ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 10. prosince 2013,
kterým se stanoví, že Polsko nepřijalo účinná opatření v reakci na doporučení Rady ze dne 21. června 2013
(2013/758/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 126 odst. 8 této smlouvy,
s ohledem na doporučení Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle článku 126 Smlouvy o fungování Evropské unie se členské státy mají vyvarovat nadměrných schodků veřejných financí.
(2)
Pakt o stabilitě a růstu vychází z cíle zdravých veřejných financí, které jsou prostředkem k posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst, jenž bude přispívat k vytváření nových pracovních míst.
(3)
Dne 7. července 2009 Rada v souladu s čl. 104 odst. 6 Smlouvy o založení Evropského společenství (dále jen „Smlouva o ES“) rozhodla, že v Polsku existuje nadměrný schodek, a v souladu s čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES a článkem 3 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 (1) vydala doporučení k jeho odstranění nejpozději do roku 2012. S cílem snížit schodek veřejných financí na hranici nebo pod hranici 3 % HDP důvěryhodným a udržitelným způsobem bylo polským orgánům doporučeno, aby v roce 2009 provedly plánovaná stimulační fiskální opatření, zajišťovaly počínaje rokem 2010 průměrnou roční strukturální korekci rozpočtu přinejmenším ve výši 1¼ % HDP, poskytly podrobná opatření ke snížení schodku pod referenční hodnotu do roku 2012 a zavedly reformy, jež by v nadcházejících letech omezily primární běžné výdaje. Rada stanovila lhůtu pro přijetí účinných opatření na 7. ledna 2010.
(4)
Dne 3. února 2010 Komise dospěla k závěru, že podle její prognózy z podzimu 2009 Polsko přijalo nezbytná opatření v souladu s doporučením Rady ze dne 7. července 2009, aby svůj schodek veřejných financí snížilo na referenční hodnotu stanovenou ve Smlouvě, a tudíž se domnívala, že žádné další kroky v rámci postupu při nadměrném schodku nejsou nutné. Na základě vlastní prognózy z podzimu 2011 dospěla Komise k názoru, že Polsko nesměřuje ke splnění cílů, a vyžádala si dodatečná opatření, která Polsko přijalo a veřejně oznámilo do 10. února 2012. Dne 11. ledna 2012 tak Komise potvrdila, že polské orgány přijaly účinná opatření ke včasnému a udržitelnému odstranění nadměrného schodku a že v případě Polska není aktuálně nezbytné podnikat v rámci postupu při nadměrném schodku další kroky.
(5)
Dne 21. června 2013 dospěla Rada k závěru, že Polsko sice přijalo účinná opatření, ale dolehly na ně nepříznivé hospodářské události se zásadními důsledky pro veřejné finance, pročež vydala revidovaná doporučení (2) (dále jen „doporučení Rady z 21. června 2013“). Polsko tak splňovalo podmínky pro prodloužení lhůty pro odstranění nadměrného schodku veřejných financí podle čl. 3 odst. 5 nařízení (ES) č. 1467/97. Rada doporučila, aby Polsko nadměrný schodek odstranilo do roku 2014. Rovněž doporučila, aby Polsko v roce 2013 dosáhlo cíle celkového schodku veřejných financí ve výši 3,6 % HDP a v roce 2014 ve výši 3,0 % HDP, což podle aktualizované prognózy Komise z jara 2013 odpovídá ročnímu zlepšení strukturálního salda rozpočtu nejméně o 0,8 % HDP v roce 2013 a o 1,3 % HDP v roce 2014. Dále doporučila, aby Polsko důsledně provádělo již přijatá opatření a zároveň je doplnilo o dodatečná opatření dostačující k odstranění nadměrného schodku do roku 2014. Navíc doporučila, aby Polsko ke snižování schodku využilo veškerých neočekávaných zisků. Rada Polsku stanovila lhůtu 1. října 2013 k přijetí účinných opatření a k tomu, aby v souladu s čl. 3 odst. 4a nařízení (ES) č. 1467/97 podrobně informovalo o konsolidační strategii, kterou za účelem dosažení cílů plánuje.
(6)
Dne 2. října 2013 předložilo Polsko zprávu o účinných opatřeních. Makroekonomický scénář, z něhož zpráva vychází, se podobá scénáři použitému pro sestavení konvergenčního programu na rok 2013. Po průměrném růstu reálného HDP o 4 % ročně v období 2001-2011 tempo hospodářské aktivity v roce 2012 zpomalilo na 1,9 %. Makroekonomický scénář, z něhož vychází zpráva o účinných opatřeních, předpokládá, že v roce 2013 růst reálného HDP ještě dále zpomalí na 1,5 %, avšak poté se vývoj zvrátí a reálný HDP vzroste o 2,5 % v roce 2014 a o 3,8 % v roce 2015. Podle prognózy Komise z podzimu 2013 by měl reálný HDP růst v roce 2013 o 1,3 % a v roce 2014 by tempo jeho růstu mělo zrychlit na 2,5 % a v roce 2015 na 2,9 %. Ve srovnání s polskými orgány je Komise méně optimistická, pokud jde o růst domácí poptávky v posuzovaném období, zejména co se týče soukromé spotřeby a soukromých investic.
(7)
Polské orgány očekávají, že se schodek veřejných financí zvýší z 3,9 % HDP v roce 2012 na 4,8 % HDP v roce 2013. To je horší prognóza než hodnota 3,5 % HDP uvedená v aktualizaci konvergenčního programu z roku 2013, a to vzhledem k tomu, že uvedená prognóza vychází z významného výpadku příjmů ve výši 1,2 % HDP a překročení výdajů o 0,1 % HDP. Polské ministerstvo financí následně předložilo projekci přebytku ve výši 4,5 % HDP v roce 2014, a to na pozadí plánované důchodové reformy, která konkrétně počítá s jednorázovým převodem aktiv v hodnotě 8,5 % HDP. Pro rok 2015 se očekává, že saldo veřejných financí bude opět vykazovat schodek, a sice ve výši 3 % HDP.
(8)
Na roky 2013 a 2014 se prognóza Komise víceméně shoduje s prognózou polských orgánů. I prognóza Komise počítá v roce 2013 se schodkem ve výši 4,8 % HDP. Zhoršení ve srovnání s hodnotou 3,9 % HDP v základním scénáři postupu při nadměrném schodku lze vysvětlit především výpadky příjmů. Pro rok 2014 se očekává, že saldo veřejných financí bude v důsledku plánované důchodové reformy vykazovat přebytek (+4,6 % HDP). Pokud jde o rok 2015, je Komise v porovnání s polskými orgány méně optimistická, neboť očekává schodek veřejných financí ve výši 3,3 % HDP. Rozdíl ve výši 0,3 procentního bodu HDP je dán hlavně nižšími běžnými příjmy založenými na nižší projekci růstu nominálního HDP, jakož i vyššími veřejnými výdaji na mezispotřebu. Cíle schodku podléhají realizačním rizikům.
(9)
Polské orgány i Komise předpokládají, že hrubý veřejný dluh zůstane během celého posuzovaného období pod hranicí 60 %. Prognóza Komise z podzimu 2013 odhaduje, že se poměr dluhu k HDP sníží z 55,6 % v roce 2012 na 51 % v roce 2014, především v důsledku oznámeného převodu aktiv penzijních fondů ve výši 8,5 % HDP, načež se v roce 2015 zvýší na 52,5 %.
(10)
Jelikož se podle prognózy Komise z podzimu 2013 předpokládá, že schodek veřejných financí v roce 2013 dosáhne 4,8 % HDP, Polsko nepochybně překročí cíl celkového schodku ve výši 3,6 % HDP doporučený Radou. Také roční očištěné strukturální úsilí v roce 2013 (0,3 % HDP) je výrazně nižší než doporučené roční fiskální úsilí (0,8 % HDP). Analýza zdola nahoru provedená u nových diskrečních opatření a doplněná o posouzení vývoje výdajů, jež je upraveno s ohledem na přečerpané a nedočerpané výdaje, které nejsou pod kontrolou vlády, ukazuje na celkové fiskální úsilí ve výši 0,2 % HDP. To zaostává za požadovanými dodatečnými opatřeními ve výši 0,4 % HDP, která jsou základem fiskálního úsilí stanoveného v doporučení Rady, a potvrzuje, že Polsko nerealizovalo fiskální úsilí v roce 2013 tak, jak Rada doporučila.
(11)
V roce 2014 Komise očekává přebytek veřejných financí ve výši 4,6 % HDP. Tím má být cíl celkového schodku splněn pouze díky jednorázovému převodu aktiv penzijních fondů. Předpokládané roční očištěné strukturální úsilí ve výši 1,4 % HDP v roce 2014 se pohybuje nad ročním fiskálním úsilím ve výši 1,3 % HDP.
(12)
Celkově lze shrnout, že Polsko nedodrželo fiskální cíle doporučené na rok 2013, přestože cíle na rok 2014 uvedené v doporučení Rady ze dne 21. června 2013 mají být podle prognóz splněny. Podle projekce Komise na rok 2015 však nelze očekávat, že náprava nadměrného schodku v roce 2014 bude udržitelná, neboť uvedený schodek má dosáhnout 3,3 % HDP,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Polsko v roce 2013 nepřijalo účinná opatření v reakci na doporučení Rady z 21. června 2013.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Polské republice.
V Bruselu dne 10. prosince 2013.
TARYBOS SPRENDIMAS
2013 m. gruodžio 10 d.
kuriuo nustatoma, kad Lenkija nesiėmė veiksmingų priemonių atsižvelgdama į 2013 m. birželio 21 d. Tarybos rekomendaciją
(2013/758/ES)
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 126 straipsnio 8 dalį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,
kadangi:
(1)
pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 126 straipsnį valstybės narės turi vengti perviršinio valdžios sektoriaus deficito;
(2)
Stabilumo ir augimo pakto pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai - priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir dideliam tvariam augimui, leidžiančiam kurti naujas darbo vietas;
(3)
2009 m. liepos 7 d. pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 104 straipsnio 6 dalį Taryba nusprendė, kad Lenkijoje susidarė perviršinis deficitas, ir pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 104 straipsnio 7 dalį ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (1) 3 straipsnį pateikė rekomendaciją dėl perviršinio deficito padėties ištaisymo iki 2012 m. Kad patikimai ir tvariai sumažintų valdžios sektoriaus deficitą, kad jis būtų 3 % BVP arba mažesnis, Lenkijos valdžios institucijoms rekomenduota 2009 m. įgyvendinti suplanuotas fiskalines skatinamąsias priemones, nuo 2010 m. užtikrinti bent 1¼ % BVP vidutinį metinį struktūrinį biudžeto koregavimą, tiksliai nustatyti konkrečias priemones deficitui iki 2012 m. sumažinti, kad jis nesiektų pamatinės vertės, ir nustatyti reformas, kuriomis vėlesniais metais neleidžiama didėti pirminėms einamosioms išlaidoms. Taryba nustatė 2010 m. sausio 7 d. terminą, iki kurio turėjo būti imtasi veiksmingų priemonių;
(4)
2010 m. vasario 3 d., remdamasi Komisijos 2009 m. rudens prognoze, Komisija padarė išvadą, kad Lenkija ėmėsi reikalingų priemonių atsižvelgdama į 2009 m. liepos 7 d. Tarybos rekomendaciją valdžios sektoriaus deficitą sumažinti tiek, kad jis neviršytų Sutartyje numatytos pamatinės vertės, todėl jokių papildomų priemonių pagal perviršinio deficito procedūrą imtis nereikėjo. Tačiau, remdamasi 2011 m. rudens prognoze, Komisija nusprendė, kad Lenkija nesilaiko nurodymų ir paprašė jos imtis papildomų priemonių, kurias Lenkija priėmė ir viešai paskelbė iki 2012 m. sausio 10 d. Taigi, 2012 m. sausio 11 d. Komisija patvirtino, kad Lenkijos valdžios institucijos ėmėsi veiksmingų priemonių siekdamos laiku ir tvariai ištaisyti perviršinio deficito padėtį, todėl jokių papildomų priemonių pagal perviršinio deficito procedūrą Lenkijai tuo metu imtis nereikėjo;
(5)
2013 m. birželio 21 d. Taryba padarė išvadą, kad Lenkija ėmėsi veiksmingų priemonių, tačiau įvyko nepalankių ekonominių įvykių, turinčių didelį poveikį viešiesiems finansams, todėl pateikė patikslintas rekomendacijas (2). Taigi, Lenkija atitiko sąlygas, kuriomis perviršinio valdžios sektoriaus deficito padėties ištaisymo terminas gali būti pratęstas, kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 5 dalyje. Taryba rekomendavo, kad Lenkija esamą perviršinio deficito padėtį ištaisytų iki 2014 m. Taryba taip pat rekomendavo, kad Lenkija turėtų pasiekti nominalaus valdžios sektoriaus deficito tikslą, lygų 3,6 % BVP 2013 m. ir 3,0 % BVP 2014 m. ir atitinkantį metinį struktūrinio biudžeto balanso pagerėjimą, lygų bent 0,8 % BVP 2013 m. ir 1,3 % BVP 2014 m. pagal atnaujintą Komisijos 2013 m. pavasario prognozę. Ji rekomendavo, kad Lenkija turėtų griežtai įgyvendinti jau priimtas priemones, jas papildydama kitomis pakankamomis priemonėmis perviršinio deficito padėčiai ištaisyti iki 2014 m. Be to, ji rekomendavo, kad visas neplanuotas pajamas Lenkija turėtų panaudoti deficitui mažinti. Taryba nustatė 2013 m. spalio 1 d. terminą, iki kurio Lenkija turi imtis veiksmingų priemonių ir pagal Reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 4a dalį pateikti išsamią ataskaitą apie tiems tikslams pasiekti numatytą konsolidavimo strategiją;
(6)
2013 m. spalio 2 d. Lenkija pateikė ataskaitą dėl veiksmingų priemonių. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiama ataskaita, panašus į scenarijų, naudotą rengiant 2013 m. konvergencijos programą. 2001-2011 m. realusis BVP per metus vidutiniškai augo 4 %, tačiau 2012 m. ekonominės veiklos sparta sulėtėjo iki 1,9 %. Pagal makroekonominį scenarijų, kuriuo grindžiama ataskaita dėl veiksmingų priemonių, numatoma, kad 2013 m. realiojo BVP augimas toliau lėtės iki 1,5 % prieš atsigaudamas 2014 ir 2015 m., kai realusis BVP turėtų atitinkamai išaugti iki 2,5 % ir 3,8 %. Remiantis Komisijos 2013 m. rudens prognoze, 2013 m. realusis BVP augs 1,3 %, 2014 m. augimas paspartės iki 2,5 %, o 2015 m. - iki 2,9 %. Palyginti su Lenkijos valdžios institucijomis, Komisijos požiūris į vidaus paklausos augimą, ypač į privataus vartojimo ir privačių investicijų augimą prognozės laikotarpiu ne toks optimistinis;
(7)
Lenkijos valdžios institucijos numato, kad 2013 m. valdžios sektoriaus deficitas išaugs nuo 2012 m. buvusio 3,9 % BVP iki 4,8 % BVP dydžio. Tai yra prastesnis rodiklis negu 2013 m. atnaujintoje konvergencijos programoje numatytas 3,5 % BVP ir jį lėmė didelis išlaidų sumažėjimas (1,2 % BVP) ir išlaidų nuokrypis (0,1 % BVP). Dėl planuojamos pensijų reformos 2014 m. Lenkijos Finansų ministerija numato 4,5 % BVP perteklių, kurį visų pirma lems vienkartinis 8,5 % BVP turto perdavimas. 2015 m. numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas vėl pasieks 3 % BVP;
(8)
2013 ir 2014 m. Komisijos prognozė panaši į Lenkijos valdžios institucijų prognozę. Joje taip pat numatytas 4,8 % BVP deficitas 2013 m. Pablogėjimą, palyginti su PDP pagrindiniame scenarijuje numatytu 3,9 % BVP, daugiausia lėmė sumažėjusios pajamos. Dėl planuojamos pensijų reformos prognozuojama, kad 2014 m. valdžios sektoriaus balansas bus perteklinis (+ 4,6 % BVP). Kalbant apie 2015 m., Komisijos nuomonė ne tokia optimistinė kaip Lenkijos valdžios institucijų ir ji tikisi, kad valdžios sektoriaus deficitas sudarys 3,3 % BVP. 0,3 procentinio punkto BVP skirtumas susidarė daugiausia dėl mažesnių einamųjų pajamų, remiantis mažesne nominaliojo BVP augimo projekcija, ir didesnių valdžios išlaidų tarpiniam vartojimui. Deficito tikslams kyla su įgyvendinimu susijusi rizika;
(9)
ir Lenkijos valdžios institucijos, ir Komisija numato, kad bendroji valdžios sektoriaus skola visą nagrinėjamą laikotarpį neviršys 60 % ribos. Pagal Komisijos 2013 m. rudens prognozę numatoma, kad skolos ir BVP santykis turėtų sumažėti nuo 55,6 % 2012 m. iki 51 % 2014 m., visų pirma dėl paskelbto 8,5 % BVP pensijų fondų turto perdavimo, prieš vėl pradėdamas pamažu augti iki 52,5 % 2015 m.;
(10)
kadangi pagal Komisijos 2013 m. rudens prognozę valdžios sektoriaus deficitas 2013 m. turėtų pasiekti 4,8 % BVP, Lenkija nepasieks Tarybos rekomenduoto nominalaus deficito tikslo - 3,6 % BVP. Be to, metinės pakoreguotos struktūrinės priemonės 2013 m. (0,3 % BVP) kur kas mažesnės negu rekomenduotos metinės fiskalinės priemonės (0,8 % BVP). Principu „iš apačios į viršų“ grįsta naujų diskrecinių priemonių analizė, kurią papildė išlaidų pokyčių vertinimas, pakoreguota atsižvelgiant į per mažas ar per dideles išlaidas, kurių vyriausybė kontroliuoti negali, atskleidžia, kad bendros fiskalinės priemonės sudaro 0,2 % BVP. Tai neatitinka reikalingų 0,4 % BVP vertės papildomų priemonių, kuriomis grindžiamos Tarybos rekomendacijoje nustatytos fiskalinės priemonės, ir patvirtinama, kad 2013 m. Lenkija neįvykdė Tarybos rekomenduotų fiskalinių priemonių;
(11)
2014 m. Komisija numato 4,6 % BVP valdžios sektoriaus perteklių. Taigi, nominalaus deficito tikslas būtų pasiektas tik dėl vienkartinio pensijų fondų turto perdavimo. Numatomos metinės pakoreguotos struktūrinės priemonės (1,4 % BVP) 2014 m. viršija rekomenduotas metines fiskalines priemones (1,3 % BVP);
(12)
apskritai, Lenkija nepasiekė 2013 m. rekomenduotų fiskalinių tikslų, tačiau prognozuojama, kad 2013 m. birželio 21 d. Tarybos rekomendacijoje numatyti tikslai bus pasiekti 2014 m. Vis dėlto Komisijos 2015 m. prognozėje numatoma, kad perviršinio deficito padėties ištaisymas 2014 m. nebūtų tvarus, nes prognozuojama, kad deficitas pasieks 3,3 % BVP,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
2013 m. Lenkija nesiėmė veiksmingų priemonių, atsižvelgdama į 2013 m. birželio 21 d. Tarybos rekomendaciją.
2 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Lenkijos Respublikai.
Priimta Briuselyje 2013 m. gruodžio 10 d.