NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 56/2013
ze dne 16. ledna 2013,
kterým se mění přílohy I a IV nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 ze dne 22. května 2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií (1), a zejména na čl. 23 první odstavec uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 999/2001 stanoví pravidla prevence, tlumení a eradikace přenosné spongiformní encefalopatie (TSE) u zvířat. Vztahuje se na produkci a uvádění živých zvířat a produktů živočišného původu na trh a v některých zvláštních případech na jejich vývoz.
(2)
V čl. 7 odst. 1 nařízení (ES) č. 999/2001 se stanoví, že zkrmování živočišných bílkovin přežvýkavci je zakázáno. V čl. 7 odst. 2 uvedeného nařízení se tento zákaz rozšiřuje na jiná zvířata než přežvýkavce a omezuje se, pokud jde o krmení těchto zvířat produkty živočišného původu, podle přílohy IV uvedeného nařízení.
(3)
Příloha IV nařízení (ES) č. 999/2001 rozšiřuje zákaz podle čl. 7 odst. 1 na krmení nepřežvýkavých farmových zvířat s výjimkou krmení masožravých kožešinových zvířat mimo jiné zpracovanými živočišnými bílkovinami. Odchylně a za zvláštních podmínek příloha IV povoluje krmení nepřežvýkavých farmových zvířat některými zpracovanými živočišnými bílkovinami.
(4)
Článek 11 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1069/2009 ze dne 21. října 2009 o hygienických pravidlech pro vedlejší produkty živočišného původu a získané produkty, které nejsou určeny k lidské spotřebě, a o zrušení nařízení (ES) č. 1774/2002 (nařízení o vedlejších produktech živočišného původu) (2) zakazuje krmení suchozemských zvířat určitého druhu, jiných než kožešinových zvířat, zpracovanými živočišnými bílkovinami získanými z těl zvířat stejného druhu nebo jejich částí. Uvedený článek rovněž zakazuje krmení chovaných ryb zpracovanými živočišnými bílkovinami získanými z těl chovaných ryb stejného druhu nebo jejich částí.
(5)
Dne 16. července 2010 bylo přijato sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě nazvané Druhý plán boje proti přenosné spongiformní encefalopatii (TSE) - Strategický dokument o přenosné spongiformní encefalopatii na období 2010-2015 (3). Nastiňuje oblasti možných budoucích změn v oblasti právních předpisů EU týkajících se TSE. Zdůrazňuje rovněž, že jakýkoli přezkum pravidel týkajících se TSE by měl být založen v prvé řadě na vědeckých stanoviscích a technických postupech týkajících se tlumení nákazy a prosazování nových opatření.
(6)
Uvedené sdělení se mimo jiné zaměřuje na revizi stávajícího zákazu vztahujícího se na krmiva stanoveného v právních předpisech Unie. Na základě obsahu dvou vědeckých stanovisek vydaných vědeckou komisí pro biologická nebezpečí Evropského úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) dne 24. ledna 2007 (4) a dne 17. listopadu 2007 (5) uvedené sdělení uznává, že u nepřežvýkavých hospodářských zvířat v přirozených podmínkách nebyly zjištěny žádné případy TSE a že riziko přenosu bovinní spongiformní encefalopatie (BSE) z nepřežvýkavců na nepřežvýkavce je zanedbatelné, pokud se zabrání vnitrodruhové recyklaci. Sdělení tak dochází k závěru, že o zrušení zákazu používání zpracovaných živočišných bílkovin z nepřežvýkavců v krmivu pro nepřežvýkavce lze uvažovat, ale při zachování stávajícího zákazu vnitrodruhové recyklace a pouze tehdy, pokud by byl dostupný validovaný analytický způsob určování druhu zvířete, ze kterého pochází zpracované živočišné bílkoviny, a bylo by zavedeno oddělené nakládání se zpracovanými živočišnými bílkovinami různých druhů zvířat.
(7)
Dne 29. listopadu 2010 přijala Rada závěry k danému sdělení (6). Tyto závěry uznávají, že zákaz používání zpracované živočišné bílkoviny v krmivech pro hospodářská zvířata má zásadní význam pro předcházení šíření BSE prostřednictvím krmivového řetězce a hraje tudíž klíčovou úlohu v omezení výskytu této choroby u skotu. Tyto závěry navíc za předpoklad jakéhokoli možného znovuzavedení používání zpracovaných živočišných bílkovin z nepřežvýkavců v krmivech jiných druhů nepřežvýkavců považují dostupnost účinných a validovaných testů k rozlišování zpracovaných živočišných bílkovin pocházejících z různých živočišných druhů a pečlivou analýzu rizik případného zmírnění opatření, pokud jde o zdraví zvířat a veřejné zdraví.
(8)
Dne 9. prosince 2010 přijala vědecká komise pro biologická nebezpečí EFSA vědecké stanovisko k revizi kvantitativního posouzení rizika nákazy BSE ze zpracovaných živočišných bílkovin (7). Dospěla k závěru, že „na základě údajů o sledování BSE v Evropské unii za rok 2009 a za předpokladu 0,1 % kontaminace (limit detekce zpracovaných živočišných bílkovin v krmivech) zpracovanými živočišnými bílkovinami z nepřežvýkavců a podle modelu EFSA QRA PAP (kvantitativního posouzení rizika zpracovaných živočišných bílkovin) by se odhadovaná průměrná celková roční míra infekčnosti BSE v krmivech určených pro skot v Unii rovnala 0,2 násobku hodnoty 50 % orální infekční dávky pro skot“. Podle jejího odhadu „by to znamenalo, že lze v populaci skotu v Unii očekávat méně než jedno další zvíře nakažené BSE za rok v horní mezi spolehlivosti 95 %“.
(9)
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 8. března 2011 o deficitu bílkovinných plodin v EU: jak vyřešit dlouhodobý problém? (8) vyzývá Komisi, aby Parlamentu a Radě předložila legislativní návrh s povolením využívat zpracované živočišné bílkoviny z jatečních odpadů na výrobu krmiva pro monogastrická zvířata (prasata a drůbež), jestliže složky pocházejí z masa, které bylo schváleno k lidské spotřebě, a jestliže se plně uplatňuje a kontroluje zákaz vnitrodruhové recyklace a nuceného kanibalismu.
(10)
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2011 o právních předpisech EU v oblasti přenosných spongiformních encefalopatií (TSE) a souvisejících kontrolách krmiv a potravin - provádění a výhled (9) podporuje, zejména s ohledem na stávající nedostatek bílkovin v Unii, návrh Komise na zrušení ustanovení právních předpisů Unie o zákazu krmení nepřežvýkavců zpracovanými živočišnými bílkovinami, a to pokud se tento krok bude vztahovat na nebýložravce a budou dodrženy určité podmínky.
(11)
Toto usnesení vyzývá k tomu, aby výrobní a sterilizační metody používané u zpracovaných živočišných bílkovin odpovídaly nejvyšším bezpečnostním normám a předpisům stanoveným v nařízení (ES) č. 1069/2009 a aby využívaly nejnovější a nejbezpečnější dostupné technologie. Vyzývá k tomu, aby zůstal v platnosti stávající zákaz vnitrodruhové recyklace, aby byly zcela odděleny kanály pro výrobu zpracovaných živočišných bílkovin z různých druhů a aby oddělení těchto výrobních kanálů bylo kontrolováno příslušnými orgány v členských státech a také Komisí. Navíc uvádí, že před provedením zrušení zákazu použití v krmivech budou jednotlivě pro každý druh zavedeny spolehlivé metody pro identifikaci druhového původu bílkovin v krmivech obsahujících zpracované živočišné bílkoviny, aby mohla být vyloučena vnitrodruhová recyklace a přítomnost zpracovaných živočišných bílkovin, a že bude zakázána výroba zpracovaných živočišných bílkovin z materiálů kategorie 1 či 2 a k výrobě zpracovaných živočišných bílkovin budou používány pouze materiály kategorie 3, které jsou vhodné k lidské spotřebě. Uvedené usnesení odmítá používání zpracovaných živočišných bílkovin z nepřežvýkavců i přežvýkavců v krmivech pro přežvýkavce.
(12)
Dne 9. března 2012 schválila referenční laboratoř Evropské unie pro živočišné proteiny v krmivech (EURL-AP) novou diagnostickou metodu založenou na DNA, která je schopna detekovat již velmi nízkou přítomnost materiálu z přežvýkavců v krmivech (10). Tuto metodu lze použít pro provádění pravidelných kontrol zpracovaných živočišných bílkovin a krmných směsí obsahujících zpracované živočišné bílkoviny s cílem ověřit, zda neobsahují bílkoviny pocházející z přežvýkavců.
(13)
V současné době neexistuje žádná validovaná diagnostická metoda schopná odhalit přítomnost materiálu pocházejícího z prasat nebo drůbeže v krmivech. Proto by v případě opětovného schválení používání zpracovaných živočišných bílkovin pocházejících z prasat v krmivu pro drůbež a používání zpracovaných živočišných bílkovin pocházejících z drůbeže v krmivu pro prasata nebylo možné kontrolovat správné dodržování zákazu vnitrodruhové recyklace.
(14)
Produkce akvakultury nepředstavuje z hlediska dodržování zákazu vnitrodruhové recyklace žádné riziko vzhledem k tomu, že se stávající požadavky na oddělenou manipulaci při používání rybí moučky v krmivech pro živočichy pocházející z akvakultury osvědčily.
(15)
S výjimkou rybí moučky a krmných směsí obsahujících rybí moučku, které jsou již pro krmení nepřežvýkavců povoleny, by proto měly být ke krmení živočichů pocházejících z akvakultury opětovně schváleny zpracované živočišné bílkoviny z nepřežvýkavců a krmiva obsahující tyto zpracované živočišné bílkoviny. Na odběr, přepravu a zpracování těchto výrobků by se měly vztahovat přísné požadavky, aby bylo zabráněno riziku křížové kontaminace bílkovinami z přežvýkavců. Kromě toho by měly být prováděny pravidelné odběry vzorků a zkoušení zpracovaných živočišných bílkovin a krmných směsí obsahujících tyto zpracované živočišné bílkoviny za účelem ověření nepřítomnosti křížové kontaminace bílkovinami z přežvýkavců.
(16)
Zákaz krmit živočichy pocházející z akvakultury zpracovanými živočišnými bílkovinami z nepřežvýkavců stanovený v příloze IV nařízení (ES) č. 999/2001 by proto měl být zrušen. V zájmu přehlednosti právních předpisů Unie je vhodné nahradit celou přílohu IV přílohou IV uvedenou v příloze tohoto nařízení.
(17)
Bod 1 přílohy I nařízení (ES) č. 999/2001 odkazuje na definice krmiv a vedlejších produktů živočišného původu, které nejsou určeny k lidské spotřebě, uvedené v právních aktech Unie, které byly mezitím zrušeny. V zájmu přehlednosti právních předpisů Unie by tyto odkazy měly být nahrazeny odkazy na příslušné definice obsažené v platných právních aktech. Příloha I nařízení (ES) č. 999/2001 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna v souladu s přílohou tohoto nařízení.
(18)
Jelikož členské státy a hospodářské subjekty v krmivářském odvětví potřebují dostatek času, aby přizpůsobily své kontrolní postupy novým požadavkům zavedeným tímto nařízením, nemělo by se toto nařízení použít bezprostředně po vstupu v platnost.
(19)
Nařízení (ES) č. 999/2001 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(20)
Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Přílohy I a IV nařízení (ES) č. 999/2001 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. června 2013.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. ledna 2013.
KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 56/2013
2013 m. sausio 16 d.
kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 999/2001, nustatančio tam tikrų užkrečiamųjų spongiforminių encefalopatijų prevencijos, kontrolės ir likvidavimo taisykles, I ir IV priedai
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2001 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 999/2001, nustatantį tam tikrų užkrečiamųjų spongiforminių encefalopatijų prevencijos, kontrolės ir likvidavimo taisykles (1), ypač į jo 23 straipsnio pirmą pastraipą,
kadangi:
(1)
Reglamente (EB) Nr. 999/2001 nustatytos gyvūnų užkrečiamųjų spongiforminių encefalopatijų (toliau - USE) prevencijos, kontrolės ir likvidavimo taisyklės. Reglamento taikymo sritis - gyvų gyvūnų auginimas ir gyvūninių produktų gamyba, jų pateikimas rinkai bei tam tikrais specifiniais atvejais - jų eksportas;
(2)
Reglamento (EB) Nr. 999/2001 7 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad šerti atrajotojus gyvūniniais baltymais yra draudžiama. To reglamento 7 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad tas draudimas taip pat taikomas gyvūnams, kurie nėra atrajotojai, ir draudžiama tuos gyvūnus šerti gyvūniniais produktais, kaip nustatyta to reglamento IV priede;
(3)
Reglamento (EB) Nr. 999/2001 IV priede nustatyta, kad 7 straipsnio 1 dalyje nustatytas draudimas taip pat taikomas ūkinių neatrajotojų, išskyrus mėsėdžius kailinius gyvūnus, šėrimui, inter alia, perdirbtais gyvūniniais baltymais (PGB). Taikant nukrypti leidžiančias nuostatas ir atsižvelgiant į konkrečias tokių nukrypti leidžiančių nuostatų taikymo sąlygas, IV priede leidžiama tam tikrais PGB šerti ūkinius neatrajotojus;
(4)
2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1069/2009, kuriuo nustatomos žmonėms vartoti neskirtų šalutinių gyvūninių produktų ir jų gaminių sveikumo taisyklės ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1774/2002 (Šalutinių gyvūninių produktų reglamentas (2)), 11 straipsniu draudžiama šerti tam tikrų rūšių sausumos gyvūnus, išskyrus kailinius, PGB, gautais iš tų pačių rūšių gyvūnų kūnų ar jų dalių. Tame straipsnyje taip pat draudžiama šerti ūkines žuvis PGB, gautais iš tų pačių rūšių ūkinių žuvų kūnų ar kūno dalių;
(5)
2010 m. liepos 16 d. priimtas Komisijos komunikatas Europos Parlamentui ir Tarybai „Antrasis kovos su USE veiksmų planas. 2010-2015 m. strategijos dokumentas dėl užkrečiamųjų spongiforminių encefalopatijų (3)“. Jame nustatytos sritys, kuriose ateityje galima keisti Sąjungos teisės aktus, kuriais reglamentuojamos USE. Komunikate taip pat pabrėžiama, kad bet koks su USE susijusių taisyklių persvarstymas turi būti grindžiamas mokslinėmis nuomonėmis ir techninio pobūdžio duomenimis, susijusiais su naujų priemonių kontrole ir taikymu;
(6)
komunikate, inter alia, rašoma apie Sąjungos teisės aktų galiojančių nuostatų, susijusių su draudimu šerti tam tikrais pašarais, persvarstymą. Remiantis dviem mokslinėmis Europos maisto saugos tarnybos (EMST) Mokslininkų grupės biologinio pavojaus klausimais (BIOHAZ) nuomonėmis (atitinkamai 2007 m. sausio 24 d. (4) ir 2007 m. lapkričio 17 d. (5)), komunikate pripažįstama, kad nenustatyta, kad USE įprastomis sąlygomis būtų rasta ūkiniuose neatrajotojuose, ir mažai tikėtina, kad neatrajotojai galėtų perduoti galvijų spongiforminę encefalopatiją (GSE) kitiems neatrajotojams, jei tik vengiama šerti gyvūnus tos pačios rūšies perdirbtais gyvūnais. Taigi, komunikate daroma išvada, kad būtų galima svarstyti draudimo naudoti iš neatrajotojų gautus PGB neatrajotojų pašaruose, tačiau neturėtų būti panaikintas nustatytas draudimas šerti gyvūnus tos pačios rūšies perdirbtais gyvūnais, ir tokia priemonė būtų tinkama tik tuo atveju, jei būtų patvirtintų analizės metodų, kuriuos taikant būtų galima nustatyti konkrečią su gyvūnų rūšimi susijusią PGB kilmę, be to, turi būti galimybių tinkamai paskirstyti iš skirtingų rūšių gyvūnų gautus PGB;
(7)
2010 m. lapkričio 29 d. Taryba priėmė išvadas dėl to komunikato (6). Išvadomis pripažįstama, kad draudimas naudoti PGB ūkinių gyvūnų pašaruose labai svarbus siekiant užkirsti kelią USE plitimui per maisto grandinę, taigi šis draudimas yra pagrindinė priemonė, padedanti mažinti tos ligos paplitimą galvijų populiacijoje. Be to, tose išvadose teigiama, kad būtina galimo leidimo vėl naudoti iš neatrajotojų gautus PGB kitų rūšių neatrajotojams šerti sąlyga yra veiksmingi ir patvirtinti bandymai, kuriais remiantis būtų galima atskirti iš įvairių rūšių gautus PGB, ir kruopšti dėl reglamentavimo sušvelninimo gyvūnų ir visuomenės sveikatai kylančios rizikos analizė;
(8)
2010 m. gruodžio 9 d. EMST mokslininkų grupė BIOHAZ priėmė mokslinę nuomonę dėl GSE rizikos, kylančios dėl perdirbtų gyvūninių baltymų (PGB), kiekybinio vertinimo (7). Nuomonėje konstatuojama, kad „remiantis 2009 m. Sąjungoje atlikto GSE būklės stebėjimo duomenimis, darant prielaidą, kad neatrajotojų PGB užkratas sudaro 0,1 % (PGB nustatymo pašaruose riba), ir EMST atliktu GSE rizikos, kylančios dėl PGB, kiekybiniu vertinimu, apskaičiuotas bendras vidutinis BSE užkrato, galinčio patekti į galvijų pašarus Sąjungoje per metus, mastas būtų lygus 0,2 galvijams oraliniu būdu tenkančios užkrėstosios dozės, kurios pakaktų, kad nugaištų 50 % galvijų populiacijos“. Daroma išvada, kad „tai reikštų mažiau negu vienas tikėtinas papildomas GSE užkrėstas gyvūnas visoje Sąjungos galvijų populiacijoje per metus, viršutinei pasikliauties ribai esant 95 %“;
(9)
2011 m. kovo 8 d. Europos Parlamento „Rezoliucija dėl baltymų deficito ES: kaip išspręsti šią ilgalaikę problemą?“ (8) Komisija raginama pateikti teisėkūros pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai, pagal kurį būtų leista naudoti PGB iš skerdienos atliekų monogastrinių gyvūnų (kiaulių ir naminių paukščių) pašarams gaminti tik jei būtų naudojamos mėsos, kuri patvirtinta kaip tinkama žmonių maistui, sudėtinės dalys ir kad būtų visiškai laikomasi draudimo gyvūnus šerti perdirbtais tos pačios rūšies gyvūnais, taigi užkertamas kelias priverstiniam kanibalizmui, ir kontroliuojama, kaip šio draudimo laikomasi;
(10)
2011 m. liepos 6 d. Europos Parlamento „Rezoliucija dėl ES teisės aktų dėl užkrečiamųjų spongiforminių encefalopatijų (USE) ir susijusios maisto ir pašarų kontrolės įgyvendinimo ir perspektyvų“ (9) pritariama, visų pirma atsižvelgiant į esamą baltymų deficito ES problemą, Komisijos pasiūlymui panaikinti Sąjungos teisės aktuose nustatytą draudimą šerti neatrajotojus PGB tik jei tai taikoma ne žolėdžiams ir laikomasi tam tikrų sąlygų;
(11)
rezoliucijoje raginama, kad perdirbtų gyvūninių baltymų gamybos ir sterilizavimo metodai atitiktų griežčiausius saugumo standartus ir Reglamente (EB) Nr. 1069/2009 nustatytas taisykles, būtų naudojamos naujausios ir saugiausios technologijos. Rezoliucijoje taip pat raginama nepanaikinti galiojančio draudimo šerti gyvūnus tos pačios rūšies perdirbtais gyvūnais, visiškai atskirti PGB, gautų perdirbus skirtingų rūšių gyvūnus, gamybos kanalus, ir teigiama, kad tai, kaip šie gamybos kanalai atskirti, turi kontroliuoti kompetentingos valstybių narių valdžios institucijos ir audituoti Komisija. Be to, teigiama, kad prieš panaikinant pašarų draudimą turi būti įdiegtas patikimas konkrečios rūšies gyvūnams taikomas metodas, skirtas nustatyti, iš kurios rūšies gyvūnų gauti baltymai, esantys gyvūnų pašare, kuriame yra PGB, siekiant užtikrinti, kad pašaruose nebūtų baltymų, gautų iš perdirbtų tos pačios rūšies gyvūnų, ir kad turi būti uždrausta PGB gamyba iš 1 arba 2 kategorijos medžiagų ir tik 3 kategorijos medžiaga, tinkama vartoti žmonėms, turėtų būti naudojama PGB gaminti. Minėta rezoliucija nesutinkama, kad iš atrajotojų arba neatrajotojų gauti PGB būtų naudojami atrajotojų pašaruose;
(12)
2012 m. kovo 9 d. Europos Sąjungos etaloninė gyvūninių baltymų pašaruose laboratorija (EURL-AP) patvirtino naują DNR grindžiamą diagnostikos metodą, kurį taikant galima pašaruose nustatyti labai nedidelį iš atrajotojų gautos medžiagos kiekį (10). Tas metodas gali būti taikomas įprastai PGB ir kombinuotųjų pašarų, kurių sudėtyje yra PGB, kontrolei atlikti siekiant įsitikinti, kad nėra atrajotojų baltymų;
(13)
dabar nėra jokio patvirtinto diagnostikos metodo, kurį taikant būtų galima nustatyti, kad pašaruose yra iš kiaulių ar naminių paukščių gautų medžiagų. Todėl būtų neįmanoma kontroliuoti, ar tinkamai įgyvendinamas draudimas gyvūnus šerti perdirbtais tos pačios rūšies gyvūnais, jei vėl būtų leista naminių paukščių pašaruose naudoti kiaulių PGB ir kiaulių pašaruose - naminių paukščių PGB;
(14)
akvakultūros produkcijos atveju nekyla jokio susirūpinimo dėl draudimo gyvūnus šerti perdirbtais tos pačios rūšies gyvūnais laikymosi, nes galiojantys su paskirstymu susiję reikalavimai, taikomi žuvų miltus naudojant akvakultūros gyvūnų pašaruose, jau pasirodė besą veiksmingi;
(15)
todėl, išskyrus žuvų miltus ir žuvų miltų turinčius kombinuotuosius pašarus, kuriuos jau leista naudoti kaip neatrajotojų pašarus, reikėtų vėl leisti akvakultūros gyvūnams šerti naudoti PGB, gautus iš neatrajotojų, ir tokių PGB turinčius pašarus. Tokių produktų surinkimui, vežimui ir perdirbimui turėtų būti taikomi griežti reikalavimai, kad būtų išvengta bet kokios kryžminės jų ir atrajotojų baltymų taršos rizikos. Be to, siekiant patikrinti, ar nėra jų ir atrajotojų baltymų kryžminės taršos, turi būti reguliariai imami ir tiriami PGB ir kombinuotųjų pašarų, kurių sudėtyje yra PGB, mėginiai;
(16)
todėl reikėtų išbraukti Reglamento (EB) Nr. 999/2001 IV priede nustatytą draudimą akvakultūros gyvūnus šerti PGB, gautais iš neatrajotojų. Siekiant Sąjungos teisės aktų aiškumo reikėtų visą IV priedą pakeisti šio reglamento priede išdėstytu IV priedu;
(17)
Reglamento (EB) Nr. 999/2001 I priedo 1 punkte pateiktos pašarų ir šalutinių gyvūninių produktų, neskirtų vartoti žmonėms, apibrėžtys, kurios buvo pateiktos jau panaikintuose Sąjungos teisės aktuose. Siekiant Sąjungos teisės aktų aiškumo, tos nuorodos turėtų būti pakeistos nuorodomis į atitinkamas galiojančiuose teisės aktuose pateiktas apibrėžtis. Todėl Reglamento (EB) Nr. 999/2001 I priedas turėtų būti iš dalies pakeistas pagal šio reglamento priedą;
(18)
kadangi valstybėms narėms ir pašarų sektoriaus ekonominės veiklos vykdytojams reikia pakankamai laiko kontrolės procedūroms suderinti su naujais šiuo reglamentu nustatytais reikalavimais, šis reglamentas turėtų būti taikomas ne iš karto po įsigaliojimo;
(19)
todėl Reglamentas (EB) Nr. 999/2001 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;
(20)
šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Reglamento (EB) Nr. 999/2001 I ir IV priedai iš dalies keičiami pagal šio reglamento priedą.
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Jis taikomas nuo 2013 m. birželio 1 d.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2013 m. sausio 16 d.