NAŘÍZENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) č. 1072/2013
ze dne 24. září 2013
o statistice úrokových sazeb uplatňovaných měnovými finančními institucemi (přepracované znění)
(ECB/2013/34)
RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 5 tohoto statutu,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2533/98 ze dne 23. listopadu 1998 o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou (1), a zejména na čl. 5 odst. 1 a čl. 6 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na stanovisko Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 63/2002 ze dne 20. prosince 2001 o statistice úrokových sazeb uplatňovaných měnovými finančními institucemi na vklady a úvěry vůči domácnostem a nefinančním podnikům (ECB/2001/18) (2) bylo podstatně změněno. Vzhledem k tomu, že je v něm třeba provést další změny, zejména s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 549/2013 ze dne 21. května 2013 o Evropském systému národních a regionálních účtů v Evropské unii (3), mělo by být v zájmu srozumitelnosti přepracováno.
(2)
Evropský systém centrálních bank (ESCB) vyžaduje pro plnění svých úkolů vypracovávání statistiky úrokových sazeb uplatňovaných měnovými finančními institucemi (MFI) s výjimkou centrálních bank a fondů peněžního trhu na vklady a úvěry vůči domácnostem a nefinančním podnikům, jejímž hlavním účelem je poskytnout Evropské centrální bance (ECB) komplexní, podrobný a harmonizovaný statistický obraz výše úrokových sazeb uplatňovaných těmito institucemi a jejich časového vývoje. Tyto úrokové sazby představují poslední článek transmisního mechanismu měnové politiky utvářené na základě změn oficiálních úrokových sazeb, a jsou proto nezbytným předpokladem pro spolehlivou analýzu měnového vývoje v členských státech, jejichž měnou je euro (dále jen „členské státy eurozóny“). Současně jsou pro ESCB nezbytné informace o vývoji úrokových sazeb, aby mohla přispívat k řádnému provádění politiky příslušných orgánů v oblasti obezřetnostního dohledu nad úvěrovými institucemi a v oblasti stability finančního systému.
(3)
ECB je povinna v souladu se Smlouvou o fungování Evropské unie a za podmínek stanovených ve statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen „statut ESCB“) přijímat nařízení v rozsahu nezbytném pro plnění úkolů ESCB vymezených ve statutu ESCB a v některých případech stanovených předpisy Rady na základě čl. 129 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie.
(4)
Článek 5.1 statutu ESCB vyžaduje, aby ECB pro zajištění úkolů ESCB shromažďovala ve spolupráci s národními centrálními bankami nezbytné statistické informace buď od příslušných vnitrostátních orgánů, nebo přímo od hospodářských subjektů. Článek 5.2 statutu ESCB stanoví, že úkoly popsané v článku 5.1 provádějí v rámci svých možností národní centrální banky.
(5)
Může být nezbytné a zároveň může snížit zpravodajskou zátěž, shromažďují-li národní centrální banky od skutečného souboru zpravodajských jednotek statistické informace nutné ke splnění statistické zpravodajské povinnosti vůči ECB jako součást širšího zpravodajského systému, který jednotlivé národní centrální banky vytvářejí v rámci vlastních pravomocí v souladu s právními přepisy Unie, vnitrostátními právními předpisy nebo se zavedenou praxí a který slouží jiným statistickým účelům, pokud tím není ohroženo plnění statistické zpravodajské povinnosti vůči ECB. Pro zvýšení transparentnosti je v těchto případech vhodné informovat zpravodajské jednotky o tom, že jsou údaje shromažďovány pro jiné statistické účely. V určitých případech může ECB využít statistické informace, které byly shromážděny pro tyto jiné účely, ke splnění svých požadavků.
(6)
Od přijetí nařízení (ES) č. 63/2002 (ECB/2001/18) došlo ke zlepšení systému vykazování úrokových sazeb z úvěrů poskytnutých domácnostem a nefinančním podnikům, jakož i metod pro výběr skutečného souboru zpravodajských jednotek, což by mělo být zohledněno v pokynech k výběrovému šetření i ve statistické zpravodajské povinnosti.
(7)
Je rovněž nezbytné umožnit, aby ECB poskytovala analytickou a statistickou podporu Evropské radě pro systémová rizika v souladu s nařízením Rady (EU) č. 1096/2010 ze dne 17. listopadu 2010 o pověření Evropské centrální banky zvláštními úkoly, které se týkají fungování Evropské rady pro systémová rizika (4).
(8)
Článek 3 nařízení (ES) č. 2533/98 vyžaduje, aby ECB blíže určila skutečný soubor zpravodajských jednotek v rámci referenčního souboru zpravodajských jednotek a omezila na minimum související zátěž. S ohledem na zvláštní charakteristiky sektoru MFI v každém z členských států eurozóny je konečná volba metody výběru skutečného souboru zpravodajských jednotek ponechána na národních centrálních bankách. Cílem je snížit zpravodajské zatížení a současně zajistit vysokou kvalitu statistických údajů. Podle čl. 5 odst. 1 může ECB přijímat nařízení k vymezení a ukládání statistické zpravodajské povinnosti skutečnému souboru zpravodajských jednotek členských států eurozóny. Čl. 6 odst. 4 uvedeného nařízení stanoví, že ECB může přijímat nařízení upravující podmínky, za kterých lze uplatnit právo ověřovat statistické informace nebo provádět jejich nucené shromažďování.
(9)
Článek 4 nařízení (ES) č. 2533/98 stanoví, že členské státy si samy řídí organizaci v oblasti statistiky a plně spolupracují s ESCB, aby zajistily plnění povinností vyplývajících z článku 5 statutu ESCB.
(10)
Uznává se, že nařízení přijatá ECB podle článku 34.1 statutu ESCB nezakládají práva ani neukládají povinnosti členským státům, jejichž měnou není euro (dále jen „členské státy mimo eurozónu“), nicméně článek 5 statutu ESCB se vztahuje na členské státy eurozóny i na členské státy mimo eurozónu. 17. bod odůvodnění nařízení (ES) č. 2533/98 poukazuje na to, že z článku 5 statutu ESCB spolu s článkem 4 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii vyplývá povinnost přijmout a provést na vnitrostátní úrovni veškerá opatření, která členské státy mimo eurozónu považují za vhodná pro shromažďování statistických informací nezbytných ke splnění statistické zpravodajské povinnosti vůči ECB a pro včasnou přípravu v oblasti statistiky na to, aby se mohly stát členskými státy eurozóny.
(11)
Měla by se uplatňovat pravidla ochrany a využití důvěrných statistických informací stanovená v článku 8 nařízení Rady (ES) č. 2533/98.
(12)
Podle čl. 7 odst. 1 nařízení (ES) č. 2533/98 má ECB pravomoc uložit sankce zpravodajským jednotkám, které neplní statistickou zpravodajskou povinnost stanovenou nařízeními nebo rozhodnutími ECB,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Definice
Pro účely tohoto nařízení:
1)
výrazy „zpravodajské jednotky“ a „rezident“ mají stejný význam jako v článku 1 nařízení (ES) č. 2533/98;
2)
„domácnostmi“ se rozumí sektor domácností a sektor neziskových institucí sloužících domácnostem (kombinace S.14 a S.15), jak jsou vymezeny v přepracovaném Evropském systému účtů (dále jen „ESA 2010“), který je stanoven v nařízení (EU) č. 549/2013;
3)
„nefinančními podniky“ se rozumí sektor nefinančních podniků (S.11), jak je vymezen v ESA 2010;
4)
„měnová finanční instituce“ má stejný význam jako v článku 1 nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1071/2013 ze dne 24. září 2013 o rozvaze sektoru měnových finančních institucí (ECB/2013/33) (5);
5)
„statistikou úrokových sazeb MFI“ se rozumí statistika týkající se úrokových sazeb uplatňovaných rezidentskými MFI kromě centrálních bank a fondů peněžního trhu na vklady a úvěry, denominované v eurech, vůči domácnostem a nefinančním podnikům, jež jsou rezidenty v členských státech eurozóny. „Statistika úrokových sazeb MFI“ zahrnuje odpovídající objemy nových obchodů spočívajících ve vkladech a úvěrech denominovaných v eurech, jakož i objemy nových obchodů spočívajících v opětovně sjednaných úvěrech;
6)
„fondy peněžního trhu“ mají stejný význam jako v článku 1 nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1071/2013 (ECB/2008/32) (6);
7)
„referenčním souborem zpravodajských jednotek“ se rozumí rezidentské MFI kromě centrálních bank a fondů peněžního trhu, které přijímají vklady denominované v eurech od domácností nebo nefinančních podniků, jež jsou rezidenty v členských státech eurozóny, nebo které těmto subjektům poskytují úvěry denominované v eurech;
8)
„institucí ve zbytkové části“ se rozumí malá MFI kromě centrální banky a fondu peněžního trhu, které byla udělena výjimka podle článku 4.
Článek 2
Skutečný soubor zpravodajských jednotek
1. Skutečný soubor zpravodajských jednotek se skládá z rezidentských MFI kromě centrálních bank a fondů peněžního trhu, které z referenčního souboru zpravodajských jednotek vybírají národní centrální banky. Národní centrální banky skutečný soubor zpravodajských jednotek vybírají pomocí úplného zjišťování nebo pomocí výběrového šetření.
2. V případě výběrového šetření národní centrální banky referenční soubor zpravodajských jednotek stratifikují do homogenních vrstev a skutečný soubor zpravodajských jednotek poté buď z každé vrstvy vyberou náhodně, nebo v každé vrstvě vyberou největší instituce.
3. V případě náhodného výběru musí být minimální velikost vnitrostátního výběrového souboru taková, aby maximální náhodná chyba na vnitrostátní úrovni v průměru nepřekročila na úrovni spolehlivosti 90 % 10 základních bodů. V případě výběru největších institucí musí minimální velikost vnitrostátního výběrového souboru odpovídat obdobné úrovni kvalitativního opatření na základě funkce odhadované střední absolutní hodnoty chyb.
4. Národní centrální banky při výběru skutečného souboru zpravodajských jednotek rovněž používají vzorce a kritéria stanovená v obecných zásadách ECB/2007/9 ze dne 1. srpna 2007 o měnové statistice a statistice finančních institucí a trhů (7).
5. Každá národní centrální banka informuje zpravodajské jednotky, jež jsou rezidenty na jejím státním území, o jejich statistické zpravodajské povinnosti v rámci vnitrostátních postupů.
6. Rada guvernérů je oprávněna kontrolovat dodržování tohoto článku.
Článek 3
Statistická zpravodajská povinnost
1. Pro pravidelné sestavování statistiky úrokových sazeb MFI vykazuje skutečný soubor zpravodajských jednotek národní centrální bance členského státu, v němž je zpravodajská jednotka rezidentem, měsíční statistické informace vztahující se k novým obchodům a ke stavu obchodů. Požadované statistické informace jsou uvedeny v příloze I.
2. Národní centrální banky v souladu s národními požadavky stanoví a zavedou postupy pro vykazování, které musí skutečný soubor zpravodajských jednotek dodržovat. Národní centrální banky zabezpečí, aby tyto zpravodajské postupy poskytovaly požadované statistické informace a umožňovaly přesnou kontrolu plnění minimálních standardů pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a opravy uvedených v odstavci 3.
3. Požadované statistické informace jsou vykazovány v souladu s minimálními standardy pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a opravy, jak jsou stanoveny v příloze II.
4. Národní centrální banky předávají ECB agregované měsíční statistické informace na úrovni členských států do skončení pracovní doby v 19. pracovní den po skončení referenčního měsíce.
5. ECB může uložit sankce zpravodajským jednotkám, které neplní statistickou zpravodajskou povinnost stanovenou tímto nařízením, v souladu s rozhodnutím ECB/2010/10 ze dne 19. srpna 2010 o neplnění statistické zpravodajské povinnosti (8).
Článek 4
Výjimky
1. Dochází-li k výběru zpravodajských jednotek pomocí úplného zjišťování, mohou národní centrální banky malým MFI kromě centrálních bank a fondů peněžního trhu udělit výjimky ohledně periodicity vykazování za předpokladu, že celkový příspěvek těchto zpravodajských jednotek do vnitrostátní rozvahy MFI z hlediska zůstatků, vypočtený podle nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33), nepřesahuje 5 %. Namísto měsíčního vykazování mohou instituce ve zbytkové části statistiku úrokových sazeb MFI vykazovat čtvrtletně.
2. Národní centrální banky každý rok včas kontrolují plnění podmínek uvedených v odstavci 1, aby mohly udělit nebo případně zrušit výjimku s účinkem od počátku každého roku.
3. Instituce ve zbytkové části se mohou rozhodnout, že výjimky nevyužijí a že namísto toho budou plnit úplnou statistickou zpravodajskou povinnost.
4. Při přepočtu údajů na 100 % pokrytí mohou národní centrální banky zvolit postup pro přenos vykazovaných údajů do chybějících období uplatněním vhodných technik statistických odhadů s cílem zohlednit tendence vývoje údajů nebo sezónní vlivy. Národní centrální banky každoročně monitorují počet institucí ve zbytkové části.
Článek 5
Ověřování a nucené shromažďování
Národní centrální banky vykonávají právo ověřovat nebo vynuceně shromažďovat informace, které jsou zpravodajské jednotky povinny poskytovat podle tohoto nařízení, aniž je dotčeno právo ECB vykonávat toto právo sama. Národní centrální banky toto právo vykonávají zejména, pokud zpravodajská jednotka nesplňuje minimální standardy pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a opravy uvedené v příloze II.
Článek 6
První vykazování
Vykazování podle tohoto nařízení se poprvé provede s údaji za prosinec 2014.
Článek 7
Zrušení
1. Nařízení (EU) č. 63/2002 (ECB/2001/18) se zrušuje s účinkem od 1. ledna 2015.
2. Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze IV.
Článek 8
Závěrečné ustanovení
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Použije se od 1. ledna 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 24. září 2013.
EUROPOS CENTRINIO BANKO REGLAMENTAS (EU) Nr. 1072/2013
2013 m. rugsėjo 24 d.
dėl pinigų finansų įstaigų taikomų palūkanų normų statistikos (nauja redakcija)
(ECB/2013/34)
EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,
atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statutą, ypač į jo 5 straipsnį,
atsižvelgdama į 1998 m. lapkričio 23 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2533/98 dėl Europos Centrinio Banko renkamos statistinės informacijos (1), ypač į jo 5 straipsnio 1 dalį ir 6 straipsnio 4 dalį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos nuomonę,
kadangi:
(1)
2001 m. gruodžio 20 d. Europos Centrinio Banko reglamentas (EB) Nr. 63/2002 dėl statistikos apie indėlių ir paskolų palūkanų normas, kurias taiko pinigų finansų įstaigos namų ūkiams ir nefinansinėms korporacijoms (ECB/2001/18) (2) buvo iš esmės pakeistas. Kadangi reikia padaryti naujus dalinius pakeitimus, ypač atsižvelgiant į 2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 549/2013 dėl Europos nacionalinių ir regioninių sąskaitų sistemos Europos Sąjungoje (3), siekiant aiškumo jis turėtų būti išdėstytas nauja redakcija;
(2)
vykdant Europos centrinių bankų sistemos (ECBS) uždavinius reikia gauti statistiką apie indėlių ir paskolų palūkanų normas, kurias pinigų finansų įstaigos (PFĮ), išskyrus centrinius bankus ir pinigų rinkos fondus (PRF), taiko namų ūkiams ir ne finansų bendrovėms; šios statistikos pagrindinis tikslas - pateikti Europos Centriniam Bankui (ECB) visapusišką, išsamų ir suderintą statistinį vaizdą apie šių įstaigų taikomų palūkanų normų lygį ir jo pokyčius bėgant laikui. Šios palūkanų normos sudaro paskutinę grandį pinigų politikos, susijusios su oficialių palūkanų normų pokyčiais, perdavimo mechanizme, ir todėl yra būtina sąlyga siekiant patikimai išanalizuoti pinigų pokyčius valstybėse narėse, kurių valiuta yra euro (toliau - euro zonos valstybės narės). Tuo pat metu informacija apie palūkanų normų pokyčius reikalinga ECBS siekiant prisidėti prie to, kad kompetentingos institucijos galėtų sklandžiai vykdyti politiką, susijusią su rizikos ribojimu pagrįsta kredito įstaigų priežiūra ir finansų sistemos stabilumu;
(3)
vadovaujantis Sutartimi dėl Europos Sąjungos veikimo ir Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statute (toliau - ECBS statutas) nustatytomis sąlygomis, ECB priima reglamentus, reikalingus ECBS statute nurodytiems ECBS uždaviniams vykdyti ir tais atvejais, kurie numatomi nuostatose, Tarybos priimtose pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 129 straipsnio 4 dalį;
(4)
pagal ECBS statuto 5 straipsnio 1 dalį, kad galėtų vykdyti ECBS uždavinius, ECB, padedamas nacionalinių centrinių bankų (NCB), renka reikiamą statistinę informaciją arba iš kompetentingų nacionalinių institucijų, arba tiesiogiai iš ūkio subjektų. ECBS statuto 5 straipsnio 2 dalyje numatyta, kad NCB, kiek tai įmanoma, vykdo 5 straipsnio 1 dalyje aprašytus uždavinius;
(5)
NCB gali prireikti, ir tai gali sumažinti atskaitomybės naštą, rinkti iš faktinės atskaitingosios visumos statistinę informaciją, reikalingą ECB statistinės atskaitomybės reikalavimams įvykdyti, pagal platesnę statistinės atskaitomybės sistemą, kurią patys NCB nustato pagal Sąjungos arba nacionalinę teisę arba nusistovėjusią praktiką, ir kuri naudojama kitais statistikos tikslais, jeigu tai netrukdo vykdyti ECB statistinės atskaitomybės reikalavimų. Siekiant didinti skaidrumą, šiais atvejais tikslinga informuoti atskaitinguosius agentus, kad duomenys renkami kitais statistiniais tikslais. Tam tikrais atvejais ECB gali remtis šiais kitais tikslais surinkta statistine informacija, kad įvykdytų savo reikalavimus;
(6)
nuo Reglamento (EB) Nr. 63/2002 (ECB/2001/18) priėmimo buvo patobulinta paskolų namų ūkiams ir ne finansų bendrovėms palūkanų normų atskaitomybės sistema bei faktinės atskaitingosios visumos atrankos metodai ir į šiuos patobulinimus turėtų būti atsižvelgta atrankos instrukcijose bei statistinės atskaitomybės reikalavimuose;
(7)
ECB taip pat turi turėti galimybę teikti analitinę ir statistinę paramą Europos sisteminės rizikos valdybai vadovaujantis 2010 m. lapkričio 17 d. Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1096/2010, kuriuo Europos Centriniam Bankui pavedami konkretūs uždaviniai, susiję su Europos sisteminės rizikos valdybos veikla (4);
(8)
pagal Reglamento (EB) Nr. 2533/98 3 straipsnį ECB turi nurodyti faktinę atskaitingąją visumą atraminės atskaitingosios visumos ribose ir sumažinti susijusią atskaitomybės naštą. Atsižvelgiant į kiekvienos euro zonos valstybės narės PFĮ sektoriaus specifines savybes, galutinį faktinės atskaitingosios visumos atrankos metodą pasirenka NCB. Tuo siekiama sumažinti atskaitomybės naštą ir kartu užtikrinti aukštos kokybės statistiką. 5 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad ECB gali priimti reglamentus dėl savo statistinės atskaitomybės reikalavimų nustatymo ir taikymo euro zonos valstybių narių faktinei atskaitingajai visumai. 6 straipsnio 4 dalyje numatyta, kad ECB gali priimti reglamentus, kuriuose nustatytos sąlygos, pagal kurias galima naudotis teise tikrinti arba privalomai rinkti statistinę informaciją;
(9)
Reglamento (EB) Nr. 2533/98 4 straipsniu valstybėms narėms leidžiama veikti statistikos srityje ir visapusiškai bendradarbiauti su ECBS, kad būtų garantuotas ECBS statuto 5 straipsnyje nustatytų įsipareigojimų vykdymas;
(10)
nors pripažįstama, kad pagal ECBS statuto 34 straipsnio 1 dalį ECB priimti reglamentai valstybėms narėms, kurių valiuta nėra euro (toliau - ne euro zonos valstybės narės), nesuteikia jokių teisių ir nenustato jokių prievolių, ECBS statuto 5 straipsnis taikomas euro zonos ir ne euro zonos valstybėms narėms. Reglamento (EB) Nr. 2533/98 17 konstatuojamojoje dalyje nurodyta, kad ECBS statuto 5 straipsnis kartu su Europos Sąjungos sutarties 4 straipsnio 3 dalimi reiškia prievolę nacionaliniu lygiu parengti ir įgyvendinti visas priemones, kurias ne euro zonos valstybės narės laiko tinkamomis statistinei informacijai, reikalingai ECB statistinės atskaitomybės reikalavimams vykdyti, rinkti, ir laiku pasirengti statistikos srityje, kad jos galėtų tapti euro zonos valstybėmis narėmis;
(11)
turėtų būti taikomi Reglamento (EB) Nr. 2533/98 8 straipsnyje nustatyti konfidencialios statistinės informacijos apsaugos ir naudojimo standartai;
(12)
Reglamento (EB) Nr. 2533/98 7 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad ECB turi teisę atskaitingiesiems agentams, kurie nevykdo ECB reglamentuose ar sprendimuose nustatytų statistinės atskaitomybės reikalavimų, taikyti sankcijas,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Sąvokų apibrėžtys
Šiame reglamente:
1.
sąvokos „atskaitingieji agentai“ ir „rezidentas“ turi tokią pat reikšmę, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 2533/98 1 straipsnyje;
2.
namų ūkiai - namų ūkių sektorius ir namų ūkiams paslaugas teikiančių ne pelno institucijų sektorius (S.14 ir S.15 kartu), kaip apibrėžta patikslintoje Europos sąskaitų sistemoje (toliau - 2010 m. ESS), nustatytoje Reglamente (ES) Nr. 549/2013;
3.
ne finansų bendrovės - ne finansų bendrovių sektorius (S.11), kaip apibrėžta 2010 m. ESS;
4.
sąvoka „pinigų finansų įstaiga (PFĮ)“ turi tokią pat reikšmę, kaip apibrėžta 2013 m. rugsėjo 24 d. Europos Centrinio Banko reglamento (ES) Nr. 1071/2013 dėl pinigų finansų įstaigų sektoriaus balanso (ECB/2013/33) (5) 1 straipsnyje;
5.
PFĮ palūkanų normų statistika - tų palūkanų normų, kurias reziduojančios PFĮ, išskyrus centrinius bankus ir PRF, taiko namų ūkių ir ne finansų bendrovių, reziduojančių euro zonos valstybėse narėse, indėliams ir paskoloms eurais. PFĮ palūkanų normų statistika apima atitinkamų naujų sandorių dėl indėlių ir paskolų eurais sumas, taip pat naujų sandorių dėl paskolų, kurių sąlygos buvo pakeistos, sumas;
6.
sąvoka „pinigų rinkos fondai“ (PRF) turi tokią pat reikšmę, kaip apibrėžta Europos Centrinio Banko reglamento (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2008/32) 1 straipsnyje (6);
7.
atraminė atskaitingoji visuma - reziduojančios PFĮ, išskyrus centrinius bankus ir PRF, kurios priima indėlius eurais iš euro zonos valstybėse narėse reziduojančių namų ūkių ir (arba) ne finansų bendrovių ir (arba) suteikia jiems paskolas eurais;
8.
maža įstaiga - maža PFĮ, išskyrus centrinį banką ar PRF, kuriai pagal 4 straipsnį taikoma nukrypti leidžianti nuostata.
2 straipsnis
Faktinė atskaitingoji visuma
1. Faktinę atskaitingąją visumą sudaro reziduojančios PFĮ, išskyrus centrinius bankus ir PRF, kurias iš atraminės atskaitingosios visumos atrenka NCB. NCB atrenka faktinę atskaitingąją visumą vykdydami surašymą arba parinkdami imtį.
2. Parinkdami imtį, NCB suskirsto atraminę atskaitingąją visumą į vienalyčius lygmenis ir iš kiekvieno lygmens atsitiktinai atrenka faktinę atskaitingąją visumą arba atrenka didžiausias kiekvieno lygmens įstaigas.
3. Parenkant imtį atsitiktinai, minimalios nacionalinės imties dydis yra toks, kad maksimali atsitiktinė paklaida nacionaliniu lygiu vidutiniškai neviršytų 10 bazinių taškų, kai patikimumo intervalas - 90 %. Atrenkant didžiausias įstaigas, minimalios nacionalinės imties dydis atitinka tokį pat kokybinės priemonės lygį, remiantis vertinamos vidutinės absoliutinės paklaidų vertės funkcija.
4. Faktinės atskaitingosios visumos atrankai NCB taip pat taiko 2007 m. rugpjūčio 1 d. Gairėse ECB/2007/9 dėl pinigų, finansinių institucijų ir rinkų statistikos (7) nustatytas formules ir kriterijus.
5. Kiekvienas NCB informuoja savo reziduojančius atskaitinguosius agentus apie jų statistinės atskaitomybės reikalavimus pagal nacionalines procedūras.
6. Valdančioji taryba turi teisę tikrinti atitiktį šiam straipsniui.
3 straipsnis
Statistinės atskaitomybės reikalavimai
1. Siekiant nuolat gauti PFĮ palūkanų normų statistiką, faktinė atskaitingoji visuma kas mėnesį teikia statistinę informaciją apie naujus sandorius ir likučius valstybės narės, kurioje reziduoja atskaitingasis agentas, NCB. Reikalaujama statistinė informacija nurodyta I priede.
2. Atsižvelgdami į nacionalinius reikalavimus, NCB nustato ir įgyvendina atskaitomybės priemones, kuriomis turi vadovautis faktinė atskaitingoji visuma. NCB užtikrina, kad pagal tokias atskaitomybės priemones būtų teikiama reikalaujama statistinė informacija ir būtų galima kruopščiai patikrinti, kaip laikomasi 3 dalyje nurodytų būtinųjų perdavimo, tikslumo, sąvokų atitikties ir pataisymų standartų.
3. Reikalaujama statistinė informacija pateikiama laikantis II priede nustatytų būtinųjų perdavimo, tikslumo, sąvokų atitikties ir pataisymų standartų.
4. NCB agreguotą nacionalinę mėnesio statistinę informaciją pateikia ECB iki darbo pabaigos devynioliktą darbo dieną nuo ataskaitinio mėnesio pabaigos.
5. Vadovaudamasis 2010 m. rugpjūčio 19 d. Sprendimu ECB/2010/10 dėl statistinės atskaitomybės reikalavimų nevykdymo (8), atskaitingiesiems agentams, kurie nesilaiko šiame reglamente nustatytų statistinės atskaitomybės reikalavimų, ECB gali taikyti sankcijas.
4 straipsnis
Nukrypti leidžiančios nuostatos
1. Kai atskaitingieji agentai atrenkami surašymo būdu, mažoms PFĮ, išskyrus centrinius bankus ir PRF, NCB gali taikyti nukrypti leidžiančias nuostatas dėl informacijos teikimo dažnumo, jeigu šių atskaitingųjų agentų bendras įnašas į nacionalinį PFĮ balansą pagal likučius, apskaičiuotus dovaujantis Reglamentu (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33), neviršija 5 %. PFĮ palūkanų normų statistiką mažos įstaigos gali teikti ne kas mėnesį, o kas ketvirtį.
2. NCB kiekvienais metais tinkamu laiku tikrina, kaip vykdomos 1 dalyje nustatytos sąlygos, kad nuo kiekvienų metų pradžios prireikus galėtų taikyti arba panaikinti nukrypti leidžiančias nuostatas.
3. Mažos įstaigos gali nuspręsti nesinaudoti nukrypti leidžiančiomis nuostatomis ir vykdyti visus statistinės atskaitomybės reikalavimus.
4. Atlikdami 100 % aprėpties statistinį apibendrinimą, NCB gali pasirinkti procedūrą, pagal kurią pateikti duomenys perkeliami į trūkstamuosius laikotarpius taikant tinkamus statistinio vertinimo metodus, leidžiančius atsižvelgti į duomenų tendencijas ar sezoniškumą. NCB kiekvienais metais stebi, kiek yra mažų įstaigų.
5 straipsnis
Tikrinimas ir privalomas rinkimas
NCB įgyvendina teisę tikrinti arba privalomai rinkti informaciją, kurią atskaitingieji agentai privalo teikti pagal šį reglamentą, nepažeisdami ECB teisės pačiam įgyvendinti šią teisę. NCB įgyvendina šią teisę visų pirma tada, kai atskaitingasis agentas nevykdo II priede nustatytų būtinųjų perdavimo, tikslumo, sąvokų atitikties ir pataisymų standartų.
6 straipsnis
Pirmasis duomenų teikimas
Duomenys pagal šį reglamentą pirmą kartą teikiami pateikiant 2014 m. gruodžio mėn. duomenis.
7 straipsnis
Panaikinimas
1. Reglamentas (ES) Nr. 63/2002 (ECB/2001/18) panaikinamas nuo 2015 m. sausio 1 d.
2. Nuorodos į panaikintą reglamentą laikomos nuorodomis į šį reglamentą ir skaitomos vadovaujantis IV priede pateikta atitikties lentele.
8 straipsnis
Baigiamoji nuostata
Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Jis taikomas nuo 2015 m. sausio 1 d.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas valstybėse narėse vadovaujantis Sutartimis.
Priimta Frankfurte prie Maino 2013 m. rugsėjo 24 d.