválena přechodná opatření, úzké propojení s jedním či více obchodními systémy, nemohou tyto obchodní systémy po dobu trvání tohoto přechodného období využívat práva na přístup podle článků 35 nebo 36 ve vztahu k derivátům obchodovaným v obchodním systému.
Má-li obchodní systém, kterému byla schválena přechodná opatření, úzké propojení s jednou či více ústředními protistranami, nemohou tyto ústřední protistrany po dobu trvání tohoto přechodného období využívat práva na přístup podle článků 35 nebo 36 ve vztahu k derivátům obchodovaným v obchodním systému.
Článek 55
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení se použije ode dne 3. ledna 2017.
Bez ohledu na druhý pododstavec se čl. 1 odst. 8 a 9, čl. 2 odst. 2, čl. 5 odst. 6 a 9, čl. 7 odst. 2, čl. 9 odst. 5, čl. 11 odst. 4, čl. 12 odst. 2, čl. 13 odst. 2, čl. 14 odst. 7, čl. 15 odst. 5, čl. 17 odst. 3, čl. 19 odst. 2 a 3, čl. 20 odst. 3, čl. 21 odst. 5, čl. 22 odst. 4, čl. 23 odst. 3, čl. 25 odst. 3, čl. 26 odst. 9, čl. 27 odst. 3, čl. 28 odst. 4, čl. 28 odst. 5, čl. 29 odst. 3, čl. 30 odst. 2, čl. 31 odst. 4, čl. 32 odst. 1, 5 a 6, čl. 33 odst. 2, čl. 35 odst. 6, čl. 36 odst. 6, čl. 37 odst. 4, čl. 38 odst. 3, čl. 40 odst. 8, čl. 41 odst. 8, čl. 42 odst. 7, čl. 45 odst. 10, čl. 46 odst. 7, čl. 47 odst. 1 a 4, a čl. 52 odst. 10 a 12 a čl. 54 odst. 1 použijí bezprostředně po vstupu tohoto nařízení v platnost.
Bez ohledu na druhý pododstavec se čl. 37 odst. 1, 2 a 3 použijí ode dne 3. ledna 2019.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 15. května 2014.
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 600/2014
2014 m. gegužės 15 d.
dėl finansinių priemonių rinkų, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Europos Centrinio Banko nuomonę (1),
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2),
laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (3),
kadangi:
(1)
finansų krizė atskleidė finansų rinkų skaidrumo trūkumus, kurie gali prisidėti prie neigiamo socialinio ir ekonominio poveikio. Skaidrumo didinimas yra vienas iš bendrų principų, kuriuos būtina įgyvendinti siekiant sustiprinti finansų sistemą, kaip patvirtinta 2009 m. balandžio 2 d. Londone įvykusio G20 vadovų pareiškime. Siekiant didesnio skaidrumo ir geresnio finansinių priemonių vidaus rinkos veikimo, reikėtų nustatyti naują sistemą, pagal kurią finansinių priemonių rinkose sudaromiems sandoriams būtų taikomi vienodi skaidrumo reikalavimai. Šioje sistemoje turėtų būti nustatytos išsamios įvairioms finansinėms priemonėms taikytinos taisyklės. Ji turėtų papildyti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2004/39/EB (4) nustatytus pavedimams dėl akcijų ir akcijų sandoriams keliamus reikalavimus;
(2)
Jacques de Larosière vadovaujama ES finansinės priežiūros aukšto lygio darbo grupė paragino Sąjungą parengti darnesnį finansų reguliavimo dokumentų rinkinį. Atsižvelgdama į būsimą Europos priežiūros sistemą, 2009 m. birželio 18-19 d. susirinkusi Europos Vadovų Taryba pabrėžė poreikį parengti bendrą Europos taisyklių sąvadą, taikytiną visoms vidaus rinkoje veikiančių finansų įstaigoms;
(3)
todėl naują teisėkūros aktų rinkinį turėtų sudaryti dvi skirtingos teisinės priemonės - direktyva ir šis reglamentas. Abi teisinės priemonės drauge turėtų sudaryti teisinę sistemą, reglamentuojančią investicinėms įmonėms, reguliuojamoms rinkoms ir duomenų teikimo paslaugų teikėjams taikytinus reikalavimus. Todėl šis reglamentas turėtų būti aiškinamas kartu su direktyva. Kadangi reikia patvirtinti bendrą visoms įstaigoms taikomų taisyklių, susijusių su tam tikrais reikalavimais, rinkinį, užkirsti kelią galimam reguliaciniam arbitražui ir rinkos dalyviams suteikti daugiau teisinio tikrumo ir supaprastinti reguliavimą, reikia pasinaudoti teisiniu pagrindu, pagal kurį galima parengti naują reglamentą. Taigi, siekiant pašalinti likusias prekybos kliūtis ir didelius konkurencijos iškraipymus, atsirandančius dėl skirtingų nacionalinės teisės aktų, ir išvengti kitų panašių prekybos kliūčių ir didelių konkurencijos iškraipymų, būtina priimti reglamentą, kuriuo nustatomos vienodos visose valstybėse narėse taikytinos taisyklės. Šiuo tiesiogiai taikomu teisės aktu siekiama užtikrinamai prisidėti prie sklandaus vidaus rinkos veikimo, taigi, jis turėtų būti grindžiamas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau - SESV) 114 straipsniu, atsižvelgiant į tos nuostatos aiškinimą pagal nusistovėjusią Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką;
(4)
Direktyvoje 2004/39/EB nustatytos prekybos akcijomis, kuriomis leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje, skaidrumo iki sandorio ir po sandorio sudarymo užtikrinimo ir pranešimo apie finansinių priemonių, kuriomis leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje, sandorius kompetentingoms institucijoms taisyklės. Reikėtų parengti naują direktyvos redakciją, kad joje būtų tinkamai atsižvelgta į finansų rinkų pokyčius ir būtų pašalinti trūkumai ir spragos, kuriuos, be kita ko, atskleidė finansų rinkų krizė;
(5)
nuostatas, susijusias su prekybos ir reguliavimo skaidrumo reikalavimais, reikia paversti visoms investicinėms įmonėms, kurios visose Sąjungos rinkose turėtų laikytis vienodų taisyklių, tiesiogiai taikytinu teisės aktu, kad būtų galima užtikrinti vienodą bendros reglamentavimo sistemos taikymą, visoje Sąjungoje didinti pasitikėjimą rinkų skaidrumu, supaprastinti reglamentavimą, sumažinti investicinių įmonių, ypač finansinių įstaigų, kurių veikla yra tarpvalstybinė, išlaidas atitikčiai užtikrinti ir padėti panaikinti konkurencijos iškraipymus. Reglamento, kuriuo užtikrinamas tiesioginis reikalavimų taikymas, priėmimas yra tinkamiausia priemonė tiems reguliavimo tikslams įgyvendinti ir vienodoms sąlygoms užtikrinti ir taip išvengti skirtingų nacionalinių reikalavimų, galinčių atsirasti direktyvą perkeliant į nacionalinę teisę;
(6)
svarbu užtikrinti, kad prekyba finansinėmis priemonėmis kiek įmanoma būtų vykdoma organizuotos prekybos vietose ir kad visos tokios prekybos vietos būtų tinkamai reguliuojamos. Taikant Direktyvą 2004/39/EB atsirado tam tikrų prekybos sistemų, kurioms netaikoma tinkama kontrolė. Bet kokia prekybos finansinėmis priemonėmis sistema, kaip antai subjektai, šiuo metu įvardijami kaip brokerių kryžminės prekybos tinklai, ateityje turėtų būti tinkamai reguliuojama ir jai turėtų būti suteiktas leidimas kaip tam tikro tipo daugiašalės prekybos vietai arba kaip sistemingai sandorius savo viduje sudarančiam tarpininkui, laikantis šiame reglamente ir Direktyvoje 2014/65/ES (5) nustatytų sąlygų;
(7)
turėtų būti patikslintos ir likti artimai tarpusavyje susijusios reguliuojamos rinkos ir daugiašalės prekybos sistemos (toliau - DPS) apibrėžtys, taip parodant, kad jos reiškia iš tikrųjų tą patį organizuotos prekybos funkcionalumą. Į tas apibrėžtis neturėtų būti įtrauktos dvišalės sistemos, kai investicinė įmonė į visus prekybinius sandorius įsitraukia savo sąskaita, net jeigu ji veikia kaip rizikos nepatirianti sandorio šalis, tarpininkaujanti tarp pirkėjo ir pardavėjo. Reguliuojamose rinkose ir DPS neturėtų būti leidžiama vykdyti klientų pavedimų už nuosavas lėšas. Terminas „sistema“ apima visas rinkas, kurias sudaro taisyklių rinkinys ir prekybos platforma, taip pat tas rinkas, kurių veikla paremta tik taisyklių rinkiniu. Reguliuojamos rinkos ir DPS nėra įpareigotos vykdyti „techninės“ pavedimų suderinimo sistemos veiklos ir jos turėtų galėti veikti pagal kitus prekybos protokolus, įskaitant sistemas, pagal kurias naudotojai gali prekiauti prieš kotiruotes, kurių jie prašo iš kelių teikėjų. Rinka, sudaryta tik iš taisyklių rinkinio, reglamentuojančio su naryste, leidimu prekiauti tam tikromis priemonėmis, prekyba tarp narių, pranešimų teikimu ir, kai taikoma, su skaidrumo pareigomis susijusius aspektus, yra reguliuojama rinka arba DPS, kaip apibrėžta šiame reglamente, o sandoriai, sudaryti laikantis tokių taisyklių, laikomi sudarytais pagal reguliuojamos rinkos sistemos arba DPS reikalavimus. Terminas „pirkimo ir pardavimo interesai“ turėtų būti suprantamas plačiąja prasme ir apimti pavedimus, kotiruotes ir pranešimus apie susidomėjimą.
Vienas iš svarbių reikalavimų yra susijęs su pareiga, kad sistemoje interesai būtų apjungiami pagal sistemos operatoriaus nustatytas veikti savo nuožiūra neleidžiančias taisykles. Tas reikalavimas reiškia, kad jie apjungiami pagal sistemos taisykles arba sistemos protokolus ar vidaus veiklos procedūras, įskaitant programinėje įrangoje užprogramuotas procedūras. Terminas „veikti savo nuožiūra neleidžiančios taisyklės“ reiškia taisykles, pagal kurias reguliuojamai rinkai ar rinkos operatoriui arba DPS veiklą vykdančiai investicinei įmonei nepaliekama veiksmų laisvės daryti įtaką interesų sąveikai. Vadovaujantis apibrėžtimis, interesai turėtų būti apjungti taip, kad būtų sudarytas sandoris, kuris vykdomas pagal sistemos taisykles, sistemos protokolus ar vidaus veiklos procedūras.
(8)
kad Sąjungos finansų rinkos būtų skaidresnės ir veiksmingesnės ir būtų suvienodintos įvairių prekybos vietų, kuriose siūlomos daugiašalės prekybos paslaugos, veiklos sąlygos, būtina nustatyti naują prekybos vietos - organizuotos prekybos sistemos (toliau - OPS), skirtos obligacijoms, struktūrizuotiems finansiniams produktams, apyvartiniams taršos leidimams ir išvestinėms finansinėms priemonėms - kategoriją ir užtikrinti, kad ji būtų tinkamai reguliuojama ir ją naudojant būtų taikomos nediskriminacinės prieigos prie šios sistemos taisyklės. Ta naujoji kategorija apibrėžiama plačiai, kad apimtų visas dabartines ir būsimas organizuoto pavedimų vykdymo ir prekybos organizavimo rūšis, neatitinkančias dabartinių prekybos vietų funkcijų arba reguliavimo specifikacijų. Todėl reikėtų taikyti atitinkamus organizavimo reikalavimus ir skaidrumo taisykles, kuriais padedama užtikrinti veiksmingą kainų atskleidimą. Naujoji kategorija apima ir sistemas, atitinkančias prekybos išvestinėmis finansinėmis priemonėmis, kurios tinkamos tarpuskaitai ir yra pakankamai likvidžios, reikalavimus.
Ji neturėtų apimti priemonių, kurios nėra tikros sandorių vykdymo arba prekybos organizavimo toje sistemoje priemonės, pavyzdžiui, skelbimų lentų pirkimo ir pardavimo interesams skelbti, kitų subjektų, jungiančių ar telkiančių galimus pirkimo ar pardavimo interesus, patvirtinimo po sandorio sudarymo elektroninių paslaugų arba portfelio suspaudimo, kuriuo mažinama esamų išvestinių finansinių priemonių portfelių su rinka nesusijusi rizika, nekeičiant portfelių rinkos rizikos. Portfelio suspaudimo paslaugą gali teikti įvairios įmonės, kurios nėra reguliuojamos pagal šį reglamentą arba Direktyvą 2014/65/ES, kaip antai pagrindinės sandorio šalys (toliau - PSŠ), sandorių duomenų saugyklos ir investicinės įmonės arba rinkos operatoriai. Tikslinga paaiškinti, kad kai investicinės įmonės ir rinkos operatoriai teikia portfelio suspaudimo paslaugas, tam tikros šio reglamento ir Direktyvos 2014/65/ES nuostatos portfelio suspaudimui netaikomos. Kadangi centriniams vertybinių popierių depozitoriumams (toliau - CVPDR) bus taikomi tie patys reikalavimai kaip ir investicinėms įmonėms, kai jie teikia tam tikras investicines paslaugas ar vykdo tam tikrą investicinę veiklą, šio reglamento ir Direktyvos 2014/65/ES nuostatos neturėtų būti taikomos įmonėms, kurių jos nereglamentuoja, kai teikiama portfelio suspaudimo paslauga;
(9)
ta naujoji organizuotos prekybos sistemos kategorija bus papildoma dabartinių prekybos vietų rūšis. Nors reguliuojamose rinkose ir DPS vykdant sandorius taikomos veikti savo nuožiūra neleidžiančios taisyklės, OPS operatorius pavedimus turėtų vykdyti savo nuožiūra laikydamasis, kai taikoma, skaidrumo iki sandorio sudarymo reikalavimų ir optimalaus įvykdymo pareigų. Dėl šios priežasties investicinės įmonės ar rinkos operatoriaus valdomoje OPS sudaromiems sandoriams turėtų būti taikomos verslo etikos taisyklės, optimalaus įvykdymo ir klientų pavedimų tvarkymo pareigos. Be to, bet kuris rinkos operatorius, turintis leidimą vykdyti OPS veiklą, turėtų laikytis Direktyvos 2014/65/ES 1 skyriaus, susijusio su leidimų investicinėms įmonėms išdavimo sąlygomis ir tvarka. OPS veiklą vykdanti investicinė įmonė ar rinkos operatorius turėtų galėti veikti savo nuožiūra dviem skirtingais lygiais: pirma, kai sprendžia, ar pateikti pavedimą OPS arba vėl jį atsiimti, ir, antra, kai nusprendžia nederinti konkretaus pavedimo su tam tikru metu sistemoje esančiais pavedimais, jeigu tai atitinka konkrečius iš klientų gautus nurodymus ir optimalaus įvykdymo pareigas.
Sistemos, kurioje kryžminami klientų pavedimai, operatorius turėtų galėti nuspręsti, kada ir kiek iš dviejų arba daugiau pavedimų jis nori suderinti sistemoje. Pagal Direktyvos 2014/65/ES 20 straipsnio 1, 2, 4 ir 5 dalis ir nedarant poveikio Direktyvos 2014/65/ES 20 straipsnio 3 daliai, įmonė turėtų turėti galimybę sudaryti palankesnes sąlygas klientų deryboms, kad du arba daugiau potencialiai suderinamų prekybinių interesų būtų suderinti sudarant sandorį. Abiem lygiais veikdamas savo nuožiūra OPS operatorius turi atsižvelgti į jam taikomas pareigas, nustatytas Direktyvos 2014/65/ES 18 ir 27 straipsniuose. OPS veiklą vykdantis rinkos operatorius arba investicinė įmonė prekybos vietos naudotojams turėtų aiškiai nurodyti, kaip jie veiks savo nuožiūra. OPS yra tikra prekybos platforma, todėl platformos operatorius turėtų būti nešališkas. Todėl OPS veiklą vykdančiai investicinei įmonei arba rinkos operatoriui turėtų būti taikomas nediskriminacinio vykdymo reikalavimas ir nei OPS veiklą vykdančiai investicinei įmonei, nei rinkos operatoriui ar bet kokiam kitam tai pačiai grupei ar juridiniam asmeniui, kaip investicinė įmonė ar rinkos operatorius, priklausančiam subjektui neturėtų būti leista vykdyti klientų pavedimų OPS už savo nuosavas lėšas.
Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas įvykdyti vieną ar daugiau klientų pavedimų, susijusių su obligacijomis, struktūrizuotais finansiniais produktais, apyvartiniais taršos leidimais ir išvestinėmis finansinėmis priemonėmis, kuriems nebuvo paskelbta taikytina tarpuskaitos pareiga pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 648/2012 (6) 5 straipsnį, OPS operatoriui leidžiama naudoti suderintus sandorius, kaip apibrėžta Direktyvoje 2014/65/ES, jeigu klientas pritarė tam procesui. Valstybės skolos priemonių, kurių rinka nėra likvidi, atveju OPS veiklą vykdančioms investicinėms įmonėms ar rinkos operatoriams turėtų būti leidžiama sudaryti sandorius savo sąskaita, kurie nėra jų suderinti sandoriai. Kai vykdomi suderinti sandoriai, turi būti laikomasi visų skaidrumo iki ir po sandorio sudarymo reikalavimų ir optimalaus įvykdymo pareigų. OPS operatorius arba tai pačiai įmonių grupei ar juridiniam asmeniui, kaip investicinė įmonė ar rinkos operatorius, priklausantis subjektas neturėtų būti sistemingai sandorius savo viduje sudarantis tarpininkas savo paties valdomoje OPS. Be to, OPS operatoriui turėtų būti taikomos tokios pačios pareigos, susijusios su patikimu galimų interesų konfliktų valdymu, kaip ir DPS;
(10)
visa organizuota prekyba turėtų būti vykdoma reguliuojamose prekybos vietose ir turėtų būti visiškai skaidri iki ir po sandorio sudarymo. Todėl tinkamai pritaikyti skaidrumo reikalavimai turėtų būti taikomi visų rūšių prekybos vietoms ir visoms finansinėms priemonės, kuriomis jose prekiaujama;
(11)
siekiant užtikrinti, kad daugiau prekybos sandorių vyktų reguliuojamose prekybos vietose ir kad daugiau jų sudarytų sistemingai sandorius savo viduje sudarantys tarpininkai, investicinėms įmonėms šiame reglamente turėtų būti nustatyta prekybos akcijomis, kuriomis leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje arba kuriomis prekiaujama prekybos vietoje, pareiga. Pagal tą prekybos pareigą reikalaujama, kad investicinės įmonės vykdytų visų rūšių sandorius, įskaitant sandorius savo sąskaita, sandorius vykdant klientų pavedimus reguliuojamoje rinkoje, DPS, su sistemingai sandorius savo viduje sudarančiais tarpininkais arba lygiavertėje trečiosios valstybės prekybos vietoje. Vis dėlto dėl pagrįstų priežasčių turėtų būti atleidžiama nuo tos prekybos pareigos. Tos pagrįstos priežastys yra: kai prekyba nesisteminė, ad hoc pobūdžio, nereguliari ir nedažna, taip pat techninė prekyba, pavyzdžiui, perleidimo prekyba, kuria neprisidedama prie kainos nustatymo proceso. Leidimu netaikyti tos prekybos pareigos neturėtų būti naudojamasi siekiant išvengti apribojimų, susijusių su naudojimusi referencinės kainos leidimu netaikyti reikalavimų ir suderėtos kainos leidimu netaikyti reikalavimu, arba siekiant vykdyti brokerių kryžminės prekybos tinklų ar kitų kryžminių sistemų veiklą.
Galimybe vykdyti prekybą per sistemingai sandorius savo viduje sudarantį tarpininką nedaromas poveikis šiame reglamente nustatytai sistemingai sandorius savo viduje sudarančių tarpininkų veiklos tvarkai. Siekiama, kad jeigu investicinė įmonė pati atitinka atitinkamus šiame reglamente nustatytus kriterijus, kad būtų laikoma sistemingai sandorius savo viduje sudarančiu tarpininku prekyboje konkrečiomis akcijomis, prekybą galima vykdyti tuo būdu; tačiau jeigu ji nėra laikoma sistemingai sandorius savo viduje sudarančiu tarpininku prekiaujant konkrečiomis akcijomis, investicinė įmonė vis tiek turėtų galėti vykdyti prekybą per kitą sistemingai sandorius savo viduje sudarantį tarpininką, kai tai atitinka jos optimalaus įvykdymo pareigas ir ji turi tokią galimybę. Be to, siekiant užtikrinti, kad daugiašalė prekyba akcijomis, depozitoriumo pakvitavimais, biržiniais fondais, sertifikatais ir kitomis panašiomis finansinėmis priemonėmis būtų tinkamai reguliuojama, investicinė įmonė, kuri vykdo daugiašališkumu paremtos derinimo viduje sistemos veiklą, turėtų turėti leidimą veikti kaip DPS. Turėtų būti paaiškinta, kad Direktyvoje 2004/65/ES nustatytas optimalaus įvykdymo nuostatas reikėtų taikyti taip, kad jos netrukdytų laikytis prekybos pareigų pagal šį reglamentą;
(12)
prekyba depozitoriumo pakvitavimais, biržiniais fondais, sertifikatais, panašiomis finansinėmis priemonėmis ir akcijomis, išskyrus tas finansines priemones, kuriomis leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje, vyksta iš esmės taip pat ir turi beveik tokią pačią ekonominę reikšmę kaip prekyba akcijomis, kuriomis leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje. Todėl skaidrumo nuostatas, taikytinas akcijoms, kuriomis leista prekiauti reguliuojamose rinkose, reikėtų taikyti ir toms finansinėmis priemonėms;
(13)
iš esmės pripažįstant būtinybę nustatyti skaidrumo iki sandorio sudarymo reikalavimų netaikymo tvarką, kuri paremtų veiksmingą rinkų veikimą, reikėtų atidžiai išnagrinėti esamas nuostatas dėl skaidrumo reikalavimų netaikymo akcijoms, kurios taikomos remiantis Direktyva 2004/39/EB ir Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1287/2006 (7), ir nustatyti, ar jos tebėra tinkamos atsižvelgiant į taikymo sritį ir taikytinas sąlygas. Siekdama užtikrinti vienodą skaidrumo reikalavimų iki akcijų, kitų panašių finansinių priemonių ir ne nuosavo kapitalo produktų sandorio sudarymo netaikymo tam tikrų modelių rinkoms ir tam tikros rūšies ir dydžio pavedimams tvarką, Europos priežiūros institucija (Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija) (toliau - EVPRI), įsteigta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1095/2010 (8), turėtų įvertinti pavienių prašymų netaikyti skaidrumo reikalavimų atitiktį taisyklėms, nustatytoms šiuo reglamentu ir jame numatytais deleguotaisiais aktais. Tą vertinimą EVPRI turėtų parengti kaip nuomonę, vadovaudamasi Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 29 straipsniu. Be to, EVPRI turėtų per atitinkamą laikotarpį persvarstyti esamą skaidrumo reikalavimų netaikymo akcijoms tvarką ir laikydamasi tos pačios procedūros turėtų įvertinti, ar ji dar neprieštarauja šiame reglamente ir šiame reglamente numatytuose deleguotuosiuose aktuose nustatytoms taisyklėms;
(14)
finansų krizė atskleidė tam tikrų trūkumų, susijusių su tuo, kaip informacija apie prekybos finansinėmis priemonėmis, išskyrus akcijas, galimybes ir kainas pateikiama rinkos dalyviams, būtent trūkumų, susijusių su laiku, informacijos išsamumu, vienoda prieiga ir patikimumu. Todėl atsižvelgiant į skirtingas tam tikrų rūšių finansinių priemonių, išskyrus akcijas, ypatybes ir rinkos struktūras, reikėtų nustatyti laiku taikomus skaidrumo iki sandorio ir po sandorio sudarymo reikalavimus ir prireikus juos pritaikyti pagal įvairias prekybos sistemų rūšis, įskaitant pavedimų žurnalu ir kotiravimu pagrįstas sistemas, mišrias, periodinių aukcionų prekybos ir neelektroninio tarpininkavimo (angl. voice trading) sistemas. Siekiant sukurti patikimą visoms atitinkamoms finansinėms priemonėms taikomą skaidrumo sistemą, šie reikalavimai turėtų būti taikomi obligacijoms, struktūrizuotiems finansiniams produktams, apyvartiniams taršos leidimams ir išvestinėms finansinėms priemonėms, kuriomis prekiaujama prekybos vietoje. Todėl skaidrumo reikalavimų iki sandorio sudarymo netaikymas ir informacijos skelbimo reikalavimų pritaikymas, susijęs su skelbimo atidėjimu, turėtų būti galimi tik tam tikrais apibrėžtais atvejais;
(15)
būtina nustatyti tinkamą prekybos skaidrumo lygį obligacijų, struktūrizuotų finansinių produktų ir išvestinių finansinių priemonių rinkose, kad būtų lengviau įvertinti produktus ir užtikrinti veiksmingą kainodarą. Prie struktūrizuotų finansinių produktų reikėtų visų pirma priskirti turtu užtikrintus vertybinius popierius, kaip apibrėžta Komisijos reglamento (EB) Nr. 809/2004 (9) 2 straipsnio 5 punkte, kurie, be kita ko, yra užstatu užtikrinti skolos įsipareigojimai;
(16)
siekiant prekybos vietoms užtikrinti vienodas sąlygas, skirtingų rūšių prekybos vietoms reikėtų taikyti tuos pačius skaidrumo iki sandorio ir po sandorio sudarymo reikalavimus. Skaidrumo reikalavimai turėtų būti pritaikomi atsižvelgiant į skirtingas finansinių priemonių rūšis, įskaitant nuosavo kapitalo priemones, obligacijas ir išvestines finansines priemones, atsižvelgiant į investuotojų ir emitentų, įskaitant Vyriausybės obligacijų emitentus, interesus ir rinkos likvidumą. Šie reikalavimai turėtų būti pritaikomi atsižvelgiant į skirtingas prekybos rūšis, įskaitant pavedimų žurnalu ir nekotiravimu pagrįstas sistemas, kaip antai, prašymų dėl kotiravimo sistemas, taip pat mišrias sistemas ir brokerių neelektroninio tarpininkavimo (angl. voice broking) sistemas, ir juos nustatant turėtų būti atsižvelgta į sandorio dydį, įskaitant apyvartą ir kitus atitinkamus kriterijus;
(17)
siekiant išvengti bet kokio neigiamo poveikio kainodaros procesui, reikia nustatyti pavedimų, atliekamų sistemose, kurios grindžiamos prekybos metodais, pagal kuriuos kaina nustatoma pagal referencinę kainą, ir tam tikrų suderėtų sandorių atitinkamą apimties viršutinės ribos mechanizmą. Tas mechanizmas turėtų turėti dvi viršutines ribas: pagal jį apimties viršutinė riba taikoma kiekvienai prekybos vietai, kuri naudojasi tais leidimais netaikyti reikalavimų, kad kiekvienoje prekybos vietoje galėtų būti vykdoma tik tam tikra prekybos procentinė dalis, ir papildomai taikoma bendra apimties viršutinė riba, kurią viršijus sustabdomas naudojimasis tais leidimais netaikyti reikalavimų visoje Sąjungoje. Suderėtų sandorių atveju jis turėtų būti taikomas tik tiems sandoriams, kurie sudaromi neviršijant esamos apimties svertinio skirtumo, apskaičiuoto pagal tą sistemą naudojančių prekybos vietos rinkos formuotojų pavedimų žurnalų įrašus arba kotiruotes. Jis neturėtų apimti suderėtų sandorių, kurie sudaromi dėl nelikvidžių akcijų, depozitoriumo pakvitavimų, biržinių fondų, sertifikatų ir kitų panašių finansinių priemonių, ir tų sandorių, kuriems taikomos kitos sąlygos nei esama rinkos kaina, nes jie neturi reikšmės kainos formavimo procesui;
(18)
siekiant užtikrinti, kad nebiržinė prekyba nekeltų grėsmės kainos atskleidimo veiksmingumui ar vienodoms ir skaidrioms veiklos sąlygoms prekiaujant skirtingais būdais, atitinkami skaidrumo iki sandorio sudarymo reikalavimai turėtų būti taikomi investicinėms įmonėms, kurios nebiržinius finansinių priemonių sandorius vykdo savo sąskaita - kai jos veikia kaip sistemingai sandorius savo viduje sudarantys tarpininkai ir kai sandoriai sudaromi dėl akcijų, depozitoriumo pakvitavimų, biržinių fondų, sertifikatų ir kitų panašių finansinių priemonių, kurių rinka yra likvidi, ir obligacijų, struktūrizuotų finansinių produktų, apyvartinių taršos leidimų ir išvestinių finansinių priemonių, kuriomis prekiaujama prekybos vietoje ir kurių rinka yra likvidi;
(19)
investicinė įmonė, vykdanti klientų pavedimus už savo nuosavas lėšas, turėtų būti laikoma sistemingai sandorius savo viduje sudarančiu tarpininku, išskyrus atvejus, kai sandoriai kartais, ad hoc ir nereguliariai vykdomi ne prekybos vietoje. Taigi, sistemingai sandorius savo viduje sudarančius tarpininkus reikėtų apibrėžti kaip investicines įmones, kurios savo sąskaita sandorius sudaro organizuotai, dažnai, sistemingai ir didele apimtimi vykdydamos klientų pavedimus ne prekybos vietoje. Šiame reglamente sistemingai sandorius savo viduje sudarantiems tarpininkams nustatyti reikalavimai investicinei įmonei turėtų būti taikomi tik kiekvienos atskiros finansinės priemonės, kurios atžvilgiu ji yra sandorius savo viduje sudarantis tarpininkas, atveju, pavyzdžiui, pagal ISIN kodą. Siekiant užtikrinti, kad sistemingai sandorius savo viduje sudarančio tarpininko termino apibrėžtis būtų objektyviai ir veiksmingai taikoma investicinėms įmonėms, turėtų būti iš anksto nustatyta sandorių savo viduje sudarymo riba, aiškiai nurodant, ką reiškia dažnumas, sistemingumas ir didelė apimtis;
(20)
OPS yra bet kokia sistema ar vieta, kurioje sistemingai sąveikauja daugiašaliai trečiųjų šalių pirkimo ir pardavimo interesai, tačiau sistemingai sandorius savo viduje sudarantiems tarpininkams neturėtų būti leidžiama sujungti trečiųjų šalių pirkimo ir pardavimo interesų. Pavyzdžiui, vadinamoji vieno maklerio platforma, kai prekyba visada vyksta su viena investicine įmone, turėtų būti laikoma sistemingai sandorius savo viduje sudarančiu tarpininku, jeigu būtų laikomasi šiame reglamente pateiktų reikalavimų. Tačiau vadinamoji kelių maklerių platforma, kurioje dėl tos pačios finansinės priemonės sąveikauja keli makleriai, neturėtų būti laikoma sistemingai sandorius savo viduje sudarančiu tarpininku;
(21)
sistemingai sandorius savo viduje sudarantys tarpininkai, vadovaudamiesi savo verslo politika, objektyviai ir nediskriminuodami turėtų galėti nuspręsti, kuriems klientams suteiks prieigą prie savo kotiruočių, išskirdami klientų kategorijas, ir taip pat jiems turėtų būti leidžiama atsižvelgti į klientų skirtumus, pavyzdžiui, susijusius su kredito rizika. Sistemingai sandorius savo viduje sudarantys tarpininkai neturėtų būti įpareigoti skelbti tvirtųjų kotiruočių, vykdyti klientų pavedimų ir suteikti prieigos prie savo kotiruočių, susijusių su nuosavo kapitalo priemonių sandoriais, kurie yra didesni už tai rinkai įprasto dydžio sandorius, ir ne nuosavo kapitalo priemonių sandoriais, kurie didesni už tai finansinei priemonei įprasto dydžio sandorius. Kompetentingos institucijos turėtų tikrinti, ar sistemingai sandorius savo viduje sudarantys tarpininkai vykdo savo pareigas, ir kad jos galėtų tai daryti, joms turi būti pateikiama informacija;
(22)
šiuo reglamentu nesiekiama nustatyti reikalavimo, kad nebiržinės prekybos sąlygomis sudaromiems sandoriams, kurie nėra tarpininkų sistemingai savo viduje sudaromi sandoriai, būtų taikomos skaidrumo iki sandorio sudarymo taisyklės;
(23)
naudotojams turėtų būti suteikta galimybė lengvai ir iš karto susipažinti su kuo labiau išskaidytais rinkos duomenimis, kad investuotojai ir jų poreikius tenkinantys duomenų paslaugų teikėjai galėtų kuo geriau pritaikyti duomenų sprendimus. Todėl skaidrumo iki sandorio ir po sandorio sudarymo duomenis reikėtų skelbti išskaidytus, kad duomenis perkančių rinkos dalyvių išlaidos būtų mažesnės;
(24)
valstybės narės ir EVPRI keisdamosi asmens duomenimis, juos perduodamos ir tvarkydamos šio reglamento, ypač IV antraštinės dalies, taikymo tikslais, turėtų visais atžvilgiais taikyti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 95/46/EB (10) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 45/2001 (11);
(25)
atsižvelgiant į 2009 m. rugsėjo 25 d. Pitsburge įvykusiame aukščiausiojo lygio susitikime G20 šalių pasiektą susitarimą tokią prekybą, kai sudaromi standartizuoti nebiržinių išvestinių finansinių priemonių sandoriai, perkelti į biržas arba, tam tikrais atvejais, elektronines prekybos platformas, reikėtų nustatyti formalią reguliavimo procedūrą, pagal kurią finansų sandorio šalių ir didelių ne finansų sandorio šalių prekyba visomis išvestinėmis finansinėmis priemonėmis, kurios yra tinkamos tarpuskaitai ir pakankamai likvidžios, galėtų vykti įvairiose prekybos vietose, kurioms taikomos panašios reguliavimo nuostatos, o dalyviai galėtų prekiauti su keliomis sandorio šalimis. Pakankamo likvidumo vertinime turėtų būti atsižvelgta į nacionalinius rinkos ypatumus, įskaitant tokius duomenis kaip tam tikros rinkos dalyvių skaičius ir tipas, ir į sandorių ypatumus, kaip antai, tos rinkos sandorių dydį ir dažnumą.
Išvestinių finansinių priemonių produkto klasės likvidžiai rinkai būdingas didelis aktyvių rinkos dalyvių, kurie dažnai prekiauja tais produktais apimtimis, kurios nėra laikomos didelėmis, skaičius, įskaitant tinkamą likvidumą užtikrinančių subjektų ir likvidumo naudotojų derinį, atitinkantis produktų, kuriais prekiaujama, skaičių. Tokiai rinkos veiklai turėtų būti būdingas didelis pateiktų pasiūlymų pirkti ir parduoti atitinkamą išvestinę finansinę priemonę skaičius, dėl kurio sandorio vertės skirtumas būtų nedidelis, kai sandoris yra įprasto rinkai dydžio. Vertinant, ar likvidumas yra pakankamas, turėtų būti pripažįstama, kad išvestinės finansinės priemonės likvidumas gali labai įvairuoti priklausomai nuo rinkos sąlygų ir priemonės gyvavimo ciklo;
(26)
atsižvelgiant į 2009 m. rugsėjo 25 d. Pitsburge G20 šalių pasiektą susitarimą tokią prekybą, kai sudaromi standartizuoti nebiržinių išvestinių finansinių priemonių sandoriai, perkelti į biržas arba, tam tikrais atvejais, elektronines prekybos platformas ir į palyginti mažesnį įvairių nebiržinių išvestinių finansinių priemonių likvidumą, reikėtų numatyti atitinkamą tinkamų prekybos vietų, kuriose prekyba pagal tą įsipareigojimą gali vykti, grupę. Visoms tinkamoms prekybos vietoms turėtų būti taikomi itin derantys reguliavimo reikalavimai, susiję su organizaciniais ir veiklos aspektais, priemonėmis interesų konfliktų poveikiui švelninti, visos su prekyba susijusios veiklos priežiūra, skaidrumu iki sandorio ir po sandorio sudarymo, pritaikyti pagal finansinę priemonę ir prekybos sistemos tipus, ir daugiašalius trečiųjų šalių prekybos interesus, kad šie galėtų sąveikauti tarpusavyje. Vis dėlto siekiant gerinti sandorių vykdymo sąlygas ir didinti likvidumą, reikėtų numatyti galimybę prekybos vietų operatoriams pagal tą įsipareigojimą savo nuožiūra organizuoti kelių trečiųjų šalių sandorius;
(27)
pareiga sudaryti sandorius dėl išvestinių finansinių priemonių, priskiriamų prie tos klasės išvestinių priemonių, kuriai paskelbta prekybos pareiga reguliuojamoje rinkoje, DPS, OPS arba trečiosios valstybės prekybos vietoje, neturėtų būti taikoma su kainodara nesusijusios rizikos mažinimo po sandorio sudarymo paslaugų komponentams, kuriais mažinama esamų ne biržos išvestinių finansinių priemonių portfelių su rinka nesusijusi rizika, įskaitant esamus nebiržinių išvestinių finansinių priemonių portfelius, pagal Reglamentą (ES) Nr. 648/2012, nekeičiant portfelių rinkos rizikos. Be to, nors tikslinga nustatyti atskirą portfelio suspaudimui taikomą nuostatą, šiuo reglamentu nesiekiama uždrausti naudotis rizikos po sandorio sudarymo mažinimo paslaugomis;
(28)
toms išvestinėms finansinėms priemonėms taikoma prekybos pareiga turėtų sudaryti sąlygas veiksmingai tinkamų prekybos vietų konkurencijai. Todėl tos prekybos vietos turėtų negalėti reikalauti su tomis išvestinėmis finansinėmis priemonėmis, kurioms taikoma ši prekybos pareiga, susijusių išskirtinių teisių, dėl kurių kitos prekybos vietos negalėtų siūlyti prekybos tomis finansinėmis priemonėmis paslaugų. Siekiant veiksmingos išvestinių finansinių priemonių prekybos vietų konkurencijos, būtina, kad prekybos vietoms būtų suteikta nediskriminuojama ir skaidri prieiga prie PSŠ sistemų. Nediskriminuojama prieiga prie PSŠ sistemos reiškia, kad prekybos vietai suteikiama teisė naudotis sandoriams, kurie sudaromi vykdant prekybą jos platformoje, taikomomis nediskriminacinėmis sąlygomis, susijusiomis su užstato reikalavimais, ekonominiu požiūriu lygiaverčių sandorių užskaitos, garantinių įmokų užskaitos (angl. cross-margining) pagal susijusius sandorius, kurių tarpuskaitą atlieka ta pati PSŠ, ir nediskriminaciniais tarpuskaitos mokesčiais;
(29)
kompetentingų institucijų įgaliojimus reikėtų papildyti aiškiu mechanizmu, kurį taikant būtų galima uždrausti arba apriboti bet kurios finansinės priemonės ar struktūrizuoto indėlio, kurie kelia rimtų rūpesčių dėl investuotojų apsaugos, finansų rinkų arba biržos prekių rinkų tvarkingo veikimo ir vientisumo arba visos finansų sistemos ar jos dalies stabilumo, rinkodarą, platinimą ir pardavimą ir kartu nustatyti atitinkamus EVPRI arba, struktūrizuotų indėlių atveju, - Europos priežiūros institucijai (Europos bankininkystės institucija) (toliau - EBI), įsteigtai Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1093/2010 (12), įgaliojimus atitinkamai koordinuoti veiklą ir imtis veiksmų susiklosčius nenumatytoms aplinkybėms. Tokiais įgaliojimais kompetentingos institucijos ir išimtiniais atvejais EVPRI arba EBI turėtų naudotis tik tada, kai tenkinamos įvairios specialios sąlygos. Kai tos sąlygos tenkinamos, kompetentingos institucijos ar išimtiniais atvejais - EVPRI arba EBI turėtų turėti galimybę vadovaudamosi atsargumo principu nustatyti finansinių priemonių arba struktūrizuotų indėlių rinkodaros, platinimo arba pardavimo klientams draudimus arba apribojimus.
Tie įgaliojimai nereiškia, kad reikalaujama, jog kompetentinga institucija, EVPRI arba EBI nustatytų arba taikytų produkto patvirtinimą arba leidimo jam suteikimą, taip pat jie neatleidžia investicinių įmonių nuo įpareigojimo laikytis visų atitinkamų reikalavimų, nustatytų šiame reglamente ir Direktyvoje 2014/65/ES. Tvarkingas biržos prekių rinkų veikimas ir vientisumas turėtų būti įtraukti kaip kriterijus, kuriuo remdamosi kompetentingos institucijos imtųsi intervencinių priemonių, kad būtų galima imtis veiksmų siekiant biržos prekių rinkose neutralizuoti galimus veiklos finansų rinkose sukeltus neigiamus išorinius padarinius. Tai visų pirma pasakytina apie žemės ūkio prekių rinkas, kurių paskirtis - užtikrinti patikimą gyventojų aprūpinimą maistu. Tais atvejais priemonės turėtų būti derinamos su atitinkamų biržos prekių rinkų kompetentingomis institucijomis;
(30)
EVPRI kompetentingos institucijos turėtų perduoti duomenis apie savo prašymus sumažinti su išvestinių finansinių priemonių sandoriu susijusią poziciją, nustatytus vienkartinius apribojimus ir ex-ante pozicijos apribojimus, kad tie įgaliojimai būtų geriau koordinuojami ir kuo panašiau taikomi. Svarbiausius kompetentingų institucijų taikomų ex-ante pozicijos apribojimų duomenis reikėtų viešai skelbti EVPRI interneto svetainėje;
(31)
EVPRI turėtų būti suteikta galimybė iš bet kurio asmens reikalauti informacijos apie jo poziciją, susijusią su išvestinių finansinių priemonių sandoriu, reikalauti sumažinti tą poziciją ir apriboti asmenų galimybę sudaryti pavienius sandorius, susijusius su biržos prekių išvestinėmis finansinėmis priemonėmis. Tokiu atveju EVPRI turėtų informuoti susijusias kompetentingas institucijas apie priemones, kurių ji siūlo imtis, tas priemones viešai paskelbti;
(32)
finansinių priemonių sandorių duomenis reikėtų pateikti kompetentingoms institucijoms, kad jos galėtų nustatyti ir tirti galimus piktnaudžiavimo rinka atvejus, stebėti, ar rinkų veikla vykdoma sąžiningai ir tvarkingai, ir kontroliuoti investicinių įmonių veiklą. Ta priežiūra apima visas finansines priemones, kuriomis prekiaujama prekybos vietoje, ir finansines priemones, kai pagrindinė priemonė yra finansinė priemonė, kuria prekiaujama prekybos vietoje, arba kai pagrindinė priemonė yra indeksas arba krepšelis, sudarytas iš finansinių priemonių, kuriomis prekiaujama prekybos vietoje. Pareiga turėtų būti taikoma nepaisant to, ar tokie sandoriai dėl bet kurios iš tų finansinių priemonių buvo atlikti prekybos vietoje. Siekiant išvengti nebūtinos investicinėms įmonėms tenkančios administracinės naštos, finansinėms priemonėms, kuriomis prekiaujant nepiktnaudžiaujama rinka, pranešimo pareigos nereikėtų taikyti. Teikiant pranešimus reikėtų naudoti juridinio asmens identifikacinį kodą, atsižvelgiant į G20 įsipareigojimus. EVPRI turėtų pateikti Komisijai ataskaitą dėl tokių pranešimų kompetentingai institucijai funkcionavimo, o Komisija turėtų galėti prireikus imtis veiksmų ir siūlyti pakeitimus;
(33)
prekybos vietos operatorius turėtų savo kompetentingai institucijai pateikti bazinius duomenis apie atitinkamas finansines priemones. Tuos pranešimus kompetentingos institucijos nedelsdamos turi perduoti EVPRI, o ši juos nedelsdama turėtų paskelbti interneto svetainėje, kad EVPRI ir kompetentingos institucijos galėtų naudotis sandorių pranešimais, juos analizuoti ir jais keistis;
(34)
kad sandorių pranešimus būtų galima naudoti pagal jų paskirtį - kaip rinkos stebėsenos priemonę - juose turėtų būti nurodytas asmuo, priėmęs sprendimą investuoti, ir asmenys, kurie atsakingi už to sprendimo vykdymą. Be Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 236/2012 (13) numatyto skaidrumo režimo, skolintų vertybinių popierių pardavimo ženklinimas suteikia naudingos papildomos informacijos, kad kompetentingos institucijos galėtų stebėti skolintų vertybinių popierių pardavimo lygius. Kompetentingos institucijos turi turėti galimybę nevaržomai susipažinti su įrašais, padarytais visais pavedimo vykdymo etapais - nuo pirminio sprendimo sudaryti sandorį priėmimo iki jo vykdymo. Todėl investicinės įmonės turėtų saugoti visų savo pavedimų ir visų finansinių priemonių sandorių įrašus, o platformų operatoriai - visų jų sistemoms pateiktų pavedimų įrašus. EVPRI turėtų koordinuoti kompetentingų institucijų informacijos mainus, kad užtikrintų joms galimybę susipažinti su visais finansinių priemonių, kurių priežiūrą jos vykdo, sandorių ir jų pavedimų, įskaitant ne jų teritorijoje veikiančiose prekybos platformose sudarytus sandorius ir atliktus pavedimus, įrašais;
(35)
reikėtų vengti reikalauti tą pačią informaciją pateikti du kartus. Neturėtų būti reikalaujama, kad pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 nuostatas užregistruotoms ar pripažįstamoms sandorių duomenų saugykloms pateikti pranešimai, kuriuose pateikiama visa būtina pranešimo apie sandorį tikslais pateikta informacija, būtų teikiama kompetentingoms institucijoms - šiuos pranešimus joms turėtų perduoti sandorių duomenų saugyklos. Tuo tikslu reikėtų iš dalies pakeisti Reglamentą (ES) Nr. 648/2012;
(36)
keisdamosi informacija arba ją perduodamos kompetentingos institucijos visuomet turėtų laikytis Direktyvoje 95/46/EB nustatytų asmens duomenų perdavimo taisyklių. Keisdamasi informacija arba ją perduodama EVPRI visuomet turėtų vadovautis Reglamente (EB) Nr. 45/2001 nustatytomis asmens duomenų perdavimo taisyklėmis, kurias reikėtų išsamiai taikyti tvarkant asmens duomenis šio reglamento taikymo tikslais;
(37)
Reglamente (ES) Nr. 648/2012 nustatyti kriterijai, kuriais remiantis nebiržinių išvestinių finansinių priemonių klasėms reikėtų taikyti tarpuskaitos pareigą. Juo užkertamas kelias konkurencijos iškraipymui, nes jame nustatytas reikalavimas suteikti prekybos vietoms nediskriminuojamą prieigą prie PSŠ, kurios siūlo nebiržinių išvestinių finansinių priemonių tarpuskaitos paslaugas, sistemos ir suteikti PSŠ, kurios siūlo nebiržinių išvestinių finansinių priemonių tarpuskaitos paslaugas, nediskriminuojamą prieigą prie prekybos vietų teikiamų sandorių duomenų srautų. Kadangi nebiržinės išvestinės finansinės priemonės - išvestinių finansinių priemonių sandoriai, nevykdomi reguliuojamoje rinkoje, šiuo reglamentu būtina nustatyti panašius reguliuojamoms rinkoms taikytinus reikalavimus. Išvestinėms finansinėms priemonėms, kuriomis prekiaujama reguliuojamose rinkose, taip pat turėtų būti taikoma pagrindinės sandorio šalies tarpuskaita;
(38)
be Direktyvoje 2004/39/EB ir Direktyvoje 2014/65/ES nustatytų reikalavimų, dėl kurių valstybės narės negali nepagrįstai apriboti prieigos prie infrastruktūros po sandorio sudarymo, kaip antai PSŠ sistemos ar atsiskaitymo priemonių, šiuo reglamentu būtina pašalinti įvairias kitas prekybos kliūtis, kuriomis gali būti pasinaudota, siekiant išvengti su finansinių priemonių tarpuskaita susijusios konkurencijos. Siekiant išvengti bet kokios diskriminacinės praktikos, PSŠ turėtų sutikti atlikti įvairiose prekybos vietose įvykdytų sandorių tarpuskaitą, jeigu tos prekybos vietos atitinka PSŠ nustatytus veiklos ir techninius reikalavimus, įskaitant reikalavimus dėl rizikos valdymo. PSŠ turėtų suteikti prieigą, jeigu patenkinami tam tikri techniniuose reguliavimo standartuose nustatyti prieigos kriterijai. Dėl naujai įsteigtų PSŠ, kurioms leidimas buvo išduotas arba kurios buvo pripažintos trumpesniam nei trejų metų laikotarpiui tuo metu, kai įsigalioja šis reglamentas, perleidžiamų vertybinių popierių ir pinigų rinkos priemonių atveju turėtų būti numatyta galimybė kompetentingoms institucijoms patvirtinti ne ilgesnį nei dvejų su puse metų trukmės pereinamąjį laikotarpį prieš įsigaliojant visiškai nediskriminuojamai prieigai, susijusiai su perleidžiamais vertybiniais popieriais ir pinigų rinkos priemonėmis. Vis dėlto jeigu PSŠ pasirenka pasinaudoti pereinamojo laikotarpio tvarka, ji neturėtų galėti naudotis prieigos prie prekybos vietos teisėmis pagal šį reglamentą pereinamojo laikotarpio tvarkos galiojimo metu. Be to, pereinamojo laikotarpio tvarkos galiojimo metu jokia prekybos vieta, glaudžiais ryšiais susijusi su ta PSŠ, neturėtų galėti naudotis prieigos prie PSŠ teisėmis pagal šį reglamentą;
(39)
Reglamente (ES) Nr. 648/2012 nustatytos sąlygos, kuriomis PSŠ ir prekybos vietos vienos kitoms turėtų suteikti nediskriminuojamą prieigą prie ne biržos išvestinių finansinių priemonių. Reglamente (ES) Nr. 648/2012 ne biržos išvestinės finansinės priemonės apibrėžiamos kaip išvestinių finansinių priemonių sutartys, nevykdomos reguliuojamojoje rinkoje arba reguliuojamai rinkai lygiaverte laikomoje trečiosios valstybės rinkoje pagal Direktyvos 2004/39/EB 19 straipsnio 6 dalį. Siekiant išvengti spragų ar Reglamento (ES) Nr. 648/2012 ir šio reglamento sutapimų ir užtikrinti abiejų reglamentų suderinamumą, šiame reglamente nustatyti reikalavimai dėl PSŠ ir prekybos vietų vienų kitoms suteikiamos nediskriminuojamos prieigos taikomi išvestinėms finansinėms priemonėms, kuriomis prekiaujama reguliuojamose rinkose arba trečiosios valstybės rinkoje, kuri laikoma lygiaverte reguliuojamai rinkai pagal Direktyvą 2014/65/ES, ir visoms neišvestinėms finansinėms priemonėms;
(40)
prekybos vietoms taip pat turėtų būti taikomas reikalavimas vadovaujantis skaidrumo ir nediskriminavimo principais suteikti prieigą PSŠ, kurios nori atlikti prekybos vietoje vykdomų sandorių tarpuskaitą, įskaitant galimybę gauti duomenų srautus. Tačiau dėl to neturėtų atsirasti poreikio naudoti sąveikos susitarimus dėl išvestinių finansinių priemonių sandorių tarpuskaitos arba atsirasti tokios likvidumo fragmentacijos, dėl kurios kiltų grėsmė sklandžiam ir tinkamam rinkų veikimui. Prekybos vieta turėtų atsisakyti suteikti prieigą tik jeigu nepatenkinami tam tikri techniniuose reguliavimo standartuose nustatyti prieigos kriterijai. Biržinių išvestinių finansinių priemonių atveju būtų neproporcinga reikalauti, kad mažesnės prekybos vietos, ypač tos, kurios glaudžiais ryšiais susijusios su PSŠ, laikytųsi nediskriminuojamos prieigos reikalavimų iš karto, jeigu jos dar neturi technologinių pajėgumų dalyvauti vienodomis sąlygomis su dauguma po sandorio sudarymo taikomos infrastruktūros rinkos dalyvių. Todėl prekybos vietos, kuriose neviršijama atitinkama viršutinė riba, ir atitinkamai su jomis susijusios PSŠ turėtų turėti galimybę 30 mėnesių laikotarpiu nesilaikyti nediskriminuojamos prieigos reikalavimų, susijusių su biržinėmis išvestinėmis priemonėmis, ir galimybę šį laikotarpį pratęsti. Tačiau jeigu prekybos vieta nusprendžia nesilaikyti šių reikalavimų, ji neturėtų galėti naudotis prieigos prie PSŠ teise pagal šį reglamentą reikalavimų nesilaikymo laikotarpiu.
Be to, reikalavimų nesilaikymo metu jokia PSŠ, glaudžiais ryšiais susijusi su ta prekybos vieta, neturėtų galėti naudotis prieigos prie prekybos vietos teisėmis pagal šį reglamentą. Reglamente (ES) Nr. 648/2012 nustatyta, kad kai komercinės ir intelektinės nuosavybės teisės yra susijusios su finansinėmis paslaugomis, kurios susijusios su išvestinių finansinių priemonių sandoriais, licencijas turėtų būti galima gauti proporcingomis, sąžiningomis, pagrįstomis ir nediskriminacinėmis sąlygomis. Todėl galimybė gauti finansinių priemonių vertei nustatyti naudojamų lyginamųjų indeksų licencijas ir su jais susijusią informaciją PSŠ ir kitoms prekybos vietoms turėtų būti suteikiama proporcingomis, sąžiningomis, pagrįstomis ir nediskriminacinėmis sąlygomis, o visoms licencijoms turėtų būti taikomos pagrįstos komercinės sąlygos. Nedarant poveikio konkurencijos taisyklių taikymui, jeigu įsigaliojus šiam reglamentui sukuriamas naujas lyginamasis indeksas, pareiga išduoti licencijas turėtų būti pradedama taikyti praėjus 30 mėnesių po to, kai pradedama prekiauti finansine priemone, kurioje nurodytas tas lyginamasis indeksas, arba ji priimama prekybai. Galimybė gauti licencijas yra labai svarbi siekiant pagal 35 ir 36 straipsnius sudaryti palankesnes sąlygas prekybos vietoms ir PSŠ naudotis tarpusavio prieiga, nes priešingu atveju licencijavimo tvarka vis tiek galėtų sukliudyti prekybos vietoms ir PSŠ naudotis prašoma tarpusavio prieiga.
Pašalinti kliūtis ir užkirsti kelią diskriminacinei praktikai siekiama todėl, kad tai padidintų konkurenciją finansinių priemonių tarpuskaitos ir prekybos jomis srityse, taigi, sumažėtų investavimo ir skolinimosi išlaidos, būtų pašalinti nepakankamą veiksmingumą lemiantys veiksniai ir skatinamos naujovės Sąjungos rinkose. Komisija turėtų toliau atidžiai stebėti infrastruktūros po sandorio sudarymo vystymąsi ir, jei būtina, įsikišti, kad užkirstų kelią konkurencijos iškraipymui vidaus rinkoje, ypač kai atsisakymas suteikti prieigą prie infrastruktūros arba prie lyginamojo indekso pažeidžia SESV 101 arba 102 straipsnio nuostatas. Licencijavimo pareigos pagal šį reglamentą turėtų nedaryti poveikio Sąjungos konkurencijos teisei ir ypač SESV 101 ir 102 straipsniuose nustatytai lyginamųjų indeksų savininkų bendrai pareigai dėl prieigos prie lyginamųjų indeksų, kurie būtini norint patekti į naują rinką. Kompetentingų institucijų leidimai netaikyti prieigos teisių pereinamuoju laikotarpiu nėra veiklos leidimai ar veiklos leidimų pakeitimai;
(41)
trečiųjų valstybių įmonėms teikiant paslaugas Sąjungoje taikoma nacionalinė tvarka ir reikalavimai. Ta tvarka yra labai skirtinga, ir pagal ją turinčios teisę veikti įmonės negali laisvai teikti paslaugų ir naudotis įsisteigimo laisve visose valstybėse narėse, išskyrus tą, kurioje jos įsisteigusios. Tikslinga Sąjungos lygmeniu įdiegti bendrą reguliavimo sistemą. Pagal tą tvarką turėtų būti suderinta esama susiskaidžiusi sistema, užtikrinamas tikrumas ir vienodas Sąjungoje įsisteigiančių trečiųjų valstybių įmonių traktavimas, užtikrinama, kad Komisija atliktų šių trečiųjų valstybių rizikos ribojimo ir veiklos vykdymo sistemos veiksmingo lygiavertiškumo vertinimą ir turėtų būtų numatytas panašus Sąjungos klientų, kuriems teikia paslaugas trečiųjų valstybių įmonės, apsaugos lygis.
Taikydamos tą tvarką Komisija ir valstybės narės turėtų pirmenybę teikti sritims, susijusioms su G20 įsipareigojimais ir Sąjungos susitarimais su didžiausiomis prekybos partnerėmis, turėtų atsižvelgti į itin svarbų Sąjungos vaidmenį pasaulinėse finansų rinkose ir užtikrinti, kad taikant trečiųjų valstybių reikalavimus nebūtų trukdoma Sąjungos investuotojams ir emitentams investuoti trečiosiose valstybėse arba gauti iš jų finansavimą arba nebūtų trukdoma trečiųjų valstybių investuotojams ir emitentams investuoti, didinti kapitalą ar gauti kitas finansines paslaugas Sąjungos rinkose, nebent tai būtina dėl objektyvių ir įrodymais pagrįstų rizikos ribojimo priežasčių. Atlikdama vertinimą Komisija turėtų atsižvelgti į Tarptautinės vertybinių popierių komisijų organizacijos (IOSCO) Vertybinių popierių reglamentavimo tikslus ir principus bei jos rekomendacijas su IOSCO pakeitimais ir aiškinimais.
Kai negalima priimti sprendimo dėl veiksmingo lygiavertiškumo, trečiųjų valstybių įmonėms teikiant paslaugas Sąjungoje toliau taikoma nacionalinė tvarka. Komisija turėtų inicijuoti lygiavertiškumo vertinimą savo iniciatyva. Valstybės narės turėtų galėti nurodyti savo pageidavimą, kad Komisija atliktų tam tikros trečiosios valstybės ar tam tikrų trečiųjų valstybių lygiavertiškumo vertinimą, bet tokie pageidavimai neįpareigoja Komisijos pradėti lygiavertiškumo vertinimo procesą. Lygiavertiškumo vertinimas turėtų būti pagrįstas rezultatais; atliekant lygiavertiškumo vertinimą turėtų būti įvertinta, kokiu mastu atitinkamos trečiosios valstybės reguliavimo ir priežiūros sistema pasiekia panašų ir pakankamą reguliavimo poveikį ir kokiu mastu ji pasiekia tuos pačius tikslus kaip ir Sąjungos teisė. Inicijuodama tuos lygiavertiškumo vertinimus, Komisija turėtų galėti teikti pirmenybę tam tikroms trečiųjų valstybių jurisdikcijoms, atsižvelgdama į lygiavertiškumo vertinimo rezultatų reikšmingumą Sąjungos įmonėms ir klientams, į tai, ar tarp trečiosios valstybės ir valstybių narių sudarytos priežiūros ir bendradarbiavimo sutartys, į tai, ar taikoma veiksminga lygiavertė investicinių įmonių, kurioms veiklos leidimai suteikti pagal užsienio valstybės tvarką, pripažinimo sistema, ir trečiosios valstybės interesą ir norą dalyvauti lygiavertiškumo vertinimo procese. Komisija turėtų stebėti visus reikšmingus trečiosios valstybės reguliavimo ir priežiūros sistemos pasikeitimus ir, kai reikia, persvarstyti sprendimus dėl lygiavertiškumo;
(42)
vadovaujantis šiuo reglamentu, paslaugas neįsteigus filialo turėtų būti galima teikti tik tinkamoms sandorio šalims ir profesionaliems klientams. Tokį paslaugų teikimą turėtų įregistruoti EVPRI ir trečiosios valstybės turėtų vykdyti jo priežiūrą. EVPRI ir trečiosios valstybės kompetentinga institucija turėtų sudaryti tinkamus bendradarbiavimo susitarimus;
(43)
šio reglamento nuostatos, kuriomis reglamentuojamas trečiųjų valstybių įmonių paslaugų teikimas ar veiklos vykdymas, neturėtų turėti įtakos Sąjungoje įsisteigusių asmenų galimybei savo išimtine iniciatyva gauti investicines paslaugas iš trečiųjų valstybių įmonių arba Sąjungos investicijų įmonėms ar kredito įstaigoms savo išimtine iniciatyva gauti investicines paslaugas iš trečiosios valstybės įmonės ar naudotis jos veikla, arba klientui savo išimtine iniciatyva gauti investicines paslaugas iš trečiosios valstybės įmonės tarpininkaujant tokiai kredito įstaigai ar investicinei įmonei. Kai trečiosios valstybės įmonė teikia paslaugas Sąjungoje įsisteigusiam asmeniui jo išimtine iniciatyva, paslaugos neturėtų būti laikomos teikiamomis Sąjungos teritorijoje. Tuo atveju, kai trečiosios valstybės įmonė ieško klientų arba galimų klientų Sąjungoje, siūlo arba reklamuoja Sąjungoje teikiamas investicines paslaugas ar vykdomą veiklą kartu su papildomomis paslaugomis, paslaugos neturėtų būti laikomos paslaugomis, teikiamomis išimtine kliento iniciatyva;
(44)
kalbant apie trečiųjų valstybių įmonių pripažinimą ir atsižvelgiant į Sąjungos tarptautinius įsipareigojimus pagal Pasaulio prekybos organizacijos steigimo sutartį, įskaitant Bendrąjį susitarimą dėl prekybos paslaugomis, sprendimai, kuriais pripažįstama, kad trečiųjų valstybių reguliavimo ir priežiūros sistemos yra lygiavertės Sąjungos reguliavimo ir priežiūros sistemai, turėtų būti priimami tik tuo atveju, jeigu trečiosios valstybės teisinėje ir priežiūros sistemoje numatyta veiksminga lygiavertė sistema investicinėms įmonėms, kurioms veiklos leidimai suteikti pagal užsienio valstybės teisinės sistemos tvarką, pripažinti pagal, be kita ko, 2009 m. rugsėjo mėn. G20 nustatytus bendruosius reguliavimo tikslus ir standartus, siekiant didinti skaidrumą išvestinių finansinių priemonių rinkose, mažinti sisteminę riziką ir apsisaugoti nuo piktnaudžiavimo rinka. Tokia sistema turėtų būti laikoma lygiaverte, jei ja užtikrinama, kad taikomos reguliavimo sistemos esminis rezultatas būtų panašus į Sąjungos reikalavimus, ir turėtų būti laikoma veiksminga, jei tos taisyklės taikomos nuosekliai;
(45)
neatidėliotinų sandorių antrinėse rinkose, kuriose prekiaujama apyvartiniais taršos leidimais, pasitaiko įvairių nesąžiningos veiklos atvejų, dėl kurių gali sumažėti pasitikėjimas apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemomis, nustatytomis Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB (14), taigi, imamasi priemonių ES apyvartinių taršos leidimų registrų sistemai sustiprinti ir sąskaitos, skirtos prekiauti apyvartiniais taršos leidimais, atidarymo sąlygoms sugriežtinti. Siekiant padidinti tų rinkų vientisumą ir užtikrinti veiksmingą jų veikimą, įskaitant visapusę prekybos veiklos priežiūrą, tikslinga papildyti priemones, kurių imamasi pagal Direktyvą 2003/87/EB, visapusiškai įtraukiant apyvartinius taršos leidimus į šio reglamento ir Direktyvos 2014/65/ES, taip pat Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 596/2014 (15) ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/57/ES (16) taikymo sritį juos priskyrus prie finansinių priemonių;
(46)
pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Visų pirma reikėtų priimti deleguotuosius aktus dėl tam tikrų šio reglamento nuostatų taikymo išplėtimo trečiųjų valstybių centrinių bankų atžvilgiu, dėl konkrečių nuostatų, susijusių su terminų apibrėžtimis, dėl konkrečių su išlaidomis susijusių nuostatų dėl rinkos duomenų prieinamumo, prieigos prie kvotų, dydžių, kuriuos pasiekusi ar jų nepasiekusi įmonė gali sudaryti sandorius su bet kokiu klientu, kuris turi teisę į kvotą, portfelio suspaudimo, tikslesnio sąlygų, kurioms esant egzistuoja reikšmingas susirūpinimas dėl investuotojo apsaugos arba grėsmė investuotojo apsaugai, tvarkingam finansų arba prekių rinkų veikimui ir vientisumui, visos Sąjungos finansų sistemos arba jos dalies stabilumui, kai dėl to EVPRI, EBI ar kompetentingos institucijos turėtų imtis veiksmų, nustatymo, dėl su pozicijų valdymu susijusių EVPRI įgaliojimų, dėl pereinamojo laikotarpio pratęsimo tam tikrą laikotarpį pagal šio reglamento 35 straipsnio 5 dalį ir dėl tam tikrų šio reglamento nuostatų netaikymo biržinėms išvestinėms finansinėms priemonėms tam, tikrą laikotarpį. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai;
(47)
kad būtų užtikrintos vienodos šio reglamento įgyvendinimo sąlygos, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai, susiję su sprendimo dėl trečiųjų valstybių teisinės ir priežiūros sistemos lygiavertiškumo priėmimu, kai tokia sistema taikoma trečiųjų valstybių įmonių ar trečiųjų valstybių prekybos vietų teikiamoms paslaugoms ir tik siekiant nustatyti jų tinkamumą būti išvestinių finansinių priemonių, kurioms taikoma prekybos pareiga, prekybos vietomis bei suteikti prieigą trečiosios valstybės PSŠ ir prekybos vietoms prie Sąjungoje įsisteigusių prekybos vietų ir PSŠ. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (17);
(48)
kadangi šio reglamento tikslų, t. y. nustatyti vienodus reikalavimus, susijusius su finansinėmis priemonėmis, dėl prekybos duomenų atskleidimo, pranešimo kompetentingoms institucijoms apie sandorius, prekybos išvestinėmis finansinėmis priemonėmis ir akcijomis organizuotos prekybos vietose, nediskriminuojamos prieigos prie PSŠ, prekybos vietų ir lyginamųjų indeksų, su produktais susijusių intervencinių priemonių taikymo įgaliojimų, pozicijų valdymo ir pozicijų apribojimų nustatymo įgaliojimų, trečiųjų valstybių įmonių teikiamų investicinių paslaugų ar investicinės veiklos, valstybės narės negali deramai pasiekti, nes, nors nacionalinės kompetentingos institucijos turi geresnes sąlygas stebėti rinkose vykstančius pokyčius, bendrą problemų, susijusių su prekybos skaidrumu, pranešimu apie sandorius, prekyba išvestinėmis finansinėmis priemonėmis bei produktų ir praktikos draudimu, poveikį galima tinkamai suprasti tik įvertinus bendrą padėtį visoje Sąjungoje, o dėl jo masto ir poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu; Sąjunga gali priimti priemones, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo. Pagalį tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti;
(49)
jokie bet kurios kompetentingos institucijos ar EVPRI veiksmai vykdant savo pareigas neturėtų tiesiogiai ar netiesiogiai diskriminuoti jokios valstybės narės ar valstybių narių grupės kaip vietos investicinėms paslaugoms teikti ar veiklai vykdyti bet kuria valiuta. Jokie EBI veiksmai vykdant savo pareigas pagal šį reglamentą neturėtų tiesiogiai ar netiesiogiai diskriminuoti jokios valstybės narės ar valstybių narių grupės;
(50)
finansinių paslaugų techniniais standartais turėtų būti užtikrinama tinkama indėlininkų, investuotojų ir vartotojų apsauga visoje Sąjungoje. Kadangi EVPRI turi itin specializuotą kompetenciją, būtų veiksminga ir tinkama jai patikėti rengti su politikos pasirinktimis nesusijusių techninių reguliavimo standartų projektus ir pateikti juos Komisijai;
(51)
Komisija turėtų priimti EVPRI parengtus techninių reguliavimo standartų projektus dėl tikslaus prekybos skaidrumo reikalavimų charakteristikų, dėl pinigų, užsienio valiutos ir finansinio stabilumo politikos operacijų bei dėl tam tikrų sandorių, kuriems taikomas šis reglamentas, rūšių, dėl leidimo nesilaikyti skaidrumo iki sandorio sudarymo reikalavimų išsamių sąlygų, dėl atidėto duomenų po sandorio sudarymo skelbimo tvarkos, dėl pareigos atskirai teikti duomenis iki sandorio sudarymo ir po sandorio sudarymo, dėl skaidrumo iki sandorio sudarymo reikalavimų taikymo sistemingai sandorius savo viduje sudarantiems tarpininkams kriterijų, dėl investicinių įmonių pareigos atskleisti informaciją po sandorio sudarymo, dėl prašymų pateikti duomenis, kai teikiama informacija skaidrumui užtikrinti ir kitiems apskaičiavimams atlikti, turinio ir dažnio, dėl sandorių, kurie neprisideda prie kainų susiformavimo proceso, dėl išsaugomų pavedimo duomenų, dėl sandorių pranešimo turinio ir specifikacijų, dėl finansinės priemonės referencinių duomenų turinio ir specifikacijų, dėl sandorių, kurie turi tiesioginį, reikšmingą ir numatomą poveikį Sąjungoje, rūšių ir atvejų, kai reikia taikyti išvestinių finansinių priemonių prekybos pareigą, dėl sistemų ir procedūrų, skirtų užtikrinti, kad išvestinių finansinių priemonių, kurioms taikoma tarpuskaita, sandoriai būtų pateikiami ir priimami tarpuskaitai, reikalavimų, dėl netiesioginės tarpuskaitos paslaugų rūšių nustatymo, dėl išvestinių finansinių priemonių, kurioms taikoma pareiga prekiauti organizuotos prekybos vietose, dėl nediskriminuojamos prieigos prie PSŠ ir prie prekybos vietos, dėl nediskriminuojamos prieigos prie lyginamųjų indeksų ir pareigos juos licencijuoti, ir dėl informacijos, kurią įregistravimo paraiškoje EVPRI turėtų pateikti paraišką teikianti trečiosios valstybės įmonė. Komisija tuos techninių reguliavimo standartų projektus turėtų priimti priimdama deleguotuosius aktus pagal SESV 290 straipsnį ir Reglamento (ES) Nr. 1093/2010 10-14 straipsnius;
(52)
Direktyvos 2014/65/ES 95 straipsnyje numatyta išimties tvarka taikoma pereinamojo laikotarpio galimybė tam tikriems C6 energetikos išvestinių finansinių priemonių sandoriams. Todėl būtina, kad EVPRI pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 5 straipsnio 2 dalies b punktą parengtuose techniniuose standartuose, kuriais nustatoma tarpuskaitos pareiga, į tai būtų atsižvelgta ir nebūtų taikoma tarpuskaitos pareiga išvestinių finansinių priemonių sandoriams, kuriems vėliau galiotų išimties tvarka taikomas pereinamasis laikotarpis, taikomas C6 energijos išvestinių finansinių priemonių sandoriams;
(53)
šiame reglamente nustatytų reikalavimų taikymą reikėtų atidėti, kad būtų galima suderinti jų taikymą su naujoje direktyvos redakcijoje nustatytų ir į nacionalinę teisę perkeltų taisyklių taikymu ir nustatyti visas būtinas įgyvendinimo priemones. Taigi, visas teisės aktų rinkinys turėtų būti taikomas nuo tos pačios datos. Nereikėtų atidėti tik su įgyvendinimo priemonėmis susijusių įgaliojimų taikymo, kad būtų galima kuo anksčiau imtis būtinų veiksmų toms įgyvendinimo priemonėms parengti ir priimti;
(54)
šiame reglamente paisoma pagrindinių teisių ir laikomasi principų, kurie pripažįstami visų pirma Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, ypač teisės į asmens duomenų apsaugą (8 straipsnis), laisvės užsiimti verslu (16 straipsnis), teisės į vartotojų apsaugą (38 straipsnis), teisės į veiksmingą teisinę gynybą ir teisingą bylos nagrinėjimą (47 straipsnis), teisės nebūti du kartus teisiamam ar baudžiamam už tą pačią nusikalstamą veiką (50 straipsnis), ir jis turi būti taikomas nepažeidžiant šių teisių ir principų;
(55)
buvo pasikonsultuota su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu pagal reglamento (ES) Nr. 45/2001 28 straipsnio 2 dalį ir jis 2012 m. vasario 10 d. pateikė nuomonę (18),
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
I ANTRAŠTINĖ DALIS
DALYKAS, TAIKYMO SRITIS IR TERMINŲ APIBRĖŽTYS
1 straipsnis
Dalykas ir taikymo sritis
1. Šiuo reglamentu nustatomi vienodi reikalavimai, susiję su:
a)
sandorių duomenų atskleidimu visuomenei;
b)
pranešimu apie sandorius kompetentingoms institucijoms;
c)
prekyba išvestinėmis finansinėmis priemonėmis organizuotos prekybos vietose;
d)
nediskriminacine prieiga prie tarpuskaitos sistemos ir nediskriminacine galimybe prekiauti lyginamaisiais indeksais;
e)
kompetentingoms institucijoms, EVPRI ir EBI suteiktais su produktais susijusių intervencinių priemonių taikymo įgaliojimais bei EVPRI suteiktais pozicijų valdymo kontrolės bei pozicijų apribojimo įgaliojimais;
f)
trečiųjų valstybių įmonių investicinių paslaugų teikimu ar veiklos vykdymu pagal taikomą Komisijos sprendimą dėl lygiavertiškumo, įsteigus filialą ar jo neįsteigus.
2. Šis reglamentas taikomas investicinėms įmonėms, kurioms suteiktas veiklos leidimas pagal Direktyvą 2014/65/ES, ir kredito įstaigoms, kurioms suteiktas leidimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/36/ES (19), kai jos teikia investicines paslaugas ir (arba) vykdo investicinę veiklą, bei rinkos operatoriams, įskaitant visas prekybos vietas, kurias jie valdo.
3. Šio reglamento V antraštinė dalis taip pat taikoma visoms finansų sandorio šalims, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 648/2012 2 straipsnio 8 punkte, ir visoms ne finansų sandorio šalims, kurioms taikomas to reglamento 10 straipsnio 1 dalies b punktas.
4. Šio reglamento VI antraštinė dalis taip pat taikoma PSŠ ir asmenims, turintiems lyginamųjų indeksų nuosavybės teises.
5. Šio reglamento VIII antraštinė dalis taikoma trečiųjų valstybių įmonėms, teikiančioms investicines paslaugas ar vykdančioms investicinę veiklą Sąjungoje pagal taikomą Komisijos sprendimą dėl lygiavertiškumo, įsteigus filialą ar jo neįsteigus.
6. 8, 10, 18 ir 21 straipsniai netaikomi reguliuojamoms rinkoms, rinkos operatoriams ir investicinėms įmonėms, kai vykdomas sandoris, kurio šalis yra Europos centrinių bankų sistemos (toliau - ECBS) narys ir kai tas sandoris sudaromas įgyvendinant pinigų, užsienio valiutos ir finansinio stabilumo politiką, kurią vykdyti tas ECBS narys yra teisiškai įgaliotas, ir kai tas narys kitai sandorio šaliai iš anksto pranešė, jog tam sandoriui taikoma išimtis.
7. 6 dalis netaikoma sandoriams, kuriuos sudaro bet kuris ECBS narys, vykdydamas savo investicines operacijas.
8. EVPRI, glaudžiai bendradarbiaudama su ECBS, parengia techninių reguliavimo standartų projektus, kuriuose nustatomos pinigų, užsienio valiutos ir finansinio stabilumo politikos operacijos bei sandorių, kuriems taikomos 6 ir 7 dalys, rūšys.
EVPRI tuos techninių reguliavimo standartų projektus Komisijai pateikia ne vėliau kaip 2015 m. liepos 3 d.
Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10-14 straipsniuose nustatyta tvarka.
9. Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 50 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, pagal kuriuos 6 dalis būtų taikoma ir kitiems centriniams bankams.
Tuo tikslu Komisija ne vėliau kaip 2015 m. birželio 1 d. pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą, kurioje įvertina trečiųjų valstybių centrinių bankų, šios dalies taikymo tikslais įskaitant ir Tarptautinių atsiskaitymų banką, sandoriams taikytiną tvarką. Į ataskaitą įtraukiama jų įstatymais numatytų užduočių ir prekybos apimčių Sąjungoje analizė. Ataskaitoje:
a)
nurodomos atitinkamose trečiosiose valstybėse taikomos nuostatos, susijusios su centrinių bankų vykdomų sandorių reguliuojamu atskleidimu, įskaitant sandorius, kuriuos tose trečiosiose valstybėse įvykdė ECBS nariai; ir
b)
įvertinamas galimas poveikis, kurį reguliuojamo atskleidimo reikalavimai Sąjungoje gali turėti trečiųjų valstybių centrinių bankų sandoriams.
Jei ataskaitoje padaroma išvada, kad 6 dalyje numatytą išimtį būtina taikyti sandoriams, kurių sandorio šalis yra trečiosios valstybės centrinis bankas, vykdantis pinigų politikos, užsienio valiutos ir finansinio stabilumo operacijas, Komisija numato, kad ta išimtis taikoma tos trečiosios valstybės centriniam bankui.
2 straipsnis
Terminų apibrėžtys
1. Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:
1.
investicinė įmonė - investicinė įmonė, kaip apibrėžta Direktyvos 2014/65/ES 4 straipsnio 1 dalies 1 punkte;
2.
investicinės paslaugos ir veikla - paslaugos ir veikla, kaip apibrėžta Direktyvos 2014/65/ES 4 straipsnio 1 dalies 2 punkte;
3.
papildoma paslauga - papildoma paslauga, kaip apibrėžta Direktyvos 2014/65/ES 4 straipsnio 1 dalies 3 punkte;
4.
pavedimų vykdymas kliento vardu - vykdymas klientų vardu, kaip apibrėžta Direktyvos 2014/65/ES 4 straipsnio 1 dalies 5 punkte;
5.
prekyba savo sąskaita - prekyba savo sąskaita, kaip apibrėžta Direktyvos 2014/65/ES 4 straipsnio 1 dalies 6 punkte;
6.
rinkos formuotojas - rinkos formuotojas, kaip apibrėžta Direktyvos 2014/65/ES 4 straipsnio 1 dalies 7 punkte;
7.
klientas - klientas, kaip apibrėžta Direktyvos 2014/65/ES 4 straipsnio 1 dalies 9 punkte;
8.
profesionalus klientas - profesionalus klientas, atitinkantis Direktyvos 2014/65/ES 4 straipsnio 1 dalies 10 punkte nustatytus kriterijus
9.
finansinė priemonė - finansinė priemonė, kaip apibrėžta Direktyvos 2014/65/ES 4 straipsnio 1 dalies 15 punkte;
10.
rinkos operatorius - rinkos operatorius, kaip apibrėžta Direktyvos 2014/65/ES 4 straipsnio 1 dalies 18 punkte;
11.
daugiašalė sistema - daugiašalė sistema, kaip apibrėžta Direktyvos 2014/65/ES 4 straipsnio 1 dalies 19 punkte;
12.
sistemingai sandorius savo viduje sudarantis tarpininkas - sistemingai sandorius savo viduje sudarantis tarpininkas, kaip apibrėžta Direktyvos 2014/65/ES 4 straipsnio 1 dalies 20 punkte;
13.
reguliuojama rinka - reguliuojama rinka, kaip apibrėžta Direktyvos 2014/65/ES 4 straipsnio 1 dalies 21 punkte;
14.
daugiašalė prekybos sistema arba DPS - daugiašalė prekybos sistema, kaip apibrėžta Direktyvos 2014/65/ES 4 straipsnio 1 dalies 22 punkte;
15.
organizuotos prekybos sistema arba OPS - organizuotos prekybos sistema, kaip apibrėžta Direktyvos 2014/65/ES 4 straipsnio 1 dalies 23 punkte;
16.
prekybos vieta - prekybos vieta, kaip apibrėžta Direktyvos 2014/65/ES 4 straipsnio 1 dalies 24 punkte;
17.
likvidi rinka:
a)
9, 11 ir 18 straipsnių taikymo tikslais - finansinės priemonės arba finansinių priemonių klasės rinka, kurioje nuolat yra pasirengusių ir norinčių sudaryti sandorį pirkėjų pardavėjų, ir kai rinka vertinama remiantis toliau nurodytais kriterijais ir atsižvelgiant į specifines tam tikros finansinės priemonės arba tam tikros finansinių priemonių klasės rinkos struktūras:
i)
vidutiniu sandorių dažniu ir dydžiu įvairiomis rinkos sąlygomis, atsižvelgiant į tam tikros finansinės priemonės klasės produktų pobūdį ir gyvavimo ciklą;
ii)
rinkos dalyvių skaičiumi ir tipu, įskaitant tam tikro produkto rinkos dalyvių ir finansinių priemonių, kuriomis prekiaujama, santykį;
iii)
vidutiniu siūlomos ir prašomos kainos skirtumų dydžiu, kai žinoma;
b)
4, 5 ir 14 straipsnių taikymo tikslu - finansinės priemonės rinka, kurioje šia finansine priemone prekiaujama kasdien, o rinka vertinama remiantis šiais kriterijais:
i)
laisvosiomis akcijomis;
ii)
vidutiniu tų finansinių priemonių sandorių per dieną skaičiumi;
iii)
vidutine tų finansinių priemonių dienos apyvarta;
18.
kompetentinga institucija - kompetentinga institucija, kaip apibrėžta Direktyvos 2014/65/ES 4 straipsnio 1 dalies 26 punkte;
19.
kredito įstaiga - kredito įstaiga, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 575/2013 (20) 4 straipsnio 1 dalies 1 punkte;
20.
filialas - filialas, kaip apibrėžta Direktyvos 2014/65/ES 4 straipsnio 1 dalies 30 punkte;
21.
glaudūs ryšiai - glaudūs ryšiai, kaip apibrėžta Direktyvos 2014/65/ES 4 straipsnio 1 dalies 35 punkte;
22.
valdymo organas - valdymo organas, kaip apibrėžta Direktyvos 2014/65/ES 4 straipsnio 1 dalies 36 punkte;
23.
struktūrizuotas indėlis - struktūrizuotas indėlis, kaip apibrėžta Direktyvos 2014/65/ES 4 straipsnio 1 dalies 43 punkte;
24.
perleidžiamieji vertybiniai popieriai - perleidžiamieji vertybiniai popieriai, kaip apibrėžta Direktyvos 2014/65/ES 4 straipsnio 1 dalies 44 punkte;
25.
depozitoriumo pakvitavimai - depozitoriumo pakvitavimai, kaip apibrėžta Direktyvos 2014/65/ES 4 straipsnio 1 dalies 45 punkte;
26.
biržinis fondas - biržinis fondas, kaip apibrėžta Direktyvos 2014/65/ES 4 straipsnio 1 dalies 46 punkte;
27.
sertifikatai - vertybiniai popieriai, kurie cirkuliuoja kapitalo rinkoje ir kurie, emitentui grąžinus investiciją, užima aukštesnę poziciją nei akcijos, tačiau žemesnę poziciją nei neužtikrintos obligacijų priemonės ir kitos panašios priemonės;
28.
struktūrizuoti finansiniai produktai - vertybiniai popieriai, sukurti tam, kad jais būtų galima pakeisti ir perkelti su finansinio turto fondu susijusią kredito riziką, suteikiant teisę vertybinių popierių turėtojui gauti nuolatinius mokėjimus, kurie priklauso nuo pinigų srauto iš pagrindinio turto;
29.
išvestinės finansinės priemonės - finansinės priemonės, apibrėžtos Direktyvos 2014/65/ES 4 straipsnio 1 dalies 44 punkto c papunktyje ir nurodytos jos I priedo C skirsnio 4-10 punktuose;
30.
biržos prekių išvestinės finansinės priemonės - finansinės priemonės, apibrėžtos Direktyvos 2014/65/ES 4 straipsnio 1 dalies 44 punkto c papunktyje, kurios susijusios su biržos prekėmis arba pagrindinėmis priemonėmis, nurodytomis Direktyvos 2014/65/ES I priedo C skirsnio 10 punkte arba jos I priedo C skirsnio 5, 6, 7 ir 10 punktuose;
31.
PSŠ - PSŠ, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 648/2012 2 straipsnio 1 dalyje;
32.
biržinė išvestinė finansinė priemonė - išvestinė finansinė priemonė, kuria prekiaujama reguliuojamoje rinkoje arba trečiosios valstybės rinkoje, kuri laikoma lygiaverte reguliuojamai rinkai pagal šio reglamento 28 straipsnį, ir nepatenka į nebiržinių išvestinių finansinių priemonių termino apibrėžtį pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 2 straipsnio 7 dalį;
33.
informacinis pranešimas apie susidomėjimą - vieno nario ar dalyvio kitam prekybos sistemoje siunčiama žinutė dėl esamo komercinio susidomėjimo, kurioje pateikiama visa informacija, būtina tam, kad būtų galima susitarti dėl sandorio;
34.
patvirtintas skelbimo subjektas arba PSS - patvirtintas skelbimo subjektas, kaip apibrėžta Direktyvos 2014/65/ES 4 straipsnio 1 dalies 52 punkte;
35.
konsoliduotos informacinės juostos teikėjas arba KIJT - konsoliduotos informacinės juostos teikėjas, kaip apibrėžta Direktyvos 2014/65/ES 4 straipsnio 1 dalies 53 punkte;
36.
patvirtintas pranešimų teikimo subjektas arba PPTS - patvirtintas pranešimų teikimo subjektas, kaip apibrėžta Direktyvos 2014/65/ES 4 straipsnio 1 dalies 54 punkte;
37.
buveinės valstybė narė - buveinės valstybė narė, kaip apibrėžta Direktyvos 2014/65/ES 4 straipsnio 1 dalies 55 punkte;
38.
priimančioji valstybė narė - priimančioji valstybė narė, kaip apibrėžta Direktyvos 2014/65/ES 4 straipsnio 1 dalies 56 punkte;
39.
lyginamasis indeksas - bet koks viešai atskleidžiamas ar skelbiamas koeficientas, indeksas arba skaičius, kuris periodiškai ar reguliariai apskaičiuojamas taikant formulę vieno ar daugiau pagrindinio turto vienetų vertei ar kainoms, įskaitant apskaičiuotąsias kainas, faktines ar apskaičiuotas palūkanų normas ir kitas vertes, arba remiantis jomis ar tyrimais, ir kuriuo remiantis nustatoma pagal finansinę priemonę mokėtina suma arba finansinės priemonės vertė;
40.
sąveikos susitarimas - sąveikos susitarimas, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 648/2012 2 straipsnio 12 punkte;
41.
trečiosios valstybės finansų įstaiga - subjektas, kurio pagrindinė buveinė yra įsteigta trečiojoje valstybėje ir kuriam pagal tos trečiosios valstybės teisę suteiktas veiklos leidimas arba licencija teikti ir vykdyti Direktyvoje 2013/36/ES, Direktyvoje 2014/65/ES, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2009/138/EB (21), Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2009/65/EB (22), Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2003/41/EB (23) arba Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2011/61/ES (24) išvardytų rūšių paslaugas ar veiklą;
42.
trečiosios valstybės įmonė - trečiosios valstybės įmonė, kaip apibrėžta Direktyvos 2014/65/ES 4 straipsnio 1 dalies 57 punkte;
43.
didmeninis energetikos produktas - didmeninis energetikos produktas, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1227/2011 (25) 2 straipsnio 4 punkte;
44.
žemės ūkio biržos prekių išvestinės finansinės priemonės - sutartys dėl išvestinių finansinių priemonių, susijusios su produktais, išvardytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 (26) 1 straipsnyje ir I priedo I-XX dalyse bei XXIV dalies 1 punkte;
45.
likvidumo fragmentacija - atvejis, kai:
a)
kai dalyviai prekybos vietoje negali sudaryti sandorio su vienu ar daugiau kitų toje vietoje esančių dalyvių, nes neturima tarpuskaitos priemonių, kuriomis galėtų naudotis visi dalyviai; arba
b)
kai tarpuskaitos narys arba jo klientai būtų priversti turėti savo pozicijas, susijusias su finansine priemone, daugiau nei vienos PSŠ sistemoje ir dėl to būtų ribojamos finansinių pozicijų užskaitos galimybės;
46.
valstybės skolos vertybinis popierius - valstybės skolos vertybinis popierius, kaip apibrėžta Direktyvos 2014/65/ES 4 straipsnio 1 dalies 61 punkte;
47.
portfelio suspaudimas - rizikos mažinimo paslauga, kai dvi ar daugiau sandorio šalių visiškai ar dalinai panaikina kai kurias arba visas išvestines finansines priemones, kurias paveda įtraukti į portfelio suspaudimo paslaugą, ir pakeičia panaikintas išvestines finansines priemones kitomis išvestinėmis finansinėmis priemonėmis, kurių bendra nominalioji vertė yra mažesnė, nei panaikintų išvestinių finansinių priemonių bendra nominalioji vertė.
2. Komisijai pagal 50 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais patikslinami tam tikri 1 dalyje nustatytų terminų apibrėžčių techniniai elementai siekiant jas pritaikyti prie rinkos pokyčių.
II ANTRAŠTINĖ DALIS
PREKYBOS VIETŲ SKAIDRUMAS
1 SKYRIUS
Nuosavo kapitalo priemonių skaidrumas
3 straipsnis
Prekybos vietoms taikomi skaidrumo iki sandorio sudarymo reikalavimai, susiję su akcijomis, depozitoriumo pakvitavimais, biržiniais fondais, sertifikatais ir kitomis panašiomis finansinėmis priemonėmis
1. Prekybos vietą valdantys rinkos operatoriai ir investicinės įmonės viešai skelbia tuo metu siūlomas pirkimo ir pardavimo kainas ir komercinio susidomėjimo tomis jų sistemose skelbiamomis akcijų, depozitoriumo pakvitavimų, biržinių fondų, sertifikatų ir kitų panašių finansinių priemonių, kuriomis prekiaujama prekybos vietoje, kainomis mastą. Tas reikalavimas taikomas ir informaciniams pranešimams apie susidomėjimą. Prekybos vietą valdantys rinkos operatoriai ir investicinės įmonės įprastomis prekybos valandomis nuolat viešai skelbia tą informaciją.
2. 1 dalyje nurodyti skaidrumo reikalavimai pritaikomi pagal įvairias prekybos sistemų rūšis, įskaitant pavedimų žurnalu ir kotiravimu pagrįstas sistemas, mišrias ir periodinių aukcionų prekybos sistemas.
3. Prekybos vietą valdantys rinkos operatoriai ir investicinės įmonės pagrįstomis komercinėmis sąlygomis ir nediskriminuodami investicinėms įmonėms, kurios pagal 14 straipsnį privalo skelbti savo akcijų, depozitoriumo pakvitavimų, biržinių fondų, sertifikatų ir kitų panašių finansinių priemonių kotiruotes, suteikia prieigą prie sistemų, kurias jie naudoja 1 dalyje nurodytai informacijai viešai skelbti.
4 straipsnis
Pareigų netaikymas nuosavo kapitalo priemonėms
1. Kompetentingos institucijos gali prekybos vietą valdantiems rinkos operatoriams ir investicinėms įmonėms netaikyti pareigos viešai skelbti 3 straipsnio 1 dalyje nurodytą informaciją apie:
a)
sistemas, kuriose derinami pavedimai, grindžiamas prekybos metodais, pagal kuriuos 3 straipsnio 1 dalyje nurodytos finansinės priemonės kaina nustatoma prekybos vietoje, kurioje ta finansine priemone pirmą kartą leista prekiauti, arba likvidumo požiūriu labiausiai susijusioje rinkoje, kai ta referencinė kaina plačiai skelbiama ir rinkos dalyviai ją laiko patikima referencine kaina. Tolesniam tos pareigos netaikymui taikomos 5 straipsnyje nustatytos sąlygos;
b)
sistemas, kuriose įforminami suderėti sandoriai:
i)
kurie yra sudaromi neviršijant esamos apimties svertinio skirtumo, apskaičiuoto pagal tą sistemą naudojančios prekybos vietos rinkos formuotojų pavedimų žurnalų įrašus arba kotiruote, taikant 5 straipsnyje nustatytas sąlygas;
ii)
kurie yra sudaromi dėl nelikvidžios akcijos, depozitoriumo pakvitavimo, biržinio fondo, sertifikato ar kitos panašios finansinės priemonės, kurie nepatenka į likvidžios rinkos sąvoką ir yra sudaromi laikantis tinkamos referencinės kainos procentinio dydžio, kai procentinį dydį ir referencinę kainą iš anksto nustato sistemos operatorius; arba
iii)
kuriems yra taikomos kitos sąlygos, nei tos finansinės priemonės esama rinkos kaina;
c)
pavedimus, kurie yra dideli, palyginti su įprastu rinkos dydžiu;
d)
pavedimus, laikomus prekybos vietos pavedimų tvarkymo sistemoje iki informacijos atskleidimo.
2. 1 dalies a punkte nurodyta referencinė kaina nustatoma apskaičiuojant:
a)
tuo metu siūlomų pirkimo ir pardavimo kainų vidurinę reikšmę prekybos vietoje, kurioje ta finansine priemone pirmą kartą leista prekiauti, arba likvidumo požiūriu labiausiai susijusioje rinkoje; arba
b)
kai a punkte nurodytos kainos nėra, atitinkamos prekybos sesijos atidarymo ar uždarymo kainą.
Pavedimuose b punkte nurodytos kainos nurodomos tik ne atitinkamos prekybos sesijos nuolatinės prekybos etape.
3. Kai prekybos vietos taiko sistemas, kuriose įforminami suderėti sandoriai, kaip nurodyta 1 dalies b punkto i papunktyje:
a)
tie sandoriai vykdomi laikantis prekybos vietos taisyklių;
b)
prekybos vieta užtikrina, kad būtų taikomos priemonės, sistemos ir procedūros, leidžiančios nustatyti piktnaudžiavimo rinka ar bandymo piktnaudžiauti rinka atvejus ir užkirsti jiems kelią vykdant suderėtus sandorius pagal Reglamento (ES) Nr. 596/2014 16 straipsnį;
c)
prekybos vieta įdiegia, palaiko ir įgyvendina sistemas, leidžiančias nustatyti bet kokį mėginimą pasinaudoti pareigų netaikymo tvarka siekiant nesilaikyti šiame reglamente arba Direktyvoje 2014/65/ES nustatytų reikalavimų, ir praneša apie šiuos mėginimus kompetentingai institucijai.
Kai kompetentinga institucija leidžia netaikyti pareigos pagal 1 dalies b punkto i arba iii papunktį, ta kompetentinga institucija stebi, kaip prekybos vieta naudojasi leidimu netaikyti pareigos, kad užtikrintų, jog laikomasi pareigos netaikymo sąlygų.
4. Prieš leisdamos netaikyti pareigos pagal 1 dalį, kompetentingos institucijos praneša EVPRI ir kitoms kompetentingoms institucijoms apie kiekvieną ketinimą netaikyti pareigos ir pateikia pareigos netaikymo procedūros paaiškinimą, įskaitant duomenis apie prekybos vietą, kai referencinė kaina nustatoma taip, kaip nurodyta 1 dalies a punkte. Apie ketinimą netaikyti pareigos pranešama likus ne mažiau kaip keturiems mėnesiams iki pareigos netaikymo įsigaliojimo. Per du mėnesius nuo pranešimo gavimo dienos EVPRI susijusiai kompetentingai institucijai pateikia neprivalomą nuomonę, kurioje vertinamas kiekvieno pareigos netaikymo atvejo suderinamumas su 1 dalyje nustatytais ir pagal 6 dalį priimtuose techniniuose reguliavimo standartuose nurodytais reikalavimais. Kai ta kompetentinga institucija leidžia netaikyti pareigos, o kitos valstybės narės kompetentinga institucija nepritaria, ta kompetentinga institucija gali vėl perduoti šį klausimą spręsti EVPRI, kuri gali imtis veiksmų, vadovaudamasi jai pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 19 straipsnį suteiktais įgaliojimais. EVPRI stebi pareigos netaikymo atvejus ir Komisijai teikia metinę praktinio pareigų netaikymo procedūros taikymo ataskaitą.
5. Kompetentinga institucija gali savo iniciatyva arba kitos kompetentingos institucijos prašymu atšaukti leidimą netaikyti pareigos pagal 1 dalį, kaip nustatyta 6 dalyje, jei ji pastebi, kad pareigų netaikymo tvarka naudojamasi nukrypstant nuo jos pradinio tikslo, arba jei mano, jog pareigų netaikymo tvarka naudojamasi siekiant išvengti šiame straipsnyje nustatytų reikalavimų.
Kompetentingos institucijos praneša EVPRI ir kitoms kompetentingoms institucijoms apie tokį atšaukimą ir pateikia išsamų savo sprendimo pagrindimą.
6. EVPRI parengia techninių reguliavimo standartų projektus, kuriuose nustatoma:
a)
vadovaujantis 3 straipsnio 1 dalimi viešai skelbtini kiekvienos atitinkamos finansinės priemonės klasės siūlomų pirkimo ir pardavimo kainų arba paskirtų rinkos formuotojų kotiruočių svyravimai ir komercinio susidomėjimo tomis kainomis mastas, atsižvelgiant į būtiną pritaikymą pagal įvairias prekybos sistemų rūšis, kaip nurodyta 3 straipsnio 2 dalyje;
b)
finansinės priemonės likvidumo požiūriu labiausiai susijusi rinka pagal 1 dalies a punktą;
c)
konkrečios suderėtų sandorių ypatybės, susijusios su įvairiais būdais, kuriais atitinkamos prekybos vietos narys arba dalyvis gali vykdyti tokį sandorį;
d)
suderėti sandoriai, kurie neturi reikšmės kainodarai, dėl kurios pasinaudojama teise nesilaikyti pareigos pagal 1 dalies b punkto iii papunktį;
e)
kiekvienos atitinkamos finansinės priemonės klasės didelių pavedimų dydis ir prekybos vietos pavedimų tvarkymo sistemoje iki informacijos atskleidimo laikomų pavedimų, kuriems, vadovaujantis 1 dalimi, galima netaikyti pareigos pateikti informaciją iki sandorio sudarymo, rūšis ir mažiausias dydis.
EVPRI tuos techninių reguliavimo standartų projektus Komisijai pateikia ne vėliau kaip 2015 m. liepos 3 d.
Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10-14 straipsnius.
7. Atvejus, kai kompetentingos institucijos pagal Direktyvos 2004/39/EB 29 straipsnio 2 dalį ir 44 straipsnio 2 dalį ir Reglamento (EB) Nr. 1287/2006 18, 19 ir 20 straipsnius anksčiau nei 2017 m. sausio 3 d. suteikia leidimą netaikyti pareigos, EVPRI peržiūri ne vėliau kaip 2019 m. sausio 3 d. EVPRI atitinkamai kompetentingai institucijai pateikia nuomonę, kurioje vertinama, ar kiekvienas toks leidimo netaikyti pareigos atvejis ir toliau atitinka šiame reglamente ir bet kuriame kitame šiuo reglamentu grindžiamame deleguotajame akte ir techniniame reguliavimo standarte nustatytus reikalavimus.
5 straipsnis
Apimties viršutinės ribos mechanizmas
1. Siekiant užtikrinti, kad naudojantis teise netaikyti pareigų, kaip numatyta 4 straipsnio 1 dalies a punkte ir 4 straipsnio 1 dalies b punkto i papunktyje, nebūtų nepagrįstai trukdoma kainodarai, prekyba netaikant tų pareigų ribojama laikantis šių nuostatų:
a)
prekybos finansine priemone atitinkamoje prekybos vietoje netaikant tų pareigų procentinė dalis gali sudaryti ne daugiau kaip 4 % bendros prekybos ta finansine priemone visose prekybos vietose visoje Sąjungoje per ankstesnius 12 mėnesių apimties;
b)
bendra Sąjungos prekyba finansine priemone netaikant tų pareigų gali sudaryti ne daugiau kaip 8 % bendros prekybos ta finansine priemone visose prekybos vietose visoje Sąjungoje per ankstesnius 12 mėnesių apimties.
Tas apimties viršutinės ribos mechanizmas netaikomas suderėtiems sandoriams, kurie sudaromi dėl akcijų, depozitoriumo pakvitavimų, biržinių fondų, sertifikatų ar kitų panašių finansinių priemonių, kurių rinka nėra likvidi, kaip nurodyta 2 straipsnio 1 dalies 17 punkto b papunktyje, ir kurie sudaromi laikantis tinkamos referencinės kainos procentinio dydžio, kaip nurodyta 4 straipsnio 1 dalies b punkto ii papunktyje, arba suderėtiems sandoriams, kuriems taikomos kitos sąlygos nei tos finansinės priemonės esama rinkos kaina, kaip nurodyta 4 straipsnio 1 dalies b punkto iii papunktyje.
2. Kai prekybos finansine priemone atitinkamoje prekybos vietoje netaikant pareigų procentinė dalis viršija 1 dalies a punkte nurodytą ribą, kompetentinga institucija, kuri leido netaikyti tų pareigų toje vietoje, per dvi darbo dienas sustabdo šešių mėnesių laikotarpiui naudojimąsi teise netaikyti pareigų prekiaujant ta finansine priemone toje prekybos vietoje, remdamasi 4 dalyje nurodytais EVPRI paskelbtais duomenimis.
3. Kai prekybos finansine priemone atitinkamose prekybos vietose visoje Sąjungoje netaikant tų pareigų procentinė dalis viršija 1 dalies b punkte nurodytą ribą, visos kompetentingos institucijos per dvi darbo dienas sustabdo šešių mėnesių laikotarpiui naudojimąsi teise netaikyti tų pareigų visoje Sąjungoje.
4. Pasibaigus kiekvienam kalendoriniam mėnesiui EVPRI per penkias darbo dienas paskelbia Sąjungos prekybos atitinkamomis finansinėmis priemonėmis per ankstesnius 12 mėnesių bendrą apimtį, prekybos finansine priemone visoje Sąjungoje netaikant tų pareigų procentinę dalį ir prekybos kiekvienoje prekybos vietoje per ankstesnius 12 mėnesių procentinę dalį bei tų procentinių dalių apskaičiavimo metodus.
5. Jei paskelbus 4 dalyje nurodytą ataskaitą paaiškėja, kad kurioje nors prekybos vietoje prekyba bet kokia finansine priemone netaikant pareigų viršija 3,75 % bendros tos finansinės priemonės prekybos apimties Sąjungoje per pastaruosius 12 mėnesių, EVPRI per penkias darbo dienas nuo kalendorinio mėnesio, kurį ji paskelbia 4 dalyje nurodytą ataskaitą, 15 dienos skelbia papildomą ataskaitą. Toje ataskaitoje pateikiama 4 dalyje nurodyta informacija, susijusi su tomis finansinėmis priemonėmis, kurių prekyba viršijo 3,75 %.
6. Jei paskelbus 4 dalyje nurodytą ataskaitą nurodoma, kad bendra Sąjungos prekyba bet kokia finansine priemone netaikant pareigų viršija 7,75 % bendros tos finansinės priemonės Sąjungos prekybos apimties per pastaruosius 12 mėnesių, EVPRI per penkias darbo dienas nuo mėnesio, kurį ji paskelbia 4 dalyje nurodytą ataskaitą, 15 dienos skelbia papildomą ataskaitą. Toje ataskaitoje pateikiama 4 dalyje nurodyta informacija, susijusi su tomis finansinėmis priemonėmis, kuriomis prekyba viršijo 7,75 %.
7. Siekiant užtikrinti patikimą netaikant pareigų vykdomos prekybos stebėsenos pagrindą ir nustatyti, ar nebuvo viršytos 1 dalyje nurodytos ribos, prekybos vietų operatoriai įpareigojami įdiegti sistemas ir procedūras:
a)
kad būtų sudarytos sąlygos nustatyti visas jų prekybos vietoje netaikant tų pareigų vykdomas prekybos operacijas; ir
b)
kuriomis būtų užtikrinta, kad jokiomis aplinkybėmis nebūtų viršyta leidžiama prekybos netaikant tų pareigų procentinė dalis, kaip nurodyta 1 dalies a punkte.
8. Laikotarpis, kai EVPRI pradeda skelbti prekybos duomenis ir pradedama vykdyti pasirinktos prekybos finansine priemone netaikant tų pareigų stebėsena, prasideda 2016 m. sausio 3 d. Nedarant poveikio 4 straipsnio 5 dalies taikymui, kompetentingoms institucijoms suteikiami įgaliojimai sustabdyti naudojimąsi teise netaikyti tų pareigų nuo šio reglamento taikymo pradžios dienos, o vėliau - kas mėnesį.
9. EVPRI parengia techninių reguliavimo standartų projektus, kuriuose tiksliai nurodo metodą, įskaitant sandorių žymėjimą, kurio laikydamasi ji lygina, apskaičiuoja ir skelbia sandorių duomenis, kaip nurodyta 4 dalyje, kad būtų pateiktas tikslus prekybos atitinkamomis finansinėmis priemonėmis bendros apimties ir prekybos, kurią vykdant netaikomos tos pareigos, visoje Sąjungoje ir atitinkamose prekybos vietose procentinių dalių apskaičiavimas.
EVPRI tuos techninių reguliavimo standartų projektus Komisijai pateikia ne vėliau kaip 2015 m. liepos 3 d.
Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10-14 straipsnius.
6 straipsnis
Prekybos vietoms po sandorio sudarymo keliami skaidrumo reikalavimai, susiję su akcijomis, depozitoriumo pakvitavimais, biržiniais fondais, sertifikatais ir kitomis panašiomis finansinėmis priemonėmis
1. Prekybos vietą valdantys rinkos operatoriai ir investicinės įmonės viešai skelbia sudarytų akcijų, depozitoriumo pakvitavimų, biržinių fondų, sertifikatų ir kitų panašių finansinių priemonių, kuriomis prekiaujama toje prekybos vietoje, sandorių kainą, apimtį ir laiką. Prekybos vietą valdantys rinkos operatoriai ir investicinės įmonės visų tokių sandorių duomenis skelbia praėjus kuo mažiau laiko nuo sandorio sudarymo momento, kiek tai techniškai įmanoma.
2. Prekybos vietą valdantys rinkos operatoriai ir investicinės įmonės pagrįstomis komercinėmis sąlygomis ir nediskriminuodami investicinėms įmonėms, kurios pagal 20 straipsnį privalo skelbti savo akcijų, depozitoriumo pakvitavimų, biržinių fondų, sertifikatų ir kitų panašių finansinių priemonių sandorių duomenis, suteikia prieigą prie sistemų, kurias jie naudoja šio straipsnio 1 dalyje nurodytai informacijai viešai skelbti.
7 straipsnis
Leidimas atidėti duomenų skelbimą
1. Kompetentingoms institucijoms suteikiama teisė prekybos vietą valdantiems rinkos operatoriams ir investicinėms įmonėms leisti numatyti sandorių duomenų skelbimo atidėjimą atsižvelgiant į sandorio rūšį ir dydį.
Visų pirma kompetentingos institucijos gali leisti atidėti akcijų, depozitoriumo pakvitavimų, biržinių fondų, sertifikatų ar kitų panašių finansinių priemonių arba tam tikros klasės akcijų, depozitoriumo pakvitavimų, biržinių fondų, sertifikatų arba kitų panašių finansinių priemonių sandorių, kurie yra dideli pagal savo apimtį, palyginus su įprastu rinkos dydžiu, duomenų skelbimą.
Prekybos vietą valdantys rinkos operatoriai ir investicinės įmonės gauna išankstinį kompetentingos institucijos sutikimą dėl siūlomų sandorio duomenų skelbimo atidėjimo priemonių ir aiškiai informuoja rinkos dalyvius ir visuomenę apie tas priemones. EVPRI stebi, kaip taikomos tos atidėto prekybos duomenų skelbimo priemonės ir Komisijai teikia metinę jų praktinio taikymo ataskaitą.
Kai kompetentinga institucija leidžia atidėti skelbimą, o kitos valstybės narės kompetentinga institucija nepritaria atidėjimui arba nepritaria faktiniam suteikto leidimo taikymui, ta kompetentinga institucija gali perduoti šį klausimą spręsti EVPRI, kuri gali imtis veiksmų, vadovaudamasi jai pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 19 straipsnį suteiktais įgaliojimais.
2. EVPRI parengia techninių reguliavimo standartų, kuriuose, užtikrinant, kad būtų galima paskelbti informaciją, kurios reikalaujama pagal Direktyvą 2014/6/ES 64 straipsnį, projektus, kuriuose nurodoma:
a)
kiekvienos atitinkamos finansinės priemonės klasės sandorių duomenys, kuriuos investicinės įmonės, įskaitant sistemingai sandorius savo viduje sudarančius tarpininkus ir prekybos vietą valdančius rinkos operatorius bei investicines įmones, viešai skelbia pagal 6 straipsnio 1 dalį, įskaitant pagal 6 straipsnio 1 dalį ir 20 straipsnį skelbiamų įvairių rūšių sandorių identifikacinius kodus, pagal kuriuos atskiriami sandoriai, kuriuos lėmė daugiausia su finansinių priemonių verte susiję veiksniai, ir sandoriai, kuriuos lėmė kiti veiksniai;
b)
laikotarpis, laikomas tinkamu atsižvelgiant į pareigą paskelbti kiek įmanoma realesniu laiku, įskaitant atvejus, kai prekyba vykdoma ne įprastu darbo laiku;
c)
sąlygos, kuriomis investicinėms įmonėms, įskaitant sistemingai sandorius savo viduje sudarančius tarpininkus ir prekybos vietą valdančius rinkos operatorius bei investicines įmones, leidžiama atidėti kiekvienos atitinkamų finansinių priemonių klasės sandorių duomenų skelbimą pagal šio straipsnio 1 dalį ir 20 straipsnio 1 dalį;
d)
kriterijai, kurie taikomi sprendžiant, kurių sandorių duomenų skelbimą - dėl sandorio dydžio ar akcijų, įskaitant akcijos likvidumo profilį, depozitoriumo pakvitavimų, biržinių fondų, sertifikatų ar kitų susijusių panašių finansinių priemonių rūšies - leidžiama atidėti.
EVPRI tuos techninių reguliavimo standartų projektus Komisijai pateikia ne vėliau kaip 2015 m. liepos 3 d.
Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10-14 straipsnius.
2 SKYRIUS
Ne nuosavo kapitalo priemonių skaidrumas
8 straipsnis
Prekybos vietoms iki sandorio sudarymo keliami skaidrumo reikalavimai, susiję su obligacijomis, struktūrizuotais finansiniais produktais, apyvartiniais taršos leidimais ir išvestinėmis finansinėmis priemonėmis
1. Prekybos vietą valdantys rinkos operatoriai ir investicinės įmonės viešai skelbia tuo metu siūlomas pirkimo ir pardavimo kainas ir komercinio susidomėjimo tomis jų sistemose skelbiamomis obligacijomis, struktūrizuotais finansiniais produktais, apyvartiniais taršos leidimais ir išvestinėmis finansinėmis priemonėmis, kuriomis prekiaujama prekybos vietoje, kainomis mastą. Tas reikalavimas taikomas ir informaciniams pranešimams apie susidomėjimą. Prekybos vietą valdantys rinkos operatoriai ir investicinės įmonės įprastomis prekybos valandomis nuolat viešai skelbia tą informaciją. Ta viešo skelbimo pareiga netaikoma tiems ne finansų sandorio šalių sandoriams dėl išvestinių finansinių priemonių, pagal kurių požymius galima objektyviai įvertinti, kad jais sumažinama ne finansų sandorio šalies ar tos grupės komercinės veiklos arba iždo finansavimo veiklos rizika.
2. 1 dalyje nurodyti skaidrumo reikalavimai turi būti pritaikomi pagal įvairias prekybos sistemų rūšis, įskaitant pavedimų žurnalu ir kotiravimu pagrįstas sistemas, mišrias, periodinių aukcionų prekybos ir neelektroninio tarpininkavimo (angl. voice trading) sistemas.
3. Prekybos vietą valdantys rinkos operatoriai ir investicinės įmonės pagrįstomis komercinėmis sąlygomis ir nediskriminuodami investicinėms įmonėms, kurios pagal 18 straipsnį privalo skelbti savo obligacijų, struktūrizuotų finansinių produktų, apyvartinių taršos leidimų ir išvestinių finansinių priemonių kotiruotes, suteikia prieigą prie sistemų, kurias jie naudoja 1 dalyje nurodytai informacijai viešai skelbti.
4. Prekybos vietą valdantys rinkos operatoriai ir investicinės įmonės, jeigu leista netaikyti pareigos pagal 9 straipsnio 1 dalies b punktą, viešai skelbia bent orientacines iki sandorio sudarymo siūlomas pirkimo ir pardavimo kainas, kurios yra artimos komercinio susidomėjimo tomis jų sistemose skelbiamomis obligacijų, struktūrizuotų finansinių produktų, apyvartinių taršos leidimų ir išvestinių finansinių priemonių, kuriomis prekiaujama prekybos vietoje, kainoms. Prekybos vietą valdantys rinkos operatoriai ir investicinės įmonės įprastomis prekybos valandomis nuolat viešai skelbia tą informaciją atitinkamomis elektroninėmis priemonėmis. Tomis priemonėmis užtikrinama, kad informacija būtų teikiama pagrįstomis komercinėmis sąlygomis ir laikantis nediskriminacijos principo.
9 straipsnis
Pareigų netaikymas ne nuosavo kapitalo priemonėms
1. Kompetentingos institucijos gali prekybos vietą valdantiems rinkos operatoriams ir investicinėms įmonėms netaikyti pareigos viešai skelbti 8 straipsnio 1 dalyje nurodytą informaciją apie:
a)
pavedimus, kurie pagal savo apimtį yra dideli, palyginti su įprastu rinkos dydžiu, ir prekybos vietos pavedimų tvarkymo sistemoje iki informacijos atskleidimo laikomus pavedimus;
b)
informacinius pranešimus apie susidomėjimą prašymo dėl kotiruotės ir neelektroninio tarpininkavimo sistemose, kurie viršija finansinei priemonei būdingą dydį, dėl kurio likvidumą užtikrinantiems subjektams kiltų per didelė rizika ir kurį teikiant atsižvelgiama į tai, ar atitinkami rinkos dalyviai yra mažmeniniai ar didmeniniai investuotojai;
c)
išvestines finansines priemones, kurioms netaikoma 28 straipsnyje nustatyta prekybos pareiga, ir kitas finansines priemones, kurių rinka nėra likvidi;
2. Prieš leisdamos netaikyti pareigos pagal 1 dalį, kompetentingos institucijos praneša EVPRI ir kitoms kompetentingoms institucijoms apie kiekvieną ketinimą netaikyti pareigos ir pateikia pareigos netaikymo funkcionavimo paaiškinimą. Apie ketinimą netaikyti pareigos pranešama likus ne mažiau kaip keturiems mėnesiams iki pareigos netaikymo įsigaliojimo. Per du mėnesius nuo pranešimo gavimo dienos EVPRI susijusiai kompetentingai institucijai pateikia nuomonę, kurioje vertinamas pareigos netaikymo atvejo suderinamumas su 1 dalyje nustatytais ir pagal 5 dalį priimtuose techniniuose reguliavimo standartuose nurodytais reikalavimais. Kai ta kompetentinga institucija leidžia netaikyti pareigos, o kitos valstybės narės kompetentinga institucija su tuo nesutinka, ta kompetentinga institucija gali perduoti šį klausimą spręsti EVPRI, kuri gali imtis veiksmų, vadovaudamasi jai pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 19 straipsnį suteiktais įgaliojimais. EVPRI stebi pareigos netaikymo atvejus ir Komisijai teikia metinę praktinio pareigų netaikymo procedūros taikymo ataskaitą.
3. Kompetentingos institucijos gali savo iniciatyva arba kitų kompetentingų institucijų prašymu atšaukti pagal 1 dalį suteiktą leidimą netaikyti pareigų, jeigu jos pastebi, kad pareigų netaikymu naudojamasi taip, jog nukrypstama nuo jos pradinio tikslo, arba jeigu jos mano, kad pareigų netaikymu naudojamasi siekiant išvengti šiame straipsnyje nustatytų reikalavimų taikymo.
Kompetentingos institucijos nedelsdamos praneša EVPRI ir kitoms kompetentingoms institucijoms apie tokį atšaukimą prieš jam įsigaliojant ir pateikia išsamų savo sprendimo pagrindimą.
4. Kompetentinga institucija, atsakinga už vienos ar daugiau prekybos vietų, kuriose prekiaujama tam tikros klasės obligacijomis, struktūrizuotais finansiniais produktais, apyvartiniais taršos leidimais ar išvestinėmis finansinėmis priemonėmis, priežiūrą, gali laikinai sustabdyti 8 straipsnyje nurodytų pareigų taikymą, kai tos finansinės priemonės klasės likvidumas sumažėja tiek, kad nesiekia nurodytos ribos. Nurodyta riba nustatoma remiantis objektyviais kriterijais, kurie būdingi atitinkamos finansinės priemonės rinkai. Pranešimas apie tokį laikiną sustabdymą paskelbiamas atitinkamos kompetentingos institucijos interneto svetainėje.
Laikinas sustabdymas galioja pradinį ne ilgesnį kaip trijų mėnesių laikotarpį nuo jo paskelbimo atitinkamos kompetentingos institucijos interneto svetainėje datos. Tokio laikino sustabdymo galiojimo laikas gali būti pratęstas laikotarpiams, kurių kiekvienas neviršija trijų mėnesių, jei sustabdymo priežastys ir toliau taikomos. Kai praėjus tam trijų mėnesių laikotarpiui laikino sustabdymo galiojimo terminas nepratęsiamas, jis savaime nustoja galioti.
Prieš laikinai sustabdydama 8 straipsnyje nurodytų pareigų taikymą ar pratęsdama jų laikiną sustabdymą pagal šį straipsnį, atitinkama kompetentinga institucija praneša EVPRI apie savo ketinimą ir pateikia paaiškinimą. EVPRI kompetentingai institucijai kuo greičiau pateikia nuomonę dėl to, ar, jos manymu, sustabdymas ar laikino sustabdymo pratęsimas yra pagrįstas pagal pirmą ir antrą pastraipas.
5. EVPRI parengia techninių reguliavimo standartų projektus, kuriuose nustatoma:
a)
4 dalyje nurodytos finansinės priemonės likvidumo ribos skaičiavimo parametrai ir metodai. Parametrai ir metodai, pagal kuriuos valstybės narės apskaičiuoja ribą, nustatomi taip, kad pasiekus šią ribą atitinkamos finansinės priemonės likvidumas visose prekybos vietose Sąjungoje būtų laikomas labai sumažėjusiu remiantis kriterijais, taikomais pagal 2 straipsnio 1 dalies 17 punktą;
b)
vadovaujantis 8 straipsnio 1 ir 4 dalimis viešai skelbtini kiekvienos atitinkamos finansinės priemonės klasės pirkimo ir pardavimo kainų ar jų kotiruočių svyravimai ir komercinio susidomėjimo tomis kainomis mastas arba orientacinės iki sandorio sudarymo siūlomos pirkimo ir pardavimo kainos, artimos komercinio susidomėjimo kainai, atsižvelgiant į poreikį pritaikyti pagal įvairias prekybos sistemų rūšis, kaip nurodyta 8 straipsnio 2 dalyje;
c)
kiekvienos atitinkamos finansinės priemonės klasės pavedimų, kurie pagal savo apimtį yra dideli, dydis ir pavedimų tvarkymo sistemoje iki informacijos atskleidimo laikomų pavedimų, kuriems, vadovaujantis 1 dalimi, galima netaikyti pareigos pateikti informaciją iki sandorio sudarymo, rūšis ir mažiausias dydis;
d)
1 dalies b punkte nurodytas finansinei priemonei būdingas dydis ir prašymo dėl kotiruotės sistemos bei neelektroninio tarpininkavimo prekybos sistemos, kurioms, vadovaujantis 1 dalimi, galima netaikyti pareigos atskleisti informaciją iki sandorio sudarymo, apibrėžtis.
Nustatydama finansinei priemonei būdingą dydį, dėl kurio likvidumą užtikrinantiems subjektams kiltų per didelė rizika ir kurį nustatant atsižvelgiama į tai, ar atitinkami rinkos dalyviai yra mažmeniniai ar didmeniniai investuotojai pagal 1 dalies b punktą, EVPRI atsižvelgia į šiuos veiksnius:
i)
ar esant tokiems dydžiams likvidumą užtikrinantys subjektai galėtų apsidrausti nuo rizikos;
ii)
kai finansinės priemonės arba finansinių priemonių klasės rinką iš dalies sudaro mažmeniniai investuotojai - vidutinę tų investuotojų įvykdytų sandorių vertę;
e)
finansinės priemonės arba finansinių priemonių klasės, kurių rinka nėra likvidi, kai, vadovaujantis 1 dalimi, galima netaikyti pareigos atskleisti informaciją iki sandorio sudarymo.
EVPRI tuos techninių reguliavimo standartų projektus Komisijai pateikia ne vėliau kaip 2015 m. liepos 3 d.
Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10-14 straipsnius.
10 straipsnis
Prekybos vietoms po sandorio sudarymo keliami skaidrumo reikalavimai, susiję su obligacijomis, struktūrizuotais finansiniais produktais, apyvartiniais taršos leidimais ir išvestinėmis finansinėmis priemonėmis
1. Prekybos vietą valdantys rinkos operatoriai ir investicinės įmonės viešai skelbia sudarytų obligacijų, struktūrizuotų finansinių produktų, apyvartinių taršos leidimų ir išvestinių finansinių priemonių, kuriomis prekiaujama prekybos vietoje, sandorių kainą, apimtį ir laiką. Prekybos vietą valdantys rinkos operatoriai ir investicinės įmonės visų tokių sandorių duomenis skelbia praėjus kuo mažiau laiko nuo sandorio sudarymo momento, kiek tai techniškai įmanoma.
2. Prekybos vietą valdantys rinkos operatoriai ir investicinės įmonės pagrįstomis komercinėmis sąlygomis ir nediskriminuodami investicinėms įmonėms, kurios pagal 21 straipsnį privalo skelbti savo obligacijų, struktūrizuotų finansinių produktų, apyvartinių taršos leidimų ir išvestinių finansinių priemonių sandorių duomenis, suteikia prieigą prie sistemų, kurias jie naudoja 1 dalyje nurodytai informacijai viešai skelbti.
11 straipsnis
Leidimas atidėti duomenų skelbimą
1. Kompetentingos institucijos gali prekybos vietą valdantiems rinkos operatoriams ir investicinėms įmonėms leisti numatyti sandorių duomenų skelbimo atidėjimą atsižvelgiant į sandorio dydį ar rūšį.
Visų pirma kompetentingos institucijos gali leisti atidėti duomenų skelbimą apie sandorius, kurie:
a)
yra dideli, palyginti su įprastu dydžiu tų obligacijų, struktūrizuotų finansinių produktų, apyvartinių taršos leidimų ar išvestinių finansinių priemonių, kuriomis prekiaujama prekybos vietoje, arba tos klasės obligacijų, struktūrizuotų finansinių produktų, apyvartinių taršos leidimų ar išvestinių finansinių priemonių, kuriomis prekiaujama prekybos vietoje, rinka; arba
b)
yra susiję su obligacijomis, struktūrizuotais finansiniais produktais, apyvartiniais taršos leidimais ar išvestinėmis finansinėmis priemonėmis, kuriomis prekiaujama prekybos vietoje, arba su klasės obligacijomis, struktūrizuotais finansiniais produktais, apyvartiniais taršos leidimais ar išvestinėmis finansinėmis priemonėmis, kuriomis prekiaujama prekybos vietoje ir kurių rinka nėra likvidi;
c)
viršija tai obligacijai, struktūrizuotam finansiniam produktui, apyvartiniam taršos leidimui ar išvestinei finansinei priemonei, kuria prekiaujama toje prekybos vietoje, arba tai obligacijų, struktūrizuotų finansinių produktų, apyvartinių taršos leidimų ar išvestinių finansinių priemonių, kuriomis prekiaujama toje prekybos vietoje, klasei būdingą dydį, dėl kurio likvidumą užtikrinantiems subjektams kiltų per didelė rizika ir kurį nustatant atsižvelgiama į tai, ar atitinkami rinkos dalyviai yra mažmeniniai, ar didmeniniai investuotojai.
Prekybos vietą valdantys rinkos operatoriai ir investicinės įmonės gauna išankstinį kompetentingos institucijos sutikimą dėl siūlomų sandorio duomenų skelbimo atidėjimo priemonių ir aiškiai informuoja rinkos dalyvius ir visuomenę apie tas priemones. EVPRI stebi, kaip taikomos tos atidėto sandorio duomenų skelbimo priemonės ir Komisijai teikia metinę jų praktinio taikymo ataskaitą.
2. Kompetentinga institucija, atsakinga už vienos ar daugiau prekybos vietų, kuriose prekiaujama tam tikros klasės obligacijomis, struktūrizuotais finansiniais produktais, apyvartiniais taršos leidimais ar išvestinėmis finansinėmis priemonėmis, priežiūrą, gali laikinai sustabdyti 10 straipsnyje nurodytų pareigų taikymą, kai tos finansinės priemonės klasės likvidumas sumažėja tiek, kad nesiekia ribos, nustatytos pagal 9 straipsnio 5 dalies a punkte nurodytą metodologiją. Ta riba nustatoma remiantis objektyviais kriterijais, kurie būdingi atitinkamos finansinės priemonės rinkai. Toks laikinas sustabdymas paskelbiamas atitinkamos kompetentingos institucijos interneto svetainėje.
Laikinas sustabdymas galioja pradinį ne ilgesnį kaip trijų mėnesių laikotarpį nuo jo paskelbimo atitinkamos kompetentingos institucijos interneto svetainėje datos. Tokio laikino sustabdymo galiojimo laikas gali būti pratęstas laikotarpiams, kurių kiekvienas neviršija trijų mėnesių, jei sustabdymo priežastys ir toliau taikomos. Kai praėjus tam trijų mėnesių laikotarpiui laikino sustabdymo galiojimo terminas nepratęsiamas, jis savaime nustoja galioti.
Prieš sustabdydama 10 straipsnyje nurodytų pareigų taikymą ar pratęsdama jų laikiną sustabdymą, atitinkama kompetentinga institucija praneša EVPRI apie savo ketinimą ir pateikia paaiškinimą. EVPRI kompetentingai institucijai kuo greičiau pateikia nuomonę dėl to, ar, jos manymu, sustabdymas ar laikino sustabdymo pratęsimas yra pagrįstas pagal pirmą ir antrą pastraipas.
3. Kompetentingos institucijos, suteikdamos leidimą atidėti duomenų skelbimą, gali:
a)
paprašyti paskelbti tik tam tikrus sandorio duomenis arba suvestinius kelių sandorių duomenis, arba abiejų rūšių duomenis skelbimo atidėjimo laikotarpiu;
b)
leisti neskelbti atskirų sandorių apimties pratęstu skelbimo atidėjimo laikotarpiu;
c)
ne nuosavo kapitalo priemonių, kurios nėra valstybės skolos priemonės, atveju - skelbimo atidėjimo laikotarpiu leisti skelbti suvestinę kelių sandorių informaciją;
d)
valstybės skolos priemonių atveju - neribotą laikotarpį leisti skelbti suvestinius kelių sandorių duomenis.
Valstybės skolos priemonių atveju b ir d punktais gali būti naudojamasi atskirai arba iš eilės, o pasibaigus pratęstam duomenų apie apimtį neskelbimo laikotarpiui, pagal šiuos punktus galėtų būti skelbiami suvestiniai duomenys apie apimtis.
Visų kitų finansinių priemonių atveju, pasibaigus duomenų skelbimo atidėjimo laikotarpiui, skelbiami visi likę sandorio duomenys ir visi kiekvieno sandorio duomenys atskirai.
4. EVPRI parengia techninių reguliavimo standartų projektus, kuriuose, užtikrinant, kad būtų galima paskelbti Direktyvos 2014/65/ES 64 straipsnyje nurodytą informaciją, nurodoma:
a)
kiekvienos atitinkamos finansinės priemonės klasės sandorių duomenys, kuriuos investicinės įmonės, įskaitant sistemingai sandorius savo viduje sudarančius tarpininkus ir prekybos vietą valdantys rinkos operatoriai ir investicinės įmonės viešai skelbia pagal 10 straipsnio 1 dalį, įskaitant pagal 10 straipsnio 1 dalį ir 21 straipsnio 1 dalį skelbiamų įvairių rūšių sandorių identifikacinius kodus, pagal kuriuos atskiriami sandoriai, kuriuos lėmė daugiausia su finansinių priemonių verte susiję veiksniai, ir sandoriai, kuriuos lėmė kiti veiksniai;
b)
laikotarpis, laikomas tinkamu atsižvelgiant į pareigą paskelbti kiek įmanoma realesniu laiku, įskaitant atvejus, kai prekyba vykdoma ne įprastu darbo laiku;
c)
sąlygos, kuriomis investicinėms įmonėms, įskaitant sistemingai sandorius savo viduje sudarančius tarpininkus ir prekybos vietą valdančius rinkos operatorius bei investicines įmones, leidžiama atidėti kiekvienos atitinkamos finansinės priemonės klasės sandorių duomenų skelbimą pagal šio straipsnio 1 dalį ir 21 straipsnio 4 dalį;
d)
kriterijai, kurie taikomi nustatant sandorio dydį ar rūšį, kai pagal 3 dalį leidžiama atidėti duomenų skelbimą ir skelbti tik tam tikrus sandorio duomenis arba skelbti suvestinius kelių sandorių duomenis, arba neskelbti sandorio apimties, visų pirma nurodant laikotarpio, kuriuo leidžiama pratęsti tam tikrų finansinių priemonių (atsižvelgiant į jų likvidumą) duomenų skelbimo atidėjimą, trukmę.
EVPRI tuos techninių reguliavimo standartų projektus Komisijai pateikia ne vėliau kaip 2015 m. liepos 3 d.
Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10-14 straipsnius.
3 SKYRIUS
Pareiga atskirai ir pagrįstomis komercinėmis sąlygomis teikti prekybos duomenis
12 straipsnis
Pareiga atskirai pateikti duomenis iki sandorio ir po sandorio sudarymo
1. Prekybos vietą valdantys rinkos operatoriai ir investicinės įmonės suteikia galimybę visuomenei susipažinti su informacija, skelbiama vadovaujantis 3, 4 ir 6-11 straipsniais, atskirai pateikdami iki sandorio ir po sandorio sudarymo skaidrumo duomenis.
2. EVPRI parengia techninių reguliavimo standartų projektus, kuriuose nustatomi iki sandorio ir po sandorio sudarymo skaidrumo duomenų pateikimo principai, įskaitant duomenų, su kuriais leidžiama susipažinti visuomenei, kaip nurodyta 1 dalyje, išskaidymo lygį.
EVPRI tuos techninių reguliavimo standartų projektus Komisijai pateikia ne vėliau kaip 2015 m. liepos 3 d.
Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10-14 straipsnius.
13 straipsnis
Pareiga suteikti galimybę pagrįstomis komercinėmis sąlygomis susipažinti su duomenimis iki sandorio ir po sandorio sudarymo
1. Prekybos vietą valdantys rinkos operatoriai ir investicinės įmonės suteikia galimybę visuomenei pagrįstomis komercinėmis sąlygomis susipažinti su informacija, skelbiama vadovaujantis 3, 4 ir 6-11 straipsniais, ir užtikrina nediskriminacines galimybes susipažinti su šia informacija. Tokia informacija galima nemokamai naudotis praėjus 15 minučių po paskelbimo.
2. Komisija pagal 50 straipsnį priima deleguotuosius aktus, kuriais paaiškinama, kas yra pagrįstos komercinės sąlygos, kuriomis visuomenei leidžiama susipažinti su informacija, kaip nurodyta 1 dalyje.
III ANTRAŠTINĖ DALIS
NE BIRŽOJE PREKIAUJANČIŲ SISTEMINGAI SANDORIUS SAVO VIDUJE SUDARANČIŲ TARPININKŲ IR INVESTICINIŲ ĮMONIŲ SKAIDRUMAS
14 straipsnis
Sistemingai sandorius savo viduje sudarančių tarpininkų pareiga viešai skelbti su akcijomis, depozitoriumo pakvitavimais, biržiniais fondais, sertifikatais ir kitomis panašiomis finansinėmis priemonėmis susijusias tvirtąsias kotiruotes
1. Investicinės įmonės viešai skelbia su akcijomis, depozitoriumo pakvitavimais, biržiniais fondais, sertifikatais ir kitomis panašiomis finansinėmis priemonėmis, kuriomis prekiaujama prekybos vietoje, dėl kurių jos sistemingai sudaro sandorius savo viduje ir kurių rinka yra likvidi, susijusias tvirtąsias kotiruotes.
Kai pirmoje pastraipoje nurodytų finansinių priemonių rinka nėra likvidi, sistemingai sandorius savo viduje sudarantys tarpininkai paprašius atskleidžia kotiruotes savo klientams.
2. Sistemingai sandorius savo viduje sudarantiems tarpininkams šis straipsnis ir 15, 16 ir 17 straipsniai taikomi, kai sandoriai sudaromi neviršijant standartinio rinkai dydžio. Sistemingai sandorius savo viduje sudarantiems tarpininkams šis straipsnis ir 15, 16 bei 17 straipsniai netaikomi, kai jų sudaromi sandoriai viršija standartinį rinkai dydį.
3. Sistemingai sandorius savo viduje sudarantys tarpininkai gali nustatyti skelbiamos kotiruotės dydį ar dydžius. Mažiausias kotiruotės dydis - ne mažiau kaip 10 % standartinio akcijos, depozitoriumo pakvitavimo, biržinio fondo, sertifikato ar kitos panašios finansinės priemonės, kuria prekiaujama prekybos vietoje, rinkos dydžio. Kiekvienos konkrečios akcijos, depozitoriumo pakvitavimo, biržinio fondo, sertifikato ar kitos panašios finansinės priemonės, kuria prekiaujama prekybos vietoje, kotiruotę sudaro tvirta pirkimo ir pardavimo kaina ar kainos dydžiui ar dydžiams, neviršijantiems standartinio tai akcijų, depozitoriumo pakvitavimų, biržinių fondų, sertifikatų ir kitų panašių finansinių priemonių klasei, prie kurios priskiriama ta finansinė priemonė, rinkos dydžio. Kaina arba kainos turi atspindėti tai akcijai, depozitoriumo pakvitavimui, biržiniam fondui, sertifikatui ar kitai panašiai finansinei priemonei vyraujančias rinkos sąlygas.
4. Akcijos, depozitoriumo pakvitavimai, biržiniai fondai, sertifikatai ir kitos panašios finansinės priemonės priskiriami klasėms atsižvelgiant į rinkoje įvykdytų pavedimų dėl tos finansinės priemonės vertės aritmetinį vidurkį. Kiekvienos klasės akcijų, depozitoriumo pakvitavimų, biržinių fondų, sertifikatų ir kitų panašių finansinių priemonių standartinis rinkos dydis yra rinkoje įvykdytų pavedimų dėl prie kiekvienos klasės priskirtų finansinių priemonių vertės aritmetinis vidurkis.
5. Kiekvienos akcijos, depozitoriumo pakvitavimo, biržinio fondo, sertifikato ar kitos panašios finansinės priemonės rinką sudaro visi Sąjungoje įvykdyti pavedimai dėl tos finansinės priemonės, išskyrus pavedimus, kurie yra dideli, palyginti su įprastu tos rinkos dydžiu.
6. Likvidumo požiūriu labiausiai susijusios rinkos kompetentinga institucija, kaip apibrėžta 26 straipsnyje, atsižvelgdama į rinkoje įvykdytų pavedimų dėl kiekvienos akcijos, depozitoriumo pakvitavimo, biržinio fondo, sertifikato ar kitos panašios finansinės priemonės vertės aritmetinį vidurkį, ne rečiau kaip kartą per metus nustato, prie kurios klasės ta finansinė priemonė priskiriama. Ta informacija viešai skelbiama visiems rinkos dalyviams ir perduodama EVPRI, kuri ją paskelbia interneto svetainėje.
7. Siekdama užtikrinti veiksmingą akcijų, depozitoriumo pakvitavimų, biržinių fondų, sertifikatų ir kitų panašių finansinių priemonių vertės nustatymą, taip pat didžiausią galimybę investicinėms įmonėms siekti savo klientams didžiausio pelno, EVPRI parengia techninių reguliavimo standartų projektus, kuriuose toliau išsamiau nustatoma 1 dalyje nurodytos tvirtosios kotiruotės skelbimo tvarka, tai, kaip nustatoma, ar kainos atitinka esamas rinkos sąlygas, kaip nurodyta 3 dalyje, ir tai, kaip nustatomas 2 ir 4 dalyse nurodytas standartinis rinkos dydis.
EVPRI tuos techninių reguliavimo standartų projektus Komisijai pateikia ne vėliau kaip 2015 m. liepos 3 d.
Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10-14 straipsnius.
15 straipsnis
Klientų pavedimų vykdymas
1. Sistemingai sandorius savo viduje sudarantys tarpininkai įprastomis prekybos valandomis reguliariai ir nuolat viešai skelbia savo kotiruotes. Jie gali atnaujinti kotiruotes bet kuriuo metu. Susiklosčius ypatingoms rinkos sąlygoms, jie gali atšaukti savo kotiruotes.
Valstybė narė reikalauja, kad įmonės, atitinkančios sistemingai sandorius savo viduje sudarančio tarpininko apibrėžtį, praneštų apie tai jų kompetentingai institucijai. Toks pranešimas perduodamas EVPRI. EVPRI sudaro visų Sąjungoje sistemingai sandorius savo viduje sudarančių tarpininkų sąrašą.
Kotiruotės viešai skelbiamos taip, kad jos būtų lengvai prieinamos kitiems rinkos dalyviams pagrįstomis komercinėmis sąlygomis.
2. Sistemingai sandorius savo viduje sudarantys tarpininkai, vadovaudamiesi Direktyvos 2014/65/ES 27 straipsniu, vykdo klientų pateiktus pavedimus dėl akcijų, depozitoriumo pakvitavimų, biržinių fondų, sertifikatų ir kitų panašių finansinių priemonių, dėl kurių jie sistemingai sudaro sandorius savo viduje už pavedimo gavimo metu galiojančią kotiruotės kainą.
Vis dėlto pagrįstais atvejais jie gali tuos pavedimus įvykdyti ir geresne kaina, su sąlyga, kad ta kaina neperžengia svyravimo ribų, artimų rinkos sąlygoms.
3. Sistemingai sandorius savo viduje sudarantys tarpininkai, nukrypdami nuo kotiruotės kainų ir nesilaikydami 2 dalyje nustatytų reikalavimų, gali vykdyti profesionaliųjų klientų pavedimus, susijusius su sandoriais, kurių kiekvieną sudarant vykdomi pavedimai dėl kelių vertybinių popierių, arba pavedimus, kuriems taikoma kita nei esamos rinkos kainos sąlyga.
4. Kai sistemingai sandorius savo viduje sudarantis tarpininkas, kuris yra nustatęs tik vieną kotiruotę arba kurio nustatyta didžiausia kotiruotė nesiekia standartinio rinkos dydžio, gauna kliento pavedimą, kuris yra didesnis, negu jo kotiruotės dydis, tačiau mažesnis už standartinį rinkos dydį, jis gali nuspręsti įvykdyti kotiruotės dydį viršijančią pavedimo dalį, su sąlyga, kad vykdoma tik už kotiruotės kainą, išskyrus 2 ir 3 dalyse nustatytomis sąlygomis leistinus atvejus, kai galima nukrypti nuo kotiruotės kainos. Kai sistemingai sandorius savo viduje sudarantis tarpininkas nustato kotiruotes dėl skirtingų dydžių ir gauna kliento pavedimą, kuris patenka tarp tokių kotiruočių, ir nusprendžia įvykdyti tokį pavedimą, pavedimas įvykdomas už vieną iš nurodytų kotiruočių kainų, vadovaujantis Direktyvos 2014/65/ES 28 straipsniu, išskyrus šio straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatytomis sąlygomis leistinus atvejus, kai galima nukrypti nuo kotiruotės kainos.
5. Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 50 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriuose paaiškinama, ką reiškia pagrįstos komercinės sąlygos kotiruotėms paskelbti viešai, kaip nurodyta 1 dalyje.
16 straipsnis
Kompetentingų institucijų pareigos
Kompetentingos institucijos prižiūri, kad:
a)
investicinės įmonės nuolat atnaujintų pasiūlymo pirkti ir parduoti kainas, kurios viešai skelbiamos pagal 14 straipsnį, ir paliktų galioti vyraujančios rinkos sąlygas atitinkančias kainas;
b)
investicinės įmonės laikytųsi 15 straipsnio 2 dalyje nustatytų sąlygų dėl sandorių sudarymo už geresnę kainą, negu įmonė yra nustačiusi.
17 straipsnis
Prieiga prie kotiruočių
1. Sistemingai sandorius savo viduje sudarantys tarpininkai turi teisę savo verslo politikos pagrindu objektyviai ir nediskriminuodami nuspręsti, kuriems klientams bus suteikiama prieiga prie jų kotiruočių. Tuo tikslu turi būti nustatyti aiškūs prieigos prie nustatytų kotiruočių suteikimo standartai. Sistemingai sandorius savo viduje sudarantys tarpininkai gali atsisakyti pradėti arba gali nutraukti verslo santykius su klientais, remdamiesi komercinio pobūdžio priežastimis, kaip antai kliento kreditingumu, sandorio šalies rizika ir galutiniu sandorio atsiskaitymu.
2. Siekdami apriboti dėl su tuo pačiu klientu sudaromų sandorių skaičiaus kylančią riziką, sistemingai sandorius savo viduje sudarantys tarpininkai turi teisę nediskriminuodami riboti sandorių, kuriuos jie įsipareigoja sudaryti su tuo pačiu klientu pagal iš anksto paskelbtas sąlygas, skaičių. Jie gali nediskriminuodami ir vadovaudamiesi Direktyvos 2014/65/ES 28 straipsniu riboti bendrą tuo pačiu metu su skirtingais klientais sudaromų sandorių skaičių, jei toks ribojimas leidžiamas tik tuomet, kai klientų pateikiamų pavedimų skaičius ir (arba) apimtis gerokai viršija normą.
3. Siekdama užtikrinti veiksmingą akcijų, depozitoriumo pakvitavimų, biržinių fondų, sertifikatų ir kitų panašių finansinių priemonių vertės nustatymą, taip pat kuo didesnę galimybę investicinėms įmonėms siekti savo klientams didžiausio pelno, Komisija pagal 50 straipsnį priima deleguotuosius aktus, kuriais nustatoma:
a)
kriterijai, pagal kuriuos galima nustatyti, ar kotiruotė skelbiama reguliariai ir yra nuolat ir lengvai prieinama, kaip nurodyta 15 straipsnio 1 dalyje, ir būdai, kuriais investicinės įmonės gali vykdyti pareigą viešai skelbti savo kotiruotes, įskaitant šias galimybes:
i)
naudojantis reguliuojamos rinkos, kurioje leista prekiauti aptariama finansine priemone, sistemomis;
ii)
naudojantis PSS;
iii)
naudojantis privačiomis priemonėmis;
b)
kriterijai, pagal kuriuos galima nustatyti tuos sandorius, kurių kiekvieną sudarant vykdomi pavedimai dėl kelių vertybinių popierių, arba tuos pavedimus, kurie yra susieti ne su esama rinkos kaina, o kitomis sąlygomis, kaip nurodyta 15 straipsnio 3 dalyje;
c)
kriterijai, pagal kuriuos galima nustatyti, kokias rinkos sąlygas galima laikyti ypatingomis, kad joms susiklosčius būtų galima atšaukti nustatytas kotiruotes, ir kotiruočių atnaujinimo sąlygos, kaip nurodyta 15 straipsnio 1 dalyje;
d)
kriterijai, pagal kuriuos galima nustatyti, kokiais atvejais klientų pateikiamų pavedimų skaičius ir (arba) apimtis gerokai viršija normą, kaip nurodyta 2 dalyje;
e)
kriterijai, pagal kuriuos galima nustatyti, kokiais atvejais kainos neperžengia svyravimo ribų, artimų rinkos sąlygoms, kaip nurodyta 15 straipsnio 2 dalyje.
18 straipsnis
Sistemingai sandorius savo viduje sudarančių tarpininkų pareiga viešai skelbti su obligacijomis, struktūrizuotais finansiniais produktais, apyvartiniais taršos leidimais ir išvestinėmis finansinėmis priemonėmis susijusias tvirtąsias kotiruotes
1. Investicinės įmonės skelbia su obligacijomis, struktūrizuotais finansiniais produktais, apyvartiniais taršos leidimais ir išvestinėmis finansinėmis priemonėmis, kuriomis prekiaujama prekybos vietoje, dėl kurių jos sistemingai sudaro sandorius savo viduje ir kurių rinka yra likvidi, susijusias tvirtąsias kotiruotes, jei įvykdomos šios sąlygos:
a)
nustatyti kotiruotę jas paragina sistemingai sandorius savo viduje sudarančio tarpininko klientas;
b)
jos sutinka nustatyti kotiruotę.
2. Jeigu tai yra obligacijos, struktūrizuoti finansiniai produktai, apyvartiniai taršos leidimai ir išvestinės finansinės priemonės, kuriais prekiaujama prekybos vietoje ir kurių rinka nėra likvidi, sistemingai sandorius savo viduje sudarantys tarpininkai paprašius atskleidžia kotiruotes savo klientams, jeigu jie sutinka nustatyti kotiruotę. Ta pareiga gali būti netaikoma, jei laikomasi 9 straipsnio 1 dalyje nustatytų sąlygų.
3. Sistemingai sandorius savo viduje sudarantys tarpininkai gali atnaujinti kotiruotes bet kuriuo metu. Susiklosčius ypatingoms rinkos sąlygoms, jie gali atšaukti nustatytas kotiruotes.
4. Valstybės narės reikalauja, kad įmonės, atitinkančios sistemingai sandorius savo viduje sudarančio tarpininko apibrėžtį, praneštų apie tai savo kompetentingai institucijai. Toks pranešimas perduodamas EVPRI. EVPRI sudaro visų sistemingai sandorius savo viduje sudarančių tarpininkų Sąjungoje sąrašą.
5. Sistemingai sandorius savo viduje sudarantys tarpininkai su pagal 1 dalį skelbiamomis tvirtosiomis kotiruotėmis leidžia susipažinti savo kitiems klientams. Nepaisant to, jie turi teisę savo verslo politikos pagrindu objektyviai ir nediskriminuodami nuspręsti, kuriems klientams bus suteikiama prieiga prie jų kotiruočių. Tuo tikslu sistemingai sandorius savo viduje sudarantys tarpininkai nustato aiškius prieigos prie savo kotiruočių suteikimo standartus. Sistemingai sandorius savo viduje sudarantys tarpininkai gali atsisakyti pradėti arba gali nutraukti verslo santykius su klientais, remdamiesi komercinio pobūdžio priežastimis, kaip antai kliento kreditingumu, sandorio šalies rizika ir galutiniu sandorio atsiskaitymu.
6. Sistemingai sandorius savo viduje sudarantys tarpininkai įsipareigoja sudaryti sandorius su bet kuriuo kitu klientu, kuriam kotiruotė atskleidžiama pagal paskelbtas sąlygas ir laikantis 5 dalyje nustatytų sąlygų, kai kotiruotės dydis atitinka arba yra mažesnis už pagal 9 straipsnio 5 dalies d punktą nustatomą finansinei priemonei būdingą dydį.
Sistemingai sandorius savo viduje sudarantys tarpininkai pagal 1 dalį neprivalo skelbti finansinių priemonių, kurios neviršija likvidumo ribos, nustatomos pagal 9 straipsnio 4 dalį, tvirtosios kotiruotės.
7. Sistemingai sandorius savo viduje sudarantys tarpininkai turi teisę nustatyti nediskriminacines ir skaidrias sandorių, kuriuos jie įsipareigoja sudaryti su klientais pagal tam tikrą kotiruotę, skaičiaus ribas.
8. Pagal 1 ir 5 dalis paskelbtos kotiruotės ir tos, kurių dydis atitinka arba yra mažesnis už 6 dalyje nurodytą dydį, viešai skelbiamos taip, kad pagrįstomis komercinėmis sąlygomis būtų lengvai prieinamos kitiems rinkos dalyviams.
9. Kotiruotės kaina arba kainos nustatomos taip, kad sistemingai sandorius savo viduje sudarantys tarpininkai vykdytų Direktyvos 2014/65/ES 27 straipsnyje jiems nustatytas pareigas, kai taikoma, ir turi atitikti esamas rinkos sąlygas, susijusias su kainomis, kuriomis prekybos vietoje sudaromi tokių pačių arba panašių finansinių priemonių sandoriai.
Vis dėlto, pagrįstais atvejais jie gali pavedimus atlikti ir geresne kaina, su sąlyga, kad kaina neperžengia svyravimo ribų, artimų rinkos sąlygoms.
10. Sistemingai sandorius savo viduje sudarantiems tarpininkams šis straipsnis netaikomas, kai jų sudaromi sandoriai viršija pagal 9 straipsnio 5 dalies d punktą nustatytą tai finansinei priemonei įprastą dydį.
19 straipsnis
EVPRI vykdoma stebėsena
1. Kompetentingos institucijos ir EVPRI stebi, kaip taikomas 18 straipsnis dėl dydžių, nurodomų investicinės įmonės klientams ir su kita įmonės prekybine veikla susijusiems kitiems rinkos dalyviams atskleidžiamose kotiruotėse, ir kiek kotiruotės atitinka vyraujančias rinkos sąlygas, susijusias su prekybos vietoje sudaromais tokių pačių arba panašių finansinių priemonių sandoriais. Ne vėliau kaip 2019 m. sausio 3 d. EVPRI Komisijai pateikia 18 straipsnio taikymo ataskaitą. Jeigu kotiruotei viršijant 18 straipsnio 6 dalyje nurodytą ribą arba neatitinkant vyraujančių rinkos sąlygų, vyksta aktyvi kotiravimo ir prekybos veikla, EVPRI pateikia Komisijai ataskaitą dar nesibaigus šiam terminui.
2. Komisija pagal 50 straipsnį priima deleguotuosius aktus, kuriais nustatomi 18 straipsnio 6 dalyje nurodyti dydžiai, kurių laikydamasi įmonė sudaro sandorius su bet kuriuo kitu klientu, kuriam atskleidžiama kotiruotė. Finansinei priemonei įprastas dydis nustatomas pagal 9 straipsnio 5 dalies d punkte nustatytus kriterijus.
3. Komisija pagal 50 straipsnį priima deleguotuosius aktus, kuriuose paaiškinama, kas yra pagrįstos komercinės sąlygos kotiruotėms viešai skelbti, kaip nurodyta 18 straipsnio 8 dalyje.
20 straipsnis
Investicinių įmonių, įskaitant sistemingai sandorius savo viduje sudarančius tarpininkus, po sandorio atskleidžiama informacija apie akcijas, depozitoriumo pakvitavimus, biržinius fondus, sertifikatus ir kitas panašias finansines priemones
1. Investicinės įmonės, kurios savo sąskaita arba klientų naudai sudaro akcijų, depozitoriumo pakvitavimų, biržinių fondų, sertifikatų ir kitų panašių finansinių priemonių, kuriomis prekiaujama prekybos vietoje, sandorius, viešai skelbia tų sandorių apimtį ir kainą bei jų sudarymo laiką. Ta informacija viešai skelbiama naudojantis PSS.
2. Pagal 1 dalį viešai skelbiama informacija ir laikas, per kurį ji paskelbiama, atitinka vadovaujantis 6 straipsniu priimtus reikalavimus, įskaitant pagal 7 straipsnio 2 dalies a puntą priimtus techninius reguliavimo standartus. Kai pagal vadovaujantis 7 straipsniu patvirtintas priemones numatyta galimybė atidėti informacijos apie akcijų, depozitoriumo pakvitavimų, biržinių fondų, sertifikatų ir kitų panašių finansinių priemonių, kuriomis prekiaujama prekybos vietoje, tam tikrų kategorijų sandorius skelbimą, ta galimybė tiems sandoriams taip pat taikoma, kai jie sudaromi ne prekybos vietose.
3. EVPRI parengia techninių reguliavimo standartų projektus, kuriuose nustatoma:
a)
vadovaujantis šiuo straipsniu viešai skelbiamų įvairių rūšių sandorių identifikaciniai kodai, pagal kuriuos atskiriami sandoriai, kuriuos lėmė daugiausia su finansinių priemonių verte susiję veiksniai, ir sandoriai, kuriuos lėmė kiti veiksniai;
b)
1 dalyje numatytų pareigos nuostatų taikymas sandoriams, susijusiems su tų finansinių priemonių naudojimu užstato, skolinimo ar kitais tikslais, kai finansinėmis priemonėmis keičiamasi ne dėl esamos priemonės rinkos vertės, o dėl kitų veiksnių;
c)
sandorio šalis, kuri turi paskelbti apie sandorį pagal 1 dalį, jei abi sandorio šalys yra investicinės įmonės.
EVPRI tuos techninių reguliavimo standartų projektus Komisijai pateikia ne vėliau kaip 2015 m. liepos 3 d.
Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10-14 straipsnius.
21 straipsnis
Investicinių įmonių, įskaitant sistemingai sandorius savo viduje sudarančius tarpininkus, po sandorio atskleidžiama informacija apie obligacijas, struktūrizuotus finansinius produktus, apyvartinius taršos leidimus ir išvestines finansines priemones
1. Investicinės įmonės, kurios savo sąskaita arba klientų naudai sudaro obligacijų, struktūrizuotų finansinių produktų, apyvartinių taršos leidimų ir išvestinių finansinių priemonių, kuriomis prekiaujama prekybos vietoje, sandorius, viešai skelbia tų sandorių apimtį ir kainą bei jų sudarymo laiką. Ta informacija viešai skelbiama naudojantis PSS.
2. Kiekvienas sandoris skelbiamas vieną kartą, naudojantis vienu PSS.
3. Pagal 1 dalį viešai skelbiama informacija ir laikas, per kurį ji paskelbiama, atitinka vadovaujantis 10 straipsniu priimtus reikalavimus, įskaitant pagal 11 straipsnio 4 dalies a ir b punktų priimtus techninius reguliavimo standartus.
4. Kompetentingos institucijos gali suteikti leidimą investicinėms įmonėms numatyti sandorių duomenų skelbimo atidėjimą arba gali paprašyti paskelbti ribotus sandorio duomenis arba kelių sandorių suvestinius duomenis, arba abiejų rūšių duomenis skelbimo atidėjimo laikotarpiu, arba gali leisti neskelbti atskirų sandorių apimties pratęstu atidėjimo laikotarpiu, arba, ne nuosavo kapitalo priemonių, kurios nėra valstybės skola, atveju, gali leisti skelbti kelių sandorių suvestinius duomenis skelbimo atidėjimo laikotarpiu, arba, valstybės skolos finansinių priemonių atveju, gali leisti skelbti kelių sandorių suvestinius duomenis neribotą laikotarpį ir gali laikinai sustabdyti 1 dalyje nurodytų pareigų taikymą tomis pačiomis sąlygomis, kokios nustatytos 11 straipsnyje.
Kai pagal 11 straipsnį priimtomis priemonėmis numatyta galimybė atidėti tam tikrų kategorijų obligacijų, struktūrizuotų finansinių produktų, apyvartinių taršos leidimų ir išvestinių finansinių priemonių, kuriomis prekiaujama prekybos vietoje, sandorių duomenų skelbimą, skelbti ribotus duomenis ar suvestinius duomenis, arba abiejų rūšių duomenis, arba leisti neskelbti tų sandorių apimties, ta galimybė tiems sandoriams taip pat taikoma, kai jie sudaromi ne prekybos vietose.
5. EVPRI parengia techninių reguliavimo standartų projektus, kuriais užtikrinama, kad būtų galima paskelbti pagal Direktyvos 2014/65/ES 64 straipsnį reikalaujamą informaciją, nurodančią:
a)
vadovaujantis šiuo straipsniu viešai skelbiamų įvairių rūšių sandorių identifikaciniai kodai, pagal kuriuos atskiriami sandoriai, kuriuos lėmė daugiausia su finansinių priemonių verte susiję veiksniai, ir sandoriai, kuriuos lėmė kiti veiksniai;
b)
1 dalyje numatytų pareigų taikymas sandoriams, susijusiems su tų finansinių priemonių naudojimu užstato, skolinimo ar kitais tikslais, kai finansinėmis priemonėmis keičiamasi ne dėl esamos finansinės priemonės rinkos vertės, o dėl kitų veiksnių;
c)
sandorio šalis, kuri turi skelbti apie sandorį pagal 1 dalį, jei abi sandorio šalys yra investicinės įmonės.
EVPRI tuos techninių reguliavimo standartų projektus Komisijai pateikia ne vėliau kaip 2015 m. liepos 3 d.
Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10-14 straipsnius.
22 straipsnis
Informacijos teikimas skaidrumo tikslais ir dėl kitų skaičiavimų
1. Siekdamos atlikti skaičiavimus, kad būtų nustatyti skaidrumo iki sandorio ir po sandorio sudarymo reikalavimai, taip pat 3-11 straipsniuose, 14-21 straipsniuose ir 32 straipsnyje nustatyta prekybos pareigos tvarka, taikytina finansinėms priemonėms, ir nustatyti, ar investicinė įmonė yra sistemingai sandorius savo viduje sudarantis tarpininkas, kompetentingos valdžios institucijos gali paprašyti informacijos iš:
a)
prekybos vietų;
b)
PSS; ir
c)
KIJT.
2. Prekybos vietos, PSS ir KIJT turi pakankamai ilgai saugoti būtinus duomenis.
3. Kompetentingos institucijos perduoda EVPRI tokią informaciją, kai EVPRI paprašo pateikti ataskaitas, nurodytas 5 straipsnio 4, 5 ir 6 dalyse.
4. EVPRI parengia techninių reguliavimo standartų projektus, kuriuose nustato prašymų pateikti duomenis turinį ir periodiškumą, taip pat pagal 1 dalį prekybos vietų, PSS ir KIJT privalomų pateikti atsakymų į tokius prašymus formą ir terminą, privaloma tvarka saugotinų duomenų rūšį ir trumpiausią laikotarpį, kurį prekybos vietos, PSS ir KIJT turi saugoti duomenis, kad galėtų pateikti atsakymus į tokius prašymus pagal 2 dalį.
EVPRI tuos techninių reguliavimo standartų projektus Komisijai pateikia ne vėliau kaip 2015 m. liepos 3 d.
Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti šioje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10-14 straipsnius.
23 straipsnis
Investicinių įmonių prekybos pareigą
1. Investicinė įmonė užtikrina, kad jos prekyba akcijomis, kuriomis leidžiama prekiauti reguliuojamoje rinkoje arba kuriomis prekiaujama prekybos vietoje, būtų vykdoma reguliuojamoje rinkoje, DPS arba trečiosios valstybės prekybos vietoje, kuri pagal Direktyvos 2014/65/ES 25 straipsnio 4 dalies a punktą įvertinta kaip lygiavertė, ar ją vykdytų sistemingai sandorius savo viduje sudarantis tarpininkas, nebent tai prekybai būdingi, be kitų, šie ypatumai:
a)
ji yra nesisteminga, ad hoc pobūdžio, nereguliari ir nedažna; arba
b)
sandoriai yra sudaromi tarp reikalavimus atitinkančių ir (arba) profesionalių sandorio šalių ir neturi reikšmės kainos susiformavimo procesui.
2. Investicinė įmonė, kuri valdo sandorių derinimo viduje sistemą, kurioje remiantis daugiašališkumo pagrindu vykdomi klientų pavedimai dėl akcijų, depozitoriumo pakvitavimų, biržinių fondų, sertifikatų ir kitų panašių finansinių priemonių, turi užtikrinti, kad ji turėtų leidimą vykdyti DPS veiklą pagal Direktyvą 2014/65/ES ir atitiktų visas atitinkamas nuostatas, taikomas tokiems leidimams.
3. Siekdama užtikrinti nuoseklų šio straipsnio taikymą, EVPRI parengia techninių reguliavimo standartų projektus, kuriuose nurodomi konkretūs tų akcijų sandorių, kurie neturi reikšmės kainos susiformavimo procesui, kaip nurodyta 1 dalyje, ypatumai, atsižvelgiant į tokius atvejus, kaip antai:
a)
nenukreipiamojo likvidumo (angl. non-addressable liquidity) sandorius; arba
b)
kai keitimąsi tokiomis finansinėmis priemonėmis lemia kiti veiksniai, nei esama finansinės priemonės rinkos vertė.
EVPRI tuos techninių reguliavimo standartų projektus Komisijai pateikia ne vėliau kaip 2015 m. liepos 3 d.
Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10-14 straipsnius.
IV ANTRAŠTINĖ DALIS
PRANEŠIMAS APIE SANDORIUS
24 straipsnis
Pareigą palaikyti rinkų vientisumą
Nedarant poveikio atsakomybei už Reglamento (ES) Nr. 596/2014 vykdymo užtikrinimą pasiskirstymui, kompetentingos institucijos, kurių veiklą vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 31 straipsniu koordinuoja EVPRI, stebi investicinių įmonių veiklą, siekdamos užtikrinti, kad jos veiktų sąžiningai, teisingai ir profesionaliai, skatindamos rinkos vientisumą.
25 straipsnis
Pareiga saugoti įrašus
1. Investicinės įmonės penkerius metus saugo ir prireikus kompetentingai institucijai pateikia atitinkamus duomenis, susijusius su visais finansinių priemonių pavedimais ir visais sandoriais, kuriuos jos sudarė savo sąskaita ar kliento vardu. Sandorių, kurie sudaryti klientų vardu, įrašuose pateikiama visa su kliento tapatybe susijusi informacija ir duomenys bei informacija, kurią reikalaujama saugoti pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/60/EB (27). EVPRI gali prašyti suteikti galimybę susipažinti su šia informacija vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 35 straipsnyje nustatyta tvarka ir sąlygomis.
2. Prekybos vietos operatorius ne mažiau kaip penkerius metus saugo ir prireikus kompetentingai institucijai pateikia atitinkamus duomenis, susijusius su visais pavedimais dėl finansinių priemonių, apie kuriuos skelbiama jų sistemose. Įrašuose kaupiami atitinkami duomenys apie pavedimo ypatumus, įskaitant duomenis, kuriais pavedimas susiejamas su įvykdytu (-ais) sandoriu (-iais), kylančiu (-iais) iš to pavedimo, kurie pateikiami pagal 26 straipsnio 1 ir 3 dalis. EVPRI padeda kompetentingoms institucijoms gauti šioje dalyje nurodytą informaciją ir koordinuoja su tuo susijusią veiklą.
3. EVPRI parengia techninių reguliavimo standartų projektus, kuriais nustato konkrečius atitinkamus pavedimo duomenis, kuriuos reikia saugoti pagal šio straipsnio 2 dalį, išskyrus nurodytuosius 26 straipsnyje.
Tie techninių reguliavimo standartų projektai apima pavedimą perdavusio nario ar dalyvio identifikavimo kodą, pavedimo identifikacinį kodą, pavedimo perdavimo datą ir laiką, pavedimo ypatumus, įskaitant pavedimo rūšį, kainos apribojimą, jei taikoma, galiojimo laiką, konkrečias pavedimo instrukcijas, informaciją apie pavedimo pakeitimą, panaikinimą, dalinį ar visišką įvykdymą, subjektą arba tarpininkavimo kompetenciją.
EVPRI tuos techninių reguliavimo standartų projektus Komisijai pateikia ne vėliau kaip 2015 m. liepos 3 d.
Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10-14 straipsnius.
26 straipsnis
Pareiga pranešti apie sandorius
1. Investicinės įmonės, kurios sudaro finansinių priemonių sandorius, kuo skubiau ir ne vėliau kaip kitos darbo dienos pabaigoje kompetentingai institucijai pateikia išsamius ir tikslius tokių sandorių duomenis.
Vadovaudamosi Direktyvos 2014/65/ES 85 straipsniu kompetentingos institucijos nustato būtinas priemones, siekdamos užtikrinti, kad tų finansinių priemonių likvidumo požiūriu labiausiai susijusios rinkos kompetentinga institucija taip pat gautų tą informaciją.
Kompetentingos institucijos EVPRI paprašius teikia bet kokią informaciją, kuri pateikiama pagal šį straipsnį.
2. 1 dalyje nustatyta pareiga taikoma:
a)
finansinėms priemonėms, kuriomis leista prekiauti arba prekiaujama prekybos vietoje arba dėl kurių buvo pateiktas prašymas dėl prekybos;
b)
finansinėms priemonėms, kurių pagrindinė priemonė yra finansinė priemonė, kuria prekiaujama prekybos vietoje; ir
c)
finansinėms priemonėms, kurių pagrindinė priemonė yra iš finansinių priemonių, kuriomis prekiaujama prekybos vietoje sudarytas indeksas arba krepšelis.
Pareiga taikoma a-c punktuose nurodytų finansinių priemonių sandoriams, nepriklausomai nuo to, ar tokie sandoriai sudaromi prekybos vietoje.
3. Pranešimuose visų pirma pateikiami šie duomenys: nupirktų ar parduotų finansinių priemonių pavadinimai ir skaičiai, kiekis, sandorio vykdymo data ir laikas, sandorio kainos, nuoroda klientams, kurių vardu investicinė įmonė įvykdė tą sandorį, nustatyti, ir nuoroda asmenims ir kompiuteriniams algoritmams investicinėje įmonėje, kurie priima ir vykdo sprendimus investuoti ir įvykdo sandorį, nustatyti, nuoroda pareigų netaikymo nuostatai, kurią taikant vyko prekyba, nustatyti, taip pat susijusių investicinių įmonių nustatymo priemonės ir nuoroda skolintų vertybinių popierių pardavimui nustatyti, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 236/2012 2 straipsnio 1 dalies b punkte, kai sandoris susijęs su bet kokiomis akcijomis ir valstybės skolos vertybiniais popieriais, kuriems taikomi to reglamento 12, 13 ir 17 straipsniai. Sandorių, kurie sudaryti ne prekybos vietoje, pranešimuose pateikiama nuoroda sandorių rūšims nustatyti, laikantis priemonių, kurios turi būti priimtos vadovaujantis 20 straipsnio 3 dalies a punktu ir 21 straipsnio 5 dalies a punktu. Biržos prekių išvestinių finansinių priemonių atveju pranešimuose nurodoma, ar sudarant sandorį, remiantis objektyviu vertinimu, mažinama rizika pagal Direktyvos 2014/65/ES 57 straipsnį.
4. Investicinės įmonės, kurios perduoda pavedimus, atlikdamos perdavimus į tą pavedimą įtraukia visus duomenis, kaip nurodyta 1 ir 3 dalyse. Užuot minėtus duomenis įtraukusi perduodama pavedimus, investicinė įmonė gali pasirinkti pranešti apie perduotą pavedimą, jei jis yra įvykdytas, kaip apie sandorį, vadovaudamasi 1 dalyje nustatytais reikalavimais. Tuo atveju investicinės įmonės sandorio pranešime nurodoma, kad jis priskiriamas perduotam pavedimui.
5. Prekybos vietos operatorius pateikia duomenis apie jo platformoje prekiaujamų finansinių priemonių sandorius, kuriuos jo sistemose sudarė įmonė, kuriai vadovaujantis 1 ir 3 dalimis šis reglamentas netaikomas.
6. Pranešdamos nuorodą klientams nustatyti, kaip reikalaujama pagal 3 ir 4 dalis, investicinės įmonės naudoja juridinio asmens identifikacinį kodą, priskirtą siekiant nustatyti klientus, kurie yra juridiniai asmenys.
Ne vėliau kaip 2016 m. sausio 3 d. EVPRI pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 16 straipsnį parengia gaires, kuriomis užtikrinama, kad juridinio asmens identifikacinių kodų taikymas Sąjungoje atitiktų tarptautinius standartus, ypač tuos, kuriuos nustatė Finansinio stabilumo taryba.
7. Pranešimus kompetentingai institucijai teikia investicinė įmonė, jos vardu veikiantis PPTS arba prekybos vieta, kurių sistemoje buvo sudarytas sandoris, kaip nustatyta 1, 3 ir 9 dalyse.
Investicinė įmonė atsako už kompetentingai institucijai teikiamų pranešimų išsamumą, tikslumą ir jų pateikimą laiku.
Nukrypstant nuo tos pareigos, kai investicinė įmonė teikia duomenis apie sandorius per PPTS, kuris veikia jos vardu, arba prekybos vietą, investicinė įmonė nėra atsakinga, jei pranešimai, kuriuos teikia PATS ar prekybos vieta, nėra išsamūs, tikslūs ar jie nepateikiami laiku. Tais atvejais, laikantis Direktyvos 2014/65/ES 66 straipsnio 4 dalies, už tuos netikslumus atsako PPTS arba prekybos vieta.
Vis dėlto investicinės įmonės turi imtis pagrįstų veiksmų ir patikrinti sandorių pranešimų, kurie buvo pateikti jų vardu, išsamumą, tikslumą ir tai, ar jie pateikti laiku.
Buveinės valstybė narė reikalauja, kad prekybos vieta, teikdama pranešimus investicinės įmonės vardu, taikytų esamus patikimus apsaugos mechanizmus, skirtus informacijos perdavimo priemonių saugumui ir autentifikavimui užtikrinti, duomenų iškraipymo ir neteisėtos prieigos pavojui sumažinti ir informacijos nutekėjimui išvengti, visą laiką užtikrinant duomenų konfidencialumą. Buveinės valstybė narė reikalauja, kad prekybos vieta turėtų pakankamai išteklių ir atsarginių kopijų saugojimo įrangą, kad bet kuriuo metu galėtų teikti ir užtikrinti savo paslaugas.
Prekybos derinimo arba pranešimo sistemas, įskaitant vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 648/2012 VI antraštine dalimi užregistruotas ar pripažįstamas sandorių duomenų saugyklas, kompetentinga institucija gali patvirtinti kaip PPTS, kad būtų galima pranešimus apie sandorius perduoti kompetentingai institucijai pagal 1, 3 ir 9 dalis.
Kai sandorių pranešimai vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 648/2012 9 straipsniu buvo pateikti sandorių duomenų saugyklai, kuri patvirtinta kaip PPTS, ir kai tuose pranešimuose pateikiami duomenys, kuriuos reikia pateikti pagal 1, 3 ir 9 dalis ir kuriuos sandorių duomenų saugykla perduoda kompetentingai institucijai per 1 dalyje nustatytą laikotarpį, laikoma, kad 1 dalyje nustatyta investicinės įmonės pareiga įvykdyta.
Kai sandorių pranešimuose yra klaidų ar praleidimų, apie sandorį pranešantis PPTS, investicinė įmonė arba prekybos vieta ištaiso informaciją ir pateikia kompetentingai institucijai pataisytą pranešimą.
8. Kai vadovaujantis Direktyvos 2014/65/ES 35 straipsnio 8 dalimi šiame straipsnyje numatyti pranešimai perduodami priimančiosios valstybės narės kompetentingai institucijai, tą informaciją ji perduoda investicinės įmonės buveinės valstybės narės kompetentingoms institucijoms, nebent buveinės valstybės narės kompetentingos institucijos nuspręstų, kad jos nenori gauti tos informacijos.
9. EVPRI parengia techninių reguliavimo standartų projektus, kuriuose nustatoma:
a)
informacijoje, kurią reikia pranešti pagal 1 ir 3 dalį, pateikiamų duomenų standartai ir forma, įskaitant finansinių sandorių pranešimų pateikimo metodus ir priemones ir tokių pranešimų formą ir turinį;
b)
kriterijai atitinkamai rinkai nustatyti pagal 1 dalį;
c)
nuorodos į nupirktas ar parduotas finansines priemones, kiekis, sandorio vykdymo data ir laikas, sandorio kainos, su kliento tapatybe susijusi informacija ir duomenys, nuoroda klientams, kurių vardu investicinė įmonė sudarė tą sandorį, nustatyti, nuoroda asmenims ir kompiuteriniams algoritmams investicinėje įmonėje, kurie priima ir vykdo sprendimus investuoti ir įvykdo sandorį, nustatyti, nuoroda galiojančiai pareigų netaikymo nuostatai, kurią taikant vyko prekyba, nustatyti, susijusių investicinių įmonių nustatymo priemonės, sandorio įvykdymo būdas bei duomenys, kurie būtini sandorių pranešimams tvarkyti ir analizuoti pagal 3 dalį; ir
d)
nuoroda skolintų akcijų ir valstybės skolos vertybinių popierių pardavimui nustatyti, kaip nurodyta 3 dalyje;
e)
atitinkamos finansinių priemonių, apie kurias turi būti pranešama pagal 2 dalį, kategorijos;
f)
sąlygos, pagal kurias remdamosi 6 dalimi valstybės narės parengia, suteikia ir tvarko juridinio asmens identifikacinius kodus, ir sąlygos, kuriomis investicinės įmonės naudoja tuos juridinio asmens identifikacinius kodus, teikdamos nuorodą klientų tapatybei nustatyti, kaip nurodyta 3, 4 ir 5 dalyse, pranešimuose apie sandorius, kuriuos privalo pateikti pagal 1 dalį;
g)
informacijos apie sandorius pateikimo pareigų taikymas investicinių įmonių filialams;
h)
kas yra sandoris ir sandorio įvykdymas, apie kurį turi būti pranešta, šio straipsnio tikslais;
i)
kada pagal 4 dalį laikoma, kad investicinė įmonė perdavė pavedimą.
EVPRI tuos techninių reguliavimo standartų projektus Komisijai pateikia ne vėliau kaip 2015 m. liepos 3 d.
Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10-14 straipsnius.
10. Ne vėliau kaip 2019 m. sausio 3 d. EVPRI Komisijai pateikia šio straipsnio veikimo ataskaitą, įskaitant jo sąveiką su susijusiomis pranešimų teikimo pareigoms pagal Reglamentą (ES) Nr. 648/2012 ir tai, ar sandorių pranešimų, kuriuos gauna ir kuriais keičiasi kompetentingos institucijos, turinys ir forma suteikia galimybę nevaržomai stebėti investicinių įmonių veiklą pagal šio reglamento 24 straipsnį. Komisija gali imtis veiksmų ir siūlyti pakeitimus, įskaitant galimybę sandorių duomenis perduoti tik EVPRI nurodytai bendrai sistemai, o ne kompetentingoms institucijoms. Komisija EVPRI ataskaitą perduoda Europos Parlamentui ir Tarybai.
27 straipsnis
Pareiga teikti bazinius duomenis apie priemonę
1. Prekybos vietos teikia kompetentingoms institucijoms bazinius identifikavimo duomenis apie finansines priemones, kuriomis leidžiama prekiauti reguliuojamose rinkose arba prekiaujama DPS arba OPS, vykdydamos 26 straipsnyje nustatytus pranešimo apie sandorius reikalavimus.
Jei jo sistemoje prekiaujama kitomis finansinėmis priemonėmis, kurioms taikoma 26 straipsnio 2 dalis, kiekvienas sistemingai sandorius savo viduje sudarantis tarpininkas teikia savo kompetentingai institucijai su tomis finansinėmis priemonėmis susijusius bazinius duomenis.
Baziniai identifikavimo duomenys parengiami pateikti kompetentingai institucijai elektroniniu standartizuotu formatu prieš pradedant prekybą su jais susijusia finansine priemone. Kiekvieną kartą pasikeitus finansinės priemonės duomenims, atnaujinami finansinės priemonės baziniai duomenys. Kompetentingos institucijos nedelsdamos perduoda tuos pranešimus EVPRI, o ji juos nedelsdama paskelbia interneto svetainėje. EVPRI suteikia kompetentingoms institucijoms teisę susipažinti su tais baziniais duomenimis.
2. Kad kompetentingos institucijos, vadovaudamosi 26 straipsniu, galėtų stebėti investicinių įmonių veiklą, siekdamos užtikrinti, kad jos veiktų sąžiningai, teisingai ir profesionaliai, skatindamos rinkos vientisumą, EVPRI ir kompetentingos institucijos nustato būtinas priemones, kuriomis užtikrinama, kad:
a)
EVPRI ir kompetentingos institucijos tinkamai gautų 1 dalyje nurodytus bazinius duomenis apie finansinę priemonę;
b)
gautų duomenų kokybė būtų tinkama pranešimui apie sandorius pagal 26 straipsnį;
c)
atitinkamos kompetentingos institucijos veiksmingai keistųsi pagal 1 dalį gautais baziniais duomenimis apie finansinę priemonę.
3. EVPRI parengia techninių reguliavimo standartų projektus, kuriuose nustatoma:
a)
pagal 1 dalį pateikiamų bazinių duomenų apie finansinę priemonę standartai ir forma, įskaitant duomenų pateikimo kompetentingoms institucijoms ir jų atnaujinimo, taip pat perdavimo EVPRI pagal 1 dalį metodus ir priemones, ir tokių duomenų pateikimo formą ir turinį;
b)
techninės priemonės, kurios yra būtinos priemonių, kurias nustato EVPRI ir kompetentingos institucijos pagal 2 dalį, atžvilgiu.
EVPRI tuos techninių reguliavimo standartų projektus Komisijai pateikia ne vėliau kaip 2015 m. liepos 3 d.
Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10-14 straipsnius.
V ANTRAŠTINĖ DALIS
IŠVESTINĖS FINANSINĖS PRIEMONĖS
28 straipsnis
Pareiga prekiauti reguliuojamose rinkose, DPS ar OPS
1. Finansų sandorio šalys, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 648/2012 2 straipsnio 8 punkte, ir ne finansų sandorio šalys, atitinkančios jo 10 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytas sąlygas, išvestinių finansinių priemonių, kurios priskiriamos prie išvestinių finansinių priemonių klasės, kuriai vadovaujantis 32 straipsnyje nustatyta tvarka taip pat turi būti taikoma prekybos pareiga, ir kurios įtrauktos į 34 straipsnyje nurodytą registrą, sandorius, kurie nėra grupės vidaus sandoriai, kaip apibrėžta to reglamento 3 straipsnyje, ar sandorius, kuriems netaikomos to reglamento 89 straipsnio pereinamojo laikotarpio nuostatos, su kitomis finansų sandorio šalimis arba ne finansų sandorio šalimis, kurios taip pat atitinka Reglamento (ES) Nr. 648/2012 10 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytas sąlygas, sudaro tik:
a)
reguliuojamose rinkose;
b)
DPS;
c)
OPS; arba
d)
trečiųjų valstybių prekybos vietose, su sąlyga, kad Komisija, vadovaudamasi 4 dalimi, priėmė sprendimą ir nustatė, kad trečioji šalis taiko veiksmingą lygiavertę pripažinimo sistemą prekybos vietoms, kuriose pagal Direktyvą 2014/65/ES leista prekiauti arba prekiaujama išvestinėmis finansinėmis priemonėmis, kurioms toje trečiojoje valstybėje ne išimties tvarka taikoma prekybos pareiga.
2. Prekybos pareiga taip pat taikoma 1 dalyje nurodytoms sandorio šalims, kurios sudaro išvestinių finansinių priemonių, kurios priskiriamos išvestinių finansinių priemonių klasei, kurioms trečiųjų valstybių finansų įstaigos arba kiti trečiųjų valstybių subjektai, kuriems būtų taikoma tarpuskaitos pareiga, jeigu jie būtų įsisteigę Sąjungoje, taiko prekybos pareigą, sandorius. Prekybos pareiga taip pat taikoma trečiųjų šalių subjektams, kuriems, jeigu jie būtų įsisteigę Sąjungoje, būtų taikoma tarpuskaitos pareiga, ir kurie sudaro išvestinių finansinių priemonių, kurios priskiriamos prie išvestinių finansinių priemonių klasės, kuriai paskelbta prekybos pareiga, sandorius, su sąlyga, kad sandoris turi tiesioginį, svarbų ir iš anksto numatomą poveikį visoje Sąjungoje arba kai tokia pareiga būtina arba tinkama siekiant užtikrinti, jog nebūtų apeita nė viena šio reglamento nuostata.
EVPRI nuolat stebi veiklą, susijusią su išvestinėmis finansinėmis priemonėmis, kurioms nepaskelbta prekybos pareiga, kaip apibrėžta 1 dalyje, siekdama nustatyti atvejus, kuriais konkreti sandorių klasė gali sukelti sisteminę riziką, ir užkirsti kelią reguliaciniam arbitražui, renkantis tarp išvestinių finansinių priemonių sandorių, kuriems taikoma ir kuriems netaikoma prekybos pareiga.
3. Išvestinės finansinės priemonės, kurioms pagal 1 dalį taikoma prekybos pareiga, laikomos tinkamomis leidimui prekiauti reguliuojamoje rinkoje išduoti arba prekiauti bet kurioje prekybos vietoje, kaip nurodyta 1 dalyje, ne išimties tvarka ir laikantis nediskriminavimo principo.
4. Laikydamasi 51 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros, Komisija gali priimti sprendimus, kuriais nustatoma, kad trečiosios valstybės teisine ir priežiūros sistema užtikrinama, jog toje trečiojoje valstybėje leidimą gavusi prekybos vieta atitinka teisiškai privalomus reikalavimus, kurie yra lygiaverčiai prekybos vietoms taikomiems reikalavimams, nurodytiems šio straipsnio 1 dalies a, b arba c punkte, kylantiems pagal šį reglamentą, Direktyvą 2014/65/ES ir Reglamentą (ES) Nr. 596/2014, ir kurių atžvilgiu toje trečiojoje valstybėje taikomos veiksmingos priežiūros ir vykdymo užtikrinimo priemonės.
Tais sprendimais siekiama vienintelio tikslo - nustatyti išvestinių finansinių priemonių, kurioms taikoma prekybos pareiga, prekybos vietos tinkamumą.
Trečiosios valstybės teisinės ir priežiūros sistemos poveikis laikomas lygiaverčiu, kai ta sistema atitinka visas šias sąlygas:
a)
tos trečiosios valstybės prekybos vietoms išduodami leidimai ir nuolat taikomos veiksmingos priežiūros ir vykdymo užtikrinimo priemonės;
b)
prekybos vietose nustatytos aiškios ir skaidrios taisyklės dėl leidimo prekiauti finansinėmis priemonėmis, siekiant užtikrinti, kad tokiomis finansinėmis priemonėmis būtų prekiaujama sąžiningai, tvarkingai ir veiksmingai ir kad jos lengvai cirkuliuotų rinkose;
c)
finansinių priemonių emitentams taikomi reikalavimai reguliariai ir nuolat teikti informaciją, kuriais užtikrinamas aukštas investuotojų apsaugos lygis;
d)
ja užtikrinamas rinkos skaidrumas ir vientisumas taikant taisykles, kuriomis užkertamas kelias piktnaudžiavimui rinka - prekybai vertybiniais popieriais, pasinaudojant viešai neatskleista informacija, ir manipuliavimui rinka.
Komisijos sprendimas pagal šią dalį gali būti taikomas tik tam tikros kategorijos ar kategorijų prekybos vietoms. Tuo atveju trečiosios valstybės prekybos vieta į 1 dalies d punkto taikymo sritį įtraukiama tik tuo atveju, jei ji patenka į Komisijos sprendime nurodytą kategoriją.
5. Siekdama užtikrinti nuoseklų šio straipsnio taikymą, EVPRI parengia techninių reguliavimo standartų projektus, kuriuose nustatomos 2 dalyje nurodytų sandorių, kurie turi tiesioginį, svarbų ir iš anksto numatomą poveikį visoje Sąjungoje, rūšys ir atvejai, kai būtina arba tinkama taikyti prekybos pareigą, jog nebūtų apeita nė viena šio reglamento nuostata.
EVPRI tuos techninių reguliavimo standartų projektus Komisijai pateikia ne vėliau kaip 2015 m. liepos 3 d.
Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10-14 straipsnius.
Kai įmanoma ir tinkama, šioje dalyje nurodyti techniniai reguliavimo standartai turi būti identiški standartams, priimtiems pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 4 straipsnio 4 dalį.
29 straipsnis
Išvestinėms finansinėms priemonėms, kuriomis prekiaujama reguliuojamose rinkose, taikoma tarpuskaitos pareiga ir priėmimo tarpuskaitai terminai
1. Reguliuojamos rinkos operatorius užtikrina, kad PSŠ atliktų visų išvestinių finansinių priemonių sandorių, kurie sudaromi reguliuojamoje rinkoje, tarpuskaitą.
2. PSŠ, prekybos vietos ir investicinės įmonės, kurios veikia kaip tarpuskaitos nariai pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 2 straipsnį 14 punktą, įdiegia veiksmingas išvestinių finansinių priemonių tarpuskaitos atlikimo sistemas, procedūras ir tvarką, kad būtų užtikrinta, jog sandoriai dėl išvestinių finansinių priemonių, kurių tarpuskaita turi būti atlikta, būtų pateikiami ir priimti tarpuskaitai kuo greičiau pagal technines galimybes ir naudojant automatines sistemas.
Šioje dalyje išvestinės finansinės priemonės reiškia:
a)
visas išvestines finansines priemones, kurių tarpuskaita turi būti atlikta pagal tarpuskaitos pareigą pagal šio straipsnio 1 dalį arba pagal tarpuskaitos pareigą pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 4 straipsnį;
b)
visas išvestines finansines priemones, dėl kurių tarpuskaitos kitu atveju susitarė atitinkamos šalys.
3. EVPRI parengia techninių reguliavimo standartų projektus, kuriuose nustatomi būtiniausi sistemų, procedūrų ir tvarkos, įskaitant priėmimo terminus, reikalavimai pagal šį straipsnį, atsižvelgiant į poreikį užtikrinti tinkamą veiklos ar kitokios rizikos valdymą.
EVPRI turi nuolatinius įgaliojimus toliau rengti techninius reguliavimo standartus, kuriais atnaujinami esami standartai, jei EVPRI mano tai esant būtina siekiant atsižvelgti į sektoriaus standartų pokyčius.
EVPRI techninių reguliavimo standartų, nurodytų pirmoje pastraipoje, projektus Komisijai pateikia ne vėliau kaip 2015 m. liepos 3 d.
Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti pirmoje ir antroje pastraipose nurodytus techninius reguliavimo standartus pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10-14 straipsnius.
30 straipsnis
Netiesioginės tarpuskaitos susitarimai
1. Biržinėms išvestinėms finansinėms priemonėms leidžiama taikyti netiesioginės tarpuskaitos susitarimus, su sąlyga, kad šie susitarimai nedidina sandorio šalių rizikos ir užtikrina, jog sandorio šalies turtas ir pozicijos būtų apsaugomi taip pat kaip pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 39 ir 48 straipsnius.
2. EVPRI parengia techninių reguliavimo standartų projektus, kuriuose nustatomi netiesioginės tarpuskaitos paslaugų susitarimų tipai, jeigu tokie susitarimai patvirtinti, atitinkantys 1 dalyje nurodytas sąlygas, užtikrinant suderinamumą su ne biržos išvestinėms finansinėms priemonėms skirtomis nuostatomis, kaip nustatyta Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 149/2013 (28) II skyriuje.
EVPRI tuos techninių reguliavimo standartų projektus Komisijai pateikia ne vėliau kaip 2015 m. liepos 3 d.
Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti šioje dalyje nurodytus techninius reguliavimo standartus pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10-14 straipsnius.
31 straipsnis
Portfelio suspaudimas
1. Investicinėms įmonėms ir rinkos operatoriams, teikiantiems portfelio suspaudimo paslaugą, netaikoma Direktyvos 2014/65/ES 27 straipsnyje numatyta optimalaus įvykdymo pareiga, šio reglamento 8, 10, 18 ir 21 straipsniuose numatytos skaidrumo pareigos ir Direktyvos 2014/65/ES 1 straipsnio 6 dalyje numatyta pareiga. Į portfelio suspaudimo paslaugą įtrauktų išvestinių finansinių priemonių išpirkimui ar pakeitimui netaikomas šio reglamento 28 straipsnis.
2. Portfelio suspaudimo paslaugas teikiančios investicinės įmonės ir rinkos operatoriai per PSS viešai skelbia sandorių, kuriems taikomas portfelio suspaudimas, apimtis tuo metu, kai jie buvo sudaryti, laikantis šio reglamento 10 straipsnyje nustatytų terminų.
3. Portfelio suspaudimo paslaugas teikiančios investicinės įmonės ir rinkos operatoriai saugo visų portfelio suspaudimo operacijų, kurias jie organizavo ar kuriose dalyvavo, išsamius ir tikslius įrašus. Tie įrašai nedelsiant pateikiami atitinkamai kompetentingai institucijai ar EVPRI jų prašymu.
4. Komisija pagal 50 straipsnį gali priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatoma:
a)
portfelio suspaudimo elementai;
b)
informacija, kuri pagal 2 dalį turi būti viešai paskelbiama,
užtikrindama, kad būtų kuo daugiau pasinaudota esamais įrašų saugojimo, skelbimo ir pranešimų apie juos reikalavimais.
32 straipsnis
Prekybos pareigos taikymo tvarka
1. EVPRI parengia techninių reguliavimo standartų projektus, kuriuose nustatoma:
a)
kuriomis išvestinių finansinių priemonių klasės, kuriai pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 5 straipsnio 2 ir 4 dalis turi būti taikoma tarpuskaitos pareiga, arba atitinkamo pogrupio priemonėmis prekiaujama tik šio reglamento 28 straipsnio 1 dalyje nurodytose vietose;
b)
prekybos pareigos įsigaliojimo data ar datos, įskaitant laipsnišką jos taikymą ir sandorio šalių, kurioms ji taikoma, kategorijas, kai toks laipsniškas taikymas ir tokios sandorio šalių kategorijos buvo nurodytos techniniuose reguliavimo standartuose pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2013 5 straipsnio 2 dalies b punktą.
Tuos techninių reguliavimo standartų projektus EVPRI pateikia Komisijai per šešis mėnesius po to, kai Komisija priima techninius reguliavimo standartus pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 5 straipsnio 2 dalį.
Prieš pateikdama techninių reguliavimo standartų projektus priimti Komisijai, EVPRI rengia viešąsias konsultacijas ir prireikus gali konsultuotis su trečiųjų valstybių kompetentingomis institucijomis.
Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti pirmojoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10-14 straipsnius.
2. Kad prekybos pareiga įsigaliotų:
a)
pagal 1 dalies a punktą tam tikros klasės arba atitinkamo pogrupio išvestinėmis finansinėmis priemonėmis turi būti leista prekiauti arba prekiaujama bent vienoje 28 straipsnio 1 dalyje nurodytoje prekybos vietoje; ir
b)
turi būti nuolat pakankamai trečiųjų šalių pirkimo ir pardavimo interesų, susijusių su tam tikros klasės arba atitinkamo pogrupio išvestinėmis finansinėmis priemonėmis, kad tos klasės išvestinės finansinės priemonės būtų laikomomis pakankamai likvidžiomis prekiaujant tik 28 straipsnio 1 dalyje nurodytose vietose.
3. Rengdama 1 dalyje nurodytus techninių reguliavimo standartų projektus, EVPRI tam tikros klasės ar atitinkamo pogrupio išvestines finansines priemones laiko pakankamai likvidžiomis, atsižvelgdama į šiuos kriterijus:
a)
vidutinį sandorių dažnį ir dydį įvairiomis rinkos sąlygomis, atsižvelgiant į tam tikros išvestinių finansinių priemonių klasės produktų pobūdį ir gyvavimo ciklą;
b)
aktyvių rinkos dalyvių skaičių ir tipą, įskaitant rinkos dalyvių ir prekiaujamų produktų ir (arba) sandorių santykį tam tikro produkto rinkoje;
c)
vidutinį kainų skirtumą.
Rengdama tuos techninių reguliavimo standartų projektus, EVPRI atsižvelgia į tikėtiną poveikį, kurį ta prekybos pareiga gali daryti tam tikros klasės arba atitinkamo pogrupio išvestinių finansinių priemonių likvidumui ir galutinių naudotojų, kurie nėra finansų subjektai, prekybos veiklai.
EVPRI nustato, ar tam tikros klasės ar atitinkamo pogrupio išvestinės finansinės priemonės yra pakankamai likvidžios tik už tam tikrą dydį mažesniuose sandoriuose.
4. Vadovaudamasi 2 dalyje nustatytais kriterijais, po viešųjų konsultacijų EVPRI savo iniciatyva nustato išvestinių finansinių priemonių klases arba pavienes išvestinių finansinių priemonių sutartis, kurioms turėtų būti taikoma pareiga prekiauti 28 straipsnio 1 dalyje nurodytose vietose, tačiau su kuriomis susijusio ir Reglamento (ES) Nr. 648/2011 14 ar 15 straipsnyje numatyto leidimo negavo nė viena PSŠ arba kuriomis neleista prekiauti ir neprekiaujama 28 straipsnio 1 dalyje nurodytoje prekybos vietoje, ir praneša apie jas Komisijai.
Gavusi pirmoje pastraipoje nurodytą EVPRI pranešimą Komisija gali paskelbti kvietimą teikti pasiūlymus dėl prekybos tomis išvestinėmis finansinėmis priemonėmis 28 straipsnio 1 dalyje nurodytose vietose.
5. EVPRI, vadovaudamasi 1 dalimi, Komisijai pateikia techninių reguliavimo standartų projektus, kad būtų galima, iš esmės pasikeitus 2 dalyje nustatytiems kriterijams, iš dalies keisti esamus techninius reguliavimo standartus, sustabdyti jų galiojimą arba juos atšaukti. Prireikus EVPRI gali prieš tą darydama pasitarti su trečiųjų valstybių kompetentingomis institucijomis.
Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti šioje dalyje nurodytus techninius reguliavimo standartus pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10-14 straipsnius.
6. EVPRI parengia techninių reguliavimo standartų projektus, kuriuose nustatomi 2 dalies b punkte nurodyti kriterijai.
EVPRI tų techninių reguliavimo standartų projektus Komisijai pateikia ne vėliau kaip 2015 m. liepos 3 d.
Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10-14 straipsnius.
33 straipsnis
Mechanizmas besidubliuojančioms ar prieštaringoms taisyklėms išvengti
1. EVPRI padeda Komisijai vykdyti stebėseną, kaip tarptautiniu mastu taikomi 28 ir 29 straipsniuose nustatyti principai, visų pirma atsižvelgiant į galimus besidubliuojančius arba vienas kitam prieštaraujančius rinkos dalyviams taikomus reikalavimus ir veiksmus, ir bent kartą per metus rengti dėl to ataskaitas Europos Parlamentui ir Tarybai bei rekomenduoti galimus veiksmus.
2. Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriuose pareiškiama, kad atitinkamos trečiosios valstybės teisinė, priežiūros ir vykdymo užtikrinimo tvarka:
a)
yra lygiavertė reikalavimams kylantiems iš 28 ir 29 straipsnių;
b)
užtikrina profesinės paslapties apsaugą, kuri yra lygiavertė šiame reglamente nustatytai apsaugai;
c)
veiksmingai taikoma ir jos vykdymas užtikrinamas laikantis lygiateisiškumo ir iškraipymų nesukeliančių principų, siekiant užtikrinti veiksmingą priežiūrą ir vykdymo užtikrinimą toje trečiojoje valstybėje.
Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 51 straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.
3. Pagal 2 dalyje nurodytą įgyvendinimo aktą dėl lygiavertiškumo sandorio šalys, sudarančios sandorį, kuriam taikomas šis reglamentas, laikomos įvykdžiusiomis 28 ir 29 straipsnių pareigas, kai bent viena iš sandorio šalių yra įsteigta toje trečiojoje valstybėje, o sandorio šalys laikosi atitinkamos trečiosios valstybės teisinės, priežiūros ir vykdymo užtikrinimo tvarkos.
4. Bendradarbiaudama su EVPRI, Komisija stebi, ar trečiosios valstybės, kurių atžvilgiu buvo priimtas įgyvendinimo aktas dėl lygiavertiškumo, veiksmingai įgyvendina reikalavimus, kurie yra lygiaverčiai 28 ir 29 straipsnių reikalavimams, ir reguliariai bent kartą per metus teikia ataskaitas Europos Parlamentui ir Tarybai.
Per 30 kalendorinių dienų po ataskaitos, kurioje atskleidžiama, kad trečiosios valstybės valdžios institucijos su dideliais trūkumais arba nenuosekliai taikė lygiaverčius reikalavimus, pateikimo dienos Komisija gali panaikinti aptariamos trečiosios valstybės teisinės sistemos lygiavertiškumo pripažinimą. Kai įgyvendinimo aktas dėl lygiavertiškumo yra panaikinamas, sandorio šalių sudaromiems sandoriams automatiškai vėl taikomi visi šio reglamento 28 ir 29 straipsniuose išdėstyti reikalavimai.
34 straipsnis
Išvestinių finansinių priemonių, kurioms taikoma prekybos pareiga, registras
EVPRI interneto svetainėje viešai skelbia ir tvarko registrą, kuriame išsamiai ir aiškiai nurodomos išvestinės finansinės priemonės, kurioms taikoma pareiga prekiauti 28 straipsnio 1 dalyje nurodytose prekybos vietose, prekybos vietos, kur jomis leista prekiauti ar prekiaujama, ir pareigos įsigaliojimo data.
VI ANTRAŠTINĖ DALIS
NEDISKRIMINACINĖ PRIEIGA PRIE FINANSINIŲ PRIEMONIŲ TARPUSKAITOS SISTEMOS
35 straipsnis
Nediskriminacinė prieiga prie PSŠ sistemos
1. Nedarant poveikio Reglamento (ES) Nr. 648/2012 7 straipsnio taikymui, PSŠ sutinka vadovaudamasi nediskriminavimo ir skaidrumo principais, įskaitant ir užstato reikalavimų, ir su prieiga susijusių mokesčių atžvilgiu, ir nepaisydama to, kurioje prekybos vietoje sandoris sudarytas, atlikti finansinių priemonių tarpuskaitą. Tuo visų pirma siekiama užtikrinti, kad prekybos vietai būtų suteikta teisė į tai, kad sutartims, kuriomis prekiaujama toje prekybos vietoje, būtų taikomos nediskriminacinės sąlygos, susijusios su:
a)
užstato reikalavimais ir ekonominiu požiūriu lygiaverčių sutarčių užskaita, kai įtraukiant tokias sutartis į baigiamąją užskaitą ir kitas PSŠ užskaitos procedūras pagal taikytinus nemokumo teisės aktus nekiltų grėsmės sklandžiam ir tinkamam tokių procedūrų veikimui, jų galiojimui ar vykdymo užtikrinimui; ir
b)
garantinių įmokų užskaita pagal susijusias sutartis, kurių tarpuskaitą atlieka ta pati PSŠ, pagal rizikos modelį, kuris atitinka Reglamento (ES) Nr. 648/2012 41 straipsnį.
PSŠ gali reikalauti, kad prekybos vieta atitiktų PSŠ nustatytus veiklos ir techninius reikalavimus, įskaitant reikalavimus dėl rizikos valdymo. Šios dalies reikalavimas netaikomas išvestinių finansinių priemonių sutartims, kurioms jau taikomos Reglamento (ES) Nr. 648/2012 7 straipsnyje numatytos prieigos pareigos.
PSŠ šis straipsnis neįpareigoja, jeigu ji yra susijusi glaudžiais ryšiais su prekybos vieta, kuri pateikė pranešimą pagal 36 straipsnio 5 dalį.
2. Prekybos vietos prašymas suteikti prieigą prie PSŠ sistemos oficialiai pateikiamas PSŠ, su ja susijusiai kompetentingai institucijai ir prekybos vietos kompetentingai institucijai. Prašyme nurodoma, dėl kokių finansinių priemonių rūšių prašoma suteikti prieigą.
3. PSŠ perleidžiamų vertybinių popierių ir pinigų rinkos priemonių atveju per tris mėnesius, o biržinių išvestinių finansinių priemonių atveju per šešis mėnesius prekybos vietai raštu pateikia atsakymą, sutikdama suteikti prieigą, su sąlyga, kad atitinkama kompetentinga institucija suteikė prieigą pagal 4 dalį, arba atsisakydama suteikti prieigą. PSŠ gali atsisakyti suteikti prieigą tik 6 dalies a punkte nurodytomis sąlygomis. Jeigu PSŠ atsisako suteikti prieigą, savo atsakyme ji pateikia išsamias tokio sprendimo priežastis ir raštu praneša apie sprendimą savo kompetentingai institucijai. Kai prekybos vieta yra įsisteigusi kitoje valstybėje narėje nei PSŠ, PSŠ taip pat pateikia tokį pranešimą ir pagrindimą prekybos vietos kompetentingai institucijai. PSŠ suteikia prieigą per tris mėnesius nuo teigiamo atsakymo į prašymą pateikimo dienos.
4. PSŠ arba prekybos vietos kompetentinga institucija prekybos vietai suteikia prieigą prie PSŠ tik tuo atveju, kai:
a)
tokiai prieigai nereikia sąveikos susitarimo dėl išvestinių finansinių priemonių, kurios nėra ne biržos išvestinės finansinės priemonės, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 648/2012 2 straipsnio 7 punkte; arba
b)
tai nekeltų grėsmės sklandžiam ir tvarkingam rinkų veikimui, visų pirma dėl likvidumo fragmentacijos, ir neigiamai nepaveiktų sisteminės rizikos.
Nė viena pirmos pastraipos a punkto nuostata nedraudžia suteikti prieigos, kai 2 dalyje nurodytam prašymui reikalingas sąveikos susitarimas ir prekybos vieta bei visos PSŠ, kurios yra siūlomo sąveikos susitarimo šalys, pritarė tokiam susitarimui, o riziką, kuri gali kilti pirminei PSŠ dėl PSŠ tarpusavio pozicijų, užstatu apdraudžia trečioji šalis.
Kai poreikis sudaryti sąveikos susitarimą yra prašymo atmetimo priežastis arba viena iš priežasčių, prekybos vieta patars PSŠ, o EVPRI informuos apie tai, kurios kitos PSŠ turi prieigą prie prekybos vietos, ir EVPRI tą informaciją paskelbs, kad investicinės įmonės, jei norėtų, galėtų tų PSŠ atžvilgiu pasinaudoti savo teisėmis pagal Direktyvos 2014/65/ES 37 straipsnį, siekiant užtikrinti palankesnes sąlygas sudaryti alternatyvius susitarimus dėl prieigos.
Jeigu kompetentinga institucija atsisako suteikti prieigą, per du mėnesius nuo 2 dalyje nurodyto prašymo gavimo dienos ji paskelbia atitinkamą sprendimą ir pateikia išsamias tokio sprendimo priežastis kitai kompetentingai institucijai, PSŠ ir prekybos vietai, įskaitant įrodymus, kuriais tas sprendimas pagrįstas.
5. Dėl perleidžiamų vertybinių popierių ir pinigų rinkos priemonių, PSŠ, kuri yra naujai įsteigta ir pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 2 straipsnio 1 punktą apibrėžta kaip PSŠ gavusi leidimą vykdyti tarpuskaitą pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 17 straipsnį, arba pripažįstama pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 25 straipsnį, arba mažiau nei treji metai iki 2014 m. liepos 2 d. buvusi pripažinta pagal anksčiau nustatytą nacionalinę leidimų suteikimo tvarką, gali anksčiau nei 2017 m. sausio 3 d. pateikti prašymą savo kompetentingai institucijai dėl leidimo pasinaudoti pereinamojo laikotarpio nuostatomis. Kompetentinga institucija gali nuspręsti, kad pereinamąjį laikotarpį iki 2019 m. liepos 3 d. šis straipsnis netaikomas PSŠ perleidžiamų vertybinių popierių ir pinigų rinkos priemonių atveju.
Kai toks pereinamasis laikotarpis patvirtinamas, per tą pereinamąjį laikotarpį PSŠ negali pasinaudoti prieigos teisėmis pagal 36 straipsnį ar šį straipsnį perleidžiamų vertybinių popierių ir pinigų rinkos priemonių atveju. Kai pereinamasis laikotarpis patvirtinamas, kompetentinga institucija apie tai praneša EVPRI ir kompetentingų institucijų kolegijų nariams PSŠ atveju. EVPRI viešai skelbia visų gautų pranešimų sąrašą.
Kai PSŠ, kuriai pagal šią dalį buvo patvirtintos pereinamojo laikotarpio nuostatos, yra glaudžiais ryšiais susijusi su viena ar daugiau prekybos vietų, tos prekybos vietos tuo pereinamuoju laikotarpiu negali naudotis prieigos teisėmis pagal 36 straipsnį arba šį straipsnį perleidžiamų vertybinių popierių ir pinigų rinkos priemonių atveju.
PSŠ, kuriai leidimas buvo suteiktas trejų metų laikotarpiu prieš įsigaliojimą, tačiau kuri yra suformuota subjektams susijungus arba vienam įsigijus kitą, iš kurių bent vienas subjektas buvo PSŠ, kuriai leidimas buvo suteiktas prieš tą laikotarpį, nebus leidžiama taikyti pereinamojo laikotarpio nuostatų pagal šią dalį.
6. EVPRI parengia techninių reguliavimo standartų projektus, kuriuose nustatoma:
a)
konkrečios sąlygos, kuriomis PSŠ gali atsisakyti suteikti prieigą, įskaitant sąlygas, susijusias su planuojama sandorių apimtimi, naudotojų skaičiumi ir tipu, veiklos rizikos ir sudėtingumo priemonėmis ar kitais veiksniais, dėl kurių kyla pernelyg didelė rizika;
b)
sąlygos, kuriomis PSŠ turi būti suteikta prieiga, įskaitant pateikiamos informacijos, susijusios su finansinėmis priemonėmis jų kūrimo etapu, konfidencialumą, nediskriminavimo ir skaidrumo principus, kuriais vadovaujamasi tarpuskaitos mokesčių, užstato reikalavimų srityse ir su portfelio sutikrinimu (angl. margining) susijusius veiklos reikalavimus;
c)
sąlygos, kuriomis suteikus prieigą kiltų grėsmė sklandžiam ir tvarkingam rinkų veikimui ar būtų daromas neigiamas poveikis sisteminei rizikai;
d)
pranešimo pagal 5 dalį teikimo tvarka;
e)
nediskriminacinės sąlygos, kurios toje prekybos vietoje prekiaujamoms sutartims taikomos užstato reikalavimų, ekonominiu požiūriu lygiaverčių sutarčių užskaitos ir garantinių įmokų užskaitos pagal susijusias sutartis, kurių tarpuskaitą atlieka ta pati PSŠ, atžvilgiu.
EVPRI tuos techninių reguliavimo standartų projektus Komisijai pateikia ne vėliau kaip 2015 m. liepos 3 d.
Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10-14 straipsnius.
36 straipsnis
Nediskriminacinė prieiga prie prekybos vietos
1. Nedarant poveikio Reglamento (ES) Nr. 648/2012 8 straipsnio taikymui, prekybos vieta, vadovaudamasi nediskriminavimo ir skaidrumo principais, įskaitant ir su prieiga susijusių mokesčių atžvilgiu, gavusi prašymą, bet kuriai PSŠ, kuriai išduotas veiklos leidimas arba kuri pripažįstama pagal Reglamentą (ES) Nr. 648/2012 ir kuri nori atlikti toje prekybos vietoje sudarytų sandorių finansinėmis priemonėmis tarpuskaitą, teikia sandorių duomenų srautus. Tas reikalavimas netaikomas išvestinių finansinių priemonių sutartims, kurioms jau taikomos Reglamento (ES) Nr. 648/2012 8 straipsnyje numatytos prieigos pareigos.
Šis straipsnis neprivalomas prekybos vietai, jei ji glaudžiais ryšiais susijusi su PSŠ, kuri pranešė, kad ji naudojasi pereinamojo laikotarpio nuostatomis pagal 35 straipsnio 5 dalį.
2. PSŠ prašymas gauti prieigą prie prekybos vietos oficialiai pateikiamas prekybos vietai, su ja susijusiai kompetentingai institucijai ir PSŠ kompetentingai institucijai.
3. Prekybos vieta perleidžiamų vertybinių popierių ir pinigų rinkos priemonių atveju per tris mėnesius, o biržinių išvestinių finansinių priemonių atveju - per šešis mėnesius pateikia PSŠ raštu atsakymą, sutikdama suteikti prieigą, su sąlyga, kad atitinkama kompetentinga institucija suteikė prieigą pagal 4 dalį, arba atsisakydama suteikti prieigą. Prekybos vieta gali atsisakyti suteikti prieigą tik 6 dalies a punkte nurodytomis sąlygomis. Jeigu atsisakoma suteikti prieigą, prekybos vieta atsakyme pateikia išsamias tokio sprendimo priežastis ir raštu praneša apie sprendimą savo kompetentingai institucijai. Kai PSŠ yra įsisteigusi kitoje valstybėje narėje nei prekybos vieta, prekybos vieta taip pat pateikia tokį pranešimą ir pagrindimą PSŠ kompetentingai institucijai. Prekybos vieta suteikia prieigą per tris mėnesius nuo teigiamo atsakymo į prašymą pateikimo dienos.
4. Prekybos vietos arba PSŠ kompetentinga institucija PSŠ suteikia prieigą prie prekybos vietos tik tuo atveju, kai:
a)
tokiai prieigai nereikia sąveikos susitarimo dėl išvestinių finansinių priemonių, kurios nėra ne biržos išvestinės finansinės priemonės, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 648/2012 2 straipsnio 7 punkte; arba
b)
tai nekeltų grėsmės sklandžiam ir tvarkingam rinkų veikimui, visų pirma dėl likvidumo fragmentacijos, o prekybos vieta yra įdiegusi tinkamus tokios fragmentacijos prevencijos mechanizmus, arba neigiamai nepaveiktų sisteminės rizikos.
Nė viena pirmos pastraipos a punkto nuostata nedraudžia suteikti prieigos, kai 2 dalyje nurodytam prašymui reikalingas sąveikos susitarimas, ir prekybos vieta bei visos PSŠ, kurios yra siūlomo sąveikos susitarimo šalys, pritarė tokiam susitarimui, o riziką, kuri gali kilti pirminei PSŠ dėl PSŠ tarpusavio pozicijų, užstatu apdraudžia trečioji šalis.
Jei poreikis sudaryti sąveikos susitarimą yra prašymo atmetimo priežastis arba viena iš priežasčių, prekybos vieta pataria PSŠ, o EVPRI informuos apie tai, kurios kitos PSŠ turi prieigą prie prekybos vietos, ir EVPRI tą informaciją paskelbs, kad investicinės įmonės, jei norėtų, galėtų tų PSŠ atžvilgiu pasinaudoti savo teisėmis pagal Direktyvos 2014/65/ES 37 straipsnį, siekiant užtikrinti palankesnes sąlygas sudaryti alternatyvius susitarimus dėl prieigos.
Jeigu kompetentinga institucija atsisako suteikti prieigą, per du mėnesius nuo 2 dalyje nurodyto prašymo gavimo dienos ji paskelbia atitinkamą sprendimą ir pateikia išsamias tokio sprendimo priežastis kitai kompetentingai institucijai, prekybos vietai ir PSŠ, įskaitant įrodymus, kuriais tas sprendimas pagrįstas.
5. Biržinių išvestinių finansinių priemonių atžvilgiu prekybos vieta, kuri nesiekia atitinkamos viršutinės ribos kalendoriniais metais iki šio reglamento taikymo pradžios, gali prieš įsigaliojant šiam reglamentui pranešti EVPRI ir savo kompetentingai institucijai, kad nepageidauja, jog jai būtų taikomas šis straipsnis dėl nustatant tą viršutinę ribą nurodytų biržinių išvestinių finansinių priemonių trisdešimties mėnesių laikotarpiu nuo šio reglamento taikymo pradžios dienos. Prekybos vieta, kuri nesiekia atitinkamos viršutinės ribos kiekvienais metais, tuo ar kitu trisdešimties mėnesių laikotarpiu gali to laikotarpio pabaigoje pranešti EVPRI ir jos kompetentingai institucijai, kad pageidauja, jog šis straipsnis jai nebūtų taikomas dar trisdešimt mėnesių. Pranešusi apie šį pageidavimą, prekybos vieta negali naudotis prieigos teisėmis pagal 35 straipsnį ar šį straipsnį dėl nustatant tą viršutinę ribą nurodytų biržinių išvestinių finansinių priemonių šio straipsnio netaikymo laikotarpiu. EVPRI viešai skelbia visų gautų pranešimų sąrašą.
Atitinkama šio straipsnio netaikymo viršutinė riba yra metinė nominalioji pardavimų suma, lygi 1 000 000 milijonų EUR. Nominalioji suma yra vienkartinė apskaičiuojama suma ir ją sudaro visi biržinių išvestinių finansinių priemonių sandoriai, sudaryti pagal prekybos vietos taisykles.
Kai prekybos vieta yra grupės, susijusios glaudžiais ryšiais, dalis, viršutinė riba apskaičiuojama susumuojant Sąjungoje esančių visų prekybos vietų grupės metines nominaliąsias pardavimų sumas.
Kai prekybos vieta, kuri pateikė pranešimą pagal šią dalį, yra glaudžiais ryšiais susijusi su viena ar daugiau PSŠ, tos PSŠ nesinaudoja prieigos teisėmis pagal 35 straipsnį ar šį straipsnį dėl nustatant atitinkamą viršutinę ribą nurodytų biržinių išvestinių finansinių priemonių šio straipsnio netaikymo laikotarpiu.
6. EVPRI parengia techninių reguliavimo standartų projektus, kuriuose nustatoma:
a)
konkrečios sąlygos, kuriomis prekybos vieta gali atsisakyti suteikti prieigą, įskaitant sąlygas, susijusias su planuojama sandorių apimtimi, naudotojų skaičiumi, veiklos rizikos ir sudėtingumo valdymo priemonėmis ar kitais veiksniais, dėl kurių kyla pernelyg didelė rizika;
b)
sąlygos, kuriomis prieiga prie prekybos vietos sistemos turi būti suteikiama, įskaitant pateikiamos informacijos, susijusios su finansinėmis priemonėmis jų kūrimo etapu, konfidencialumą, nediskriminavimo ir skaidrumo principus, kuriais vadovaujamasi su prieiga susijusių mokesčių srityje;
c)
sąlygos, kuriomis suteikus prieigą kiltų pavojus sklandžiam ir tvarkingam rinkų veikimui ar būtų daromas neigiamas poveikis sisteminei rizikai;
d)
pranešimo pagal 5 dalį teikimo tvarka, įskaitant papildomus patikslinimus dėl nominaliosios sumos apskaičiavimo ir metodo, kurį taikydama EVPRI gali patikrinti apimties apskaičiavimus ir leisti netaikyti nurodyto straipsnio.
EVPRI tuos techninių reguliavimo standartų projektus Komisijai pateikia ne vėliau kaip 2015 m. liepos 3 d.
Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10-14 straipsnius.
37 straipsnis
Nediskriminacinė prieiga prie lyginamųjų indeksų ir pareiga išduoti lyginamųjų indeksų naudojimo licencijas
1. Kai finansinės priemonės vertė apskaičiuojama atsižvelgiant į lyginamąjį indeksą, asmuo, turintis to lyginamojo indekso nuosavybės teises, užtikrina, kad PSŠ ir prekybos vietos galėtų prekybos ir tarpuskaitos tikslais nediskriminuojamos gauti prieigą prie:
a)
susijusių kainų bei duomenų srautų ir informacijos apie to lyginamojo indekso struktūrą, rengimo metodiką ir kainų nustatymą tarpuskaitos ir prekybos tikslais; ir
b)
licencijų.
Licencija, įskaitant prieigą prie informacijos, suteikiama sąžiningai, pagrįstai ir nediskriminuojant per tris mėnesius nuo PSŠ ar prekybos vietos prašymo pateikimo dienos.
Prieiga prie informacijos suteikiama pagrįsta komercine kaina, atsižvelgiant į kainą, už kurią kitai PSŠ, prekybos vietoms ar visiems susijusiems asmenims suteikiama prieiga prie lyginamojo indekso arba išduodama intelektinės nuosavybės teisių licencija tarpuskaitos ir prekybos tikslais. Skirtingos kainos įvairioms PSŠ, prekybos vietoms ar susijusiems asmenims gali būti nustatytos tik objektyviu pagrindu, remiantis pagrįstomis komercinėmis priežastimis, pavyzdžiui, prašomos naudoti informacijos kiekiu, taikymo apimtimi ar sritimi.
2. Kai naujas lyginamasis indeksas sukuriamas po 2017 m. sausio 3 d., pareiga išduoti licencijas pradedama taikyti ne vėliau kaip per 30 mėnesių po to, kai pradedama prekiauti tuo lyginamuoju indeksu pagrįsta finansine priemone arba ji priimama prekybai. Kai asmeniui, turinčiam naujo lyginamojo indekso nuosavybės teises, priklauso galiojantis lyginamasis indeksas, tas asmuo nurodo, kad, palyginti su tokiu galiojančiu lyginamuoju indeksu, naujasis lyginamasis indeksas atitinka šiuos suvestinius kriterijus:
a)
naujasis lyginamasis indeksas nėra tiksli tokio jau galiojančio lyginamojo indekso kopija ar adaptacija, ir naujojo lyginamojo indekso metodika, įskaitant tą metodiką grindžiančius pagrindinius duomenis, iš esmės skiriasi nuo tokio jau galiojančio lyginamojo indekso metodikos; ir
b)
naujasis lyginamasis indeksas nėra tokio jau galiojančio lyginamojo indekso pakaitalas.
Ši dalis nedaro poveikio konkurencijos taisyklių ir ypač SESV 101 ir 102 straipsnių taikymui.
3. Nė vienai PSŠ, prekybos vietai ar susijusiam subjektui negalima sudaryti susitarimo su lyginamojo indekso teikėju, kurį sudarius:
a)
kita PSŠ ar prekybos vieta negalėtų susipažinti su tokia informacija ar pasinaudoti 1 dalyje nurodytomis teisėmis; arba
b)
kita PSŠ ar prekybos vieta negalėtų gauti 1 dalyje nurodytos licencijos.
4. EVPRI parengia techninių reguliavimo standartų projektus, kuriuose nustatoma:
a)
informacija, kuri turi būti pateikiama licencijoje pagal 1 dalies a punktą, kurią naudoja tik PSŠ ar prekybos vieta;
b)
kitos sąlygos, kuriomis suteikiama prieiga, įskaitant suteiktos informacijos konfidencialumą;
c)
standartai, kuriais remiantis galima įrodyti, kad lyginamasis indeksas yra naujas pagal 2 dalies a ir b punktus.
EVPRI tuos techninių reguliavimo standartų projektus Komisijai pateikia ne vėliau kaip 2015 m. liepos 3 d.
Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10-14 straipsnius.
38 straipsnis
Prieiga prie trečiųjų valstybių PSŠ sistemos ir prekybos vietų
1. Trečiojoje valstybėje įsisteigusi prekybos vieta gali prašyti suteikti prieigą prie Sąjungoje įsisteigusios PSŠ sistemos, tik jeigu Komisija, vadovaudamasi 28 straipsnio 4 dalimi, priėmė sprendimą dėl tos trečiosios valstybės. Trečiojoje valstybėje įsisteigusi PSŠ gali prašyti suteikti prieigą prie Sąjungoje įsisteigusios prekybos vietos, jeigu ta PSŠ pripažįstama pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 25 straipsnį. Trečiojoje valstybėje įsisteigusiai PSŠ ir prekybos vietai suteikiamos 35-36 straipsniuose nurodytos prieigos teisės tik tuo atveju, jei Komisija pagal 3 dalį priėmė sprendimą, kad laikoma, jog pagal trečiosios valstybės teisinę ir priežiūros sistemą užtikrinama veiksminga lygiavertė sistema, pagal kurią PSŠ ir prekybos vietoms, kurioms suteiktas leidimas pagal užsienyje taikomą tvarką, gali gauti prieigą prie toje trečiojoje valstybėje įsisteigusių PSŠ ir prekybos vietų.
2. Trečiojoje valstybėje įsisteigusios PSŠ ir prekybos vietos gali prašyti licencijos ir prieigos teisių pagal 37 straipsnį tik tokiu atveju, jei Komisija priėmė sprendimą pagal šio straipsnio 3 dalį, kad laikoma, jog pagal trečiosios valstybės teisinę ir priežiūros sistemą užtikrinama veiksminga lygiavertė sistema, pagal kurią PSŠ ir prekybos vietoms, kurioms suteiktas leidimas pagal užsienio jurisdikcijose taikomą tvarką, sąžiningomis, pagrįstomis ir nediskriminacinėmis sąlygomis suteikiama prieiga prie:
a)
atitinkamų kainų bei duomenų srautų ir informacijos apie lyginamųjų indeksų struktūrą, rengimo metodiką ir kainų nustatymą tarpuskaitos ir prekybos tikslais; ir
b)
licencijų,
iš asmenų, turinčių toje trečiojoje valstybėje nustatytų lyginamųjų indeksų nuosavybės teises.
3. Komisija pagal 51 straipsnyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą gali priimti sprendimus, kuriais nustato, kad pagal trečiosios valstybės teisinę ir priežiūros sistemą užtikrinama, jog toje trečiojoje valstybėje turinti leidimą prekybos vieta ir PSŠ atitiktų teisiškai privalomus reikalavimus, kurie yra lygiaverčiai šio straipsnio 2 dalies reikalavimams ir kurių laikymasis ir taikymas toje trečiojoje valstybėje yra veiksmingai prižiūrimi.
Trečiosios valstybės teisinė ir priežiūros sistema laikoma lygiaverte, kai ji atitinka visas toliau nurodytas sąlygas:
a)
tos trečiosios valstybės prekybos vietoms išduodami leidimai ir nuolat taikomos veiksmingos priežiūros ir vykdymo užtikrinimo priemonės;
b)
pagal ją numatoma veiksminga lygiaverčio PSŠ ir prekybos vietų, kurios pagal užsienyje taikomą tvarką turi teisę gauti prieigą prie toje trečiojoje valstybėje įsisteigusių PSŠ sistemos ir prekybos vietų, leidimų suteikimo sistema;
c)
tos trečiosios valstybės teisinė ir priežiūros sistema užtikrina veiksmingą lygiavertę sistemą, pagal kurią PSŠ ir prekybos vietoms, kurioms suteiktas leidimas pagal užsienio jurisdikcijose taikomą tvarką, sąžiningomis, pagrįstomis ir nediskriminacinėmis sąlygomis suteikiama prieiga prie:
i)
susijusių kainų bei duomenų srautų ir informacijos apie lyginamųjų indeksų struktūrą, rengimo metodiką ir kainų nustatymą tarpuskaitos ir prekybos tikslais; ir
ii)
licencijų,
iš asmenų, turinčių toje trečiojoje valstybėje nustatytų lyginamųjų indeksų nuosavybės teises.
VII ANTRAŠTINĖ DALIS
SU PRODUKTAIS SUSIJUSIŲ INTERVENCINIŲ PRIEMONIŲ IR POZICIJŲ PRIEŽIŪROS PRIEMONĖS
1 SKYRIUS
Su produktais susijusios stebėsenos ir intervencinės priemonės
39 straipsnis
Rinkos stebėsena
1. Vadovaudamasi Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 9 straipsnio 2 dalimi, EVPRI stebi finansinių priemonių, kurios pateikiamos rinkai, platinamos arba parduodamos Sąjungoje, rinką.
2. Vadovaudamasi Reglamento (ES) Nr. 1093/2010 9 straipsnio 2 dalimi, EBI stebi struktūrizuotų indėlių, kurie pateikiami rinkai, platinami arba parduodami Sąjungoje, rinką.
3. Kompetentingos institucijos stebi finansinių priemonių ir struktūrizuotų indėlių, kurie pateikiami rinkai, platinami arba parduodami atitinkamos valstybės narės teritorijoje arba iš jos teritorijos, rinką.
40 straipsnis
EVPRI laikinų intervencinių priemonių taikymo įgaliojimai
1. Kai tenkinamos 2 ir 3 dalyse nustatytos sąlygos, EVPRI gali, vadovaudamasi Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 9 straipsnio 5 dalimi, Sąjungoje laikinai uždrausti arba apriboti:
a)
tam tikrų finansinių priemonių arba tam tikrų konkrečių ypatybių turinčių finansinių priemonių rinkodarą, platinimą arba pardavimą; arba
b)
tam tikros rūšies finansinę veiklą ar praktiką.
Draudimas arba apribojimas taikomas EVPRI nurodytomis aplinkybėmis arba taikant jos nurodytas išimtis.
2. EVPRI priima sprendimą pagal 1 dalį tik jeigu įvykdomos visos šios sąlygos:
a)
siūlomais veiksmais siekiama pašalinti didelę su investuotojų apsauga susijusią problemą arba grėsmę, iškilusią tvarkingam finansų rinkų arba biržos prekių rinkų veikimui ir vientisumui arba visos finansų sistemos ar jos dalies stabilumui Sąjungoje;
b)
ši grėsmė Sąjungos teisėje nustatytais ir atitinkamai finansinei priemonei ar veiklai taikytinais reikalavimais nepašalinama;
c)
kompetentinga (-os) institucija (-os) nesiėmė veiksmų šiai grėsmei pašalinti arba veiksmai, kurių imtasi, buvo nepakankamai veiksmingi.
Jei tenkinamos pirmoje pastraipoje nustatytos sąlygos, EVPRI, vadovaudamasi atsargumo principu, gali taikyti 1 dalyje nurodytą draudimą arba apribojimą prieš finansinės priemonės pateikimą į rinką, išplatinimą arba pardavimą klientams.
3. Imdamasi veiksmų pagal šį straipsnį EVPRI užtikrina, kad tie veiksmai:
a)
neturėtų neigiamo poveikio finansų rinkų veiksmingumui ir investuotojams, kuris nusvertų tų veiksmų naudą;
b)
nesukeltų reguliacinio arbitražo rizikos; ir
c)
būtų vykdomi pasikonsultavus su viešosiomis įstaigomis, kompetentingomis už fizinių žemės ūkio rinkų priežiūrą, administravimą ir reguliavimą pagal Reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, kai priemonė yra susijusi su žemės ūkio biržos prekių išvestinėmis finansinėmis priemonėmis.
Kai kompetentinga (-os) institucija (-os) imasi priemonės pagal 42 straipsnį, EVPRI gali imtis bet kokių 1 dalyje nurodytų priemonių, nepateikusi 43 straipsnyje numatytos nuomonės.
4. Prieš priimdama sprendimą imtis veiksmų pagal šį straipsnį, EVPRI informuoja kompetentingas institucijas apie siūlomą veiksmą.
5. EVPRI skelbia pranešimą apie sprendimą imtis veiksmų pagal šį straipsnį interneto svetainėje. Pranešime pateikiama išsami informacija apie draudimą ar apribojimą ir nurodomas laikas, kada, paskelbus pranešimą, šios priemonės įsigalios. Draudimas ir apribojimas taikomi tik veiksmams, kurių imtasi priemonėms įsigaliojus.
6. EVPRI periodiškai, bet ne rečiau kaip kartą per tris mėnesius, peržiūri pagal 1 dalį nustatytą draudimą ar apribojimą. Jeigu praėjus tam trijų mėnesių laikotarpiui šis draudimas ar apribojimas neatnaujinamas, jo galiojimo laikas baigiasi.
7. Veiksmai, kurių EVPRI ėmėsi pagal šį straipsnį turi viršesnę galią nei veiksmai, kurių anksčiau ėmėsi kompetentinga institucija.
8. Komisija pagal 50 straipsnį priima deleguotuosius aktus, kuriais nustatomi kriterijai ir veiksniai, į kuriuos EVPRI turi atsižvelgti nustatydama, kada kyla didelė problema dėl investuotojų apsaugos arba grėsmė tvarkingam finansų arba prekių rinkų veikimui bei vientisumui, arba visos Sąjungos finansų sistemos ar jos dalies stabilumui, kaip nurodyta 2 dalies a punkte.
Tie kriterijai ir veiksniai apima:
a)
finansinės priemonės sudėtingumo laipsnį ir sąsają su klientų, kuriems ji yra pateikiama į rinką ir parduodama, tipu;
b)
finansinių priemonių emisijos dydį arba nominaliąją vertę;
c)
finansinės priemonės, veiklos arba praktikos novatoriškumo laipsnį;
d)
finansinės priemonės arba praktikos sukuriamą sverto poveikį.
41 straipsnis
EBI laikinų intervencinių priemonių taikymo įgaliojimai
1. Kai tenkinamos 2 ir 3 dalyse nustatytos sąlygos, EBI gali, vadovaudamasi Reglamento (ES) Nr. 1093/2010 9 straipsnio 5 dalimi, Sąjungoje laikinai uždrausti arba apriboti:
a)
tam tikrų struktūrizuotų indėlių arba tam tikrų konkrečių ypatybių turinčių struktūrizuotų indėlių rinkodarą, platinimą arba pardavimą; arba
b)
tam tikros rūšies finansinę veiklą ar praktiką.
Draudimas arba apribojimas taikomas EBI nurodytomis aplinkybėmis arba taikant jos nurodytas išimtis.
2. EBI priima sprendimą pagal 1 dalį tik tuo atveju, jei įvykdomos visos šios sąlygos:
a)
siūlomais veiksmais siekiama pašalinti su investuotojų apsauga arba tvarkingu finansų rinkų veikimu ir vientisumu arba visos finansų sistemos ar jos dalies stabilumu susijusią Sąjungoje iškilusią didelę problemą ar didelę grėsmę;
b)
ši grėsmė Sąjungos teisėje nustatytais ir atitinkamam struktūrizuotam indėliui ar veiklai taikytinais reikalavimais nepašalinama;
c)
kompetentinga (-os) institucija (-os) nesiėmė veiksmų šiai grėsmei pašalinti arba veiksmai, kurių imtasi, buvo nepakankamai veiksmingi.
Kai įvykdomos pirmoje pastraipoje nustatytos sąlygos, EBI, vadovaudamasi atsargumo principu, gali taikyti 1 dalyje nurodytą draudimą arba apribojimą prieš struktūrizuoto indėlio pateikimą į rinką, išplatinimą arba pardavimą klientams.
3. Imdamasi šiame straipsnyje numatytų veiksmų, EBI užtikrina, jog tie veiksmai:
a)
neturėtų neigiamo poveikio finansų rinkų veiksmingumui ir investuotojams, kuris nusvertų tų veiksmų naudą;
b)
nesukeltų reguliacinio arbitražo rizikos.
Kai kompetentinga (-os) institucija (-os) imasi priemonės pagal 42 straipsnį, EBI gali imtis bet kokių 1 dalyje nurodytų priemonių, nepateikusi 43 straipsnyje numatytos nuomonės.
4. Prieš priimdama sprendimą imtis veiksmų pagal šį straipsnį, EBI informuoja kompetentingas institucijas apie siūlomą veiksmą.
5. EBI skelbia pranešimą apie sprendimą imtis veiksmų pagal šį straipsnį interneto svetainėje. Pranešime pateikiama išsami informacija apie draudimą ar apribojimą ir nurodomas laikas, kada, paskelbus pranešimą, šios priemonės įsigalios. Draudimas ir apribojimas taikomi tik veiksmams, kurių imtasi priemonėms įsigaliojus.
6. EBI periodiškai, bet ne rečiau kaip kartą per tris mėnesius, peržiūri pagal 1 dalį nustatytą draudimą ar apribojimą. Jeigu praėjus tam trijų mėnesių laikotarpiui šis draudimas ar apribojimas neatnaujinamas, jo galiojimo laikas baigiasi.
7. Veiksmai, kurių EBI ėmėsi pagal šį straipsnį turi viršesnę galią, nei veiksmai, kurių anksčiau ėmėsi kompetentinga institucija.
8. Komisija pagal 50 straipsnį priima deleguotuosius aktus, kuriais nustatomi kriterijai ir veiksniai, į kuriuos EBI turi atsižvelgti nustatydama, kada kyla didelė problema dėl investuotojų apsaugos arba grėsmė tvarkingam finansų rinkų veikimui bei vientisumui ir visos Sąjungos finansų sistemos ar jos dalies stabilumui, kaip nurodyta 2 dalies a punkte.
Tie kriterijai ir veiksniai apima:
a)
struktūrizuoto indėlio sudėtingumo laipsnį ir sąsajas su klientų, kuriems jis yra pateikiamas į rinką ir parduodamas, tipu;
b)
struktūrizuotų indėlių emisijos dydį arba nominaliąją vertę;
c)
struktūrizuoto indėlio, veiklos arba praktikos novatoriškumo laipsnį;
d)
produkto arba struktūrizuoto indėlio sukuriamas sverto poveikį.
42 straipsnis
Su produktais susijusios kompetentingų institucijų taikomos intervencinės priemonės
1. Kompetentinga institucija gali uždrausti arba apriboti:
a)
tam tikrų finansinių priemonių arba struktūrizuotų indėlių ar tam tikrų konkrečių ypatybių turinčių finansinių priemonių arba struktūrizuotų indėlių rinkodarą, platinimą arba pardavimą; arba
b)
tam tikros rūšies finansinę veiklą ar praktiką.
2. Kompetentinga institucija gali imtis 1 dalyje nurodytų veiksmų, pagrįstai įsitikinusi, kad:
a)
arba
i)
finansinė priemonė, struktūrizuotas indėlis arba veikla ar praktika kelia didelį rūpestį dėl investuotojų apsaugos arba dėl jų iškilo grėsmė tvarkingam finansų arba prekių rinkų veikimui ir vientisumui arba visos finansų sistemos ar jos dalies stabilumui bent vienoje valstybėje narėje; arba
ii)
išvestinė finansinė priemonė turi neigiamą poveikį kainų formavimosi mechanizmui pagrindinėje rinkoje;
b)
esamų Sąjungos teisės aktuose nustatytų ir atitinkamai finansinei priemonei, struktūrizuotam indėliui ar veiklai ar praktikai taikytinų reikalavimų nepakanka a punkte nurodytai rizikai pašalinti, ir to nepavyktų padaryti griežtesnėmis priežiūros ir esamų reikalavimų vykdymo užtikrinimo priemonėmis;
c)
atsižvelgiant į nustatytos rizikos pobūdį, investuotojų ar susijusių rinkos dalyvių patyrimo lygį ir galimą veiksmų poveikį investuotojams ir rinkos dalyviams, kurie gali prekybą finansine priemone, struktūrizuotu indėliu ar finansinę veiklą ar praktiką sustabdyti, jomis pasinaudoti arba gauti iš jų naudos, veiksmai, kurių ketinama imtis, yra proporcingi;
d)
kompetentinga institucija tinkamai pasitarė su kitų valstybių narių, kurios gali labai nukentėti nuo šių veiksmų, kompetentingomis institucijomis;
e)
šie veiksmai neturi diskriminacinio poveikio iš kitos valstybės narės teikiamoms paslaugoms ar veiklai; ir
f)
ji tinkamai konsultavosi su viešosiomis įstaigomis, kurios yra kompetentingos fizinių žemės ūkio rinkų priežiūros, administravimo ir reguliavimo srityje, kaip tai numatyta Reglamente (EB) Nr. 1234/2007, kai finansinė priemonė arba veikla, arba praktika kelia didelę grėsmę tvarkingam fizinės žemės ūkio rinkos veikimui ir vientisumui.
Jei įvykdomos pirmoje pastraipoje nustatytos sąlygos, kompetentinga institucija, vadovaudamasi atsargumo principu, gali nustatyti 1 dalyje nurodytą draudimą arba apribojimą prieš finansinės priemonės arba struktūrizuoto indėlio pateikimą į rinką, išplatinimą arba pardavimą klientams.
Draudimas arba apribojimas taikomas kompetentingos institucijos nurodytomis aplinkybėmis arba taikant jos nurodytas išimtis.
3. Kompetentinga institucija nenustato šiame straipsnyje numatyto draudimo ar apribojimo tol, kol, likus ne mažiau kaip mėnesiui iki numatomos priemonės įsigaliojimo, raštu ar kitomis priemonėmis, dėl kurių tarpusavyje susitarė institucijos, neinformuos visų kitų susijusių kompetentingų institucijų ir EVPRI apie:
a)
finansinę priemonę arba veiklą ar praktiką, su kuriomis yra susiję siūlomi veiksmai;
b)
siūlomo draudimo ar apribojimo esmę ir kada jie turėtų įsigalioti; ir
c)
įrodymus, kuriais kompetentinga institucija pagrindė savo sprendimą ir kurie patvirtina, kad kiekviena 2 dalyje nurodyta sąlyga yra tenkinama.
4. Išimtiniais atvejais, kai, kompetentingos institucijos manymu, reikia imtis skubių veiksmų pagal šį straipsnį, kad būtų išvengta žalos, kurią gali padaryti 1 dalyje nurodytos finansinės priemonės, struktūrizuoti indėliai, praktika arba veikla, kompetentinga institucija gali laikinai imtis veiksmų, ne mažiau kaip prieš 24 val. iki numatomo priemonės įsigaliojimo raštu pateikusi pranešimą visoms kitoms kompetentingoms institucijoms ir EVPRI, arba, struktūrizuotų indėlių atveju, EBI, jei tenkinami visi šiame straipsnyje nustatyti kriterijai ir jei, be to, aiškiai nustatyta, kad pranešus prieš vieną mėnesį nebūtų atitinkamai sprendžiama konkreti problema arba įveikta grėsmė. Kompetentinga institucija nesiima laikinų veiksmų ilgesniam nei trys mėnesiai laikotarpiui.
5. Kompetentinga institucija skelbia pranešimą apie sprendimą pradėti taikyti 1 dalyje nurodytą draudimą ar apribojimą interneto svetainėje. Pranešime pateikiama išsami informacija apie draudimą ar apribojimą ir nurodomas laikas, kada, paskelbus pranešimą, jie įsigalios, taip pat įrodymai, kurie patvirtina, kad kiekviena 2 dalyje nurodyta sąlyga yra tenkinama. Draudimas ar apribojimas taikomas tik veiksmams, kurių imtasi po pranešimo paskelbimo.
6. Kompetentinga institucija atšaukia draudimą arba apribojimą, jeigu nebetaikomos 2 dalyje nurodytos sąlygos.
7. Komisija pagal 50 straipsnį priima deleguotuosius aktus, kuriais nustatomi kriterijai ir veiksniai, į kuriuos turi atsižvelgti kompetentingos institucijos, vertindamos, kada kyla didelė problema dėl investuotojų apsaugos arba grėsmė tvarkingam finansų arba prekių rinkų veikimui bei vientisumui ir bent vienos valstybės narės finansų sistemos stabilumui, kaip nurodyta 2 dalies a punkte.
Tie kriterijai ir veiksniai apima:
a)
finansinės priemonės arba struktūrizuoto indėlio sudėtingumo laipsnį ir sąsajas su klientų, kuriems jie yra pateikiami į rinką, platinami ir parduodami, tipu;
b)
finansinės priemonės arba struktūrizuoto indėlio, veiklos arba praktikos novatoriškumo laipsnį
c)
finansinės priemonės arba struktūrizuoto indėlio ar praktikos sukuriamą sverto poveikį;
d)
finansų rinkų arba prekių rinkų tvarkingo veikimo ir jų vientisumo požiūriu - finansinių priemonių arba struktūrizuotų indėlių emisijos dydį arba nominaliąją vertę.
43 straipsnis
EVPRI ir EBI vykdomas koordinavimas
1. EVPRI arba, struktūrizuotų indėlių atveju, EBI padeda kompetentingoms institucijoms įgyvendinti veiksmus, kurių jos ėmėsi pagal 42 straipsnį, ir koordinuoja su tuo susijusią jų veiklą. Visų pirma EVPRI arba, struktūrizuotų indėlių atveju, EBI užtikrina, kad veiksmai, kurių kompetentinga institucija imasi, būtų pagrįsti ir proporcingi ir kad prireikus kompetentingos institucijos vadovautųsi nuosekliu požiūriu.
2. Gavusi 42 straipsnyje numatytą pranešimą apie veiksmus, kurių ketinama imtis pagal tą straipsnį, EVPRI arba, struktūrizuotų indėlių atveju, EBI priima nuomonę dėl draudimo ar apribojimo pagrįstumo ir proporcingumo. Jeigu, EVPRI arba, struktūrizuotų indėlių atveju, EBI manymu, priemonė, kurios kitos kompetentingos institucijos ketina imtis, yra būtina kilusiai rizikai pašalinti, ji tai nurodo savo nuomonėje. Nuomonė skelbiama EVPRI arba, struktūrizuotų indėlių atveju, EBI interneto svetainėje.
3. Kai kompetentinga institucija siūlo imtis arba imasi veiksmų, prieštaraujančių pagal 2 dalį EVPRI arba EBI priimtai nuomonei, arba, prieštaraudama tai nuomonei, atsisako imtis veiksmų, ji nedelsdama interneto svetainėje paskelbia pranešimą, kuriame išsamiai paaiškina tokio sprendimo priežastis.
2 SKYRIUS
Pozicijos
44 straipsnis
EVPRI koordinuojamos nacionalinės pozicijų valdymo priemonės ir pozicijų apribojimai
1. EVPRI padeda kompetentingoms institucijoms įgyvendinti priemones, kurių jos ėmėsi vadovaudamosi Direktyvos 2014/65/ES 69 straipsnio 2 dalies o ir punktais, ir koordinuoja su tuo susijusią jų veiklą. Visų pirma EVPRI užtikrina, kad kompetentingos institucijos vadovautųsi nuosekliu požiūriu, kada reikėtų naudotis tais įgaliojimais, koks turėtų būti nustatomų priemonių pobūdis ir apimtis, taip pat kokia turėtų būti priemonių taikymo trukmė ir tolesni veiksmai.
2. Gavusi pranešimą apie priemones, kurios pradėtos taikyti pagal Direktyvos 2014/65/ES 79 straipsnio 5 dalį, EVPRI užregistruoja priemonę ir jos taikymo priežastis. Direktyvos 2014/65/ES 69 straipsnio 2 dalies o arba p punkte numatytoms priemonėms EVPRI sukuria ir interneto svetainėje skelbia duomenų bazę su glausta informacija apie galiojančias priemones, įskaitant duomenis apie susijusį asmenį, taikytinas finansines priemones, asmens bet kuriuo metu turimų pozicijų apribojimus, atleidimo nuo tokių priemonių laikantis Direktyvos 2014/65/ES 57 straipsnyje nustatytos tvarkos atvejus ir tokio sprendimo priežastis.
45 straipsnis
Su pozicijų valdymu susiję EVPRI įgaliojimai
1. Jei tenkinamos abi 2 dalies sąlygos, remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 9 straipsnio 5 dalimi, EVPRI imasi vienos arba daugiau iš šių priemonių:
a)
prašo bet kurio asmens suteikti visą su išvestinės finansinės priemonės pozicijos ar rizikos dydžiu ir tikslu susijusią informaciją;
b)
išanalizavusi pagal a punktą gautą informaciją, prašo, kad tas asmuo sumažintų pozicijos ar rizikos dydį ar juos panaikintų pagal 10 dalies b punkte nurodytą deleguotąjį aktą;
c)
taiko kraštutinę priemonę - apriboja asmens galimybę sudaryti biržos prekių išvestinių finansinių priemonių sandorį.
2. EVPRI priima sprendimą pagal 1 dalį tik jeigu įvykdomos abi šios sąlygos:
a)
taikant 1 dalyje išvardytas priemones, galima pašalinti tvarkingam finansų rinkų veikimui ir jų vientisumui kylančią grėsmę, įskaitant biržos prekių išvestinių finansinių priemonių rinkas, remiantis Direktyvos 2014/65/ES 57 straipsnio 1 dalyje išvardytais tikslais, ir įskaitant grėsmę, susijusią su susitarimais dėl fizinių biržos prekių pristatymo, arba grėsmę visos Sąjungos finansų sistemos ar jos dalies stabilumui;
b)
kompetentinga (-os) institucija (-os) nesiėmė priemonių šiai grėsmei pašalinti arba priemonės, kurių imtasi, buvo nepakankamai veiksmingos.
EVPRI atlieka šios dalies pirmos pastraipos a ir b punktuose nurodytų sąlygų įvykdymo vertinimą pagal šio straipsnio 10 dalies a punkte nurodytame deleguotajame akte numatytus kriterijus ir veiksnius.
3. Imdamasi 1 dalyje nurodytų priemonių, EVPRI užtikrina, kad:
a)
priemone būtų sėkmingai pašalinta grėsmė tvarkingam finansų rinkų veikimui ir vientisumui, įskaitant biržos prekių išvestinių finansinių priemonių rinkas, remiantis Direktyvos 2014/65/ES 57 straipsnio 1 dalyje išvardytais tikslais, įskaitant grėsmę, susijusią su susitarimų dėl fizinių biržos prekių pristatymu, arba grėsmę visos Sąjungos finansų sistemos ar jos dalies stabilumui, arba ją taikant labai pagerėtų kompetentingų institucijų gebėjimas stebėti grėsmę, įvertinant ją pagal kriterijus ir veiksnius, numatytus šio straipsnio 10 dalies a punkte nurodytame deleguotajame akte;
b)
priemonė nesukeltų reguliacinio arbitražo rizikos, kuri vertinant pagal šio straipsnio 10 dalies c punktą;
c)
priemonė neturėtų jokio toliau nurodyto neigiamo poveikio finansų rinkų veiksmingumui, kuris nusvertų tos priemonės naudą: nemažintų likvidumo tose rinkose, nevaržytų su ne finansų sandorio šalies komercine veikla tiesiogiai susijusios rizikos mažinimo sąlygų ir nedidintų rinkos dalyvių neužtikrintumo.
Prieš pradėdama taikyti bet kokias su didmeniniais energetikos produktais susijusias priemones, EVPRI konsultuojasi su pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 713/2009 (29) įsteigta Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūra.
Prieš imdamasi bet kokių su žemės ūkio biržos prekių išvestinėmis finansinėmis priemonėmis susijusių priemonių, EVPRI konsultuojasi su viešosiomis įstaigomis, kompetentingomis už fizinių žemės ūkio rinkų priežiūrą, administravimą ir reguliavimą pagal Reglamentą (EB) Nr. 1234/2007.
4. Prieš priimdama sprendimą imtis 1 dalyje nurodytų priemonių ar atnaujinti jų taikymą, EVPRI informuoja susijusias kompetentingas institucijas apie jos siūlomas priemones. 1 dalies a arba b punkte nurodyto prašymo atveju pranešime nurodoma asmens (-ų), kuriam (-iems) tas prašymas skirtas, tapatybė, taip pat išsamūs duomenys apie priemonių taikymą ir tų priemonių taikymo priežastys. Jei taikoma 1 dalies c punkte nurodyta priemonė, pranešime pateikiami duomenys apie susijusį asmenį, taikytinas finansines priemones, atitinkamas kiekybines priemones, kaip antai didžiausią pozicijos dydį, kurį susijęs asmuo gali turėti, ir tų priemonių taikymo priežastys.
5. Pranešimas skelbiamas likus ne mažiau kaip 24 valandoms iki numatomo priemonės įsigaliojimo arba galiojimo atnaujinimo. Išimtinėmis aplinkybėmis EVPRI gali paskelbti pranešimą likus mažiau nei 24 valandoms iki numatomo priemonės įsigaliojimo, jeigu pranešti prieš 24 valandas yra neįmanoma.
6. Visus pranešimus apie sprendimą taikyti arba atnaujinti 1 dalies c punkte nurodytą priemonę EVPRI skelbia interneto svetainėje. Pranešime pateikiami duomenys apie susijusį asmenį, taikytinas finansines priemones, atitinkamas kiekybines priemones, kaip antai didžiausią pozicijos dydį, kurį susijęs asmuo gali turėti, ir jų taikymo priežastys.
7. 1 dalies c punkte nurodyta priemonė įsigalioja paskelbus pranešimą arba nuo pranešime nurodytos datos, po pranešimo paskelbimo, ir taikoma tik sandoriams, sudaromiems po priemonės įsigaliojimo.
8. EVPRI periodiškai, bet ne rečiau kaip kartą per tris mėnesius, peržiūri 1 dalies c punkte nurodytas priemones. Jeigu praėjus tam trijų mėnesių laikotarpiui priemonės galiojimas neatnaujinamas, jos galiojimo laikas savaime baigiasi. 2-8 dalys taip pat taikomos priemonių galiojimo atnaujinimui.
9. Priemonė, kurią EVPRI patvirtino pagal šį straipsnį turi viršesnę galią nei priemonė, kurios vadovaudamasi Direktyvos 2014/65/ES 69 straipsnio 2 dalies o arba p punktais anksčiau ėmėsi kompetentinga institucija.
10. Komisija pagal 50 straipsnį priima deleguotuosius aktus, kuriais nustatomi kriterijai ir veiksniai, siekiant nustatyti:
a)
grėsmės tvarkingam finansų rinkų veikimui ir vientisumui buvimą, įskaitant biržos prekių išvestinių finansinių priemonių rinkas, remiantis Direktyvos 2014/65/ES 57 straipsnio 1 dalyje išvardytais tikslais, ir įskaitant grėsmę, susijusią su susitarimais dėl fizinių biržos prekių pristatymo, ir grėsmę visos Sąjungos finansų sistemos ar jos dalies stabilumui, kaip nurodyta 2 dalies a punkte, atsižvelgiant į tai, kokiu laipsniu naudojamos pozicijos siekiant apdrausti fizinių prekių pristatymo arba prekių sandorių pozicijas ir kokiu laipsniu kainos pagrindinėse rinkose nustatomos pagal biržos prekių išvestinių finansinių priemonių kainas;
b)
atitinkamą šio straipsnio 1 dalies b punkte nurodytos išvestinės finansinės priemonės pozicijos ar rizikos sumažinimą;
c)
atvejus, kai gali kilti šio straipsnio 3 dalies b punkte nurodyta reguliacinio arbitražo rizika.
Nustatant tuos kriterijus ir veiksnius atsižvelgiama į techninių reguliavimo standartus, nurodytus Direktyvos 2014/65/ES 57 straipsnio 3 dalyje, ir skirtingai vertinamos aplinkybės, kuriomis EVPRI imasi veiksmų dėl kompetentingos institucijos neveikimo, ir aplinkybės, kuriomis EVPRI reaguoja į papildomą riziką, kurios kompetentinga institucija negali tinkamai pašalinti pagal Direktyvos 2014/65/ES 69 straipsnio 2 dalies j arba o punktą.
VIII ANTRAŠTINĖ DALIS
TREČIŲJŲ VALSTYBIŲ ĮMONIŲ PASLAUGŲ TEIKIMAS IR VEIKLOS VYKDYMAS PAGAL SPRENDIMĄ DĖL LYGIAVERTIŠKUMO ĮSTEIGUS FILIALĄ ARBA JO NEĮSTEIGUS
46 straipsnis
Bendrosios nuostatos
1. Trečiosios valstybės įmonė gali teikti investicines paslaugas ar vykdyti investicinę veiklą, teikdama papildomas paslaugas arba jų neteikdama, tinkamoms sandorio šalims ir profesionaliems klientams, apibrėžtiems Direktyvos 2014/65/ES II priedo I skirsnyje, įsisteigusiems visoje Sąjungoje, neįsteigdama filialo, kai ji įregistruota trečiųjų valstybių įmonių registre, kurį vadovaudamasi 47 straipsniu tvarko EVPRI.
2. EVPRI pagal 1 dalį įregistruoja trečiosios valstybės įmonę, kuri pateikė investicinių paslaugų ir veiklos teikimo visoje Sąjungoje paraišką, tik kai įvykdomos šios sąlygos:
a)
Komisija priėmė sprendimą pagal 47 straipsnio 1 dalį;
b)
jurisdikcijoje, kurioje įsteigta pagrindinė įmonės buveinė, jai išduotas leidimas teikti investicines paslaugas ar vykdyti veiklą, kurią ketinama vykdyti ar teikti Sąjungoje, ir atliekama veiksminga jos priežiūra bei užtikrinamas reikalavimų vykdymas, garantuojant visapusišką toje trečiojoje valstybėje taikomų reikalavimų laikymąsi;
c)
parengti bendradarbiavimo susitarimai vadovaujantis 47 straipsnio 2 dalimi.
3. Kai trečiosios valstybės įmonė įregistruota laikantis šio straipsnio reikalavimų, valstybės narės nenustato papildomų reikalavimų trečiosios valstybės įmonei Direktyvoje 2014/65/ES arba šiame reglamente reglamentuojamais klausimais ir netaiko trečiųjų valstybių įmonėms palankesnių sąlygų nei Sąjungos įmonėms.
4. Trečiosios valstybės įmonė, nurodyta 1 dalyje, pateikia savo paraišką EVPRI po to, kai Komisija priima 47 straipsnyje nurodytą sprendimą, kuriuo nustatoma, kad trečiosios valstybės, kurioje trečiosios valstybės įmonei išduotas leidimas, teisinė ir priežiūros sistema atitinka reikalavimus, apibūdintus 47 straipsnio 1 dalyje.
Paraišką teikianti trečiosios valstybės įmonė pateikia EVPRI visą informaciją, kurios reikia jai įregistruoti. Per 30 darbo dienų nuo paraiškos gavimo dienos, EVPRI įvertina, ar paraiška yra išsami. Jei paraiška nėra išsami, EVPRI nustato galutinį terminą, iki kurio paraišką teikianti trečiosios valstybės įmonė turi pateikti papildomą informaciją.
Sprendimas dėl įregistravimo priimamas remiantis sąlygomis, nustatytomis 2 dalyje.
Per 180 darbo dienų nuo galutinės paraiškos pateikimo dienos EVPRI raštu praneša parašką pateikusiai trečiosios valstybės įmonei, ar ji įregistruota, ar ne, kartu pateikdama išsamiai pagrįstą paaiškinimą.
Nesant Komisijos sprendimo pagal 47 straipsnio 1 dalį arba kai toks sprendimas nebegalioja, valstybės narės gali leisti trečiųjų valstybių įmonėms teikti jų teritorijoje investicines paslaugas ir vykdyti investicinę veiklą bei teikti papildomas paslaugas tinkamoms sandorio šalims ir profesionaliems klientams, apibrėžtiems Direktyvos 2014/65/ES II priedo I skirsnyje, jų teritorijoje pagal nacionalinę tvarką.
5. Trečiųjų valstybių įmonės, teikiančios paslaugas pagal šį straipsnį, prieš pradėdamos teikti investicines paslaugas praneša Sąjungoje įsisteigusiems klientams, kad joms neleidžiama teikti paslaugų klientams, kurie nėra tinkamos sandorio šalys, ir profesionaliems klientams, apibrėžtiems Direktyvos 2014/65/ES II priedo I skirsnyje, ir kad Sąjungoje nevykdoma jų priežiūra. Jos nurodo kompetentingos institucijos, atsakingos už priežiūrą trečiojoje valstybėje, pavadinimą ir adresą.
Pirmoje pastraipoje nurodyta informacija aiškiai išdėstoma raštu.
Valstybės narės užtikrina, kad tuo atveju, kai tinkama sandorio šalis ar profesionalus klientas, kaip apibrėžta Direktyvos 2014/65/ES II priedo I skirsnyje, įsisteigęs ar esantis Sąjungoje savo išimtine iniciatyva inicijuoja, kad trečiosios valstybės įmonė teiktų investicines paslaugas ar vykdytų veiklą, šis straipsnis būtų netaikomas toms trečiosios valstybės įmonės šiam asmeniui teikiamoms paslaugoms ar vykdomai veiklai, įskaitant santykius, konkrečiai susijusius su tų paslaugų teikimu ar veiklos vykdymu. Tokių klientų iniciatyva nesuteikia trečiosios šalies įmonei teisės tam asmeniui siūlyti naujų kategorijų produktų ar investicinių paslaugų.
6. Trečiųjų valstybių įmonės, teikiančios paslaugas ar vykdančios veiklą pagal šį straipsnį, prieš pradėdamos teikti bet kokias paslaugas Sąjungoje įsisteigusiems klientams ar vykdyti kokią nors veiklą, siūlo ginčus dėl šių paslaugų ar veiklos priskirti valstybės narės teismo ar arbitražo jurisdikcijai.
7. EVPRI parengia techninių reguliavimo standartų projektus, kuriuose nurodoma informacija, kurią paraišką teikianti trečiosios valstybės įmonė pagal 4 dalį pateikia EVPRI savo įregistravimo paraiškoje, ir informacijos, kuri turi būti pateikta pagal 5 dalį, forma.
EVPRI tuos techninių reguliavimo standartų projektus Komisijai pateikia ne vėliau kaip 2015 m. liepos 3 d.
Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10-14 straipsnius.
47 straipsnis
Sprendimas dėl lygiavertiškumo
1. Komisija, laikydamasi 51 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros, gali priimti sprendimą dėl trečiosios valstybės, kuriame nurodoma, kad tos trečiosios valstybės teisine ir priežiūros sistemomis užtikrinama, jog įmonė, kuriai toje trečiojoje valstybėje išduotas leidimas, atitiktų teisiškai privalomus rizikos ribojimo ir verslo etikos reikalavimus, kurių poveikis lygiavertis reikalavimų, nustatytų šiame reglamente, Direktyvoje 2013/36/ES ir Direktyvoje 2014/65/ES bei pagal šį reglamentą ir tas direktyvas priimtose įgyvendinimo priemonėse, poveikiui, taip pat jog pagal tos trečiosios valstybės teisinę sistemą investicinėms įmonėms, kurioms išduotas leidimas pagal trečiosiose šalyse galiojančią teisinę tvarką, numatoma veiksminga lygiavertė pripažinimo sistema.
Trečiosios valstybės rizikos ribojimo ir verslo etikos reguliavimo sistema gali būti laikoma darančia lygiavertį poveikį, kai ta sistema atitinka šias sąlygas:
a)
toje trečiojoje valstybėje investicines paslaugas teikiančioms ir tokią veiklą vykdančioms įmonėms išduotas leidimas ir nuolat vykdoma veiksminga jų priežiūra ir užtikrinamas reikalavimų vykdymas;
b)
toje trečiojoje valstybėje investicines paslaugas teikiančioms ir tokią veiklą vykdančioms įmonėms keliami pakankami kapitalo reikalavimai ir atitinkami reikalavimai, taikomi jų akcininkams ir valdymo organo nariams;
c)
investicines paslaugas teikiančioms ir tokią veiklą vykdančioms įmonėms taikomi tinkami organizaciniai reikalavimai vidaus kontrolės funkcijų srityje;
d)
investicines paslaugas teikiančioms ir tokią veiklą vykdančioms įmonėms taikomos tinkamos verslo etikos taisyklės;
e)
ja užtikrinamas rinkos skaidrumas ir vientisumas, užkertant kelią piktnaudžiavimui rinka - prekybai vertybiniais popieriais, pasinaudojant viešai neatskleista informacija, ir manipuliavimui rinka.
2. EVPRI sudaro bendradarbiavimo susitarimus su atitinkamomis trečiųjų valstybių, kurių teisinės ir priežiūros sistemos pripažintos visiškai lygiavertėmis pagal 1 dalį, kompetentingomis institucijomis. Tokiuose susitarimuose nurodoma bent:
a)
EVPRI ir susijusių trečiųjų valstybių kompetentingų institucijų keitimosi informacija mechanizmas, įskaitant galimybę gauti visą informaciją, kurios reikalauja EVPRI, susijusią su ne Sąjungos įmonėmis, kurioms išduotas leidimas trečiosiose valstybėse;
b)
skubaus pranešimo EVPRI mechanizmas, kai trečiosios valstybės kompetentinga institucija nustato, kad trečiosios valstybės įmonė, kurią ji prižiūri ir kurią EVPRI įregistravo 48 straipsnyje numatytame registre, pažeidžia jai išduoto leidimo sąlygas ar kitą teisės aktą, kurio ji privalo laikytis;
c)
procedūros, susijusios su priežiūros veiklos koordinavimu, įskaitant, jei reikia, patikras vietoje.
3. Trečiosios valstybės įmonė, įsteigta valstybėje, kurios teisinė ir priežiūros sistema pripažinta visiškai lygiaverte pagal 1 dalį, ir turinti veiklos leidimą pagal Direktyvos 2014/65/ES 39 straipsnį, gali vykdyti veiklos leidime numatytą veiklą ir teikti paslaugas tinkamoms sandorio šalims ir profesionaliems klientams, apibrėžtiems Direktyvos 2014/65/ES II priedo I skirsnyje, įsisteigusiems kitose Sąjungos valstybėse narėse, neįsteigdama naujų filialų. Tuo tikslu ji laikosi tarpvalstybinio paslaugų teikimo ir veiklos vykdymo informacijos pateikimo reikalavimų, numatytų Direktyvos 2014/65/ES 34 straipsnyje.
Filialą ir toliau prižiūri valstybė narė, kurioje pagal Direktyvos 2014/65/ES 39 straipsnį įsteigtas filialas. Vis dėlto, nedarant poveikio Direktyvoje 2014/65/ES nustatytiems bendradarbiavimo reikalavimams, valstybės narės, kurioje įsteigtas filialas, kompetentinga institucija ir priimančiosios valstybės narės kompetentinga institucija gali sudaryti atitinkamus bendradarbiavimo susitarimus, kad galėtų užtikrinti, jog Sąjungoje investicines paslaugas teikiantis trečiosios valstybės įmonės filialas užtikrintų tinkamo lygio investuotojų apsaugą.
4. Trečiosios valstybės įmonė nebegali naudotis teisėmis pagal 46 straipsnio 1 dalį, jei Komisija, laikydamasi 51 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros, priima sprendimą atšaukti savo pagal šio straipsnio 1 dalį priimtą sprendimą dėl tos trečiosios valstybės.
48 straipsnis
Registras
EVPRI registruoja trečiųjų valstybių įmones, kurioms vadovaujantis 46 straipsniu leidžiama teikti investicines paslaugas ar vykdyti investavimo veiklą Sąjungoje. Registras prieinamas viešai ir jame pateikiama informacija apie paslaugas, kurias trečiosios valstybės įmonėms leista teikti, ar veiklą, kurią joms leista vykdyti, ir nurodoma kompetentinga institucija, atsakinga už jų priežiūrą trečiojoje valstybėje.
49 straipsnis
Registracijos panaikinimas
1. EVPRI panaikina trečiosios valstybės įmonės registraciją pagal 48 straipsnį sukurtame registre, kai:
a)
EVPRI turi svarių dokumentais pagrįstų priežasčių manyti, kad teikdama investicines paslaugas ir vykdydama tokią veiklą Sąjungoje, trečiosios valstybės įmonė veikia taip, kad aiškiai pažeidžiami investuotojų interesai ar trikdomas tinkamas rinkų veikimas; arba
b)
EVPRI turi svarių dokumentais pagrįstų priežasčių manyti, kad teikdama investicines paslaugas ir vykdydama tokią veiklą Sąjungoje, trečiosios valstybės įmonė rimtai pažeidė jai trečiojoje valstybėje taikomas nuostatas, kuriomis remdamasi Komisija priėmė sprendimą pagal 47 straipsnio 1 dalį;
c)
EVPRI perdavė klausimą spręsti trečiosios valstybės kompetentingai institucijai ir ta kompetentinga institucija nesiėmė tinkamų priemonių investuotojams apsaugoti ir tinkamam rinkų veikimui Sąjungoje užtikrinti, arba neįrodė, kad susijusi trečiosios valstybės įmonė atitinka trečiojoje valstybėje jai keliamus reikalavimus; ir
d)
EVPRI trečiosios valstybės kompetentingai institucijai pranešė apie ketinimą panaikinti trečiosios valstybės įmonės registraciją mažiausiai prieš 30 dienų iki panaikinimo.
2. EVPRI nedelsdama praneša Komisijai apie bet kokią pagal 1 dalį priimtą priemonę ir paskelbia priimtą sprendimą interneto svetainėje.
3. Komisija įvertina, ar sąlygos, kurių laikantis buvo priimtas sprendimas pagal 47 straipsnio 1 dalį, ir toliau taikomos susijusiai trečiajai valstybei.
IX ANTRAŠTINĖ DALIS
DELEGUOTIEJI IR ĮGYVENDINIMO AKTAI
1 SKYRIUS
Deleguotieji aktai
50 straipsnis
Įgaliojimų delegavimas
1. Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.
2. 1 straipsnio 9 dalyje, 2 straipsnio 2 dalyje, 13 straipsnio 2 dalyje, 15 straipsnio 5 dalyje, 17 straipsnio 3 dalyje, 19 straipsnio 2 ir 3 dalyse, 31 straipsnio 4 dalyje, 40 straipsnio 8 dalyje, 41 straipsnio 8 dalyje, 42 straipsnio 7 dalyje, 45 straipsnio 10 dalyje bei 52 straipsnio 10 ir 12 dalyse nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus suteikiami neribotam laikotarpiui nuo 2014 m. liepos 2 d.
3. Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 1 straipsnio 9 dalyje, 2 straipsnio 2 dalyje, 13 straipsnio 2 dalyje, 15 straipsnio 5 dalyje, 17 straipsnio 3 dalyje, 19 straipsnio 2 ir 3 dalyse, 31 straipsnio 4 dalyje, 40 straipsnio 8 dalyje, 41 straipsnio 8 dalyje, 42 straipsnio 7 dalyje, 45 straipsnio 10 dalyje bei 52 straipsnio 10 ir 12 dalyse nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.
4. Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.
5. Pagal 1 straipsnio 9 dalį, 2 straipsnio 2 dalį, 13 straipsnio 2 dalį, 15 straipsnio 5 dalį, 17 straipsnio 3 dalį, 19 straipsnio 2 ir 3 dalis, 31 straipsnio 4 dalį, 40 straipsnio 8 dalį, 41 straipsnio 8 dalį, 42 straipsnio 7 dalį, 45 straipsnio 10 dalį bei 52 straipsnio 10 ir 12 dalis priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per tris mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis gali būti pratęstas trimis mėnesiais.
2 SKYRIUS
Įgyvendinimo aktai
51 straipsnis
Komiteto procedūra
1. Komisijai padeda Europos vertybinių popierių komitetas, įsteigtas pagal Komisijos sprendimą 2001/528/EB (30). Tas komitetas - tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.
2. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.
X ANTRAŠTINĖ DALIS
BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
52 straipsnis
Ataskaitos ir peržiūra
1. Komisija, pasikonsultavusi su EVPRI, ne vėliau kaip 2019 m. kovo 3 d. pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai praktinio 3-13 straipsniuose nustatytų skaidrumo pareigų taikymo poveikio, visų pirma 5 straipsnyje nurodyto apimties viršutinės ribos mechanizmo poveikio, įskaitant tinkamų sandorio šalių ir profesionaliųjų klientų prekybos sąnaudas ir prekybos mažos ir vidutinės kapitalizacijos įmonių akcijomis sąnaudas, taip pat jo veiksmingumo užtikrinant, kad atitinkamų išimčių taikymas nedarytų žalos kainų formavimui, ir atitinkamo sankcijų skyrimo už pažeidimus, susijusius su apimties viršutine riba, mechanizmo veikimo galimybių, taip pat skaidrumo iki sandorio sudarymo pareigos netaikymo pagal 4 straipsnio 2 ir 3 dalis bei 9 straipsnio 2-5 dalis ir tolesnio tos priemonės tinkamumo ataskaitą.
2. 1 dalyje nurodytoje ataskaitoje apibūdinamas pareigos netaikymo pagal 4 straipsnio 1 dalies a punktą ir 4 straipsnio 1 dalies b punkto i papunktį ir apimties viršutinės ribos mechanizmo pagal 5 straipsnį poveikis Europos nuosavo kapitalo rinkoms, visų pirma nurodant:
a)
viešai nematomų pavedimų žurnalo prekybos visoje Europos Sąjungoje pradėjus taikyti šį reglamentą lygį ir tendencijas;
b)
poveikį skaidrumo iki sandorio sudarymo reikalavimus atitinkančiam kotiruotam pirkimo ir pardavimo kainų skirtumui;
c)
poveikį likvidumo dydžiui viešai matomų pavedimų žurnaluose;
d)
poveikį konkurencijai ir investuotojams Sąjungoje;
e)
poveikį prekybai mažos ir vidutinės kapitalizacijos įmonių akcijomis;
f)
tarptautinio lygio pokyčius ir diskusijas su trečiosiomis valstybėmis ir tarptautinėmis organizacijomis.
3. Jei ataskaitoje daroma išvada, kad pareigų netaikymas pagal 4 straipsnio 1 dalies a punktą ir b punkto i papunktį kenkia kainos formavimui arba prekybai mažos ir vidutinės kapitalizacijos įmonių akcijomis, Komisija prireikus teikia pasiūlymus (įskaitant pasiūlymus dėl šio reglamento pakeitimų) dėl tų pareigų netaikymo. Tokiuose pasiūlymuose pateikiamas siūlomų pakeitimų poveikio vertinimas, atsižvelgiama į šio reglamento tikslus bei poveikį, dėl kurio gali sutrikti rinka, ir poveikį konkurencijai, taip pat galimą poveikį investuotojams Sąjungoje.
4. Komisija, pasikonsultavusi su EVPRI, ne vėliau kaip 2019 m. kovo 3 d. pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai 26 straipsnio veikimo, įskaitant tai, ar pranešimų apie sandorius, kuriuos gauna ir kuriais keičiasi kompetentingos institucijos, turinys ir forma suteikia galimybę nevaržomai stebėti investicinių įmonių veiklą pagal 26 straipsnio 1 dalį, ataskaitą. Komisija gali teikti atitinkamus pasiūlymus, įskaitant pasiūlymus dėl galimybės teikti sandorių pranešimus EVPRI nustatytai sistemai, o ne kompetentingoms institucijoms, nes tai suteiktų galimybę susijusioms kompetentingoms institucijoms susipažinti su visa pagal šį straipsnį pateikiama informacija šio reglamento ir Direktyvos 2014/65/ES tikslais ir nustatyti naudojimosi viešai neatskleista informacija ir piktnaudžiavimo rinka atvejus pagal Reglamentą (ES) Nr. 596/2014.
5. Komisija, pasikonsultavusi su EVPRI, ne vėliau kaip 2019 m. kovo 3 d. pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą dėl tinkamų sprendimų siekiant sumažinti rinkos dalyvių informuotumo skirtumus ir priemonių reguliavimo institucijoms geriau stebėti kotiravimą prekybos vietose. Toje ataskaitoje įvertinama bent galimybė sukurti Europos konsoliduotųjų kotiruočių geriausių pasiūlymų ir siūlomųjų kainų sistemą siekiant tų tikslų.
6. Komisija, pasikonsultavusi su EVPRI, ne vėliau kaip 2019 m. kovo 3 d. pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai pažangos perkeliant prekybą standartizuotomis nebiržinėmis išvestinėmis finansinėmis priemonėmis į biržas arba elektronines prekybos platformas ataskaitą pagal 25 ir 28 straipsnius.
7. Komisija, pasikonsultavusi su EVPRI, ne vėliau kaip 2019 m. liepos 3 d. pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai kainų raidos, susijusios su reguliuojamų rinkų, DPS, OPS, PSS ir KIJT skaidrumo iki sandorio ir po sandorio sudarymo duomenimis, ataskaitą.
8. Komisija, pasikonsultavusi su EVPRI, ne vėliau kaip 2019 m. liepos 3 d. pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą, kurioje apžvelgiamos šio reglamento 36 straipsnio ir Reglamento (ES) Nr. 648/2012 8 straipsnio nuostatos dėl sąveikos.
9. Komisija, pasikonsultavusi su EVPRI, ne vėliau kaip 2019 m. liepos 3 d. pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai šio reglamento 35, 36 ir 37 straipsnių bei Reglamento (ES) Nr. 648/2012 7 ir 8 straipsnių taikymo ataskaitą.
Komisija, pasikonsultavusi su EVPRI, ne vėliau kaip 2021 m. liepos 3 d. pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą dėl 37 straipsnio taikymo.
10. Komisija, pasikonsultavusi su EVPRI, ne vėliau kaip 2019 m. liepos 3 d. pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai šio reglamento 35 ir 36 straipsnių poveikio naujai įsteigtoms ir turinčioms veiklos leidimą PSŠ, kaip nurodyta 35 straipsnio 5 dalyje, ir su tomis PSŠ glaudžiai susijusioms prekybos vietoms ataskaitą ir nurodo, ar 35 straipsnio 5 dalyje numatytos pereinamojo laikotarpio tvarkos taikymas pratęsiamas, palyginant galimą naudą vartotojams dėl konkurencijos didėjimo ir rinkos dalyviams prieinamo pasirinkimo didinimo su galimu neproporcingai dideliu tų nuostatų poveikiu naujai įsteigtoms ir veiklos leidimą turinčioms PSŠ, vietos rinkos dalyvių apribojimais susisiekti su bendromis PSŠ ir galimybėmis užtikrinti sklandų rinkos veikimą.
Atsižvelgdama į tos ataskaitos išvadas, Komisija gali pagal 50 straipsnį priimti deleguotąjį aktą, kuriuo pagal 35 straipsnio 5 dalį pratęstų pereinamąjį laikotarpį daugiausia 30 mėnesių.
11. Komisija, pasikonsultavusi su EVPRI, ne vėliau kaip 2019 m. liepos 3 d. pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą, kurioje nagrinėja, ar 36 straipsnio 5 dalyje nurodyta viršutinė riba tebėra aktuali ir ar galimybės netaikyti tam tikro straipsnio mechanizmas ir toliau taikomos biržinių išvestinių finansinių priemonių atveju.
12. Komisija, remdamasi EVPRI konsultuojantis su ESRV parengtu rizikos vertinimu, ne vėliau kaip 2016 m. liepos 3 d. pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą, kurioje įvertinamas poreikis laikinai netaikyti 35 ir 36 straipsnių biržinėms išvestinėms finansinėms priemonėms. Toje ataskaitoje atsižvelgiama į atviros prieigos nuostatų, susijusių su biržinėmis išvestinėmis finansinėmis priemonėmis, keliamą riziką, jei tokia yra, bendram finansų rinkų stabilumui visoje Sąjungoje ir tinkamam veikimui.
Atsižvelgdama į tos ataskaitos išvadas, Komisija gali pagal 50 straipsnį priimti deleguotąjį aktą dėl 35 ir 36 straipsnių netaikymo biržinėms išvestinėms finansinėms priemonėms iki trisdešimties mėnesių nuo 2017 m. sausio 3 d.
53 straipsnis
Reglamento (ES) Nr. 648/2012 daliniai pakeitimai
Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 iš dalies keičiamas taip:
1.
5 straipsnio 2 dalis papildoma šia pastraipa:
„Pagal šią dalį rengdama techninių reguliavimo standartų projektus, EVPRI nedaro poveikio pereinamojo laikotarpio nuostatoms, susijusioms su C6 energetikos išvestinėmis finansinių priemonių sutartimis, kaip nustatyta Direktyvos 2014/65/ES 95 straipsnyje (31).
(31) 2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/65/ES dėl finansinių priemonių rinkų, kuria iš dalies keičiamos Direktyva 2002/92/EB ir Direktyva 2011/61/ES (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 349).“" 						
2.
7 straipsnis iš dalies keičiamas taip:
a)
1 dalis pakeičiama taip:
„1. Pagrindinė sandorio šalis, kuriai suteiktas leidimas atlikti ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių tarpuskaitą, sutinka nediskriminuodama ir skaidriai atlikti tokių sutarčių tarpuskaitą (be kita ko, ir užstato reikalavimų, ir su prieiga susijusių mokesčių atžvilgiu) nepriklausomai nuo prekybos vietos. Tuo visų pirma užtikrinama, kad prekybos vietai būtų suteikta teisė į tai, kad sutartims, kuriomis prekiaujama toje prekybos vietoje, būtų taikomos nediskriminacinės sąlygos, susijusios su:
a)
užstato reikalavimų ir ekonominiu požiūriu lygiaverčių sutarčių užskaita, jei įtraukiant tokias sutartis į baigiamąją užskaitą ir kitas PSŠ įskaitos procedūras pagal taikytinus nemokumo teisės aktus nekyla grėsmė sklandžiam ir tinkamam tokių procedūrų veikimui, jų teisėtumui ar vykdymo užtikrinimui; ir
b)
garantinių įmokų užskaita pagal susijusias sutartis, kurių tarpuskaitą atlieka ta pati PSŠ, pagal rizikos modelį, kuris atitinka 41 straipsnį.
PSŠ gali pareikalauti, kad prekybos vieta atitiktų PSŠ nustatytus veiklos ir techninius reikalavimus, įskaitant rizikos valdymo reikalavimus.“;
b)
papildoma šia dalimi:
„6. 1 dalies nustatytos sąlygos dėl nediskriminacinio vertinimo, taikomos sandoriams, kurie sudaromi toje prekybos vietoje, susijusių su užstato reikalavimais, ekonominiu požiūriu lygiaverčių sutarčių užskaita ir garantinių įmokų užskaita (angl. cross-margining) pagal susijusias sutartis, kurių tarpuskaitą atlieka ta pati PSŠ, išsamiau apibrėžiamos pagal Reglamento (ES) Nr. 600/2014 (32) 35 straipsnio 6 dalies e punktą priimtuose techniniuose standartuose.“
3.
81 straipsnio 3 dalis papildoma šia pastraipa:
„Sandorių duomenų saugykla perduoda duomenis kompetentingoms institucijoms, vadovaudamasi Reglamento (ES) Nr. 600/2014 (32) 26 straipsnyje nustatytais reikalavimais.“
54 straipsnis
Pereinamojo laikotarpio nuostatos
1. Trečiųjų valstybių įmonės gali toliau teikti paslaugas ir vykdyti veiklą valstybėse narėse laikydamosi nacionalinės tvarkos ne ilgiau kaip trejus metus po to, kai Komisija priima sprendimą dėl atitinkamos trečiosios valstybės pagal 47 straipsnį.
2. Jei Komisija įvertina, kad nėra poreikio netaikyti 35 ir 36 straipsnių biržinėms išvestinėms finansinėms priemonėms pagal 52 straipsnio 12 dalį, PSŠ arba prekybos vieta gali prieš įsigaliojant šiam reglamentui pateikti prašymą savo kompetentingai institucijai dėl leidimo pasinaudoti pereinamojo laikotarpio nuostatomis. Kompetentinga institucija, atsižvelgdama į riziką, kylančią sklandžiam ir tvarkingam PSŠ ar prekybos vietų veikimui, jei suteikiama teisė naudotis prieigos teisėmis pagal 35 arba 36 straipsnį biržinių išvestinių priemonių atžvilgiu, gali nuspręsti, kad iki 2019 m. liepos 3 d. pereinamąjį laikotarpį atitinkamai PSŠ ar prekybos vietai biržinių išvestinių priemonių atžvilgiu nebūtų taikomas atitinkamai 35 arba 36 straipsnis. Kai toks pereinamasis laikotarpis patvirtinamas, PSŠ arba prekybos vieta tuo pereinamuoju laikotarpiu negali naudotis prieigos teisėmis pagal 35 arba 36 straipsnį biržinių išvestinių finansinių priemonių atžvilgiu. Kai pereinamasis laikotarpis patvirtinamas, kompetentinga institucija apie tai praneša EVPRI, o PSŠ atveju - tos PSŠ kompetentingų institucijų kolegijos nariams.
Jeigu PSŠ, kuriai pagal šią dalį buvo patvirtintos pereinamojo laikotarpio nuostatos, yra glaudžiais ryšiais susijusi su viena ar keliomis prekybos vietomis, tos prekybos vietos tuo pereinamuoju laikotarpiu negali naudotis prieigos teisėmis pagal 35 ar 36 straipsnį biržinių išvestinių finansinių priemonių atžvilgiu.
Jeigu prekybos vieta, kuriai pagal šią dalį buvo patvirtintos pereinamojo laikotarpio nuostatos, yra glaudžiai susijusi su viena ar keliomis PSŠ, tos PSŠ tuo pereinamuoju laikotarpiu negali naudotis prieigos teisėmis pagal 35 ar 36 straipsnį biržinių išvestinių finansinių priemonių atžvilgiu.
55 straipsnis
Įsigaliojimas ir taikymas
Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas taikomas nuo 2017 m. sausio 3 d.
Nepaisant antros pastraipos, 1 straipsnio 8 ir 9 dalys, 2 straipsnio 2 dalis, 5 straipsnio 6 ir 9 dalys, 7 straipsnio 2 dalis, 9 straipsnio 5 dalis, 11 straipsnio 4 dalis, 12 straipsnio 2 dalis, 13 straipsnio 2 dalis, 14 straipsnio 7 dalis, 15 straipsnio 5 dalis, 17 straipsnio 3 dalis, 19 straipsnio 2 ir 3 dalys, 20 straipsnio 3 dalis, 21 straipsnio 5 dalis, 22 straipsnio 4 dalis, 23 straipsnio 3 dalis, 25 straipsnio 3 dalis, 26 straipsnio 9 dalis, 27 straipsnio 3 dalis, 28 straipsnio 4 ir 5 dalys, 29 straipsnio 3 dalis, 30 straipsnio 2 dalis, 31 straipsnio 4 dalis, 32 straipsnio 1, 5 ir 6 dalys, 33 straipsnio 2 dalis, 35 straipsnio 6 dalis, 36 straipsnio 6 dalis, 37 straipsnio 4 dalis, 38 straipsnio 3 dalis, 40 straipsnio 8 dalis, 41 straipsnio 8 dalis, 42 straipsnio 7 dalis, 45 straipsnio 10 dalis, 46 straipsnio 7 dalis, 47 straipsnio 1 ir 4 dalys, 52 straipsnio 10 ir 12 dalys bei 54 straipsnio 1 dalis taikomos iškart po šio reglamento įsigaliojimo.
Nepaisant antros pastraipos, 37 straipsnio 1, 2 ir 3 dalys taikomos nuo 2019 m. sausio 3 d.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2014 m. gegužės 15 d.