SMĚRNICE KOMISE (EU) 2015/1787
ze dne 6. října 2015,
kterou se mění přílohy II a III směrnice Rady 98/83/ES o jakosti vody určené k lidské spotřebě
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Rady 98/83/ES ze dne 3. listopadu 1998 o jakosti vody určené k lidské spotřebě (1), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Přílohy II a III směrnice 98/83/ES stanoví minimální požadavky na monitorovací programy pro veškerou vodu určenou k lidské spotřebě a specifikace pro metody rozboru pro jednotlivé ukazatele.
(2)
Specifikace v uvedených přílohách II a III by měly být aktualizovány s ohledem na vědecký a technický pokrok, aby se zajistil soulad s právními předpisy Unie.
(3)
Příloha II směrnice 98/83/ES poskytuje určitou míru flexibility při provádění revizního monitorování a kontrolního monitorování, což za určitých okolností umožňuje provádět vzorkování s nižší četností. Konkrétní podmínky pro provádění monitorování ukazatelů s přiměřenou četností a škálu technik monitorování je nutné upřesnit s ohledem na vědecký pokrok.
(4)
Světová zdravotnická organizace od roku 2004 rozvíjí přístup založený na plánu pro zajištění bezpečného zásobování pitnou vodou, který vychází ze zásad posuzování a řízení rizik stanovených v jejích Obecných zásadách jakosti pitné vody (2). Tyto obecné zásady spolu s normou EN 15975-2 týkající se zabezpečení dodávek pitné vody jsou mezinárodně uznávanými zásadami, z nichž vycházejí výroba, distribuce, monitorování a rozbor ukazatelů pro pitnou vodu. Příloha II směrnice 98/83/ES by tudíž měla být uvedena do souladu s nejnovějšími aktualizacemi těchto zásad.
(5)
Za účelem kontroly rizik pro lidské zdraví by monitorovací programy měly zajišťovat, aby byla zavedena opatření v celém řetězci zásobování vodou, a zohledňovat informace z vodních útvarů využívaných pro odběr pitné vody. Obecné povinnosti pro monitorovací programy by měly obsáhnout i oblast mezi odběrem a dodávkami vody. Podle článku 6 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES (3) musí členské státy zajistit zřízení registru nebo registrů chráněných oblastí. Mezi tyto chráněné oblasti patří všechny vodní útvary využívané k odběru pitné vody nebo uvažované pro tento účel v souladu s čl. 7 odst. 1 uvedené směrnice. Výsledky monitorování těchto vodních útvarů podle čl. 7 odst. 1 druhého pododstavce a článku 8 uvedené směrnice by měly být využity pro účely směrnice 98/83/ES ke stanovení potenciálních rizik pro pitnou vodu před její úpravou a po ní.
(6)
Na základě zkušeností je zřejmé, že u mnoha ukazatelů (zejména fyzikálně-chemických) by přítomné koncentrace jen ojediněle vedly k překročení mezních hodnot. Monitorování těchto ukazatelů a podávání zpráv o těchto ukazatelích, pokud tato činnost nemá praktický význam, s sebou nese značné náklady, zejména pokud je nutné brát v úvahu velký počet ukazatelů. Zavedení flexibilní četnosti monitorování za takovýchto okolností nabízí potenciální příležitosti k úsporám nákladů, které by neohrozily veřejné zdraví ani jiné přínosy. Flexibilní monitorování rovněž omezuje sběr údajů, které o jakosti pitné vody přináší málo informací nebo nepřináší žádné informace.
(7)
Členským státům by proto mělo být umožněno odchýlit se od jimi stanovených programů, pokud je prováděno důvěryhodné posuzování rizik, které se může opírat o Obecné zásady jakosti pitné vody vydané WHO a které by mělo zohledňovat monitorování prováděné podle článku 8 směrnice 2000/60/ES.
(8)
Tabulka B2 v příloze II směrnice 98/83/ES, která se týká vody stáčené do lahví nebo kontejnerů za účelem prodeje, je zastaralá, jelikož na tyto výrobky se vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 (4). Také se na tyto výrobky vztahuje zásada analýzy rizik a kritických kontrolních bodů (HACCP) stanovená v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004 (5) a zásady pro úřední kontroly stanovené nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 (6). V důsledku přijetí uvedených nařízení se příloha II směrnice 98/83/ES na vodu plněnou do lahví nebo kontejnerů za účelem prodeje již de facto nevztahuje.
(9)
Směrnice Rady 2013/51/Euratom (7) zavedla konkrétní požadavky pro monitorování radioaktivních látek. Programy monitorování radioaktivních látek by proto měly být stanoveny výhradně podle této směrnice.
(10)
Laboratoře, které uplatňují specifikace pro rozbor ukazatelů stanovených v příloze III směrnice 98/83/ES, by měly pracovat v souladu s mezinárodně schválenými postupy nebo pracovními normami založenými na kritériích a měly by v co největší možné míře používat schválené metody rozboru.
(11)
Směrnice Komise 2009/90/ES (8) stanoví, že jako schválené metody rozboru mají být používány normy EN ISO/IEC 17025 či jiné srovnatelné normy přijímané na mezinárodní úrovni. Norma EN ISO/IEC 17025 je také jednou z norem používaných v souladu s nařízením (ES) č. 882/2004 pro akreditace laboratoří určených příslušnými orgány členských států. Je proto nutné stanovit, že tato norma či jiné srovnatelné normy uznávané na mezinárodní úrovni jsou v kontextu směrnice 98/83/ES schválenými metodami rozboru. S cílem uvést do souladu přílohu III směrnice 98/83/ES se směrnicí 2009/90/ES by měly být jakožto pracovní charakteristiky zavedeny mezní hodnota kvantifikace a nejistota měření. Členské státy by však měly mít možnost nadále po omezenou dobu povolovat užívat jako pracovní charakteristiky pravdivost, přesnost a mez detekce podle přílohy III směrnice 98/83/ES, aby tak laboratořím poskytly dostatek času na přizpůsobení se technickému pokroku.
(12)
Pro účely rozboru mikrobiologických ukazatelů byla zavedena řada norem ISO. Veškeré nezbytné specifikace pro provádění rozboru tedy stanoví normy EN ISO 9308-1 a EN ISO 9308-2 (pro vyčíslení E. coli a koliformních bakterií) a norma EN ISO 14189 (pro rozbor Clostridium perfringens). Tyto nové normy a technický pokrok by se měly odrazit v příloze III směrnice 98/83/ES.
(13)
Pro účely posouzení rovnocennosti alternativních metod s metodou stanovenou v příloze III směrnice 98/83/ES by členské státy měly mít povoleno užívání normy EN ISO 17994, která již byla stanovena jako norma rovnocennosti mikrobiologických metod v kontextu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/7/ES (9) a rozhodnutí Komise 2009/64/ES (10). Alternativně by měly ke stanovení rovnocennosti metod založených na jiných zásadách než je kultivace, které jsou mimo oblast působnosti normy EN ISO 17994, mít povoleno použití normy EN ISO 16140 či jakýchkoli jiných podobných mezinárodně přijatých protokolů, jak stanoví čl. 5 odst. 5 nařízení Komise (ES) č. 2073/2005 (11).
(14)
Přílohy II a III směrnice 98/83/ES by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny.
(15)
Opatření stanovená touto směrnicí jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro pitnou vodu, zřízeného podle čl. 12 odst. 1 směrnice 98/83/ES,
PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:
Článek 1
Směrnice 98/83/ES se mění takto:
1)
příloha II se nahrazuje zněním uvedeným v příloze I této směrnice;
2)
příloha III se mění v souladu s přílohou II této směrnice.
Článek 2
1. Členské státy přijmou právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do 27. října 2017. Neprodleně sdělí Komisi znění těchto předpisů.
Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.
2. Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.
Článek 3
Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 4
Tato směrnice je určena členským státům.
V Bruselu dne 6. října 2015.
KOMISIJOS DIREKTYVA (ES) 2015/1787
2015 m. spalio 6 d.
kuria iš dalies keičiami Tarybos direktyvos 98/83/EB dėl žmonėms vartoti skirto vandens kokybės II ir III priedai
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 1998 m. lapkričio 3 d. Tarybos direktyvą 98/83/EB dėl žmonėms vartoti skirto vandens kokybės (1), ypač į jo 11 straipsnio 2 dalį,
kadangi:
(1)
Direktyvos 98/83/EB II ir III prieduose nustatyti būtiniausi monitoringo programų, parengtų žmonėms vartoti skirtam visų rūšių vandeniui, reikalavimai ir įvairių parametrų analizės metodo specifikacijos;
(2)
siekiant atsižvelgti į mokslo ir technikos pažangą ir užtikrinti suderinamumą su Sąjungos teisės aktais, II ir III prieduose nustatytos specifikacijos turėtų būti atnaujintos;
(3)
Direktyvos 98/83/EB II priede numatytas tam tikras audito monitoringo ir tikrinimo monitoringo lankstumas, t. y. tam tikromis aplinkybėmis leidžiama rečiau imti bandinius. Atsižvelgiant į mokslo pažangą reikėtų aiškiai nustatyti parametrų tikrinimo deramu dažnumu sąlygas ir galimus monitoringo metodus;
(4)
2004 m. Pasaulio sveikatos organizacija parengė vandens saugos planų koncepciją, grindžiamą rizikos vertinimo ir rizikos valdymo principais, nustatytais jos Geriamojo vandens kokybės vadove (angl. Guidelines for Drinking Water Quality) (2). Tas vadovas kartu su geriamojo vandens tiekimo saugumo standartu EN 15975-2 laikytini tarptautiniu lygmeniu pripažintais principais, kuriais vadovaujamasi išgaunant, paskirstant, tikrinant geriamąjį vandenį ir analizuojant jo parametrus. Todėl Direktyvos 98/83/EB II priedas turėtų būti suderintas su naujausiais tų principų pakeitimais;
(5)
siekiant kontroliuoti pavojų žmonių sveikatai, monitoringo programomis turėtų būti užtikrinama, kad visoje vandens tiekimo grandinėje būtų taikomos priemonės, ir tos monitoringo programos turėtų būti grindžiamos informacija apie vandens telkinius, iš kurių imamas geriamasis vanduo. Bendrieji įpareigojimai dėl monitoringo programų turėtų būti tokie, kad būtų sumažintas vandens ėmimo ir tiekimo atotrūkis. Pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2000/60/EB (3) 6 straipsnį valstybės narės turi užtikrinti, kad būtų parengtas (-i) saugomų teritorijų registras (-ai). Prie tų saugomų teritorijų priskiriami visi vandens telkiniai, iš kurių imamas geriamasis vanduo arba iš kurių ketinama jį imti, laikantis tos direktyvos 7 straipsnio 1 dalies. Tų vandens telkinių monitoringo pagal minėtos direktyvos 7 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą ir 8 straipsnį rezultatais turėtų būti vadovaujamasi nustatant galimą pavojų geriamajam vandeniui prieš Direktyvos 98/83/EB taikymo tikslais atliekamą apdorojimą ir po jo;
(6)
iš patirties matyti, kad daugelio parametrų (visų pirma fizinių ir cheminių parametrų) atveju koncentracija yra tokia, kad ribinių verčių viršijimo atvejai būtų reti. Tokių praktinės reikšmės neturinčių parametrų tikrinimas ir pranešimas susiję su didelėmis išlaidomis, ypač tais atvejais, kai reikia įvertinti daug parametrų. Tokiomis aplinkybėmis numačius taikyti lanksčias nuostatas dėl monitoringo dažnumo būtų galima sutaupyti lėšų, išvengiant žalos visuomenės sveikatai ar kitokiems naudingiems elementams. Taikant lankstų monitoringą taip pat mažiau surenkama duomenų, kurie suteikia mažai informacijos apie geriamojo vandens kokybę arba jos visai nesuteikia;
(7)
todėl valstybėms narėms turėtų būti leidžiama nukrypti nuo savo monitoringo programų tais atvejais, jei atliekami patikimi rizikos vertinimai, kurie gali būti grindžiami PSO Geriamojo vandens kokybės vadovu, ir jos turėtų atsižvelgti į Direktyvos 2000/60/EB 8 straipsniu grindžiamą monitoringą;
(8)
Direktyvos 98/83/EB II priede pateikta B2 lentelė, susijusi su prekiauti skirtu buteliuose ar kitose talpose tiekiamu vandeniu, yra nebeaktuali, nes tiems gaminiams taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 178/2002 (4). Tiems gaminiams taip pat taikomas rizikos veiksnių analizės ir svarbiųjų valdymo taškų (RVASVT) principas, nustatytas Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 852/2004 (5), ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 882/2004 nustatyti oficialios kontrolės principai (6). Priėmus tuos reglamentus Direktyvos 98/83/EB II priedas de facto nebetaikomas prekiauti skirtam buteliuose ar kitose talpose tiekiamam vandeniui;
(9)
Tarybos direktyvoje 2013/51/Euratomas (7) nustatyta speciali radioaktyviųjų medžiagų stebėsenos tvarka. Todėl radioaktyviųjų medžiagų stebėsenos programos turėtų būti rengiamos tik pagal tą direktyvą;
(10)
laboratorijos, taikančios Direktyvos 98/83/EB III priede nustatytas parametrų analizės specifikacijas, turėtų vadovautis tarptautiniu lygmeniu pripažintomis procedūromis arba kriterijais grindžiamais veiksmingumo standartais ir taikyti kiek įmanoma patvirtintus analizės metodus;
(11)
Komisijos direktyvoje 2009/90/EB (8) numatyta, kad analizės metodams tvirtinti taikomas standartas EN ISO/IEC 17025 arba kiti lygiaverčiai tarptautiniu lygmeniu pripažinti standartai. EN ISO/IEC 17025 taip pat yra vienas iš standartų, kuris pagal Reglamentą (EB) Nr. 882/2004 taikomas akredituojant valstybių narių kompetentingų institucijų paskirtas laboratorijas. Todėl būtina nustatyti, kad šis standartas arba kiti lygiaverčiai tarptautiniu lygmeniu pripažinti standartai būtų taikomi tvirtinant su Direktyva 98/83/EB susijusius analizės metodus. Siekiant Direktyvos 98/83/EB III priedą suderinti su Direktyva 2009/90/EB, į analizės metodo veiksmingumo charakteristikas reikėtų įtraukti kiekybinio įvertinimo ribą ir matavimo neapibrėžtį. Tačiau valstybės narės turėtų turėti galimybę ir toliau leisti naudoti teisingumą, glaudumą bei radimo ribą kaip Direktyvos 98/83/EB III priede nustatytas analizės metodo veiksmingumo charakteristikas ribotą laikotarpį, taip laboratorijoms suteikiant pakankamai laiko prisitaikyti prie šios techninės naujovės.
(12)
mikrobiologinių parametrų analizės srityje parengta ISO standartų. Visos analizei reikalingos specifikacijos pateikiamos standartuose EN ISO 9308-1 ir EN ISO 9308-2 (E. coli ir koliforminių bakterijų skaičiavimas) ir standarte EN ISO 14189 (Clostridium perfringens analizė). Į šiuos naujus standartus ir techninius pokyčius turėtų būti atsižvelgta Direktyvos 98/83/EB III priede;
(13)
tais atvejais, kai būtina įvertinti alternatyvių metodų lygiavertiškumą Direktyvos 98/83/EB III priede nustatytam metodui, valstybėms narėms turėtų būti leidžiama naudoti standartą EN ISO 17994, kuris Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/7/EB (9) taikymo tikslais ir Komisijos sprendimu 2009/64/EB (10) jau patvirtintas mikrobiologinių metodų lygiavertiškumo standartu. Kaip alternatyva tais atvejais, kai reikia nustatyti metodų, kurie grindžiami į standarto EN ISO 17994 taikymo sritį nepatenkančiais kitais nei pasėlio auginimas principais, lygiavertiškumą, joms taip pat turėtų būti leidžiama naudoti standartą EN ISO 16140 arba bet kuriuos kitus tarptautiniu lygmeniu pripažintus panašius protokolus, kaip nurodyta Komisijos reglamento (EB) Nr. 2073/2005 (11) 5 straipsnio 5 dalyje;
(14)
todėl Direktyvos 98/83/EEB II ir III priedai turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti;
(15)
šioje direktyvoje numatytos priemonės atitinka pagal Direktyvos 98/83/EB 12 straipsnio 1 dalį įsteigto Geriamojo vandens komiteto nuomonę,
PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:
1 straipsnis
Direktyva 98/83/EB iš dalies keičiama taip:
1)
II priedas pakeičiamas šios direktyvos I priedo tekstu.
2)
III priedas iš dalies keičiamas pagal šios direktyvos II priedą.
2 straipsnis
1. Valstybės narės užtikrina, kad įsigaliotų įstatymai ir kiti teisės aktai, būtini, kad šios direktyvos būtų laikomasi ne vėliau kaip nuo 2017 m. spalio 27 d. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą.
Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.
2. Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.
3 straipsnis
Ši direktyva įsigalioja 20-ą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
4 straipsnis
Ši direktyva skirta valstybėms narėms.
Priimta Briuselyje 2015 m. spalio 6 d.