PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 430/2013
ze dne 13. května 2013
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejícího z Čínské lidové republiky a Thajska, o konečném výběru prozatímního cla uloženého z tohoto dovozu a o ukončení řízení s ohledem na Indonésii
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Prozatímní opatření
(1)
Dne 15. listopadu 2012 nařízením (EU) č. 1071/2012 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila Evropská komise (dále jen „Komise“) prozatímní antidumpingové clo na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Thajska.
(2)
Řízení bylo zahájeno oznámením o zahájení antidumpingového řízení (3) zveřejněným dne 16. února 2012 v důsledku podnětu, který podal dne 3. ledna 2012 Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího příslušenství (fitinky) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 50 % celkové výroby příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem (dále jen „fitinky z kujné litiny se závitem“) v Unii.
(3)
Jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období šetření“). Posouzení vývojových tendencí týkajících se stanovení újmy se vztahovalo na období od 1. ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. Následný postup
(4)
Po zveřejnění podstatných skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), předložily některé zúčastněné strany své písemné připomínky ke známým předběžným zjištěním. Stranám, které o to požádaly, byla poskytnuta rovněž možnost ústního slyšení.
(5)
Komise nadále shromažďovala a analyzovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro konečná zjištění.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(6)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že by výrobek, který dováží, neměl být považován za součást dotčeného výrobku, jelikož její výrobek má určité technické zvláštnosti. Tyto fitinky z kujné litiny používají kuželové závity na rozdíl od jiných dovážených fitinek z kujné litiny, které používají paralelní závity.
(7)
Šetřením se však zjistilo, že s výjimkou uvedených technických zvláštností vykazují tyto fitinky s kuželovými závity stejné fyzické a technické vlastnosti jako ostatní dovážené fitinky z kujné litiny. Navíc se šetřením ohledně použití zjistilo, že se fitinky s kuželovými závity používají stejným způsobem jako jiné dovážené fitinky z kujné litiny. V jednom členském státě, kde se používají oba typy fitinek, bylo skutečně shledáno, že jsou zaměnitelné. Tato námitka byla proto zamítnuta.
(8)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že fitinky z kujné litiny se závitem s bílým lomem mohou být prodávány v celé Unii, zatímco fitinky z kujné litiny se závitem s černým lomem lze prodávat pouze ve Spojeném království, Irské republice, na Maltě a Kypru. Fitinky s černým lomem a fitinky s bílým lomem tedy nejsou na trhu Unie plnohodnotnými konkurenty.
(9)
Šetřením však bylo zjištěno, že většina dovozu fitinek z kujné litiny se závitem s černým lomem pocházejících z dotčených zemí směřuje do zemí kontinentální Evropy, jako je Německo, Itálie, Polsko nebo Španělsko. Lze tedy vyvodit závěr, že fitinky z kujné litiny se závitem s černým lomem a fitinky z kujné litiny se závitem s bílým lomem jsou plnohodnotnými konkurenty na celém trhu Unie, a nikoliv pouze v omezeném počtu členských států.
(10)
Jeden z dovozců zopakoval svou námitku, že části kompresních fitinek by neměly náležet do definice dotčeného výrobku. Argumentoval tím, že části kompresních fitinek mají odlišné použití, a poskytl podpůrné důkazy o tom, že závity na částech kompresních fitinek lze snadno odlišit od závitů na standardních fitinkách, neboť se vyrábějí podle odlišné normy ISO (4). Ze zvážení předložených důkazů vyplynul závěr, že je třeba vymezení výrobku odpovídajícím způsobem upravit.
(11)
Další dvě zúčastněné strany argumentovaly pro vynětí elektrických instalačních fitinek z kujné (tvárné) litiny, a zejména kruhových rozvodných skříní z kujné litiny se závitem, které jsou hlavní složkou všech elektrických instalačních trubek a fitinek, z vymezení výrobku. Uvedly, že tyto rozvodné skříně slouží k jinému účelu (tj. jako obal a ochrana systémů elektrického vedení, zatímco standardní fitinky zkoumané v tomto řízení zajišťují bezúnikový tok plynu a vody). Jsou také snadno rozpoznatelné od ostatních fitinek (nemusí být zcela plynotěsné nebo vodotěsné a mají lehká víka, která při zamontování do systému po dovozu umožňují snadný přístup ke kabelům). Z pečlivého zvážení těchto argumentů vyplynul závěr, že kruhové rozvodné skříně z kujné litiny se závitem bez víka by měly být vyňaty z vymezení výrobku.
(12)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem bylo považováno za vhodné revidovat vymezení výrobku stanovené v prozatímním nařízení. Z toho důvodu je dotčený výrobek s konečnou platností definován jako příslušenství (fitinky) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem, v současné době kódu KN ex 7307 19 10, s vynětím částí kompresních fitinek, které používají metrický závit podle normy ISO DIN 13, a kruhových rozvodných skříní z kujné (tvárné) litiny se závitem bez víka.
(13)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně dotčeného výrobku a obdobného výrobku, potvrzují se předběžná zjištění uvedená v 17. až 21. bodě odůvodnění a ve 23. až 28 bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
C. VÝBĚR VZORKU
(14)
Po poskytnutí prozatímních informací nebyly doručeny žádné připomínky týkající se výběru vzorků u výrobců v Unii, vyvážejících výrobců v ČLR ani u dovozců, kteří nejsou ve spojení. Proto se potvrzují zjištění uvedená v 29. až 31. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
D. DUMPING
1. Čínská lidová republika
1.1 Zacházení jako v tržním hospodářství
(15)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně zacházení jako v tržním hospodářství a individuálního zacházení, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená v 32. až 46. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1.2 Srovnatelná země
(16)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se srovnatelné země, potvrzují se zjištění uvedená v 47. až 53. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1.3 Běžná hodnota, vývozní cena a srovnání
(17)
Jeden čínský vyvážející výrobce uvedl, že by se běžná hodnota měla vypočítat na základě domácího prodeje uskutečněného jediným spolupracujícím výrobcem ve srovnatelné zemi, přestože jeho prodej nedosahuje reprezentativního množství, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 2 základního nařízení. V případě srovnatelné země lze tuto námitku přijmout. Ke stanovení běžné hodnoty byl proto použit domácí prodej jediného spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi uskutečněný v běžném obchodním styku.
(18)
Tentýž čínský vyvážející výrobce uvedl, že by se dumpingové rozpětí mělo stanovit s použitím veškerého prodeje na vývoz, a nejen pro typy výrobků přímo srovnatelné s typy prodávanými výrobcem ve srovnatelné zemi na jeho domácím trhu. Tato námitka byla přijata. V případě těchto typů výrobků, které nejsou přímo srovnatelné, se při stanovení běžné hodnoty vycházelo z aritmetického průměru běžné hodnoty odpovídajících typů výrobků, upravené tržní hodnotou rozdílů ve fyzických vlastnostech podle čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení.
(19)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně běžné hodnoty, vývozní ceny a srovnání, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená v 54. a 59. až 61. a v 64. až 67. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1.4 Dumpingová rozpětí
(20)
U společností zařazených do vzorku byla v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení vážená průměrná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku stanovená pro srovnatelnou zemi srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku.
(21)
Na základě toho konečná dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí (v %)
Hebei Jianzhi
57,8
Jinan Meide
40,8
Qingdao Madison
24,6
(22)
Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku bylo vypočítáno podle čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo stanoveno na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku.
(23)
Na tomto základě bylo dumpingové rozpětí pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku stanoveno jako 41,1 %.
(24)
Pokud jde o všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR, byla dumpingová rozpětí stanovena na základě dostupných skutečností v souladu s článkem 18 základního nařízení. Za tímto účelem byla nejprve stanovena úroveň spolupráce srovnáním objemu vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie s objemem čínského vývozu, jak je stanoveno dále v 51. bodě odůvodnění.
(25)
Vzhledem k tomu, že spolupráce představuje více než 50 % celkového čínského vývozu do Unie a průmyslové odvětví lze považovat za roztříštěné, neboť v ČLR působí značný počet vyvážejících výrobců, lze úroveň spolupráce považovat za vysokou. Zbytkové dumpingové rozpětí bylo tedy stanoveno podle úrovně společnosti zařazené do vzorku s nejvyšším dumpingovým rozpětím.
(26)
Na základě toho konečná dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí (v %)
Hebei Jianzhi
57,8
Jinan Meide
40,8
Qingdao Madison
24,6
Ostatní spolupracující společnosti
41,1
Všechny ostatní společnosti
57,8
2. Indonésie
2.1 Běžná hodnota, vývozní cena a srovnání
(27)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně běžné hodnoty, vývozní ceny a srovnání, potvrzují se pro Indonésii předběžná zjištění uvedená v 75. až 87. a v 91. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2.2 Dumpingová rozpětí
(28)
Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla považována za vysokou (objem vývozu jediné spolupracující indonéské společnosti představoval více než 80 % celkového indonéského vývozu do Unie během období šetření), bylo dumpingové rozpětí stanoveno pro všechny ostatní vyvážející výrobce z Indonésie na stejné úrovni jako u spolupracující společnosti.
(29)
Na základě toho konečná dumpingová rozpětí pro indonéské společnosti, vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí (v %)
PT. Tri Sinar Purnama
11,0
Všechny ostatní společnosti
11,0
3. Thajsko
3.1 Běžná hodnota, vývozní cena a srovnání
(30)
Pokud jde o Thajsko, nebyly doručeny žádné připomínky, které by vedly ke změně použité metodiky nebo vlastního stanovení dumpingu.
(31)
Pokud jde o Thajsko, potvrzují se tedy zjištění v 75. až 88. bodě odůvodnění prozatímního nařízení týkající se běžné hodnoty, vývozní ceny a srovnání.
3.2 Dumpingová rozpětí
(32)
Přezkum a upřesnění výpočtu dumpingu vedly k mírně sníženému dumpingovému rozpětí - odpovídajícímu 15,5 % - pro jednoho z thajských vyvážejících výrobců. Dumpingové rozpětí pro druhého spolupracujícího vyvážejícího výrobce je s konečnou platností potvrzeno na prozatímní úrovni.
(33)
Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla považována za vysokou (objem vývozu dvou spolupracujících thajských společností představoval více než 80 % celkového thajského vývozu do Unie během období šetření), bylo dumpingové rozpětí stanoveno pro všechny ostatní thajské vyvážející výrobce na úrovni nejvyššího dumpingového rozpětí u dvou spolupracujících společností.
(34)
Na základě toho konečná dumpingová rozpětí pro thajské společnosti, vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí (v %)
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,5
Siam Fittings Co., Ltd
50,7
Všechny ostatní společnosti
50,7
E. ÚJMA
1. Výroba v Unii
(35)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se výroby v Unii, potvrzuje se 94. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Doplňuje se, že během posuzovaného období byl obdobný výrobek v Unii vyráběn třemi dalšími výrobci, kteří výrobu ukončili mezi lety 2008 a 2009, a jedním dalším výrobcem, který ukončil výrobu zhruba na konci posuzovaného období.
2. Definice výrobního odvětví Unie
(36)
Zúčastněné strany uvedly, že obě skupiny výrobců v Unii, které byly zařazeny do vzorku, dotčený výrobek dovážejí, a neměly by tudíž být považovány za součást výrobního odvětví Unie podle čl. 4 odst. 1 písm. a) základního nařízení.
(37)
V tomto ohledu bylo zjištěno, že obě skupiny výrobců v Unii, které byly zařazeny do vzorku, skutečně dotčený výrobek dovážejí. Zaprvé je však třeba vzít na vědomí, že zjištění, že výrobce v Unii je zároveň dovozcem dotčeného výrobku, nevede automaticky k vyloučení tohoto výrobce z výrobního odvětví Unie. Zadruhé, objem dovozu je u všech výrobců v Unii nevýznamný ve srovnání s celkovou výrobou a prodejem skupin společností. Potvrzuje se tedy, že obě skupiny společností jsou považovány za součást výrobního odvětví Unie.
(38)
Kromě toho jedna zúčastněná strana uvedla, že jeden výrobce v Unii by neměl být považován za součást výrobního odvětví Unie, jelikož je údajně ve spojení s dovozcem dotčeného výrobku. Zaprvé je třeba vzít na vědomí, že zjištění spojení mezi výrobcem v Unii a vývozcem nevede automaticky k vyloučení tohoto výrobce z výrobního odvětví Unie. Zadruhé, nebyly poskytnuty žádné důkazy o tom, že by případné spojení mezi výrobcem v Unii a dovozcem splňovalo kritéria čl. 4 odst. 2 základního nařízení. Množství dovážená údajným dovozcem ve spojení jsou jen malým zlomkem množství, která vyrábí a prodává údajný výrobce ve spojení v Unii. I kdyby tedy bylo zjištěno, že jsou výrobce v Unii a dovozce ve spojení, byl by výrobce v Unii stále považován za součást výrobního odvětví Unie.
(39)
Pokud jde o definici výrobního odvětví Unie pro účely posouzení újmy, má se za to, že všichni výrobci v Unii, kteří vyráběli tentýž výrobek v posuzovaném období, představují výrobní odvětví Unie, a bude se tedy na ně odkazovat jako na výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
3. Spotřeba v Unii
(40)
Jedna zúčastněná strana se vyjádřila ke skutečnosti, že během celého posuzovaného období přesahuje výroba výrobního odvětví Unie jeho prodej. Zároveň bylo oznámeno snížení zásob, což je nepravděpodobné, jelikož výroba přesahující prodej by měla vést ke zvýšení zásob.
(41)
V této souvislosti se skutečně konstatuje, že přestože v prozatímní fázi byla výroba i zásoby podle zjištění hlášeny správně, došlo k chybě při uvádění prodeje výrobního odvětví Unie v Unii a některé části prodeje výrobců v Unii, kteří nebyli zařazeni do vzorku, nebyly vůbec zohledněny. To bylo opraveno a v důsledku toho byla také příslušným způsobem revidována spotřeba v Unii a tržní podíly na trzích v Unii. Kvůli ukončení provozu tří výrobců v Unii v posuzovaném období, jak se uvádí v 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, má revize s ohledem na spotřebu v Unii významnější dopad na počátku posuzovaného období.
(42)
Spotřeba v Unii mezi roky 2008 a 2009 poklesla o 28 % a následně vzrostla o 7 procentních bodů na úroveň o 21 % nižší, než byla spotřeba na začátku posuzovaného období.
Spotřeba Unie (v tunách)
2008
2009
2010
Období šetření
Spotřeba v Unii
84 270
60 807
60 640
66 493
Index
100
72
72
79
Zdroj:
údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník
4. Dovoz z dotčených zemí
4.1 Souhrnné posouzení účinků dotčeného dovozu
(43)
Pokud jde o objem dumpingového dovozu z Indonésie, potvrzuje se s konečnou platností, že tvořil přibližně pouze 2,5 % veškerého dovozu obdobného výrobku do Unie během období šetření. Proto jej lze považovat za dovoz, který nepůsobí výrobnímu odvětví Unie závažnou újmu ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení nebo ve smyslu ustanovení antidumpingové dohody WTO.
(44)
Vzhledem k výše uvedenému bylo s konečnou platností rozhodnuto, že tento dovoz nebude posuzován souhrnně s dumpingovým dovozem z ČLR a Thajska.
(45)
Pokud jde o souhrnné posouzení dovozu z ČLR a Thajska za účelem analýzy újmy a příčin, zúčastněné strany uvedly, že by thajský dovoz neměl být z řady důvodů souhrnně posuzován s čínským dovozem.
(46)
Zaprvé je údajně množství prodeje thajského dovozu výrazně nižší než množství prodeje čínského dovozu a množství prodeje thajského dovozu v absolutních hodnotách klesá. Množství thajského dovozu však není zanedbatelné, a pro souhrnné posouzení je tedy dostatečné. Navíc i když thajský dovoz v absolutních hodnotách klesá, jak dále uvádí tabulka v 51. bodě odůvodnění, lze v 52. bodě odůvodnění zjistit, že získal v posuzovaném období 19 % tržního podílu.
(47)
Pokud jde o ceny, bylo uvedeno, že se výrobky dovážené z Thajska prodávají v průměru za vyšší cenu než výrobky dovážené z ČLR. Přestože je toto tvrzení správné, jsou ceny thajského dovozu stále ještě podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Kromě toho se rozdíl v cenách thajského a čínského dovozu v posuzovaném období trvale snižoval z 698 EUR/t v roce 2008 na 472 EUR/t v období šetření, jak je uvedeno v tabulce 108. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(48)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzuje se obsah 98. až 105. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2 Objem a podíl dotčeného dumpingového dovozu na trhu, dovozní ceny a cenové podbízení
(49)
Některé zúčastněné strany uvedly, že je objem dovozu z ČLR udávaný ve 106. bodě odůvodnění prozatímního nařízení příliš vysoký, jelikož příslušný kód KN zahrnuje všechny typy fitinek z kujné litiny, a nikoliv jen fitinky se závity.
(50)
V tomto ohledu je třeba uvést, že se předpokládalo, že veškeré množství uváděné pro kód KN nejsou fitinky se závity. Objem uvedený v prozatímním nařízení již byl snížen na základě informací, které poskytly vnitrostátní celní orgány. Tyto údaje byly v souladu s informacemi obsaženými v podnětu. Zúčastněné strany měly dostatek času se k tomu vyjádřit. V tomto ohledu však žádná ze zúčastněných stran neposkytla žádné informace ani před zveřejněním prozatímního nařízení, ani ve lhůtě poskytnuté pro předložení připomínek k prozatímnímu nařízení. Čínská obchodní komora poskytla určité kvantifikované informace týkající se údajně správné výše čínského dovozu ve velmi pozdní fázi řízení - téměř dva měsíce po termínu pro předložení připomínek k prozatímnímu nařízení, a tedy bezmála rok po zahájení šetření, kdy byly poprvé poskytnuty údaje o dovozu ve veřejné verzi podnětu. Poskytnutí těchto informací po termínu znemožňuje jejich ověření objektivním postupem, aniž by došlo k nadměrnému prodloužení období šetření nad rámec patnáctiměsíční lhůty stanovené v čl. 6 odst. 9 základního nařízení. V každém případě se zdá, že tyto informace uvádějí pro čínský vývoz údaje podstatně nižší oproti skutečnosti, jelikož jsou založeny pouze na odhadech týkajících se vývozu spolupracujících společností, a nebylo by je proto možné považovat za přesné. Tato námitka byla proto zamítnuta.
(51)
Řada dovozců však poskytla informace o svém dovozu jiných výrobků než dotčeného výrobku v rámci stejného kódu KN v posuzovaném období. K těmto informacím bylo možné přihlédnout a objem dovozu z dotčených zemí byl v souladu s tím snížen.
Objem dovozu do Unie (v tunách)
2008
2009
2010
Období šetření
ČLR
24 180
20 876
20 416
28 894
Index
100
86
84
119
Thajsko
3 723
2 681
3 331
3 485
Index
100
72
89
94
Obě dotčené země
27 903
23 558
23 747
32 379
Index
100
84
85
116
Zdroj:
údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník
(52)
V důsledku záležitosti týkající se prodeje výrobního odvětví Unie v Unii uvedené výše ve 41. bodě odůvodnění bylo třeba revidovat také tržní podíl dumpingového dovozu obou dotčených zemí na trhu. Tržní podíl dumpingového dovozu z obou dotčených zemí se během posuzovaného období zvýšil o 15,6 procentního bodu z 33,1 % na 48,7 %. K tomuto růstu tržního podílu došlo zejména mezi rokem 2010 a obdobím šetření, v němž došlo k oživení poptávky.
Podíl na trhu Unie
2008
2009
2010
Období šetření
ČLR
28,7 %
34,3 %
33,7 %
43,5 %
Index
100
120
117
151
Thajsko
4,4 %
4,4 %
5,5 %
5,2 %
Index
100
100
124
119
Obě dotčené země
33,1 %
38,7 %
39,2 %
48,7 %
Index
100
117
118
147
Zdroj:
údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník
(53)
Jedna zúčastněná strana požadovala, aby byly zveřejněny informace o ceně souhrnného prodeje podle typu výrobku pro výrobní odvětví Unie. Jak ale uvádí 111. bod odůvodnění prozatímního nařízení, vzorek výrobců v Unii sestával pouze ze dvou skupin výrobců a souhrnné údaje nemohly být z důvodu důvěrné povahy zveřejněny. Tento důvod platí také pro zveřejnění ceny souhrnného prodeje podle typu výrobku.
(54)
Zúčastněné strany uvedly, že dovoz z dotčených zemí vstupuje do Unie na jiné úrovni obchodu než zboží prodávané výrobci v Unii. To bylo skutečně potvrzeno; výrobní odvětví Unie a dovozci obvykle sdílejí značný počet zákazníků. Tato námitka proto mohla být přijata a byly provedeny náležité úpravy pro objem obchodu.
(55)
V důsledku toho byla snížena rozpětí podbízení uvedená ve 110. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Zjištěná rozpětí podbízení jsou však obvykle i nadále značná, a to mezi 25 % a 45 %, s jedinou výjimkou jednoho thajského vývozce, u něhož rozpětí podbízení dosahovalo zhruba 10 %.
(56)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné námitky ani připomínky, potvrzuje se obsah 108. a 109. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Situace výrobního odvětví Unie
(57)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další námitky ani připomínky, potvrzuje se 111. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(58)
Jelikož ohledně výroby, výrobní kapacity a využití kapacity nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se 112. až 114. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.2 Zásoby
(59)
Jelikož ohledně zásob nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 115. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3 Objem prodeje a podíl na trhu
(60)
V důsledku záležitosti zmíněné výše ve 41. bodě odůvodnění bylo potřeba revidovat také objem prodeje a tržní podíl výrobního odvětví Unie. V důsledku poklesu poptávky došlo mezi rokem 2008 a 2009 na trhu Unie k poklesu objemu prodeje u všech výrobců v Unii, a to o 36 %. Po roce 2009 však došlo ke značnému nárůstu poptávky v Unii zhruba o 6 000 tun, jak je uvedeno výše v 42. bodě odůvodnění, ale prodej v Unii se do konce posuzovaného období snížil o dalších 5 procentních bodů, tedy o 2 440 tun.
Objem prodeje v Unii (v tunách)
Všichni výrobci
2008
2009
2010
Období šetření
Prodej v Unii
48 823
31 069
30 466
28 629
Index
100
64
62
59
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku, podnět
(61)
Tržní podíl výrobního odvětví Unie v posuzovaném období se průběžně snížil o 26 % nebo 14,8 procentního bodu, zatímco dumpingový dovoz se ve stejném období zvýšil o 15,6 procentního bodu, jak je uvedeno výše v 52. bodě odůvodnění.
Podíl na trhu Unie
Všichni výrobci
2008
2009
2010
Období šetření
Podíl na trhu
57,9 %
51,1 %
50,2 %
43,1 %
Index
100
88
87
74
Zdroj:
údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník
(62)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že tržní podíly na segmentu zahraničního trhu ve Spojeném království vykazují odlišné tržní podíly, přičemž výrobnímu odvětví Unie pravděpodobně náleží větší podíl na trhu, zatímco tržní podíl čínského dovozu je na tomto konkrétním segmentu unijního trhu zřejmě menší.
(63)
Je docela dobře možné, že výrobnímu odvětví Unie náleží na určité části trhu v jednom členském státě vyšší tržní podíl. To, že různé hospodářské subjekty nemají na všech segmentech trhu ve všech členských státech stejný podíl na trhu, je normální. Předmětná analýza újmy se však zabývá trhem Unie jako celkem. V tomto ohledu bylo skutečně potvrzeno, že se tržní podíl výrobního odvětví Unie výrazně zmenšil, jak je vysvětleno výše.
6. Závěr ohledně újmy
(64)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další námitky či připomínky, potvrzuje se obsah 118. až 133. bodu odůvodnění prozatímního nařízení včetně závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
F. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Účinky jiných činitelů
1.1 Dovoz z jiných třetích zemí
(65)
V důsledku záležitosti týkající se prodeje výrobního odvětví Unie v Unii uvedené výše ve 41. bodě odůvodnění bylo třeba revidovat také tržní podíl dalších třetích zemí. Pokud jde o další třetí země, byl v rámci celého posuzovaného období dovoz na velmi nízké úrovni. Celkový tržní podíl dovozu z jiných zemí než obou dotčených zemí se v posuzovaném období snížil o 0,8 procentního bodu z 9,0 % na 8,2 %.
(66)
Druhým největším zdrojem dovozu byly během období šetření Brazílie, Indonésie a Turecko, jejichž podíl na trhu byl mezi 1,3 % a 1,5 %, a u všech těchto zemí byl podíl na trhu stabilní nebo během posuzovaného období klesl.
Podíl dovozu na trhu
2008
2009
2010
Období šetření
Brazílie
3,1 %
3,6 %
3,9 %
1,5 %
Indonésie
1,5 %
2,4 %
1,9 %
1,5 %
Turecko
1,3 %
1,9 %
1,8 %
1,3 %
Ostatní země
3,0 %
2,3 %
3,1 %
3,9 %
Celkem
9,0 %
10,2 %
10,6 %
8,2 %
Index
100
114
118
92
Zdroj:
Eurostat
(67)
Vzhledem k malému objemu a stabilnímu trendu lze dospět k závěru, že dovoz z jiných třetích zemí než dotčených zemí nepřispěl k újmě, kterou během období šetření utrpělo výrobní odvětví Unie.
1.2 Vývoj spotřeby v Unii
(68)
Zúčastněné strany uvedly, že se spotřeba v Unii vyvíjí negativně, neboť se objevily náhražky vyráběné z jiných materiálů, než je kujná (tvárná) litina, jako umělá hmota, nerezová ocel, uhlíková ocel a měď, a také nové technologie spojování. Někteří výrobci v Unii v důsledku toho rozšířili svou škálu výrobků, která nyní zahrnuje i tyto náhražkové výrobky.
(69)
V tomto ohledu se připomíná, že účinky této substituce se zabýval 146. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Účinky substituce měly nepříznivý dopad na spotřebu v Unii, což dále ovlivnilo výrobu a objem prodeje výrobců v Unii.
(70)
Jak již však bylo uvedeno v prozatímním nařízení, poškozující účinek zmenšující se spotřeby v Unii dále zhoršoval stálý růst dumpingového dovozu, jehož podíl na zmenšujícím se trhu se zvýšil o 15,6 procentního bodu. Jak je uvedeno výše v 60. bodě odůvodnění, zvýšila se od roku 2009 do období šetření poptávka v Unii zhruba o 6 000 tun, ale objem prodeje výrobního odvětví Unie na oživujícím se trhu se snížil do konce posuzovaného o dalších 2 440 tun.
(71)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že nepříznivý vývoj spotřeby v Unii nepopírá příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
1.3 Snížení výrobní kapacity není důsledkem dumpingového dovozu
(72)
Zainteresované strany uvedly, že snížení výrobní kapacity Unie, uvedené ve 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, je důsledkem ukončení provozu tří výrobců v Unii, k němuž došlo v letech 2008 a 2009 kvůli hospodářské krizi. Toto snížení tedy údajně nelze dávat do souvislosti s dovozem z dotčených zemí.
(73)
V tomto ohledu je kladen důraz na to, že se již ve 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení jako hlavní příčina snížení výrobní kapacity uvádí ukončení provozu tří výrobců v Unii.
(74)
Toto ukončení provozu tří výrobců v Unii však nelze vnímat pouze jako výsledek klesající poptávky. Během posuzovaného období se na zmenšující se trh Unie popsaný ve 42. bodě odůvodnění dostával stále větší přísun dovozu z dotčených zemí, který nakonec získal 15,6 procentního bodu tržního podílu, jak je vysvětleno výše v 52. bodě odůvodnění. Je proto jasné, že ukončení provozu tří výrobců v Unii, a tedy snížení výrobní kapacity výrobního odvětví Unie, nezpůsobila jen klesající poptávka. Existuje také jasná souvislost mezi snížením výrobní kapacity Unie a zvýšením tržního podílu dumpingového dovozu.
1.4 Dovoz dotčeného výrobku výrobci v Unii
(75)
Zúčastněné strany uvedly, že si výrobci v Unii sami způsobili újmu, kterou utrpěli, neboť značné množství dotčeného výrobku údajně dováželi. Tato námitka se šetřením nepotvrdila. Z informací, které poskytli výrobci v Unii a spolupracující vývozci, vyplývá, že v případě obou skupin výrobců v Unii zařazených do vzorku byl tento dovoz malý v poměru k jejich celkové výrobě a prodeji vlastního zboží, jak se již uvádí výše ve 37. bodě odůvodnění. Vzhledem k zanedbatelnému objemu dovozu dotčeného výrobku výrobním odvětvím Unie lze vyslovit závěr, že tento dovoz nepřispěl k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Námitka byla proto zamítnuta.
1.5 Použití roku 2008 jako počátku
(76)
Zúčastněné strany uvedly, že zhoršující se trend ve výrobním odvětví Unie se do značné míry opírá o použití roku 2008 jako referenčního bodu pro posuzované období. Rok 2008 byl údajně pro výrobní odvětví Unie mimořádně příznivý. Z informací uvedených v podnětu však vyplývá, že situace výrobního odvětví Unie v roce 2007 byla podobná situaci v roce 2008 nebo lepší. Z toho vyplývá závěr, že zjištění újmy nezávisí na použití roku 2008 jako počátku.
2. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(77)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem, a jelikož nebyly vzneseny žádné jiné námitky ani připomínky, potvrzuje se obsah 134. až 153. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(78)
Závěrem se potvrzuje, že podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, vyznačující se menší ziskovostí, menším objemem výroby, menším využitím kapacity, objemem prodeje a tržním podílem, byla způsobena dotčeným dumpingovým dovozem. Účinek snižující se poptávky na nepříznivý vývoj výrobního odvětví Unie z hlediska výrobní kapacity, výroby a prodeje byl omezený.
(79)
Vzhledem k výše popsané analýze, v jejímž rámci byly řádně odlišeny a odděleny vlivy všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie od újmu působících vlivů dumpingového dovozu, se potvrzuje, že tyto jiné činitele samy o sobě nemohou zvrátit skutečnost, že zjištěná újma musí být připsána dumpingovému dovozu.
G. ZÁJEM UNIE
(80)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky, potvrzuje se 154. až 164. bod odůvodnění prozatímního nařízení včetně závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení opatření na dumpingový dovoz z dotčených zemí.
H. KONEČNÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(81)
Úroveň pro odstranění újmy byla upravena tak, aby byla zohledněna úroveň úpravy obchodu provedená ve výpočtu podbízení, jak je uvedeno výše v 54. až 55. bodě odůvodnění. Jelikož nebyly vzneseny žádné konkrétní připomínky, potvrzuje se 165. až 170. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Konečná opatření
(82)
S ohledem na závěry, jichž bylo dosaženo v souvislosti s dumpingem, újmou, příčinnými souvislostmi a zájmem Unie, a v souladu s článkem 9 základního nařízení se usuzuje, že by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR a Thajska, a to ve výši odpovídající nejnižší zjištěné hodnotě dumpingového rozpětí a újmy podle pravidla nižšího cla, jímž je ve všech případech kromě jednoho dumpingového rozpětí.
(83)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce vyvážejících výrobců z Číny a Thajska bylo clo pro všechny ostatní společnosti v obou zemích stanoveno na úrovni nejvyššího cla, jež má být uloženo společnostem, které byly buď v rámci příslušné země zařazeny do vzorku, nebo spolupracovaly během šetření. Pro společnosti, které při šetření nespolupracovaly, a pro společnosti, které dotčený výrobek v období šetření do Unie nevyvážely, bude uplatněno clo platné pro „všechny ostatní společnosti“.
(84)
Pro spolupracující čínské společnosti nezařazené do vzorku, které jsou uvedeny v příloze k tomuto nařízení, je konečná sazba cla stanovena jako vážený průměr sazeb pro společnosti zařazené do vzorku.
(85)
Sazby konečného antidumpingového cla byly stanoveny takto:
Čínská lidová republika
Společnost
Dumpingové rozpětí (v %)
Rozpětí újmy (v %)
Celní sazba (v %)
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd.
57,8
96,1
57,8
Jinan Meide Casting Co., Ltd.
40,8
84,4
40,8
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd.
24,6
89,4
24,6
Ostatní spolupracující společnosti
41,1
86,3
41,1
Všechny ostatní společnosti
57,8
Thajsko
Společnost
Dumpingové rozpětí (v %)
Rozpětí újmy (v %)
Celní sazba (v %)
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,5
43,1
15,5
Siam Fittings Co., Ltd
50,7
14,9
14,9
Všechny ostatní společnosti
15,5
(86)
Individuální sazby antidumpingového cla stanovené pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly určeny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy situaci zjištěnou během tohoto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz dotčeného výrobku pocházejících z ČLR a Thajska a vyráběného těmito společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Pro dovoz dotčeného výrobku vyrobeného kteroukoli jinou společností, která není výslovně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu se svým jménem a adresou, včetně subjektů, které jsou s těmito výslovně jmenovanými společnostmi ve spojení, nelze těchto sazeb využít a tento dovoz podléhá celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(87)
Každou žádost o použití individuální sazby antidumpingového cla (například po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) je třeba podat Komisi (5) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího prodeje a prodeje na vývoz, například v souvislosti s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. V případě potřeby pak bude toto nařízení odpovídajícím způsobem změněno a seznam společností, na něž se vztahují individuální sazby antidumpingového cla, bude aktualizován.
(88)
Pokud jde o ČLR, mělo by být v zájmu zajištění rovného zacházení pro případné nové vývozce a spolupracující společnosti nezařazené do vzorku stanoveno, že se vážené průměrné clo uložené spolupracujícím společnostem použije pro případné nové vývozce, kteří by jinak měli nárok na přezkum podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení, jelikož se uvedený článek nepoužije, pokud byl použit výběr vzorku.
(89)
Všem stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby a trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejícího z ČLR a Thajska a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla (dále jen „poskytnutí konečných informací“). Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky.
(90)
Vzhledem k tomu, že v návaznosti na poskytnutí konečných informací nebyla předložena žádná nová tvrzení, která by ovlivnila výsledek posouzení případu, není odůvodněna žádná změna zjištění, která jsou výše podrobně popsána.
I. ZÁVAZEK
(91)
Jeden spolupracující thajský vyvážející výrobce nabídl cenový závazek v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení. Dotčený výrobek však existuje v mnoha druzích (vyvážející výrobce uvedl více než 900 typů výrobku prodávaných do Unie), u nichž se ceny výrazně liší (až o 200 % u nejprodávanějších typů, ale některé méně prodávané typy výrobku mohou být až desetkrát dražší než ostatní), čímž vzniká velmi vysoké riziko křížové kompenzace. Typy výrobku se navíc mohou vyvíjet z hlediska designu a konečného zpracování. Výrobek proto není považován za vhodný pro cenový závazek. Komise rovněž v posledních letech důsledně nepřijímá závazky v případech, kdy výrobek existuje v tolika druzích. Nabídka závazku byla proto odmítnuta.
J. KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA
(92)
S ohledem na rozsah zjištěného dumpingového rozpětí a na úroveň újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné, aby byly částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením s konečnou platností vybrány. Jestliže jsou konečná cla vyšší než prozatímní cla, vyberou se s konečnou platností pouze zajištěné částky ve výši prozatímního cla, zatímco částky, které byly zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla, by se měly uvolnit.
(93)
Jelikož jsou části příslušenství (fitinek) používající metrický závit podle normy ISO DIN 13 a kruhové rozvodné skříně z kujné (tvárné) litiny se závitem bez víka nyní vyňaty z vymezení výrobku (viz výše 8. a 11. bod odůvodnění), měly by se uvolnit prozatímně zajištěné částky na dovoz částí příslušenství (fitinek) používající metrický závit podle normy ISO DIN 13 a kruhové rozvodné skříně z kujné (tvárné) litiny se závitem bez víka.
K. UKONČENÍ ŘÍZENÍ S OHLEDEM NA INDONÉSII
(94)
Jak je vysvětleno ve 43. bodě odůvodnění, lze objem dumpingového dovozu z Indonésie považovat za dovoz, který nepředstavuje příčinu závažné újmy výrobnímu odvětví Unie. Proto se má za to, že ochranná opatření nejsou nezbytná a řízení ve vztahu k Indonésii by se mělo ukončit.
(95)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit ukončení řízení, a nevyjádřily žádné připomínky,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem, s vynětím částí kompresních fitinek používajících metrický závit podle normy ISO DIN 13 a kruhových rozvodných skříní z kujné (tvárné) litiny se závitem bez víka, v současnosti kódu KN ex 7307 19 10 (kód TARIC 7307191010), pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Thajska.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Celní sazba (v %)
Doplňkový kód TARIC
ČLR
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. - okres Jü-tchien
57,8
B335
Jinan Meide Casting Co., Ltd. - Ťi-nan
40,8
B336
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. -Čching-tao
24,6
B337
Hebei XinJia Casting Co., Ltd. - okres Sü-šuej
41,1
B338
Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd. - obec Si-čao-tchung
41,1
B339
Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd. - město Lin-i
41,1
B340
China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. - okres Tchaj-ku
41,1
B341
Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd. - okres Jü-tchien
41,1
B342
Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd. - Lang-fang, Che-pej
41,1
B343
Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd. -obec Chung-čchiao, okres Jü-tchien
41,1
B344
Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd. - Tchang-šan
41,1
B345
Taigu Tongde Casting Co., Ltd. - vesnice Nan-jang, Tchaj-ku
41,1
B346
Všechny ostatní společnosti
57,8
B999
Thajsko
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd - Samutsakorn
15,5
B347
Siam Fittings Co., Ltd - Samutsakorn
14,9
B348
Všechny ostatní společnosti
15,5
B999
3. Není-li uvedeno jinak, použijí se platné předpisy týkající se cel.
Článek 2
1. Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 1071/2012 na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem, s vynětím částí kompresních fitinek používajících metrický závit podle normy ISO DIN 13 a kruhových rozvodných skříní z kujné (tvárné) litiny se závitem bez víka, v současnosti kódu KN ex 7307 19 10 (kód TARIC 7307191010), pocházejícího z ČLR a Thajska, se vybírají s konečnou platností. Částky, které byly zajištěny nad rámec sazby konečných antidumpingových cel, se uvolňují.
2. Částky zajištěné prostřednictvím prozatímních antidumpingových cel podle nařízení (EU) č. 1071/2012 na dovoz částí kompresních fitinek používajících metrický závit podle normy ISO DIN 13 a kruhových rozvodných skříní z kujné (tvárné) litiny se závitem bez víka a pocházejících z ČLR a z Thajska se uvolňují.
Článek 3
Pokud případný nový vyvážející výrobce v ČLR poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že:
-
v období šetření (tj. od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011) nevyvážel do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1,
-
není ve spojení s žádným vývozcem ani výrobcem v ČLR, na kterého se vztahují opatření uložená tímto nařízením,
-
skutečně vyvezl do Unie dotčený výrobek po skončení období šetření, z něhož vycházejí příslušná opatření, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt významné množství do Unie,
může být čl. 1 odst. 2 změněn zařazením nového vyvážejícího výrobce mezi spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, na něž se tudíž vztahuje vážená průměrná sazba cla ve výši 41,1 %.
Článek 4
Antidumpingové řízení týkající se dovozu příslušenství (fitinek) pro trouby a trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem v současnosti kódu KN ex 7307 19 10 a pocházejícího z Indonésie se ukončuje.
Článek 5
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 13. května 2013.
TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 430/2013
2013 m. gegužės 13 d.
kuriuo importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos ir Tailando kilmės kaliojo ketaus vamzdžių arba vamzdelių jungiamosioms detalėms su sriegiais nustatomas galutinis antidempingo muitas, galutinai surenkamas laikinasis muitas ir nutraukiamas tyrimas dėl Indonezijos
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
A. PROCEDŪRA
1. Laikinosios priemonės
(1)
2012 m. lapkričio 15 d. Reglamentu (ES) Nr. 1071/2012 (2) (toliau - laikinasis reglamentas) Europos Komisija (toliau - Komisija) importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos (toliau - KLR) ir Tailando kilmės kaliojo ketaus vamzdžių arba vamzdelių jungiamosioms detalėms su sriegiais nustatė laikinąjį antidempingo muitą.
(2)
Tyrimas inicijuotas 2012 m. vasario 16 d. paskelbtu pranešimu apie inicijavimą (3)2012 m. sausio 3 d. Europos Sąjungos lietinių kaliojo ketaus vamzdžių arba vamzdelių jungiamųjų detalių apsaugos komitetui (toliau - skundo pateikėjas) Sąjungos gamintojų, kurie pagamina daugiau nei 50 % visų Sąjungoje pagaminamų kaliojo ketaus vamzdžių arba vamzdelių jungiamųjų detalių su sriegiais (toliau - kaliojo ketaus jungiamosios detalės su sriegiais), vardu pateikus skundą.
(3)
Kaip išdėstyta laikinojo reglamento 15 konstatuojamojoje dalyje, atliekant dempingo ir žalos tyrimą nagrinėtas 2011 m. sausio 1 d. - 2011 m. gruodžio 31 d. laikotarpis (toliau - tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2008 m. sausio 1 d. iki TL pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
2. Tolesnė procedūra
(4)
Atskleidus esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo nuspręsta nustatyti laikinąsias antidempingo priemones (toliau - pirminis faktų atskleidimas), kelios suinteresuotosios šalys pateikė rašytines pastabas, kuriose išdėstė savo nuomonę dėl preliminarių nustatytų faktų. Toms šalims, kurios to pageidavo, taip pat buvo suteikta galimybė būti išklausytoms.
(5)
Komisija toliau rinko ir nagrinėjo visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo būtina norint padaryti galutines išvadas.
B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
(6)
Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad jos importuojamas produktas neturėtų būti priskiriamas prie nagrinėjamojo produkto, nes jos produktas pasižymėjo tam tikromis techninėmis ypatybėmis. Toms kaliojo ketaus jungiamosioms detalėms naudojami siaurėjantys sriegiai, skirtingai nuo lygiagrečių sriegių, naudojamų kitoms importuojamoms kaliojo ketaus jungiamosioms detalėms.
(7)
Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad be tų techninių specifikacijų tų jungiamųjų detalių su siaurėjančiais sriegiais ir kitų importuojamų kaliojo ketaus jungiamųjų detalių fizinės ir techninės charakteristikos yra tokios pačios. Be to, kalbant apie naudojimo paskirtis, atlikus tyrimą nustatyta, kad jungiamosios detalės su siaurėjančiais sriegiais naudojamos panašiai kaip ir kitos importuojamos kaliojo ketaus jungiamosios detalės. Iš tiesų vienoje valstybėje narėje, kurioje abiejų rūšių produktai yra naudojami, nustatyta, kad jie gali būti pakeičiami vieni kitais. Todėl šis tvirtinimas atmestas.
(8)
Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad baltojo kaliojo ketaus jungiamąsias detales su sriegiais galima parduoti visoje Sąjungoje, o juodojo kaliojo ketaus jungiamąsias detales su sriegiais galima parduoti tik Jungtinėje Karalystėje, Airijos Respublikoje, Maltoje ir Kipre. Todėl juodojo ir baltojo kaliojo ketaus jungiamosios detalės su sriegiais tariamai negali visapusiškai konkuruoti Sąjungos rinkoje.
(9)
Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad dauguma nagrinėjamųjų šalių kilmės juodojo kaliojo ketaus jungiamųjų detalių su sriegiais patenka į žemyninės Europos valstybes, pavyzdžiui, Vokietiją, Italiją, Lenkiją arba Ispaniją. Todėl daroma išvada, kad juodojo ir baltojo kaliojo ketaus jungiamosios detalės su sriegiais visapusiškai konkuruoja Sąjungos rinkoje, ne tik keliose valstybėse narėse.
(10)
Importuotojas pakartojo savo teiginį, kad nagrinėjamojo produkto apibrėžtis neturėtų apimti kompresinių jungiamųjų detalių dalių. Importuotojas teigė, kad kompresinių jungiamųjų detalių dalių naudojimo paskirtis skiriasi, ir pateikė patvirtinamųjų įrodymų, kad kompresinės jungiamosios detalės dalies sriegį galima lengvai atskirti nuo standartinės jungiamosios detalės sriegio, nes jis yra pagamintas remiantis kitu ISO standartu (4). Išnagrinėjus pateiktus įrodymus padaryta išvada, kad produkto apibrėžtąją sritį reikėtų atitinkamai susiaurinti.
(11)
Kitos dvi suinteresuotosios šalys tvirtino, kad iš produkto apibrėžtosios srities reikėtų išbraukti elektros grandinių kaliojo ketaus jungiamąsias detales, visų pirma kaliojo ketaus jungiamąsias dėžes su apvaliais sriegiais, kurios yra pagrindinė visų elektros grandinių izoliacinių vamzdelių ir grandinių jungiamųjų detalių įrangos sudedamoji dalis. Jos teigė, kad tokios jungiamosios dėžės naudojamos skirtingais tikslais (t. y. elektros laidų sistemoms izoliuoti ir apsaugoti, o ne užtikrinti, kad nenutekėtų dujų ar vandens, kaip tai yra šiame tyrime nagrinėjamų standartinių jungiamųjų detalių atveju). Jas taip pat lengva atskirti nuo kitų jungiamųjų detalių (užuot būdamos visiškai sandarios dujų ar skysčių atžvilgiu, jos turi lengvus dangtelius, padedančius lengviau prieiti prie kabelių, ir importavus jos yra surenkamos į sistemą). Nuodugniai išnagrinėjus šiuos argumentus padaryta išvada, kad kaliojo ketaus jungiamosios dėžės su apvaliais sriegiais be dangtelio turėtų būti išbrauktos iš produkto apibrėžtosios srities.
(12)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, nutarta, kad reikėtų patikslinti laikinajame reglamente nustatytą produkto apibrėžtąją sritį. Todėl nagrinėjamasis produktas galutinai apibrėžiamas kaip kaliojo ketaus vamzdžių arba vamzdelių jungiamosios detalės su sriegiais, kurių KN kodas šiuo metu yra ex 7307 19 10, išskyrus kompresinių jungiamųjų detalių dalis, kurioms naudojami ISO DIN 13 metriniai sriegiai, ir kaliojo ketaus jungiamąsias dėžes su apvaliais sriegiais be dangtelio.
(13)
Kadangi jokių kitų pastabų dėl nagrinėjamojo produkto ir panašaus produkto negauta, laikinojo reglamento 17-21 ir 23-28 konstatuojamųjų dalių nustatyti faktai patvirtinami.
C. ATRANKA
(14)
Po pirminio faktų atskleidimo jokių pastabų dėl Sąjungos gamintojų, eksportuojančių KLR gamintojų ir nesusijusių importuotojų atrankos negauta. Todėl laikinojo reglamento 29 ir 31 konstatuojamosiose dalyse išdėstyti nustatyti faktai patvirtinami.
D. DEMPINGAS
1. Kinijos Liaudies Respublika
1.1. Rinkos ekonomikos režimas ir individualus režimas
(15)
Kadangi jokių pastabų dėl rinkos ekonomikos režimo ir individualaus režimo negauta, laikinojo reglamento 32-46 konstatuojamųjų dalių preliminarūs nustatyti faktai patvirtinami.
1.2. Panaši šalis
(16)
Kadangi jokių pastabų dėl panašios šalies negauta, laikinojo reglamento 47-53 konstatuojamųjų dalių nustatyti faktai patvirtinami.
1.3. Normalioji vertė, eksporto kaina ir palyginimas
(17)
Vienas eksportuojantis Kinijos gamintojas teigė, kad normalioji vertė turėtų būti apskaičiuojama remiantis vienintelio bendradarbiaujančio panašios šalies gamintojo pardavimu vidaus rinkoje, net jei parduotas kiekis nėra tipiškas, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Panašios šalies atveju teiginys gali būti priimtas. Todėl nustatant normaliąja vertę remtasi vienintelio bendradarbiaujančio panašios šalies gamintojo pardavimu vidaus rinkoje įprastinėmis prekybos sąlygomis.
(18)
Tas pats eksportuojantis Kinijos gamintojas tvirtino, kad dempingo skirtumas turėtų būti nustatomas remiantis visu pardavimu eksportui, o ne tik su panašios šalies gamintojo vidaus rinkoje parduotų produktų tiesiogiai palyginamų rūšių produktų pardavimu. Šis teiginys buvo priimtas. Šiems netiesiogiai palyginamų rūšių produktams normalioji vertė buvo grindžiama aritmetiniu sutampančių rūšių produktų normaliosios vertės vidurkiu, pakoreguotu remiantis fizinių charakteristikų skirtumų rinkos verte pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies a punktą.
(19)
Kadangi jokių kitų pastabų dėl normaliosios vertės, eksporto kainos ir palyginimo negauta, laikinojo reglamento 54, 59-61 ir 64-67 konstatuojamųjų dalių nustatyti faktai patvirtinami.
1.4. Dempingo skirtumai
(20)
Atrinktų bendrovių atveju kiekvienos rūšies panašaus produkto vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse.
(21)
Todėl galutiniai dempingo skirtumai, išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą procentine dalimi, yra tokie:
Bendrovė
Dempingo skirtumas (%)
Hebei Jianzhi
57,8
Jinan Meide
40,8
Qingdao Madison
24,6
(22)
Neatrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų vidutinis svertinis dempingo skirtumas buvo apskaičiuotas vadovaujantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 6 dalies nuostatomis. Tas skirtumas atitinkamai apskaičiuotas pagal atrinktiems eksportuojantiems gamintojams apskaičiuotus skirtumus.
(23)
Tuo remiantis neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms nustatytas 41,1 % dempingo skirtumas.
(24)
Visiems kitiems eksportuojantiems KLR gamintojams dempingo skirtumai buvo nustatyti pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį remiantis turimais faktais. Tam pirmiausia nustatytas bendradarbiavimo lygis palyginus bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų nurodytą eksporto į Sąjungą apimtį ir Kinijos eksporto apimtį, kaip nustatyta 51 konstatuojamojoje dalyje.
(25)
Kadangi bendradarbiauta dėl daugiau nei 50 % viso Kinijos eksporto į Sąjungą ir kadangi pramonę dėl didelio KLR eksportuojančių gamintojų skaičiaus galima laikyti susiskaidžiusia, bendradarbiavimo lygį galima laikyti aukštu. Todėl dempingo skirtumas kitoms bendrovėms buvo nustatytas toks, kaip didžiausias atrinktai bendrovei nustatytas dempingo skirtumas.
(26)
Todėl galutiniai dempingo skirtumai, išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą procentine dalimi, yra tokie:
Bendrovė
Dempingo skirtumas (%)
Hebei Jianzhi
57,8
Jinan Meide
40,8
Qingdao Madison
24,6
Kitos bendradarbiaujančios bendrovės
41,1
Visos kitos bendrovės
57,8
2. Indonezija
2.1. Normalioji vertė, eksporto kaina ir palyginimas
(27)
Kadangi jokių pastabų dėl normaliosios vertės, eksporto kainos ir palyginimo negauta, laikinojo reglamento 75-87 ir 91 konstatuojamųjų dalių nustatyti faktai dėl Indonezijos patvirtinami.
2.2. Dempingo skirtumai
(28)
Atsižvelgiant į tai, kad bendradarbiavimo lygis laikytas aukštu (vienintelės bendradarbiaujančios Indonezijos bendrovės eksporto apimtis sudarė daugiau nei 80 % viso Indonezijos eksporto į Sąjungą per TL), visiems kitiems eksportuojantiems Indonezijos gamintojams dempingo skirtumas nustatytas toks pats, kaip bendradarbiaujančiai bendrovei.
(29)
Todėl galutiniai dempingo skirtumai Indonezijos bendrovėms, išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą procentine dalimi, yra tokie:
Bendrovė
Dempingo skirtumas (%)
PT. Tri Sinar Purnama
11,0
Visos kitos bendrovės
11,0
3. Tailandas
3.1. Normalioji vertė, eksporto kaina ir palyginimas
(30)
Negauta jokių pastabų, dėl kurių reikėtų keisti Tailandui taikytus metodus ar faktišką dempingo skaičiavimą.
(31)
Todėl laikinojo reglamento 75-88 konstatuojamųjų dalių nustatyti faktai dėl Tailando normaliosios vertės, eksporto kainos ir palyginimo patvirtinami.
3.2. Dempingo skirtumai
(32)
Peržiūrėjus ir patikslinus dempingo apskaičiavimą nustatytas šiek tiek mažesnis 15,5 % dempingo skirtumas vienam eksportuojančiam Tailando gamintojui. Kitam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui galutinai patvirtintas preliminarus dempingo skirtumas.
(33)
Atsižvelgiant į tai, kad bendradarbiavimo lygis laikytas aukštu (dviejų bendradarbiaujančių Tailando bendrovių eksporto apimtis sudarė daugiau nei 80 % viso Tailando eksporto į Sąjungą per TL), visiems kitiems eksportuojantiems Tailando gamintojams dempingo skirtumas nustatytas toks, kaip dviejų bendradarbiaujančių bendrovių didžiausias dempingo skirtumas.
(34)
Todėl galutiniai dempingo skirtumai Tailando bendrovėms, išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą procentine dalimi, yra tokie:
Bendrovė
Dempingo skirtumas (%)
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,5
Siam Fittings Co., Ltd
50,7
Visos kitos bendrovės
50,7
E. ŽALA
1. Sąjungos gamyba
(35)
Kadangi jokių pastabų dėl Sąjungos gamybos negauta, laikinojo reglamento 94 konstatuojamoji dalis patvirtinama. Vertėtų pridurti, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu panašų produktą gamino dar trys Sąjungos gamintojai, kurie nutraukė gamybą 2008-2009 m., ir dar vienas gamintojas, kuris nutraukė gamybą baigiantis nagrinėjamajam laikotarpiui.
2. Sąjungos pramonės apibrėžtis
(36)
Suinteresuotosios šalys teigė, kad abi atrinktos Sąjungos gamintojų grupės importuoja nagrinėjamąjį produktą ir todėl jos neturėtų būti laikomos Sąjungos pramonės dalimi pagal 4 straipsnio 1 dalies a punktą.
(37)
Šiuo atžvilgiu buvo nustatyta, kad abi atrinktų Sąjungos gamintojų grupės iš tikrųjų importuoja nagrinėjamąjį produktą. Tačiau, pirma, reikėtų pažymėti, kad išvada, kad Sąjungos gamintojas taip pat yra nagrinėjamojo produkto importuotojas, savaime nereiškia, kad šio Sąjungos gamintojo nereikia priskirti Sąjungos pramonei, ir, antra, kiekvienas Sąjungos gamintojas importavo minėtą produktą nedideliais kiekiais, palyginti su bendra bendrovių grupių gamybos ir pardavimo apimtimi. Todėl patvirtinama, kad abi bendrovių grupės laikomos Sąjungos pramonės dalimi.
(38)
Be to, viena suinteresuotoji šalis teigė, kad vienas Sąjungos gamintojas neturėtų būti laikomas Sąjungos pramonės dalimi, kadangi Sąjungos gamintojas tariamai susijęs su nagrinėjamojo produkto importuotoju. Tačiau, pirma, reikėtų pažymėti, kad išvada dėl Sąjungos gamintojo ir eksportuotojo ryšių savaime nereiškia, kad to Sąjungos gamintojo nereikia priskirti Sąjungos pramonei, ir, antra, nebuvo pateikta jokių įrodymų dėl Sąjungos gamintojo ir importuotojo ryšio, ir jei tokių ir būtų, būtų tenkinami pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies kriterijai. Be to, tariamai susijusio importuotojo importuotas kiekis sudaro tik nedidelę dalį kiekio, kurį pagamino ir pardavė tariamai susijęs Sąjungos gamintojas. Todėl, net jei būtų nustatyta, kad tarp Sąjungos gamintojo ir importuotojo yra ryšių, Sąjungos gamintojas vis tiek būtų laikomas Sąjungos pramonės dalimi.
(39)
Kalbant apie Sąjungos pramonės apibrėžtį įvertinant žalą, visi Sąjungos gamintojai, gaminę panašų produktą nagrinėjamuoju laikotarpiu, laikomi Sąjungos pramone ir todėl vadinami Sąjungos pramone, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje.
3. Sąjungos suvartojimas
(40)
Viena suinteresuotoji šalis pateikė pastabas dėl to, kad per visą nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos pramonės gamyba viršijo pardavimo apimtį. Tuo pačiu metu buvo pranešta apie atsargų sumažėjimą, tačiau tai yra neįmanoma, nes dėl pardavimų apimtį viršijančios gamybos atsargos turėtų padidėti.
(41)
Dėl to pažymima, kad iš tiesų pradiniame etape apie gamybą ir atsargas buvo pranešta tinkamai, tačiau padaryta klaida pranešant apie Sąjungos pramonės pardavimą Sąjungoje, nes buvo nevisiškai atsižvelgta į neatrinktų Sąjungos gamintojų tam tikras pardavimo apimtis. Klaida ištaisyta ir todėl atitinkamai reikėjo taip pat peržiūrėti Sąjungos suvartojimą ir užimamą rinkos dalį Sąjungos rinkoje. Dėl trijų Sąjungos gamintojų uždarymo nagrinėjamuoju laikotarpiu, kaip minėta laikinojo reglamento 113 konstatuojamojoje dalyje, peržiūrėtas Sąjungos suvartojimas turi didesnį poveikį nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje.
(42)
Nuo 2008 iki 2009 m. Sąjungos suvartojimas gerokai sumažėjo 28 %, tačiau vėliau padidėjo 7 procentiniais punktais iki 21 % mažesnio, nei nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje, suvartojimo lygio.
Sąjungos suvartojimas (tonomis)
2008 m.
2009 m.
2010 m.
TL
Sąjungos suvartojimas
84 270
60 807
60 640
66 493
Indeksas
100
72
72
79
Šaltinis:
skunde pateikti duomenys, Eurostatas ir klausimyno atsakymai
4. Importas iš nagrinėjamųjų šalių
4.1. Suvestinis nagrinėjamo importo poveikio vertinimas
(43)
Dėl importo dempingo kaina iš Indonezijos apimties galutinai nustatyta, kad ji sudarė tik apytiksliai 2,5 % viso panašaus produkto importo į Sąjungą per TL. Todėl galima pripažinti, kad šis importas nėra materialinės žalos Sąjungos pramonei priežastis pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalį ar PPO antidempingo susitarimo nuostatas.
(44)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, galutinai nuspręsta nenagrinėti tų importuotų produktų bendrai su iš KLR ir Tailando dempingo kainomis importuotais produktais.
(45)
Kalbėdamos apie suvestinį importo iš KLR ir Tailando vertinimą atliekant žalos ir priežastinio ryšio analizę suinteresuotosios šalys teigė, kad nereikėtų bendrai vertinti Tailando importo su Kinijos importu dėl kelių priežasčių.
(46)
Pirma, buvo tvirtinama, kad iš Tailando importuojamo produkto yra parduodama daug mažiau nei iš Kinijos importuojamo produkto ir kad iš Tailando importuojamas parduodamas kiekis mažėja vertinant absoliučiais skaičiais. Tačiau iš Tailando importuojamas kiekis nėra nereikšmingas, todėl jo pakanka suvestiniam vertinimui atlikti. Be to, nors iš Tailando importuojamas kiekis mažėja vertinant absoliučiais skaičiais, kaip nurodyta 51 konstatuojamosios dalies lentelėje, jis įgijo 19 % rinkos dalies nagrinėjamuoju laikotarpiu, kaip nurodyta 52 konstatuojamosios dalies lentelėje.
(47)
Kalbant apie kainas buvo teigiama, kad iš Tailando importuojamas produktas buvo parduodamas vidutiniškai didesnėmis nei iš Kinijos importuojamo produkto kainomis. Nors taip yra iš tiesų, vis dėlto dėl iš Tailando importuojamo produkto yra gerokai priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos. Be to, iš Tailando ir iš Kinijos importuojamų produktų kainų skirtumas nagrinėjamuoju laikotarpiu nuolat mažėjo nuo 698 EUR už toną 2008 m. iki 472 EUR už toną per TL, kaip nurodyta laikinojo reglamento 108 konstatuojamosios dalies lentelėje.
(48)
Kadangi jokių kitų argumentų ar pastabų negauta, laikinojo reglamento 98-105 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.
4.2. Nagrinėjamojo produkto importo dempingo kaina apimtis, rinkos dalis, importo kainos ir priverstinis kainų mažinimas
(49)
Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad laikinojo reglamento 106 konstatuojamojoje dalyje nurodyta importo iš KLR apimtis buvo per didelė, nes atitinkamas KN kodas apima ne tik jungiamąsias detales su sriegiais, bet visų rūšių kaliojo ketaus jungiamąsias detales.
(50)
Šiuo atžvilgiu pažymima, kad ne visi produktai, apie kuriuos buvo pranešta pagal KN kodą, buvo laikomi jungiamosiomis detalėmis su sriegiais. Apimtys, apie kurias buvo pranešta laikinajame reglamente, jau buvo sumažintos, remiantis nacionalinių muitinių pateikta informacija. Šios apimtys atitiko skunde pateiktą informaciją. Suinteresuotosios šalys turėjo pakankamai laiko pateikti pastabas šiuo klausimu. Tačiau informacijos apie tai nepateikė nė viena suinteresuotoji šalis nei iki laikinojo reglamento paskelbimo, nei per nustatytą terminą teikti pastabas dėl laikinojo reglamento. Kinijos prekybos rūmai pateikė kiekybinės informacijos apie tariamai teisingą importo iš Kinijos lygį daug vėlesniame procedūros etape praėjus beveik dviem mėnesiams po termino pastaboms dėl laikinojo reglamento teikti, t. y. informacija buvo pateikta praėjus beveik metams po tyrimo inicijavimo, kai duomenys apie importą buvo atskleisti pirmą kartą skundo versijoje, skirtoje suinteresuotosioms šalims susipažinti. Kadangi informacija buvo pateikta pasibaigus terminui, jos negalima patikrinti ir objektyviai išnagrinėti tinkamai nepratęsus tiriamojo laikotarpio po 15 mėnesių termino pabaigos, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 6 straipsnio 9 dalyje. Bet kuriuo atveju remiantis šia informacija gerokai sumažinamas iš Kinijos importuojamas kiekis, nes ji grindžiama apytikriai apskaičiuotu tik bendradarbiaujančių bendrovių eksportu ir todėl negali būti laikoma tikslia. Todėl šis teiginys buvo atmestas.
(51)
Tačiau keletas importuotojų pateikė informacijos apie jų kitus produktus, išskyrus nagrinėjamąjį produktą, importuotus nagrinėjamuoju laikotarpiu priskiriant tą patį KN kodą. Į šią informaciją buvo atsižvelgta, ir importo iš nagrinėjamųjų šalių apimtys buvo atitinkamai sumažintos.
Sąjungos importo apimtis (tonomis)
2008 m.
2009 m.
2010 m.
TL
KLR
24 180
20 876
20 416
28 894
Indeksas
100
86
84
119
Tailandas
3 723
2 681
3 331
3 485
Indeksas
100
72
89
94
Dvi nagrinėjamosios šalys
27 903
23 558
23 747
32 379
Indeksas
100
84
85
116
Šaltinis:
skunde pateikti duomenys, Eurostatas ir klausimyno atsakymai
(52)
Dėl 41 konstatuojamojoje dalyje nurodytos problemos, susijusios su Sąjungos pramonės pardavimu Sąjungoje, taip pat reikėjo patikslinti importo dempingo kaina iš dviejų nagrinėjamųjų šalių rinkos dalį. Importo dempingo kaina iš dviejų nagrinėjamųjų šalių rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 15,6 procentinio punkto nuo 33,1 % iki 48,7 %. Ši rinkos dalis augo didele dalimi nuo 2010 m. iki TL - paklausos atsigavimo laikotarpiu.
Sąjungos rinkos dalis
2008 m.
2009 m.
2010 m.
TL
KLR
28,7 %
34,3 %
33,7 %
43,5 %
Indeksas
100
120
117
151
Tailandas
4,4 %
4,4 %
5,5 %
5,2 %
Indeksas
100
100
124
119
Dvi nagrinėjamosios šalys
33,1 %
38,7 %
39,2 %
48,7 %
Indeksas
100
117
118
147
Šaltinis:
skunde pateikti duomenys, Eurostatas ir klausimyno atsakymai
(53)
Viena suinteresuotoji šalis prašė atskleisti apibendrintas Sąjungos pramonės pardavimo kainas pagal produktų rūšis. Tačiau kadangi atrinkti Sąjungos gamintojai sudarė tik dvi gamintojų grupes, kaip nurodyta laikinojo reglamento 111 konstatuojamojoje dalyje, dėl konfidencialumo priežasčių faktinės apibendrintos informacijos nebuvo galima atskleisti. Ši priežastis taip pat taikoma apibendrintų pardavimo kainų pagal produkto rūšį atskleidimui.
(54)
Suinteresuotosios šalys teigė, kad importas iš nagrinėjamųjų šalių pateko į Sąjungą esant skirtingam nei Sąjungos gamintojų parduodamoms prekėms taikomam prekybos lygiui. Iš tikrųjų buvo patvirtinta, kad taip ir buvo, ir Sąjungos pramonė su importuotojais paprastai parduodavo produktą didžiajai tų pačių pirkėjų daliai. Todėl teiginys buvo priimtas ir prekybos lygis buvo tinkamai pakoreguotas.
(55)
Todėl laikinojo reglamento 110 konstatuojamojoje dalyje pateikti priverstinio kainų mažinimo skirtumai buvo sumažinti. Vis dėlto nustatyti priverstinio kainų mažinimo skirtumai yra dideli (nuo 25 % iki 45 %), išskyrus tik vieną Tailando eksportuotoją, kuriam nustatytas priverstinio kainų mažinimo skirtumas buvo apie 10 %.
(56)
Kadangi jokių kitų argumentų ar pastabų negauta, laikinojo reglamento 108-109 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.
5. Sąjungos pramonės padėtis
(57)
Kadangi jokių kitų argumentų ar pastabų negauta, laikinojo reglamento 111 konstatuojamoji dalis patvirtinama.
5.1. Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
(58)
Kadangi jokių pastabų dėl gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo negauta, laikinojo reglamento 112-114 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.
5.2. Atsargos
(59)
Kadangi jokių pastabų dėl atsargų negauta, laikinojo reglamento 115 konstatuojamoji dalis patvirtinama.
5.3. Pardavimo apimtis ir rinkos dalis
(60)
Dėl 41 konstatuojamojoje dalyje minėtos problemos reikėjo taip pat peržiūrėti Sąjungos pramonės pardavimo apimtį ir rinkos dalį. Visų Sąjungos gamintojų pardavimo Sąjungos rinkoje apimtis nuo 2008 iki 2009 m. smarkiai sumažėjo - 36 % dėl sumažėjusios paklausos. Tačiau po 2009 m. paklausa Sąjungoje padidėjo maždaug 6 000 tonų, kaip minėta 42 konstatuojamojoje dalyje, vis dėlto Sąjungos pardavimas sumažėjo dar 5 procentiniais punktais arba 2 440 tonų iki nagrinėjamojo laikotarpio pabaigos.
Sąjungos pardavimo apimtis (tonomis)
Visi gamintojai
2008 m.
2009 m.
2010 m.
TL
Sąjungos pardavimas
48 823
31 069
30 466
28 629
Indeksas
100
64
62
59
Šaltinis:
atrinktų Sąjungos gamintojų pateikti klausimyno atsakymai, skundas
(61)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės rinkos dalis nuolat mažėjo - iš viso 26 % arba 14,8 procentinio punkto, o dempingo kaina importuojamų produktų rinkos dalis per tą patį laikotarpį padidėjo 15,6 procentinio punkto, kaip nurodyta 52 konstatuojamojoje dalyje.
Sąjungos rinkos dalis
Visi gamintojai
2008 m.
2009 m.
2010 m.
TL
Rinkos dalis
57,9 %
51,1 %
50,2 %
43,1 %
Indeksas
100
88
87
74
Šaltinis:
skunde pateikti duomenys, Eurostatas ir klausimyno atsakymai
(62)
Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad Jungtinės Karalystės ne vidaus rinkos dalis turėtų atspindėti skirtingas rinkos dalis, pagal kurias Sąjungos pramonė turėtų didesnę rinkos dalį, o Kinijos importo rinkos dalis šiame konkrečiame Sąjungos rinkos segmente būtų mažesnė.
(63)
Labai gali būti, kad Sąjungos pramonė turi didesnę rinkos dalį konkrečiame vienos valstybės narės rinkos segmente. Iš tiesų įprasta, kad įvairių ekonominės veiklos vykdytojų rinkos dalis visų valstybių narių visuose rinkos segmentuose nėra vienoda. Tačiau atliekant šią žalos analizę nagrinėjama visa Sąjungos rinka. Šiuo atžvilgiu iš tiesų buvo patvirtinta, kad Sąjungos pramonės rinkos dalis gerokai sumažėjo, kaip paaiškinta pirmiau.
6. Išvada dėl žalos
(64)
Kadangi jokių kitų argumentų ar pastabų negauta, laikinojo reglamento 118-133 konstatuojamųjų dalių turinys patvirtinamas, įskaitant išvadą, kad Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.
F. PRIEŽASTINIS RYŠYS
1. Kitų veiksnių poveikis
1.1. Importas iš kitų trečiųjų šalių
(65)
Dėl 41 konstatuojamojoje dalyje minėtos problemos, susijusios su Sąjungos pramonės pardavimu Sąjungoje, taip pat reikėjo peržiūrėti kitų trečiųjų šalių rinkos dalį. Per visą nagrinėjamąjį laikotarpį vykdytas nedidelės apimties importas iš kitų trečiųjų šalių. Bendra importo iš kitų šalių nei dvi nagrinėjamosios šalys rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 0,8 procentinio punkto nuo 9,0 % iki 8,2 %.
(66)
Kiti didžiausi importo per TL šaltiniai buvo Brazilija, Indonezija ir Turkija, kurių rinkos dalys buvo atitinkamai nuo 1,3 % iki 1,5 %, ir visų šių šalių rinkos dalys per nagrinėjamąjį laikotarpį nekito arba sumažėjo.
Importo rinkos dalis
2008 m.
2009 m.
2010 m.
TL
Brazilija
3,1 %
3,6 %
3,9 %
1,5 %
Indonezija
1,5 %
2,4 %
1,9 %
1,5 %
Turkija
1,3 %
1,9 %
1,8 %
1,3 %
Kitos šalys
3,0 %
2,3 %
3,1 %
3,9 %
Iš viso
9,0 %
10,2 %
10,6 %
8,2 %
Indeksas
100
114
118
92
Šaltinis:
Eurostatas
(67)
Dėl nedidelių apimčių ir nekintančios tendencijos galima daryti išvadą, kad importas iš kitų nei nagrinėjamosios šalys trečiųjų šalių neprisidėjo prie Sąjungos pramonės per TL patirtos žalos.
1.2. Sąjungos suvartojimo pokyčiai
(68)
Suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos suvartojimo raida buvo neigiama dėl atsiradusių pakaitinių produktų, pagamintų iš kitų nei kalusis ketus medžiagų, pvz., plastiko, nerūdijančio plieno, anglinio plieno ir vario, taip pat taikant naujas sujungimo technologijas. Todėl kai kurie Sąjungos gamintojai išplėtė savo produktų asortimentą, kuris šiuo metu taip pat apima kai kuriuos šiuos pakaitinius produktus.
(69)
Šiuo atžvilgiu pažymima, kad vienų produktų pakeitimo kitais poveikis buvo išnagrinėtas laikinojo reglamento 146 konstatuojamojoje dalyje. Taip vienus produktus keičiant kitais buvo daromas neigiamas poveikis Sąjungos suvartojimui, kuris dėl to turėjo įtakos Sąjungos gamintojų gamybos ir pardavimo apimčiai.
(70)
Tačiau, kaip jau nurodyta laikinajame reglamente, žalingą mažėjančio Sąjungos suvartojimo poveikį sustiprino nuolat didėjantis importas dempingo kaina, kuris mažėjančioje rinkoje 15,6 procentinio punkto padidino savo rinkos dalį. Kaip nurodyta 60 konstatuojamojoje dalyje, paklausa Sąjungoje padidėjo apytikriai 6 000 tonų nuo 2009 m. iki TL, tačiau Sąjungos pramonės pardavimo apimtis atsigaunančioje rinkoje sumažėjo dar 2 440 tonų iki nagrinėjamojo laikotarpio pabaigos.
(71)
Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, daroma išvada, kad dėl neigiamos Sąjungos suvartojimo raidos importo dempingo kaina ir žalos, kurią patyrė Sąjungos pramonė, priežastinis ryšis nenutrūksta.
1.3. Gamybos pajėgumų mažėjimas ne dėl importo dempingo kaina
(72)
Suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos gamybos pajėgumai, kaip minėta laikinojo reglamento 113 konstatuojamojoje dalyje, mažėjo dėl to, kad 2008-2009 m. trys Sąjungos gamintojai dėl ekonomikos krizės nutraukė veiklą. Todėl toks sumažėjimas tariamai negali būti aiškinamas importu iš nagrinėjamųjų šalių.
(73)
Šiuo atžvilgiu pažymima, kad kaip jau buvo minėta laikinojo reglamento 113 konstatuojamojoje dalyje, pagrindinė gamybos pajėgumų sumažėjimo priežastis buvo trijų Sąjungos gamintojų uždarymas.
(74)
Tačiau negalima laikyti, kad trys Sąjungos gamintojai nutraukė savo veiklą tik dėl sumažėjusios paklausos. Nagrinėjamuoju laikotarpiu importas iš nagrinėjamųjų šalių į mažėjančią Sąjungos rinką, kaip nurodyta 42 konstatuojamojoje dalyje, nuolat didėjo ir jam tenkanti rinkos dalis padidėjo 15,6 procentinio punkto, kaip paaiškinta 52 konstatuojamojoje dalyje. Todėl akivaizdu, kad ne tik sumažėjusi paklausa prisidėjo prie trijų Sąjungos gamintojų uždarymo ir Sąjungos pramonės gamybos pajėgumų mažėjimo. Taip pat yra aiškus ryšys tarp Sąjungos pajėgumų mažėjimo ir importo dempingo kaina rinkos dalies didėjimo.
1.4. Sąjungos gamintojų nagrinėjamojo produkto importas
(75)
Suinteresuotosios šalys teigė, kad dėl Sąjungos gamintojų patirtos žalos kalti patys gamintojai, nes jie tariamai importavo didelius nagrinėjamojo produkto kiekius. Šio teiginio nebuvo galima pagrįsti tyrimo metu nustatytais faktais. Remiantis Sąjungos gamintojų ir bendradarbiaujančių eksportuotojų pateikta informacija paaiškėjo, kad kiekvienos atrinktos Sąjungos gamintojų grupės minėtas importas buvo nedidelis, palyginti su bendra jų visų pagamintų prekių gamyba ir pardavimu, kaip jau nurodyta 37 konstatuojamojoje dalyje. Atsižvelgiant į nereikšmingą Sąjungos pramonės nagrinėjamojo produkto importo kiekį, daroma išvada, kad tas importas nebuvo susijęs su Sąjungos pramonei padaryta žala. Todėl tvirtinimas buvo atmestas.
1.5. 2008 m. kaip laikotarpio pradžios naudojimas
(76)
Suinteresuotosios šalys teigė, kad blogėjanti ES pramonės tendencija yra iš esmės grindžiama 2008 m., kurie yra nagrinėjamojo laikotarpio atskaitos taškas. 2008 m. tariamai buvo ypač sėkmingi Sąjungos pramonei. Tačiau iš skunde pateiktos informacijos matyti, kad ES pramonės padėtis 2007 m. buvo panaši arba geresnė nei 2008 m. Todėl daroma išvada, kad išvada dėl žalos nuo 2008 m. pasirinkimo laikotarpio pradžia nepriklauso.
2. Išvada dėl priežastinio ryšio
(77)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, ir į tai, kad kitų argumentų ar pastabų negauta, laikinojo reglamento 134-153 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.
(78)
Apibendrinant patvirtinama, kad Sąjungos pramonės patirtą materialinę žalą, kuriai būdingas mažėjantis pelningumas, gamybos apimtys, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtys ir rinkos dalis, sukėlė nagrinėjamasis importas dempingo kaina. Iš tiesų mažėjančios paklausos poveikis neigiamiems Sąjungos pramonės pokyčiams, susijusiems su gamybos pajėgumais, gamyba ir pardavimu, buvo nedidelis.
(79)
Atsižvelgiant į pateiktą analizę, kurioje aiškiai nustatytas visų žinomų veiksnių poveikis Sąjungos pramonės padėčiai ir atskirtas nuo žalingo importo dempingo kaina poveikio, patvirtinama, kad atsižvelgiant į kitus minėtus veiksnius negalima paneigti, kad įvertinta žala buvo padaryta dėl importo dempingo kaina.
G. SĄJUNGOS INTERESAI
(80)
Kadangi jokių pastabų negauta, laikinojo reglamento 154-164 konstatuojamosios dalys patvirtinamos, įskaitant išvadą, kad nėra įtikinamų priežasčių, dėl kurių importui dempingo kaina iš nagrinėjamųjų šalių nereikėtų nustatyti priemonių.
H. GALUTINĖS PRIEMONĖS
1. Žalos pašalinimo lygis
(81)
Žalos pašalinimo lygis buvo tikslinamas, atsižvelgiant į prekybos lygio koregavimą apskaičiuojant priverstinį kainų mažinimą, kaip nustatyta 54 ir 55 konstatuojamosiose dalyse. Kadangi negauta jokių kitų konkrečių pastabų, laikinojo reglamento 165-170 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.
2. Galutinės priemonės
(82)
Atsižvelgiant į padarytas išvadas dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų bei remiantis pagrindinio reglamento 9 straipsniu, manoma, kad importuojamam KLR ir Tailando kilmės nagrinėjamajam produktui nustatytino galutinio antidempingo muito dydis turėtų prilygti mažiausiam iš nustatytų dempingo ir žalos skirtumų pagal mažesniojo muito taisyklę, o tai visais atvejais, išskyrus vieną atvejį, yra dempingo skirtumas.
(83)
Atsižvelgiant į aukštą eksportuojančių Kinijos ir Tailando gamintojų bendradarbiavimo lygį, visoms kitoms bendrovėms abiejose šalyse nustatytas didžiausias atitinkamai tos šalies atrinktoms ar atliekant tyrimą bendradarbiaujančioms bendrovėms nustatytas muitas. Visoms kitoms bendrovėms nustatytas muitas bus taikomas toms bendrovėms, kurios nebendradarbiavo atliekant tyrimą, ir bendrovėms, kurios neeksportavo nagrinėjamojo produkto į Sąjungą per TL.
(84)
Šio reglamento priede išvardytoms neatrinktoms bendradarbiaujančioms Kinijos bendrovėms nustatoma galutinio muito norma yra svertinis atrinktoms bendrovėms nustatytų normų vidurkis.
(85)
Galutinių antidempingo muitų normos yra šios:
Kinijos Liaudies Respublika
Bendrovė
Dempingo skirtumas (%)
Žalos skirtumas (%)
Muito norma (%)
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd.
57,8
96,1
57,8
Jinan Meide Casting Co., Ltd.
40,8
84,4
40,8
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd.
24,6
89,4
24,6
Kitos bendradarbiaujančios bendrovės
41,1
86,3
41,1
Visos kitos bendrovės
57,8
Tailandas
Bendrovė
Dempingo skirtumas (%)
Žalos skirtumas (%)
Muito norma (%)
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,5
43,1
15,5
Siam Fittings Co., Ltd
50,7
14,9
14,9
Visos kitos bendrovės
15,5
(86)
Šiame reglamente nurodytos konkrečioms bendrovėms taikomos antidempingo muito normos buvo nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Todėl šios normos rodo atliekant šį tyrimą nustatytą tų bendrovių padėtį. Taigi šios muito normos (kitaip nei muitas visos šalies mastu, taikomas visoms kitoms bendrovėms) taikomos tik importuojamiems KLR ir Tailando kilmės produktams, kuriuos pagamino bendrovės, t. y. konkretūs nurodyti juridiniai asmenys. Importuojamiems nagrinėjamiesiems produktams, pagamintiems bet kurios kitos bendrovės, kurios pavadinimas ir adresas konkrečiai nepaminėtas šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, negali būti taikomos šios normos - jiems taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.
(87)
Bet koks prašymas taikyti individualiai bendrovėms nustatytą antidempingo muito normą (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įkūrus naują gamybos arba pardavimo subjektą) turėtų būti nedelsiant siunčiamas Komisijai (5), nurodant visą svarbią informaciją, ypač informaciją apie bendrovės veiklos, susijusios su gamyba ir pardavimu vidaus bei eksporto rinkose, pasikeitimus, kuriuos lėmė, pavyzdžiui, minėtas pavadinimo pasikeitimas arba gamybos ir pardavimo subjekto pasikeitimas. Prireikus reglamentas bus atitinkamai iš dalies pakeistas atnaujinant bendrovių, kurioms taikomos individualios muito normos, sąrašą.
(88)
Kalbant apie KLR, siekiant užtikrinti, kad naujiems eksportuotojams ir neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms būtų taikomos vienodos sąlygos, reikėtų priimti nuostatą, kad pastarosioms bendrovėms nustatytas svertinis vidutinis muitas būtų taikomas bet kokiems naujiems eksportuotojams, kurie priešingu atveju turėtų teisę į peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 4 dalį, nes šis straipsnis netaikomas, jeigu buvo taikyta atranka.
(89)
Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kurių pagrindu ketinta rekomenduoti nustatyti galutinį antidempingo muitą importuojamoms KLR ir Tailando kilmės kaliojo ketaus vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms su sriegiais ir galutinai surinkti garantijomis užtikrintas laikinųjų muitų sumas (toliau - galutinis faktų atskleidimas). Be to, nustatytas laikotarpis, per kurį po šios informacijos atskleidimo šalys galėjo pareikšti prieštaravimus.
(90)
Atsižvelgiant į tai, kad po galutinio faktų atskleidimo nebuvo pateikta naujų argumentų, dėl kurių būtų galima keisti atvejo vertinimo išvadas, nėra pagrindo keisti pirmiau paaiškintas išvadas.
I. ĮSIPAREIGOJIMAS
(91)
Vienas bendradarbiaujantis eksportuojantis Tailando gamintojas pasiūlė įsipareigojimą dėl kainos pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 1 dalį. Tačiau esama daug nagrinėjamojo produkto rūšių (eksportuojantis gamintojas pranešė apie daugiau nei 900 į ES parduodamo produkto rūšių); tokių produktų kainos labai skiriasi (iki 200 % pagal parduodamiausius produktus, tačiau kai kurie mažiau parduodami produktai gali būti net 10 kartų brangesni nei kitų rūšių produktai), todėl tokiu atveju būtų didelis kryžminio kompensavimo pavojus. Be to, įvairių rūšių produktai gali skirti dizainu ir apdaila. Todėl laikoma, kad produktas netinkamas įsipareigojimui dėl kainos. Be to, pastaraisiais metais Komisija laikėsi įprastinės praktikos nepriimti įsipareigojimų, jeigu esama tiek daug produkto rūšių. Todėl įsipareigojimas buvo atmestas.
J. GALUTINIS LAIKINOJO MUITO SURINKIMAS
(92)
Atsižvelgiant į nustatyto dempingo skirtumo dydį ir Sąjungos pramonei padarytos žalos dydį, manoma, kad būtina galutinai surinkti garantijomis užtikrintas laikinojo antidempingo muito, nustatyto laikinuoju reglamentu, sumas. Jei galutiniai muitai yra didesni nei laikinieji muitai, turėtų būti galutinai surenkamos tik laikinojo muito garantuotos sumos, o garantuotos sumos, kurios yra didesnės nei galutiniai antidempingo muitai, turėtų būti nerenkamos.
(93)
Kadangi kompresinių jungiamųjų detalių dalys, kurioms naudojami ISO DIN 13 metriniai sriegiai, ir kaliojo ketaus jungiamosios dėžės su apvaliais sriegiais be dangtelio šiuo metu išbrauktos iš produkto apibrėžtosios srities (žr. 8 ir 11 konstatuojamąsias dalis), garantijomis užtikrintos laikinųjų muitų, nustatytų importuojamoms kompresinių jungiamųjų detalių dalims, kurioms naudojami ISO DIN 13 metriniai sriegiai, ir kaliojo ketaus jungiamosioms dėžėms su apvaliais sriegiais be dangtelio, sumos turėtų būti nerenkamos.
K. TYRIMO DĖL INDONEZIJOS NUTRAUKIMAS
(94)
Kaip paaiškinta 43 konstatuojamojoje dalyje, importo dempingo kaina iš Indonezijos apimtis gali būti laikoma nedarančia materialinės žalos Sąjungos pramonei. Todėl manoma, kad apsaugos priemonės nėra būtinos ir kad tyrimas dėl Indonezijos turėtų būti nutrauktas.
(95)
Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis ketinta rekomenduoti nutraukti tyrimą, ir prieštaravimų nesulaukta,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos (toliau - KLR) ir Tailando kilmės kaliojo ketaus vamzdžių arba vamzdelių jungiamosioms detalės su sriegiais, išskyrus kompresinių jungiamųjų detalių dalis, kurioms naudojami ISO DIN 13 metriniai sriegiai, ir kaliojo ketaus jungiamąsias dėžes su apvaliais sriegiais be dangtelio, kurių KN kodas šiuo metu yra ex 7307 19 10 (TARIC kodas 7307191010), nustatomas galutinis antidempingo muitas.
2. Galutinio antidempingo muito norma, taikoma 1 dalyje aprašyto ir toliau išvardytų bendrovių pagaminto produkto neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokia:
Šalis
Bendrovė
Muito norma (%)
Papildomas TARIC kodas
KLR
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. - Yutian apygarda
57,8
B335
Jinan Meide Casting Co., Ltd. - Jinan
40,8
B336
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. -Qingdao
24,6
B337
Hebei XinJia Casting Co., Ltd. - XuShui apygarda
41,1
B338
Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd. - Xizhaotong miestas
41,1
B339
Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd. - Linyi miestas
41,1
B340
China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. - Taigu apygarda
41,1
B341
Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd. - Yutian apygarda
41,1
B342
Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd. - LangFang, Hebei
41,1
B343
Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd. - Hongqiao miestas, Yutian apygarda
41,1
B344
Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd. - Tangshan
41,1
B345
Taigu Tongde Casting Co., Ltd. - Nanyang kaimas, Taigu
41,1
B346
Visos kitos bendrovės
57,8
B999
Tailandas
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd. - Samutsakorn
15,5
B347
Siam Fittings Co., Ltd - Samutsakorn
14,9
B348
Visos kitos bendrovės
15,5
B999
3. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
2 straipsnis
1. Galutinai surenkamos garantijomis užtikrintos laikinųjų antidempingo muitų, nustatytų Reglamentu (ES) Nr. 1071/2012 importuojamoms KLR ir Tailando kilmės kaliojo ketaus vamzdžių arba vamzdelių jungiamosioms detalėms su sriegiais, išskyrus kompresinių jungiamųjų detalių dalis, kurioms naudojami ISO DIN 13 metriniai sriegiai, ir kaliojo ketaus jungiamąsias dėžes su apvaliais sriegiais be dangtelio, kurių KN kodas šiuo metu yra ex 7307 19 10 (TARIC kodas 7307191010), sumos. Sumos, viršijančios galutinių antidempingo muitų normas, nerenkamos.
2. Garantijomis užtikrintos laikinųjų antidempingo muitų, nustatytų Reglamentu (ES) Nr. 1071/2012 importuojamoms KLR ir Tailando kilmės kompresinių jungiamųjų detalių dalims, kurioms naudojami ISO DIN 13 metriniai sriegiai, ir kaliojo ketaus jungiamosioms dėžėms su apvaliais sriegiais be dangtelio, sumos nerenkamos.
3 straipsnis
Jeigu kuris nors naujas KLR eksportuojantis gamintojas pateikia Komisijai pakankamai įrodymų, kad:
-
tiriamuoju laikotarpiu (nuo 2011 m. sausio 1 d. iki 2011 m. gruodžio 31 d.) į Sąjungą neeksportavo 1 straipsnio 1 dalyje aprašyto produkto,
-
nėra susijęs su jokiu KLR eksportuotoju ar gamintoju, kuriam taikomos šiuo reglamentu nustatytos priemonės,
-
faktiškai nagrinėjamąjį produktą eksportavo į Sąjungą po tiriamojo laikotarpio, kurio duomenimis remtasi nustatant priemones, arba turi neatšaukiamų sutartinių įsipareigojimų eksportuoti į Sąjungą didelį jo kiekį,
1 straipsnio 2 dalis gali būti iš dalies keičiama, naują eksportuojantį gamintoją priskiriant prie neatrinktų bendradarbiaujančių bendrovių, kurioms taikoma 41,1 % svertinė vidutinė muito norma.
4 straipsnis
Antidempingo tyrimas dėl importuojamų Indonezijos kilmės kaliojo ketaus vamzdžių arba vamzdelių jungiamųjų detalių su sriegiais, kurių KN kodas šiuo metu yra ex 7307 19 10, nutraukiamas.
5 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2013 m. gegužės 13 d.