NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1194/2012
ze dne 12. prosince 2012,
kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign směrových světelných zdrojů, světelných zdrojů využívajících elektroluminiscenčních diod a souvisejících zařízení
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES ze dne 21. října 2009 o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie (1), a zejména na čl. 15 odst. 1 uvedené směrnice,
po poradě s konzultačním fórem o ekodesignu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Směrnice 2009/125/ES vyžaduje, aby Komise stanovila požadavky na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie, které mají významný objem prodeje, významný dopad na životní prostředí a významný potenciál ke zlepšení dopadu na životní prostředí prostřednictvím lepšího konstrukčního návrhu bez nepřiměřeně vysokých nákladů.
(2)
Ustanovení čl. 16 odst. 2 písm. a) směrnice 2009/125/ES stanoví, že v souladu s postupem podle čl. 19 odst. 3, s kritérii stanovenými v čl. 15 odst. 2 a po poradě s konzultačním fórem o ekodesignu je Komise povinna zavést ve vhodných případech prováděcí opatření nejdříve pro ty výrobky, jež mají vysoký potenciál pro nákladově efektivní snížení emisí skleníkových plynů, jako například osvětlení v domácnostech a terciárním sektoru, mezi které patří směrové světelné zdroje, elektroluminiscenční diody a jejich příslušenství.
(3)
Komise provedla přípravnou studii, která analyzovala technické, environmentální a hospodářské aspekty směrových světelných zdrojů, elektroluminiscenčních diod a jejich příslušenství. Výsledky studie, kterou společně vypracovaly zúčastněné strany z Unie a ze třetích zemí, byly zveřejněny. Přípravná studie týkající se externích zdrojů napájení provedla obdobnou analýzu předřadníků halogenových žárovek.
(4)
Závazné požadavky na ekodesign se vztahují na výrobky uvedené na trh Unie bez ohledu na místo jejich instalace nebo používání, a tyto požadavky proto nelze činit závislými na způsobu, jakým je daný výrobek používán.
(5)
Toto nařízení se vztahuje na výrobky, které jsou v zásadě určeny pro plné nebo částečné osvětlení prostor prostřednictvím nahrazení nebo doplnění přirozeného světla světlem umělým za účelem zlepšení viditelnosti v daném prostoru. Požadavky na ekodesign stanovené v tomto nařízení by se neměly vztahovat na světelné zdroje pro zvláštní účely, které jsou v zásadě určeny pro jiné druhy použití (například v dopravní signalizaci, osvětlení terárií nebo v domácích spotřebičích) a které jsou jako takové jasně označeny v přiložených informacích o výrobku.
(6)
Předmětem tohoto nařízení by měly být nové technologie vstupující na trh, jako jsou elektroluminiscenční diody.
(7)
Pro účely tohoto nařízení se za významné environmentální aspekty výrobků, na které se toto nařízení vztahuje, považují spotřeba energie ve fázi používání výrobku, jakož i obsah rtuti a emise rtuti.
(8)
Odhaduje se, že emise rtuti v různých fázích životního cyklu těchto světelných zdrojů, včetně emisí z výroby elektrické energie ve fázi používání výrobku a z 80 % směrových kompaktních zářivek s obsahem rtuti, o nichž se předpokládá, že na konci své životnosti nejsou recyklovány, činily v roce 2007 0,7 tuny ze všech instalovaných světelných zdrojů. Bez přijetí zvláštních opatření vzrostou emise rtuti ze všech instalovaných světelných zdrojů podle předpovědi na 0,9 tuny v roce 2020, přestože bylo prokázáno, že je lze výrazně omezit.
(9)
Přestože obsah rtuti v kompaktních zářivkách je považován za významný environmentální aspekt, je vhodné jej regulovat podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/65/EU (2). Emise ultrafialového záření ze světelných zdrojů a další parametry s možnými účinky na lidské zdraví je vhodné regulovat podle směrnic Evropského parlamentu a Rady 2006/95/ES (3) a 2001/95/ES (4).
(10)
Nastavení požadavků na energetickou účinnost světelných zdrojů by mělo vést ke snížení celkových emisí rtuti.
(11)
Ustanovení čl. 14 odst. 2 písm. d) směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/19/EU (5) vyžaduje od členských států, aby zajistily, že budou uživatelům elektrických a elektronických zařízení v domácnostech poskytnuty nezbytné informace o potenciálních účincích na životní prostředí a lidské zdraví v důsledku přítomnosti nebezpečných látek v elektrických a elektronických zařízeních. Požadavky na informace o výrobku v tomto nařízení by měly doplnit toto ustanovení s ohledem na rtuť obsaženou v kompaktních zářivkách.
(12)
Zlepšení v oblasti spotřeby elektrické energie výrobky podléhajícími tomuto nařízení by mělo být dosaženo využitím stávajících nepatentovaných nákladově efektivních technologií, které povedou ke snížení kombinovaných výdajů na koupi a provoz těchto zařízení.
(13)
U výrobků podléhajících tomuto nařízení by měly být stanoveny požadavky na ekodesign s úmyslem zlepšit vliv dotčených výrobků na životní prostředí a přispět k fungování vnitřního trhu, jakož i k dosažení cíle Unie snížit spotřebu energie tak, aby v roce 2020 byla o 20 % nižší než předpokládaná spotřeba energie ve stejném roce v případě, že by nebyla provedena žádná opatření.
(14)
Kombinovaný účinek požadavků na ekodesign stanovených v tomto nařízení a v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. č. 874/2012 (6) podle předpokladu povede k roční úspoře elektřiny směrových světelných zdrojů ve výši 25 TWh do roku 2020 v porovnání se situací, kdy by nebyla přijata žádná opatření.
(15)
Požadavky na ekodesign by neměly ovlivnit funkčnost z hlediska uživatele a neměly by mít nepříznivý vliv na zdraví, bezpečnost ani životní prostředí. Zejména výhody plynoucí ze snížení spotřeby elektrické energie ve fázi používání výrobku by měly převažovat nad případnými dalšími potenciálními dopady na životní prostředí ve fázi produkce výrobků podléhajících tomuto nařízení. S cílem zajistit spokojenost spotřebitelů s energeticky úspornými světelnými zdroji, zejména se světelnými zdroji LED, by měly být požadavky na funkčnost stanoveny nejen pro směrové světelné zdroje, ale rovněž pro nesměrové světelné zdroje LED vzhledem k tomu, že se na ně nevztahovaly požadavky na funkčnost uvedené v nařízení Komise (ES) č. 244/2009 (7). Požadavky na informace o výrobku by měly umožnit spotřebitelům informované rozhodování.
(16)
Svítidla LED, z nichž není možné světelný zdroj LED nebo modul LED vyjmout a podrobit nezávislému testování, by neměla poskytovat výrobcům LED možnost vyhnout se požadavkům uvedeným v tomto nařízení.
(17)
Je vhodné stanovit konkrétní požadavky na takové úrovni, která u všech již instalovaných osvětlovacích zařízení umožní provoz s alternativními světelnými zdroji. Zároveň by měly být stanoveny obecné požadavky, které budou prováděny harmonizovanými normami a které zajistí vyšší kompatibilitu nových osvětlovacích zařízení s energeticky úspornými světelnými zdroji a kompatibilitu energeticky úsporných světelných zdrojů s širším okruhem osvětlovacích zařízení. Požadavky na informace o výrobku u osvětlovacích zařízení mohou uživatelům pomoci nalézt vhodný světelný zdroj a příslušenství.
(18)
Postupné zavádění požadavků na ekodesign by mělo výrobcům zajistit dostatek času na potřebné změny návrhu výrobků, které podléhají tomuto nařízení. Časový rozvrh daných etap by měl být stanoven tak, aby bylo zabráněno případným negativním dopadům na funkčnost zařízení na trhu a aby byly při zajišťování včasného dosažení cílů tohoto nařízení zohledněny i dopady nákladů na konečné uživatele a výrobce, především na malé a střední podniky.
(19)
Měření relevantních parametrů výrobku by měla být provedena pomocí spolehlivých, přesných a opakovatelných postupů měření, které zohledňují uznávané nejmodernější metody měření včetně harmonizovaných norem přijatých evropskými normalizačními orgány vyjmenovanými v příloze I směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES, (8), jsou-li k dispozici.
(20)
V souladu s článkem 8 směrnice 2009/125/ES by toto nařízení mělo určit použitelné postupy posuzování shody.
(21)
Pro usnadnění kontrol shody by výrobci měli v technické dokumentaci podle příloh V a VI směrnice 2009/125/ES poskytovat informace, pokud se tyto informace týkají požadavků stanovených tímto nařízením.
(22)
Kromě právně závazných požadavků stanovených tímto nařízením by měly být určeny orientační referenční hodnoty nejlepších dostupných technologií, aby byla zajištěna široká dostupnost a snadná přístupnost informací o vlivu výrobků podléhajících tomuto nařízení na životní prostředí během jejich celého životního cyklu.
(23)
Přezkum tohoto nařízení by měl vzít na vědomí zejména vývoj v oblasti prodeje typů světelných zdrojů pro zvláštní účely s cílem zajistit, aby nebyly využívány pro jiná než zvláštní použití, a rozvoj nových technologií, jako jsou například technologie LED a organických LED. Měl by posoudit proveditelnost zavedení požadavků na energetickou účinnost na úrovni třídy A tak, jak je definována v nařízení Komise v přenesené pravomoci č. 874/2012, nebo alespoň na úrovni třídy B pro směrové halogenové žárovky standardního napětí (s přihlédnutím ke kritériím uvedeným níže v tabulce č. 2 v bodu 1.1. přílohy III). Přezkum by měl rovněž posoudit, zda lze výrazně zpřísnit požadavky na energetickou účinnost ostatních světelných zdrojů se žhavicím vláknem. Přezkum by měl rovněž posoudit požadavky na funkčnost týkající se indexu podání barev pro světelné zdroje LED.
(24)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 19 odst. 1 směrnice 2009/125/ES,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
Toto nařízení stanoví požadavky na ekodesign, které se vztahují na uvádění těchto elektrických výrobků pro osvětlení na trh:
a)
směrové světelné zdroje;
b)
světelné zdroje využívající elektroluminiscenční diody (světelné zdroje LED);
c)
zařízení určené pro instalaci mezi napájecí sítí a světelným zdrojem včetně ovladače světelného zdroje, ovládacích zařízení a svítidel (s výjimkou předřadníků a svítidel pro zářivky a vysoce intenzivní výbojky);
včetně případů, kdy jsou integrovány do jiných výrobků.
Nařízení také stanoví požadavky na informace o výrobku u výrobků pro zvláštní účely.
Moduly LED jsou od požadavků tohoto nařízení osvobozeny, pokud jsou prodávány jako součást svítidel, která jsou uváděna na trh v množství menším než 200 kusů ročně.
Článek 2
Definice
Kromě definic stanovených v článku 2 směrnice 2009/125/ES se pro účely tohoto nařízení použijí tyto definice:
1)
„osvětlením“ se rozumí použití světla v prostoru, na předměty nebo jejich okolí tak, aby byly pro člověka viditelné;
2)
„zvýrazňujícím osvětlením“ se rozumí druh osvětlení, při němž je světlo zaměřené tak, aby osvěcovalo předmět nebo část prostoru;
3)
„elektrickým výrobkem pro osvětlení“ se rozumí výrobek navržený pro použití s elektřinou a určený pro účely osvětlení;
4)
„výrobkem pro zvláštní účely“ se rozumí výrobek využívající technologie, na které se vztahuje toto nařízení, který je však určen pro účely zvláštního použití vzhledem k technickým parametrům, jež jsou popsány v technické dokumentaci. Zvláštní použití jsou taková použití, která vyžadují technické parametry, jež pro účely osvětlení obvyklých prostor nebo předmětů za normálních podmínek nejsou nezbytné. Patří k nim tyto typy:
a)
použití, kde prvotním účelem světla není osvětlení, například:
i)
vydávání světla jako činitel v chemických nebo biologických procesech (jako je polymerace, ultrafialové záření používané k léčbě/sušení/tvrzení, fotodynamická terapie, zahradnictví, chov domácích zvířat, přípravky proti hmyzu),
ii)
zachycování a promítání obrazu (bleskové světlo u fotoaparátů, kopírovací stroje, videoprojektory),
iii)
topení (infračervené světelné zdroje),
iv)
signalizace (dopravní světla či světelné zdroje na letištní dráze);
b)
použití osvětlení, kde
i)
spektrální rozložení světla má kromě toho, že činí nasvícený prostor nebo předmět viditelnými, za účel změnit jejich vzhled (například osvětlení vystaveného jídla nebo barevné světelné zdroje definované v bodě 1 přílohy I), s výjimkou kolísání náhradní teploty chromatičnosti, nebo
ii)
spektrální rozložení světla je kromě toho, že činí nasvícený prostor nebo předmět viditelnými, přizpůsobeno zvláštním potřebám konkrétního technického zařízení (například osvětlení studia, světelné efekty při představení, divadelní osvětlení), nebo
iii)
nasvícený prostor nebo předmět vyžaduje zvláštní ochranu před negativními účinky zdroje světla (například osvětlení se speciálními filtry pro pacienty citlivé na světlo nebo muzejní exponáty citlivé na světlo), nebo
iv)
je osvětlení vyžadováno pouze v nouzových situacích (například svítidla pro nouzové osvětlení nebo ovladače nouzového osvětlení), nebo
v)
výrobky pro osvětlení musí snést extrémní fyzikální podmínky (například vibrace nebo teploty pod - 20 °C či nad 50 °C);
c)
výrobky se zabudovanými výrobky pro osvětlení, kde primárním účelem není osvětlení a výrobek je pro plnění svého primárního účelu při používání závislý na přívodu energie (například lednice, šicí stroje, endoskopy, analyzátory krve);
5)
„zdrojem světla“ se rozumí plocha nebo objekt určený k vyzařování hlavně viditelného optického záření vzniklého v důsledku přeměny energie. Pojem „viditelné“ odkazuje na vlnovou délku 380-780 nm;
6)
„světelným zdrojem“ se rozumí výrobek, jehož výkon může být posuzován samostatně a jenž sestává z jednoho nebo více zdrojů světla. Může obsahovat další součásti nezbytné pro nastartování, napájení nebo stabilní provoz tohoto výrobku nebo pro distribuci, filtrování nebo přeměnu optického záření v případě, že tyto součásti není možné odebrat bez trvalého poškození výrobku;
7)
„paticí světelného zdroje“ se rozumí součást světelného zdroje, která poskytuje připojení ke zdroji elektrické energie pomocí objímky či svorky a většinou rovněž slouží k upevnění světelného zdroje v držáku světelného zdroje;
8)
„držákem světelného zdroje“ či „objímkou“ se rozumí zařízení, které drží světelný zdroj v poloze, obvykle tak, že se do něj zasune patice, v tom případě slouží i jako prostředek připojení světelného zdroje k napájecímu zdroji;
9)
„směrovým světelným zdrojem“ se rozumí světelný zdroj s alespoň 80 % světelného výkonu v rozmezí prostorového úhlu π sr (odpovídá kuželu s úhlem 120°);
10)
„nesměrovým světelným zdrojem“ se rozumí světelný zdroj, který není směrovým světelným zdrojem;
11)
„světelným zdrojem se žhavicím vláknem“ se rozumí světelný zdroj, v němž světlo vzniká zahřátím vodiče ve formě vlákna na teplotu žhnutí v důsledku průchodu elektrického proudu. Tento světelný zdroj může obsahovat plyny ovlivňující proces žhnutí;
12)
„žárovkou“ se rozumí světelný zdroj se žhavicím vláknem, v němž vlákno funguje v baňce s vakuem nebo je obklopeno inertním plynem;
13)
„halogenovou žárovkou“ se rozumí světelný zdroj se žhavicím vláknem, jehož vlákno je vyrobeno z wolframu a je obklopeno plynem obsahujícím halogeny nebo halogenové sloučeniny; může se dodávat s integrovaným napájecím zdrojem;
14)
„výbojkou“ se rozumí světelný zdroj, v němž se přímo či nepřímo vytváří světlo elektrickým výbojem v plynu, páře kovu či směsi několika plynů a par;
15)
„zářivkou“ se rozumí rtuťová nízkotlaká výbojka, v níž většinu světla vyzařuje jedna nebo několik vrstev luminoforů excitovaných ultrafialovým zářením při výboji. Zářivky se mohou dodávat s integrovaným předřadníkem;
16)
„zářivkou bez integrovaného předřadníku“ se rozumí jednopaticová či dvoupaticová zářivka bez integrovaného předřadníku;
17)
„vysoce intenzivní výbojkou“ se rozumí elektrická výbojka, v níž je elektrický oblouk vytvářející světlo stabilizován teplotou stěn a zatěžuje stěny trubice více než 3 watty na centimetr čtvereční;
18)
„elektroluminiscenční diodou“ nebo „diodou LED“ se rozumí zdroj světla skládající se ze zařízení v pevné fázi sestávajícího z přechodu PN z anorganického materiálu. Přechod PN při excitaci elektrickým proudem vydává optické záření;
19)
„balíčkem LED“ se rozumí sestava jedné nebo více LED. Tato sestava může obsahovat optický prvek a tepelná, mechanická a elektrická rozhraní;
20)
„modulem LED“ se rozumí celek, který není vybaven paticí a který obsahuje jeden nebo více balíčků LED na desce s tištěnými obvody. Celek může obsahovat elektrické, optické, mechanické a tepelné prvky, rozhraní a ovladač;
21)
„světelným zdrojem LED“ se rozumí světelný zdroj obsahující jeden nebo více modulů LED. Světelný zdroj může být vybaven paticí;
22)
„ovladačem světelného zdroje“ se rozumí zařízení umístěné mezi napájením proudu a jedním či více světelnými zdroji, které zajišťuje fungování světelného zdroje (světelných zdrojů) ve smyslu přeměny zdrojového napětí, omezení toku elektrického proudu do světelného zdroje (světelných zdrojů) na požadovanou hodnotu, zajišťuje startovací napětí a proud pro předehřátí, brání startu za studena, koriguje účiník či omezuje rádiovou interferenci. Toto zařízení může být za účelem výkonu těchto funkcí určeno k připojení k jinému ovladači světelného zdroje. Tento termín nezahrnuje:
-
ovládací zařízení,
-
zdroje napájení, na něž se vztahuje oblast působnosti nařízení Komise (ES) č. 278/2009 (9);
23)
„ovládacím zařízením“ se rozumí elektronické nebo mechanické zařízení, které ovládá nebo monitoruje světelný tok světelného zdroje jiným způsobem než přeměnou elektrické energie, například časovými spínači, senzory obsazení, světelnými senzory nebo zařízeními pro regulaci na základě denního světla. Navíc se za ovládací zařízení považují také fázové stmívače;
24)
„externím ovladačem světelného zdroje“ se rozumí neintegrovaný ovladač světelného zdroje určený pro instalaci mimo uzávěr světelného zdroje nebo svítidla, nebo který je možno z tohoto uzávěru odstranit, aniž by došlo k trvalému poškození světelného zdroje nebo svítidla;
25)
„předřadníkem“ se rozumí ovladač světelného zdroje umístěný mezi napájením proudu a jednou nebo více výbojkami, které na bázi indukčnosti, kapacity nebo kombinace indukčnosti a kapacity slouží především k omezení toku elektrického proudu do světelného zdroje (světelných zdrojů) na požadovanou hodnotu;
26)
„předřadníkem halogenové žárovky“ se rozumí ovladač světelného zdroje, který převádí standardní napětí na velmi nízké napětí pro halogenové žárovky;
27)
„kompaktní zářivkou“ se rozumí zářivka, která obsahuje veškeré součásti nezbytné pro nastartování a stabilní provoz této zářivky;
28)
„svítidlem“ se rozumí zařízení, které distribuuje, filtruje či přeměňuje světlo vysílané jedním či několika světelnými zdroji a které obsahuje veškeré součásti nezbytné pro podporu, upevnění a ochranu světelných zdrojů, případně i doplňkové prvky obvodu spolu s připojením na napájecí zdroj;
29)
„konečným uživatelem“ se rozumí fyzická osoba, která výrobek kupuje nebo se o ní předpokládá, že jej koupí pro účely, které nespadají do rámce její obchodní činnosti, podnikání, řemesla nebo povolání;
30)
„konečným vlastníkem“ se rozumí fyzická nebo právnická osoba, která vlastní výrobek ve fázi používání v rámci jeho životního cyklu, nebo jakákoli fyzická nebo právnická osoba jednající jménem této fyzické nebo právnické osoby.
Pro účely příloh III až V platí také definice stanovené v příloze II.
Článek 3
Požadavky na ekodesign
1. Elektrické výrobky pro osvětlení uvedené v článku 1 musí splňovat požadavky na ekodesign stanovené v příloze III, pokud nejde o výrobky pro zvláštní účely.
Jednotlivé požadavky na ekodesign se začnou uplatňovat v těchto fázích:
1. fáze: 1. září 2013,
2. fáze: 1. září 2014,
3. fáze: 1. září 2016.
Není-li požadavek nahrazen nebo není-li uvedeno jinak, platí jednotlivé požadavky i nadále spolu s dalšími požadavky zavedenými v pozdějších fázích.
2. Od 1. září 2013 musí výrobky pro zvláštní účely odpovídat požadavkům na informace stanoveným v příloze I.
Článek 4
Posuzování shody
1. Postupem posuzování shody uvedeným v článku 8 směrnice 2009/125/ES se rozumí systém interní kontroly návrhu stanovený v příloze IV uvedené směrnice nebo systém řízení stanovený v příloze V uvedené směrnice.
2. Pro účely posuzování shody podle článku 8 směrnice 2009/125/ES musí soubor technické dokumentace:
a)
obsahovat kopii informací o výrobku, které jsou poskytovány v souladu s částí 3 přílohy III tohoto nařízení;
b)
poskytnout další informace, jež musí být podle příloh I, III a IV obsažené v souboru technické dokumentace;
c)
uvést alespoň jednu reálnou kombinaci nastavení výrobku a podmínek, při nichž je výrobek v souladu s tímto nařízením.
Článek 5
Postup ověřování pro účely dohledu nad trhem
Členské státy použijí při provádění kontrol v rámci dohledu nad trhem podle čl. 3 odst. 2 směrnice 2009/125/ES postup ověřování popsaný v příloze IV tohoto nařízení.
Článek 6
Orientační referenční hodnoty
Orientační referenční hodnoty nejvýkonnějších výrobků a technologií dostupných na trhu v době přijetí tohoto nařízení jsou uvedeny v příloze V.
Článek 7
Revize
Komise přezkoumá toto nařízení s ohledem na technický pokrok nejpozději tři roky po jeho vstupu v platnost a výsledek tohoto přezkumu předloží konzultačnímu fóru.
Článek 8
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské Unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. prosince 2012.
KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1194/2012
2012 m. gruodžio 12 d.
kuriuo įgyvendinant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/125/EB nustatomi kryptinių lempų, šviesos diodų lempų ir susijusių įrenginių ekologinio projektavimo reikalavimai
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/125/EB, nustatančią ekologinio projektavimo reikalavimų su energija susijusiems gaminiams nustatymo sistemą (1), ypač į jos 15 straipsnio 1 dalį,
pasikonsultavusi su Ekologinio projektavimo konsultacijų forumu,
kadangi:
(1)
Direktyvoje 2009/125/EB reikalaujama, kad Komisija nustatytų ekologinio projektavimo reikalavimus su energija susijusiems gaminiams, kurių pardavimo ir prekybos apimtis yra didelė ir kurie aplinkai daro didelį poveikį, kurį galima gerokai sumažinti be pernelyg didelių išlaidų patobulinant konstrukciją;
(2)
Direktyvos 2009/125/EB 16 straipsnio 2 dalies a punkte numatyta, kad 19 straipsnio 3 dalyje nurodyta tvarka, atsižvelgdama į 15 straipsnio 2 dalyje nustatytus kriterijus ir pasitarusi su Ekologinio projektavimo konsultacijų forumu, Komisija prireikus pirmiausia nustato įgyvendinimo priemones gaminiams, turintiems didelių rentabilaus išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo galimybių, kaip antai buities ir paslaugų sektoriaus apšvietimo įrenginiams, prie kurių priskiriamos kryptinės lempos, šviesos diodų lempos ir susiję įrenginiai;
(3)
Komisija atliko parengiamąjį tyrimą, kuriame techniniu, aplinkos ir ekonominiu atžvilgiu nagrinėjo kryptines lempas, šviesos diodų lempas ir susijusius įrenginius. Tyrimas buvo atliktas kartu su Sąjungos ir trečiųjų šalių suinteresuotosiomis šalimis ir interesų grupėmis, o rezultatai paskelbti viešai. Per išorinių maitinimo šaltinių parengiamąjį tyrimą panašiai išnagrinėti ir halogeninių lempų valdymo įtaisai;
(4)
privalomieji ekologinio projektavimo reikalavimai taikomi Sąjungos rinkai pateikiamiems gaminiams neatsižvelgiant į vietą, kurioje jie įrengiami ar naudojami; todėl tokie reikalavimai negali priklausyti nuo gaminio paskirties;
(5)
gaminiai, kuriems taikomas šis reglamentas, iš esmės skirti sričiai ar jos daliai apšviesti dirbtine šviesa, kuria pakeičiama arba papildoma natūrali šviesa, siekiant pagerinti matomumą toje srityje. Šiame reglamente pateikti ekologinio projektavimo reikalavimai neturėtų būti taikomi specialiosios paskirties lempoms, kurios iš esmės yra skirtos naudoti kitais tikslais (pvz., šviesoforų, terariumų apšvietimo ar buitinių prietaisų) ir kurių tokia paskirtis yra aiškiai nurodyta pridedamoje informacijoje apie gaminį;
(6)
šis reglamentas turėtų būti taikomas naujoms į rinką patenkančioms technologijoms, pvz., šviesos diodams;
(7)
šiame reglamente svarbūs šie gaminių, kuriems taikomas šis reglamentas, aplinkosauginiai aspektai: energijos suvartojimas gaminio naudojimo etapu, gyvsidabrio kiekis ir gyvsidabrio išmetimas;
(8)
apskaičiuota, kad gyvsidabrio kiekis, išmetamas įvairiais naudojamų lempų gyvavimo ciklo etapais, įskaitant gyvsidabrį, išmetamą gaminant elektros energiją lempų naudojimo etapu, ir gyvsidabrį iš 80 % kryptinių kompaktinių liuminescencinių lempų, kurios, kaip manoma, neperdirbamos naudojimo laikui pasibaigus, 2007 m. buvo 0,7 tonos. Jei nebus imtasi specialių priemonių, prognozuojama, kad su naudojamomis lempomis susijęs išmetamo gyvsidabrio kiekis didės ir 2020 m. sieks 0,9 tonos, tačiau įrodyta, jog šį kiekį įmanoma gerokai sumažinti;
(9)
nors gyvsidabrio kiekis kompaktinėse liuminescencinėse lempose laikomas svarbiu aplinkosauginiu veiksniu, jis turėtų būti reglamentuojamas pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/65/ES (2). Lempų skleidžiamos ultravioletinės šviesos kiekį ir kitus parametrus, nuo kurių gali priklausyti poveikis sveikatai, tikslinga reguliuoti pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 2006/95/EB (3) ir 2001/95/EB (4);
(10)
nustačius lempų, kurioms taikomas šis reglamentas, energijos vartojimo efektyvumo reikalavimus, bendras išmetamo gyvsidabrio kiekis sumažėtų;
(11)
Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/19/ES (5) 14 straipsnio 2 dalies d punkte reikalaujama, kad valstybės narės užtikrintų, kad elektros ir elektroninės įrangos naudotojams privačiuose namų ūkiuose būtų suteikiama reikalinga informacija apie potencialius padarinius gamtai ir žmonių sveikatai dėl elektros ir elektroninėje įrangoje esančių pavojingų medžiagų. Ši nuostata turėtų būti papildyta šiame reglamente pateiktais informacijos apie gaminį reikalavimais dėl gyvsidabrio kompaktinėse liuminescencinėse lempose;
(12)
gaminių, kuriems taikomas šis reglamentas, elektros energijos vartojimo efektyvumas turėtų būti didinamas taikant esamas nepatentuotas rentabilias technologijas, kurios leidžia sumažinti bendras įrangos pirkimo ir naudojimo išlaidas;
(13)
gaminių, kuriems taikomas šis reglamentas, ekologinio projektavimo reikalavimai turėtų būti nustatyti siekiant padidinti šių gaminių aplinkosauginį veiksmingumą ir taip padėti užtikrinti vidaus rinkos veikimą bei siekti Sąjungos tikslo iki 2020 m. sumažinti energijos suvartojimą 20 %, palyginti su numatomu energijos kiekiu, kuris tais metais būtų suvartotas, jeigu nebūtų imtasi jokių priemonių;
(14)
numatoma, kad dėl bendro šiame reglamente ir Komisijos deleguotajame reglamente (ES) Nr. 874/2012 (6) nustatytų ekologinio projektavimo reikalavimų poveikio iki 2020 m. per metus būtų sutaupoma 25 TWh elektros energijos, suvartojamos naudojant kryptines lempas, palyginti su atveju, kai nesiimama jokių priemonių;
(15)
dėl ekologinio projektavimo reikalavimų neturėtų sumažėti gaminių funkcionalumas vartotojo požiūriu ir neturėtų būti padaryta neigiamo poveikio sveikatai, saugai ar aplinkai. Visų pirma nauda, gaunama sumažinus suvartojamos elektros energijos kiekį gaminių naudojimo etapu, turėtų būti didesnė už galimą papildomą poveikį aplinkai gaminių, kuriems taikomas šis reglamentas, gamybos etapu. Kad vartotojai būtų patenkinti energiją taupančiomis lempomis, visų pirma šviesos diodų (LED) lempomis, funkcionalumo reikalavimai turėtų būti nustatyti ne tik kryptinėms lempoms, bet ir nekryptinėms LED lempoms, nes joms netaikyti funkcionalumo reikalavimai, nustatyti Komisijos reglamentu (EB) Nr. 244/2009 (7). Informacijos apie gaminį reikalavimai vartotojams turėtų užtikrinti galimybę rinktis gaminius sąmoningai;
(16)
LED šviestuvai, iš kurių LED lempos ar modulio negalima išimti ir atskirai išbandyti, neturėtų suteikti galimybės LED gamintojams išsisukti nuo šio reglamento reikalavimų;
(17)
tikslinga nustatyti tokio lygmens specialius reikalavimus, kad išliktų galimybė pakeisti visų naudojamų apšvietimo įrenginių lempas. Kartu reikėtų nustatyti darniaisiais standartais įgyvendinamus bendruosius reikalavimus, kad nauji apšvietimo įrenginiai būtų labiau suderinami su energiją taupančiomis lempomis ir kad energiją taupančios lempos būtų suderinamos su įvairesniais apšvietimo įrenginiais. Apšvietimo įrenginiams taikomi informacijos apie gaminį reikalavimai gali padėti vartotojams rasti tinkamas lempas ir tinkamus įrenginius;
(18)
laipsniškai pradedant taikyti ekologinio projektavimo reikalavimus turėtų būti užtikrinta, kad gamintojai turėtų pakankamai laiko perprojektuoti gaminius, kuriems taikomas šis reglamentas. Etapų įgyvendinimo laikas turėtų būti pasirenkamas taip, kad nesumažėtų rinkai tiekiamų įrenginių funkcionalumas ir būtų atsižvelgta į poveikį galutinių naudotojų ir gamintojų (ypač mažųjų ir vidutinių įmonių) sąnaudoms, kartu užtikrinant, kad šio reglamento tikslai būtų pasiekti laiku;
(19)
atitinkami gaminių parametrai turėtų būti matuojami patikimais, tiksliais ir pakartojamais matavimo metodais, kuriuos taikant atsižvelgiama į visuotinai pripažintus pažangiausius matavimo metodus, įskaitant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 98/34/EB (8) I priede išvardytų Europos standartizacijos institucijų priimtus darniuosius standartus, jei jų yra;
(20)
pagal Direktyvos 2009/125/EB 8 straipsnį šiame reglamente turėtų būti nustatytos taikytinos atitikties vertinimo procedūros;
(21)
kad būtų galima lengviau patikrinti atitiktį, gamintojai Direktyvos 2009/125/EB V ir VI prieduose nurodytuose techniniuose dokumentuose turėtų pateikti su šiame reglamente nustatytais reikalavimais susijusią informaciją;
(22)
be šiame reglamente pateiktų teisiškai privalomų reikalavimų, turėtų būti nustatyti orientaciniai geriausių turimų technologijų etalonai siekiant užtikrinti geresnes sąlygas lengvai gauti informacijos apie gaminių, kuriems taikomas šis reglamentas, aplinkosauginį veiksmingumą per jų gyvavimo ciklą;
(23)
persvarstant šį reglamentą ypatingą dėmesį reikėtų atkreipti į prekybos specialios paskirties lempomis tendenciją siekiant užtikrinti, kad jos nebūtų naudojamos ne pagal savo paskirtį, ir į naujų technologijų, kaip antai LED ir organinių LED, plėtrą. Reikėtų įvertinti, ar tikslinga nustatyti A klasės lygio energijos vartojimo efektyvumo reikalavimus, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 874/2012, ar bent B klasės lygio reikalavimus elektros tinklo įtampos kryptinėms halogeninėms lempoms (atsižvelgiant į III priedo 1.1 punkte po 2 lentele nurodytus kriterijus). Taip pat reikėtų įvertinti, ar būtų galima gerokai sugriežtinti kitoms kaitinamosioms lempoms taikomus energijos vartojimo efektyvumo reikalavimus. Persvarstant taip pat reikėtų įvertinti su spalvos perteikimo rodikliu susijusius LED lempų funkcionalumo reikalavimus;
(24)
šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka pagal Direktyvos 2009/125/EB 19 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Dalykas ir taikymo sritis
Šiuo reglamentu nustatomi ekologinio projektavimo reikalavimai, taikomi pateikiant rinkai šiuos elektrinius apšvietimo gaminius:
a)
kryptines lempas;
b)
šviesos diodų (LED) lempas;
c)
įtaisus, skirtus įrengti tarp elektros tinklo ir lempų, įskaitant lempų valdymo įtaisus, reguliatorius ir šviestuvus (išskyrus balastinius įtaisus ir šviestuvus, skirtus liuminescencinėms ir didelio intensyvumo išlydžio lempoms);
įskaitant ir tuo atveju, kai jie yra įmontuoti į kitus gaminius.
Reglamentu taip pat nustatomi specialios paskirties gaminiams taikomi informacijos apie gaminį reikalavimai.
Šio reglamento reikalavimai netaikomi LED moduliams, jei jie parduodami kaip šviestuvų, kurių rinkoje parduodama mažiau nei 200 vienetų per metus, sudėtinė dalis.
2 straipsnis
Apibrėžtys
Be nustatytųjų Direktyvos 2009/125/EB 2 straipsnyje, šiame reglamente pateikiamos šių terminų apibrėžtys:
1. apšvietimas- šviesos panaudojimas vietai, daiktams ar jų aplinkai apšviesti, kad žmonės galėtų juos matyti;
2. paryškinamasis apšvietimas- apšvietimo būdas, kai šviesa nukreipiama daiktui ar srities daliai paryškinti;
3. elektrinis apšvietimo gaminys- apšvietimo reikmėms skirtas elektrą naudojantis gaminys;
4. specialios paskirties gaminys- gaminys, kuriame panaudotos technologijos, kurioms taikomas šis reglamentas, bet kuris, kaip nurodyta jo techniniuose dokumentuose, dėl savo techninių parametrų yra skirtas naudoti specialiosiose srityse. Specialiosios sritys - tos, kuriose naudojant būtina užtikrinti techninius parametrus, kurių nereikia įprastos aplinkos ar daiktų apšvietimui vidutinėmis sąlygomis. Jos yra:
i)
šviesos, kuri naudojama kaip cheminių ar biologinių procesų veiksnys (kaip antai: polimerizacija; ultravioletinės šviesos naudojimas apdorojimo, džiovinimo ir kietinimo procesuose; fotodinaminė terapija; sodininkystė; gyvūnų priežiūra; apsaugos nuo vabzdžių gaminiai), skleidimas;
ii)
vaizdo gavimas ir demonstravimas (kaip antai: fotoaparatų blykstės, kopijavimo aparatai, vaizdo projektoriai);
iii)
šildymas (kaip antai infraraudonųjų spindulių lempos);
iv)
signalizavimas (kaip antai eismo reguliavimo ar aerodromo žiburių lempos);
i)
šviesos spektras paskirstomas taip, kad apšviečiama vieta ar daiktas ne tik taptų matomas, bet ir pasikeistų jos (jo) išvaizda (kaip antai maisto prekių vitrinų apšvietimas ar I priedo 1 punkte apibrėžtos spalvinės lempos), išskyrus, kai tai atsitinka dėl susietosios spalvinės temperatūros nuokrypio, arba
ii)
apšviečiama vieta ar daiktas ne tik tampa matomas žmonėms, bet reguliuojamas ir šviesos spektro paskirstymas pritaikant prie specialių konkrečios techninės įrangos reikalavimų (kaip antai studijų, reginių efektų, teatro apšvietimas), arba
iii)
apšviečiama vieta ar daiktas turi būti specialiai apsaugomas nuo neigiamo šviesos šaltinio poveikio (kaip antai specialiai filtruotas apšvietimas šviesai jautriems pacientams ar specialiai filtruotas šviesai jautrių muziejaus eksponatų apšvietimas), arba
iv)
apšvietimas reikalingas tik ekstremaliose situacijose (kaip antai avarinio apšvietimo šviestuvai ar avarinio apšvietimo valdymo įtaisai), arba
v)
apšvietimo gaminiai turi atlaikyti ekstremalias fizines sąlygas (kaip antai vibraciją ar žemesnę nei - 20 °C arba aukštesnę nei 50 °C temperatūrą);
5. šviesos šaltinis- paviršius arba daiktas, skirtas skleisti daugiausiai matomą optinę spinduliuotę, gaunamą transformuojant energiją. Terminas matomą reiškia 380-780 nm bangos ilgio spinduliuotę;
6. lempa- iš vieno arba daugiau šviesos šaltinių sudarytas įtaisas, kurio veikimo charakteristikas galima vertinti atskirai; jame gali būti papildomų sudėtinių dalių, reikalingų įtaisui įjungti, maitinimui tiekti ar stabiliam įtaiso veikimui užtikrinti arba optinei spinduliuotei paskirstyti, filtruoti ar transformuoti, jeigu tų sudėtinių dalių negalima išimti visam laikui nesugadinant įtaiso;
7. lempos cokolis- lempos dalis, kuria lempa per lizdą arba jungtį jungiama prie elektros maitinimo ir kuri taip pat gali laikyti lempą lizde;
8. lempos laikiklis (lizdas)- įtaisas, kuriuo lempa laikoma savo vietoje (paprastai į jį įstatomas lempos cokolis - tuo atveju lempos laikiklis yra ir priemonė lempai prie elektros šaltinio prijungti);
9. kryptinė lempa- lempa, kurios bent 80 % šviesos srauto sklinda erdviniu π sr kampu (tas kampas atitinka 120° kūgį);
10. nekryptinė lempa- lempa, kuri nėra kryptinė lempa;
11. lempa su kaitinamuoju siūlu- lempa, kurioje šviesą skleidžia siūlo pavidalo laidininkas, įkaitinamas juo tekančia elektros srove. Lempoje gali būti dujų, kurios turi įtakos įkaitinimo procesui;
12. kaitinamoji lempa- lempa su kaitinamuoju siūlu, kurioje siūlas kaista vakuuminėje arba inertinių dujų pripildytoje kolboje;
13. volframo halogeninė lempa- lempa su kaitinamuoju siūlu, kurios kaitinamasis siūlas pagamintas iš volframo ir apgaubtas dujų, kurių sudėtyje yra halogenų arba halogenų junginių. Lempa gali turėti integruotą maitinimo šaltinį;
14. išlydžio lempa- lempa, kurioje šviesa tiesiogiai arba netiesiogiai sukuriama elektros išlydžiu dujose, metalo garuose arba kelių rūšių dujų ir garų mišinyje;
15. liuminescencinė lempa- mažaslėgė gyvsidabrio išlydžio lempa, kurioje didžiąją dalį šviesos skleidžia vienas arba keli liuminoforų sluoksniai, sužadinti išlydžio sukelta ultravioletine spinduliuote. Liuminescencinė lempa gali turėti įmontuotą balastinį įtaisą;
16. liuminescencinė lempa be įmontuoto balastinio įtaiso- viencokolė arba dvicokolė liuminescencinė lempa be įmontuoto balastinio įtaiso;
17. didelio intensyvumo išlydžio lempa- elektros išlydžio lempa, kurioje šviesą spinduliuojantis lankinis išlydis stabilizuojamas kolbos sienelės temperatūra ir kurioje 1 cm2 kolbos sienelės tenka daugiau kaip 3 W lankinio išlydžio galios;
18. šviesos diodas (LED)- šviesos šaltinis, sudarytas iš kietojo kūno įtaiso su neorganinės medžiagos p-n sandūra. Sužadinta elektros srove sandūra skleidžia optinę spinduliuotę;
19. LED komplektas- mazgas, kuriame yra vienas arba daugiau šviesos diodų. Mazgas gali turėti optinį elementą ir šiluminę, mechaninę bei elektrinę sąsajas;
20. LED modulis- mazgas, kuris neturi cokolio ir kuriame yra vienas arba daugiau ant spausdintinės plokštės sumontuotų LED komplektų. Mazgas gali turėti elektrinių, optinių, mechaninių ir šiluminių sudėtinių dalių, taip pat valdymo įtaisą;
21. LED lempa- lempa, kurioje yra vienas arba daugiau LED modulių. Lempa gali turėti cokolį;
22. lempos valdymo įtaisas- įtaisas tarp elektros maitinimo šaltinio ir vienos ar daugiau lempų, kuris užtikrina su lempos (-ų) veikimu susijusias funkcijas, kaip antai: pakeičia maitinimo įtampą, riboja lempos (-ų) srovę iki reikiamos vertės, užtikrina įjungimo įtampą ir pakaitinimo srovę (kad lempa nebūtų įjungiama šalta), koreguoja galios koeficientą ar mažina radijo trukdžius. Įtaisas gali būti suprojektuotas taip, kad jį būtų galima prijungti prie kitų lempos valdymo įtaisų šioms funkcijoms atlikti. Terminas neapima:
reguliavimo įtaisų,
maitinimo šaltinių, kuriems taikomas Komisijos reglamentas (EB) Nr. 278/2009 (9);
23. reguliavimo įtaisas- elektroninis arba mechaninis įtaisas, skirtas lempos šviesos srautui reguliuoti arba stebėti ne keičiant galią, o kitais būdais, kaip antai: jungikliai su laikmačiu, buvimo jutikliai, šviesos jutikliai ir natūralaus apšvietimo reguliavimo įtaisai. Faziniai apšvietimo reguliatoriai taip pat laikomi reguliavimo įtaisais;
24. išorinis lempos valdymo įtaisas- neintegruotas lempos valdymo įtaisas, kuris skirtas įrengti už lempos ar šviestuvo korpuso ribų arba kurį galima iš to korpuso išimti nesugadinant lempos arba šviestuvo visam laikui;
25. balastinis įtaisas- tarp maitinimo šaltinio ir vienos ar daugiau išlydžio lempų jungiamas lempos valdymo įtaisas, kurio pagrindinė paskirtis - panaudojant induktyvumą, elektrinę talpą ar induktyvumo ir elektrinės talpos derinį apriboti lempos (-ų) srovę iki reikiamos vertės;
26. halogeninės lempos valdymo įtaisas- lempos valdymo įtaisas, kuriuo elektros tinklo įtampa paverčiama labai maža įtampa halogeninėms lempoms maitinti;
27. kompaktinė liuminescencinė lempa- liuminescencinė lempa, turinti visas sudėtines dalis, reikalingas lempai įjungti ir jos stabiliam veikimui užtikrinti;
28. šviestuvas- aparatas, kuriuo paskirstoma, filtruojama ar transformuojama vienos ar daugiau lempų skleidžiama šviesa ir kuriame yra visos lempoms laikyti, įtvirtinti bei apsaugoti reikalingos dalys ir, jei reikia, pagalbinės elektros grandinės su jų jungimo prie elektros šaltinio priemonėmis;
29. galutinis naudotojas- fizinis asmuo, kuris perka (arba kuris, tikimasi, pirks) gaminį nesusijusiais su savo prekyba, verslu, amatu ar profesija tikslais;
30. galutinis savininkas- fizinis arba juridinis asmuo, kuriam priklauso gaminys jo gyvavimo ciklo naudojimo etapu arba bet kuris kitas jo vardu veikiantis fizinis arba juridinis asmuo.
III-V prieduose vartojamų terminų apibrėžtys pateiktos II priede.
3 straipsnis
Ekologinio projektavimo reikalavimai
1. 1 straipsnyje išvardyti elektriniai apšvietimo gaminiai atitinka III priede pateiktus ekologinio projektavimo reikalavimus, nebent jie yra specialios paskirties gaminiai.
Ekologinio projektavimo reikalavimai taikomi šiais etapais:
1 etapas - 2013 m. rugsėjo 1 d.
2 etapas - 2014 m. rugsėjo 1 d.
3 etapas - 2016 m. rugsėjo 1 d.
Kiekvienas ekologinio projektavimo reikalavimas toliau taikomas kartu su kitais reikalavimais, kurie nustatomi vėlesniais etapais, išskyrus atvejus, kai jis pakeičiamas arba kai nurodyta kitaip.
2. Nuo 2013 m. rugsėjo 1 d. specialios paskirties gaminiai atitinka I priede pateiktus informacijos reikalavimus.
4 straipsnis
Atitikties vertinimas
1. Direktyvos 2009/125/EB 8 straipsnyje nurodyta atitikties vertinimo procedūra - tai tos direktyvos IV priede nustatyta projektavimo vidaus kontrolės sistema arba V priede nustatyta valdymo sistema.
2. Atitikties vertinimo pagal Direktyvos 2009/125/EB 8 straipsnį tikslais parengiamame techninių dokumentų rinkinyje pateikiama:
a)
informacijos apie gaminį, pateiktos pagal šio reglamento III priedo 3 dalį, kopija;
b)
visa kita informacija, kuri pagal I, III ir IV priedus turi būti pateikta techninių dokumentų rinkinyje;
c)
bent vienas praktiškas gaminio nuostatų ir sąlygų derinys, kuriam esant gaminys atitinka šio reglamento reikalavimus.
5 straipsnis
Rinkos priežiūros tikslais taikoma patikros procedūra
Atlikdamos Direktyvos 2009/125/EB 3 straipsnio 2 dalyje nurodytus rinkos priežiūros patikrinimus, valstybės narės taiko šio reglamento IV priede aprašytą patikros procedūrą.
6 straipsnis
Orientaciniai etalonai
Priimant šį reglamentą rinkoje esančių efektyviausių gaminių ir technologijų orientaciniai etalonai pateikiami V priede.
7 straipsnis
Persvarstymas
Komisija persvarsto šį reglamentą atsižvelgdama į technologijų pažangą ne vėliau kaip po trejų metų nuo jo įsigaliojimo ir pateikia to persvarstymo rezultatus Ekologinio projektavimo konsultacijų forumui.
8 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2012 m. gruodžio 12 d.