NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 911/2014
ze dne 23. července 2014
o víceletém financování činnosti Evropské agentury pro námořní bezpečnost v oblasti zasahování při znečištění moře z lodí a ze zařízení pro těžbu ropy nebo plynu
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 100 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1406/2002 (3) byla zřízena Evropská agentura pro námořní bezpečnost (dále jen „agentura“) za účelem zajištění vysoké, jednotné a účinné úrovně námořní bezpečnosti a prevence znečištění z lodí.
(2)
Po haváriích v unijních vodách, zejména haváriích ropných tankerů „Erika“ a „Prestige“, pověřilo nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 724/2004 (4), které změnilo nařízení (ES) č. 1406/2002, agenturu úkoly v oblasti prevence znečištění z lodí a zasahování při něm.
(3)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 100/2013 (5), kterým se mění nařízení (ES) č. 1406/2002, pověřilo agenturu úkoly týkajícími se zasahování při znečištění moří způsobeném zařízeními pro těžbu ropy nebo plynu a rozšířilo služby poskytované agenturou i na státy, které žádají o členství v Unii, a na partnerské země evropského sousedství.
(4)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2038/2006 (6) zavedlo víceleté financování činností agentury v oblasti zasahování při znečištění z lodí, jehož platnost skončila dnem 31. prosince 2013.
(5)
Vzhledem k potenciálně zničujícímu ekologickému dopadu a rozsáhlým ekonomickým nákladům v případě událostí, jež mají za následek znečištění, jakož i k možnému sociálně ekonomickému dopadu těchto událostí na jiná odvětví, jako je cestovní ruch a rybolov, je třeba, aby měla agentura dostatečné prostředky pro plnění svěřených úkolů v souvislosti se zasahováním při znečištění moře z lodí a ze zařízení pro těžbu ropy nebo plynu. Tyto úkoly jsou důležité při předcházení dalším škodám peněžní i nepeněžní povahy.
(6)
Za účelem provádění úkolů týkajících se prevence znečištění z lodí a zasahování při něm přijala správní rada agentury dne 22. října 2004 akční plán připravenosti na znečištění ropou a zasahování při něm, jenž stanoví činnosti agentury v oblasti zasahování při znečištění ropou a jehož cílem je optimální využití finančních zdrojů, které má agentura k dispozici. Dne 12. června 2007 přijala správní rada akční plán připravenosti na znečištění nebezpečnými a škodlivými látkami a odstraňování jeho následků. V souladu s článkem 15 nařízení (ES) č. 1406/2002 jsou oba akční plány každoročně aktualizovány prostřednictvím ročního pracovního programu agentury.
(7)
Měly by se zohlednit stávající dohody o náhodném znečištění, které usnadňují vzájemnou pomoc a spolupráci mezi členskými státy v této oblasti, jakož i příslušné mezinárodní úmluvy a dohody o ochraně evropských námořních oblastí před událostmi, jež mají za následek znečištění moře, jež stranám ukládají, aby přijaly veškerá vhodná opatření umožňující připravit se na znečištění ropou a zasáhnout při něm.
(8)
Činnost agentury v oblasti zasahování při znečištění, jak ji vymezují akční plány, zahrnuje činnosti související s informacemi, spoluprací a koordinací, a to i pokud jde o znečištění moře nebezpečnými a škodlivými látkami. Tato činnost souvisí především s operační pomocí postiženým členským státům nebo třetím zemím majícím společné regionální moře s Unií (dále jen „postižené státy“), a to poskytováním - na požádání - dalších zásahových plavidel pro boj se znečištěním ropou z lodí a znečištěním moře ze zařízení pro těžbu ropy nebo plynu. Agentura by měla věnovat zvláštní pozornost těm oblastem, které byly označeny za nejzranitelnější, aniž by přitom odepírala pomoc jakékoli jiné oblasti, která ji bude potřebovat.
(9)
Činnosti agentury v oblasti zasahování při znečištění by měly být v souladu se stávajícími ujednáním o spolupráci, která stanoví vzájemnou pomoc v případě události, jež má za následek znečištění moře. Unie přistoupila k různým regionálním organizacím a chystá se přistoupit k dalším regionálním organizacím.
(10)
Činnost agentury by měla být koordinována s činnostmi podle dvoustranných a regionálních dohod, jichž je Unie stranou. V případě události, jež má za následek znečištění moře, by agentura měla pomoci postiženým státům, do jejichž pravomoci spadá provádění čistících prací.
(11)
Agentura by měla hrát aktivní úlohu v udržování a dalším rozvíjení evropského satelitního dohledu pro odhalování ropného znečištění (CleanSeaNet) za účelem dohledu, včasného odhalení znečištění a identifikace lodí nebo zařízení pro těžbu ropy nebo plynu, které jsou za něj odpovědné, například v případě vypouštění ropy z lodí a provozních úniků a náhodných úniků z plošin pro těžbu ropy nebo plynu. Tyto služby by měly zlepšit dostupnost údajů a účinnost a včasnost zásahů při znečištění.
(12)
Dodatečné prostředky, které má agentura postiženým státům poskytnout, by měly být dány k dispozici prostřednictvím mechanismu civilní ochrany Unie, zřízeného rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1313/2013/EU (7).
(13)
Informace o veřejných a soukromých mechanismech pro zásahy při znečištění a souvisejících kapacitách pro zásahy v jednotlivých regionech Unie by členské státy měly poskytovat prostřednictvím společného komunikačního a informačního systému pro mimořádné události (CECIS), zřízeného rozhodnutím Rady 2007/779/ES, Euratom (8), je-li pro tento účel k dispozici.
(14)
S cílem zvýšit účinnost operační pomoci agentury, aby se mandát agentury pro zásahy v případě znečištění rozšířil na třetí země mající společné regionální moře s Unií, by měla agentura vyvinout veškeré úsilí, aby povzbudila tyto třetí země ke sdílení informací a spolupráci na udržování seznamu mechanismů pro zásahy a souvisejících kapacit pro zásahy agenturou.
(15)
Za účelem zlepšení účinnosti činností, jimiž agentura reaguje na znečištění, by měly členské státy s agenturou sdílet vědecké studie, které případně provedly, o účincích chemických látek používaných jako dispergační činidla, jež mohou mít pro tyto činnosti význam.
(16)
Aby bylo zajištěno důkladné provádění akčních plánů agentury, měla by agentura mít k dispozici funkční a nákladově efektivní systém pro financování zejména své operační pomoci poskytované postiženým státům.
(17)
Je proto třeba poskytnout finanční záruky pro financování úkolů svěřených agentuře v oblasti zasahování při znečištění a souvisejících akcí, které by vycházely z víceletého závazku. Výše víceletého závazku by měla zohledňovat rozšíření působnosti agentury s ohledem na zásahy v případě znečištění, ale rovněž to, že je třeba, aby agentura zvýšila účinnost využívání přidělených prostředků v souvislosti s rozpočtovými omezeními. Výši ročních příspěvků Unie by měly stanovit Evropský parlament a Rada v rámci ročního rozpočtového procesu. Je obzvláště důležité, aby Komise v polovině období zhodnotila schopnosti agentury plnit své povinnosti v oblasti zásahů při znečištění moří z plavidel a ze zařízení pro těžbu ropy nebo plynu účelně a nákladově efektivně.
(18)
Částky, které je třeba vyčlenit na financování zásahů při znečištění, by se v souladu s víceletým finančním rámcem stanoveným v nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 (dále jen „víceletý finanční rámec“) (9) měly vztahovat na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020. Je tedy třeba poskytnout finanční prostředky na stejné období.
(19)
Podpora, kterou agentura poskytuje státům, které žádají o členství v Unii, a partnerským zemím evropského sousedství, by měla být financována ze stávajících programů Unie pro tyto státy a země, a neměla by tedy být součástí víceletého financování agentury.
(20)
K zajištění optimálního rozdělení finančních závazků a ke zohlednění veškerých změn týkajících se zasahování při znečištění z lodí je nezbytné zajistit trvalé sledování konkrétních potřeb zásahů tak, aby bylo možné roční finanční závazky těmto potřebám přizpůsobit.
(21)
V souladu s nařízením (ES) č. 1406/2002 by agentura měla ve své výroční zprávě podat zprávu o plnění víceletého financování agentury,
(22)
Je vhodné zajistit kontinuitu podpory financování činnosti agentury v oblasti zasahování při znečištění moře z lodí a ze zařízení pro těžbu ropy nebo plynu a uvést do souladu dobu použitelnosti tohoto nařízení s nařízením (EU, Euratom) č. 1311/2013. Proto by toto nařízení mělo být použitelné od 1. ledna 2014,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
1. Tímto nařízením se stanoví podrobná pravidla pro finanční příspěvek Unie do rozpočtu Evropské agentury pro námořní bezpečnost (dále jen „agentura“) za účelem provádění úkolů, které jí byly svěřeny v oblasti zasahování při znečištění moře z lodí a ze zařízení pro těžbu ropy nebo plynu, podle článků 1 a 2 nařízení (ES) č. 1406/2002.
2. Činnostmi agentury v oblasti zasahování při znečištění není dotčena odpovědnost pobřežních států za zavedení vhodných mechanismů zásahu proti znečištění.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„ropou“ ropné látky v jakékoli podobě, včetně surové ropy, topného oleje, kalu, ropného odpadu a rafinovaných produktů, jak stanoví Mezinárodní úmluva o pohotovosti a spolupráci při ropném znečištění a boji proti němu z roku 1990, kterou přijala Mezinárodní námořní organizace (IMO);
b)
„nebezpečnými a škodlivými látkami“ všechny látky s výjimkou ropy, u kterých je, pokud se vyskytnou v mořském prostředí, pravděpodobné, že budou představovat nebezpečí pro lidské zdraví, ublíží živým zdrojům a mořskému životu, poškodí rekreační využití nebo naruší další legitimní využití moře, jak stanoví Protokol o připravenosti, reakci a spolupráci při znečištění nebezpečnými a škodlivými látkami z roku 2000, který přijala IMO;
c)
„zařízením pro těžbu ropy nebo plynu“ stacionární, pevně ukotvené nebo pohyblivé zařízení nebo soubor zařízení, která jsou vzájemně trvale propojena mosty nebo jinými konstrukcemi, jež jsou používány k činnostem v oblasti těžby ropy nebo plynu na moři nebo v souvislosti s těmito činnostmi; mezi zařízení pro těžbu ropy nebo plynu patří mobilní vrtné jednotky na moři pouze v případě, že jsou v mořských vodách ukotveny za účelem provádění vrtu, těžby nebo jiných činností souvisejících s činnostmi v oblasti těžby ropy nebo plynu na moři, a rovněž infrastruktura a zařízení používané pro přepravu ropy a plynu na pobřeží a do pobřežních terminálů.
Článek 3
Oblast působnosti
Agentuře se poskytne finanční příspěvek Unie podle článku 1 na financování činností v oblasti zasahování při znečištění moře z lodí a ze zařízení pro těžbu ropy nebo plynu, uvedených v podrobném plánu činnosti vytvořeném v souladu s čl. 10 odst. 2 písm. k) nařízení (ES) č. 1406/2002, a zejména činností týkajících se:
a)
operační pomoci a podpory s dodatečnými prostředky, jako jsou například pohotovostní plavidla na odstraňování znečištění, družicové snímkování a zařízení, zásahů při znečištění prováděných na žádost postižených států v souladu s čl. 2 odst. 3 písm. d) a čl. 2 odst. 5 nařízení (ES) č. 1406/2002 v případě havarijního nebo záměrného znečištění moře z lodí nebo ze zařízení pro těžbu ropy nebo plynu;
b)
spolupráce a koordinace a poskytování technické a vědecké pomoci členským státům a Komisi v rámci příslušných činností mechanismu civilní ochrany Unie, IMO a příslušných regionálních organizací;
c)
informací, zejména shromažďování, analýzy a šíření osvědčených postupů, odborných znalostí, technik a inovací v oblasti zasahování při znečištění moře z lodí a ze zařízení pro těžbu ropy nebo plynu.
Článek 4
Financování z prostředků Unie
1. V mezích víceletého finančního rámce obdrží agentura nezbytné prostředky, aby mohla účelně a nákladově efektivně plnit své povinnosti v oblasti zasahování při znečištění moře z lodí a ze zařízení pro těžbu ropy nebo plynu.
2. Finanční krytí na provádění úkolů uvedených v článku 3 v období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020 činí 160 500 000 EUR vyjádřeno v běžných cenách.
3. Roční položky určí Evropský parlament a Rada v mezích víceletého finančního rámce. V této souvislosti musí být zaručeno nezbytné financování operační pomoci členským státům podle čl. 3 písm. a).
Článek 5
Sledování stávajících kapacit
1. Pro účely stanovení požadavků na poskytování operační pomoci agenturou a zvýšení účinnosti této pomoci, například v podobě plavidel na odstraňování znečištění doplňujících kapacity členských států, udržuje agentura seznam veřejných a případně soukromých mechanismů pro zásahy při znečištění a souvisejících kapacit pro zásahy v jednotlivých regionech Unie.
2. Agentura udržuje tento seznam na základě informací poskytovaných členskými státy. Při udržování tohoto seznamu se agentura zaměřuje na získávání informací o mechanismech pro zásahy při znečištění a s nimi souvisejících kapacitách pro zásahy od třetích zemí majících společné regionální moře s Unií.
3. Správní rada agentury tento seznam a další příslušné informace mající význam pro cíle v oblasti zasahování při znečištění stanovené v článku 1 nařízení (ES) č. 1406/2002, jako jsou informace obsažené v posouzeních rizik a vědeckých studiích o účinku chemických látek používaných jako dispergační činidla, zohlední předtím, než v rámci ročních pracovních programů agentury rozhodne o činnostech agentury v oblasti zásahů při znečištění. Agentura věnuje v této souvislosti zvláštní pozornost těm oblastem, které byly označeny za nejzranitelnější, aniž by přitom odepírala pomoc jakékoli jiné oblasti, která ji bude potřebovat.
Článek 6
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise i agentura zajistí, aby při provádění činností financovaných podle tohoto nařízení byly finanční zájmy Unie chráněny prostřednictvím opatření zabraňujících podvodům, korupci a jakémukoli jinému protiprávnímu jednání, a to účinnými kontrolami a inspekcemi, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáváním neoprávněně vyplacených částek a uložením účinných, přiměřených a odrazujících sankcí v souladu s nařízeními Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (10) a (Euratom, ES) č. 2185/96 (11) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (12).
2. U činností Unie financovaných podle tohoto nařízení se nesrovnalostí uvedenou v čl. 1 odst. 2 nařízení (ES, Euratom) č. 2988/95 rozumí jakékoli porušení právního předpisu Unie nebo jakékoli nesplnění smluvní povinnosti vyplývající z jednání nebo opomenutí hospodářského subjektu, v důsledku kterého je nebo by mohl být z důvodu neoprávněného výdaje poškozen souhrnný rozpočet Unie nebo rozpočty jí spravované.
3. Komise a agentura v rámci svých oblastí působnosti zajistí, aby při financování činností Unie v rámci tohoto nařízení bylo v poměru k nákladům dosaženo nejlepší hodnoty.
Článek 7
Hodnocení v polovině období
1. Do 31. prosince 2017 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění tohoto nařízení, vypracovanou na základě údajů poskytnutých agenturou. Tato zpráva, jejímž vypracováním není dotčena úloha správní rady agentury, uvede výsledky použití příspěvku Unie uvedeného v článku 4, pokud jde o finanční závazky a výdaje v období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2016.
2. Komise v této zprávě předloží hodnocení schopnosti agentury plnit své povinnosti účelně a nákladově efektivně. Na období 2018-2020 a na základě posouzení a zohlednění potřeb agentury pro plnění jejích úkolů Komise případně navrhne vhodnou úpravu, a to nejvýše o 8 % finančních prostředků přidělených agentuře na víceleté období na plnění úkolů uvedených v článku 3. Možná úprava musí zůstat v mezích víceletého finančního rámce a nesmějí jí být dotčeny roční rozpočtové procesy ani nadcházející přezkum víceletého finančního rámce.
3. Tato zpráva obsahuje informace o tom, jaké případné sociálně ekonomické, ekologické a finanční přínosy skýtá připravenost agentury zasahovat při znečištění moře z lodí a ze zařízení pro těžbu ropy nebo plynu.
4. Na základě této zprávy může dále Komise případně navrhnout změny tohoto nařízení, zejména s cílem zohlednit vědecký pokrok v oblasti boje proti znečištění moře z lodí a ze zařízení pro těžbu ropy nebo plynu, včetně znečištění ropou nebo nebezpečnými a škodlivými látkami, a rovněž případné změny nástrojů, jimiž se zřizují regionální organizace, jejichž činnosti jsou pokryty činnostmi agentury s ohledem na zasahování při znečištění a k nimž Unie přistoupila.
Článek 8
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014 do dne 31. prosince 2020.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 23. července 2014.
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 911/2014
2014 m. liepos 23 d.
dėl daugiamečio Europos jūrų saugumo agentūros veiksmų reaguojant į laivų ir naftos bei dujų įrenginių keliamą jūrų taršą finansavimo
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 100 straipsnio 2 dalį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),
pasikonsultavę su Regionų komitetu,
laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),
kadangi:
(1)
Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1406/2002 (3) buvo įsteigta Europos jūrų saugumo agentūra (toliau - Agentūra), siekiant užtikrinti aukštą, vienodą ir veiksmingą jūrų saugumo ir taršos iš laivų prevencijos lygį;
(2)
Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 724/2004 (4), kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1406/2002, Agentūrai paskirta naujų užduočių taršos prevencijos ir reagavimo į laivų keliamą taršą srityje, atsižvelgiant į avarijas Sąjungos vandenyse, ypač naftos tanklaivių „Erika“ ir „Prestige“ avarijas;
(3)
Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 100/2013 (5), kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1406/2002, Agentūrai paskirta užduočių, susijusių su reagavimu į naftos ir dujų įrenginių keliamą jūrų taršą ir Agentūros tarnybų veiklos sritis išplėsta - įtrauktos valstybės, kurios yra pateikusio narystės Sąjungoje paraišką ir Europos kaimynystės šalys partnerės;
(4)
Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2038/2006 (6) nustatytas daugiametis Agentūros veiksmų reaguojant į laivų keliamą taršą finansavimas, kuris pasibaigė 2013 m. gruodžio 31 d.;
(5)
atsižvelgiant į pražūtingą galimą taršos incidentų ekologinį poveikį ir itin dideles su jais susijusias ekonomines išlaidas, taip pat į socialinį ir ekonominį tokių incidentų poveikį kitiems, kaip antai turizmo ir žuvininkystės, sektoriams, Agentūrai turėtų būtų užtikrintos pakankamos lėšos, būtinos jai priskirtoms užduotims vykdyti, kovojant su laivų ir naftos bei dujų įrenginių keliama jūrų tarša. Tos užduotys yra svarbios siekiant užkirsti kelią tolesnei žalai (tiek piniginio, tiek nepiniginio pobūdžio);
(6)
siekdama įvykdyti laivų keliamos taršos prevencijos ir reagavimo į ją užduotis, 2004 m. spalio 22 d. Agentūros administracinė taryba priėmė pasirengimo taršai nafta ir reagavimo į ją veiksmų planą, kuriuo nustatoma Agentūros reagavimo į taršą nafta veikla ir kuriuo siekiama geriausiai panaudoti Agentūros turimus finansinius išteklius. 2007 m. birželio 12 d. administracinė valdyba priėmė pasirengimo taršai pavojingomis ir kenksmingomis medžiagomis ir reagavimo į ją veiksmų planą. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1406/2002 15 straipsnį abu veiksmų planai kasmet atnaujinami pagal Agentūros metinę darbo programą;
(7)
turėtų būti atsižvelgta į esamus susitarimus dėl atsitiktinės taršos, kuriais sudaromos palankesnės sąlygos valstybėms narėms teikti savitarpio pagalbą ir bendradarbiauti šioje srityje, taip pat į atitinkamas tarptautines konvencijas ir susitarimus dėl Europos jūrų zonų apsaugos nuo taršos incidentų, pagal kuriuos iš Šalių reikalaujama imtis visų tinkamų priemonių pasirengti taršos nafta incidentams ir į juos reaguoti;
(8)
Agentūros reagavimo į taršą veiksmai, kaip nustatyta jos veiksmų planuose, yra susiję su informavimo, bendradarbiavimo ir koordinavimo veikla, be kita ko, pavojingų ir kenksmingų medžiagų sukeliamos jūrų taršos atžvilgiu. Tie reagavimo veiksmai yra visų pirma siejami su operatyvine pagalba taršos paveiktoms valstybėms narėms ar trečiosioms šalims, turinčioms bendrą su Sąjunga regioninį jūrų baseiną (toliau - paveiktos valstybės), jų prašymu suteikiant papildomų taršos likvidavimo laivų siekiant likviduoti laivų sukeltą taršą nafta ir naftos bei dujų įrenginių sukeltą jūrų taršą. Agentūra ypatingą dėmesį turėtų skirti toms sritims, kurios, kaip buvo nustatyta, yra labiausiai pažeidžiamos, tačiau prireikus taip pat bet kuriai kitai sričiai;
(9)
Agentūros reagavimo į taršą veikla turėtų atitikti esamus bendradarbiavimo susitarimus, kuriais numatyta teikti tarpusavio pagalbą jūrų taršos incidento atveju. Sąjunga yra prisijungusi prie įvairių regioninių organizacijų ir rengiasi prisijungti prie kitų regioninių organizacijų;
(10)
Agentūros veiksmai turėtų būti derinami su veikla pagal dvišalius ir regioninius susitarimus, kurių Šalimi yra Sąjunga. Jūrų taršos incidento atveju Agentūra turėtų padėti taršos paveiktai (-oms) valstybei (-ėms), kurios (-ių) žinioje yra valymo operacijų vykdymas;
(11)
Agentūra turėtų aktyviai veikti palaikant ir toliau vystant Europos palydovinę naftos išsiliejimo priežiūros tarnybą (CleanSeaNet) priežiūros, ankstyvo taršos aptikimo ir atsakingų laivų arba naftos ir dujų įrenginių nustatymo tikslais, pavyzdžiui, išpylus naftą iš laivų arba pramoninės taršos atvejais, taip pat atsitiktinių išsiliejimų iš platformų jūroje atvejais. Dėl tos paslaugos turėtų pagerėti duomenų prieinamumas ir veiksmingiau bei laiku reaguojama į taršą;
(12)
papildomos priemonės, kurias Agentūra turi teikti taršos paveiktoms valstybėms, turėtų būti prieinamos pasitelkiant Sąjungos civilinės saugos mechanizmą, nustatytą Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1313/2013/ES (7);
(13)
informaciją, susijusią su valstybiniais bei privačiaisiais reagavimo į taršą mechanizmais ir susijusiais reagavimo pajėgumais įvairiuose Sąjungos regionuose, valstybės narės turėtų teikti pasitelkdamos Tarybos sprendimu 2007/779/EB, Euratomas (8) sukurtą bendrą ekstremalių situacijų ryšių ir informacijos sistemą (CECIS), kai ji tam tikslui bus prieinama;
(14)
siekiant, kad Agentūros operatyvinė pagalba būtų veiksmingesnė atsižvelgiant į jos reagavimo į taršą įgaliojimų išplėtimą trečiųjų šalių, turinčių bendrą su Sąjunga regioninį jūrų baseiną, atžvilgiu, Agentūra turėtų dėti visas pastangas skatindama tokias trečiąsias šalis kaupti informaciją ir bendradarbiauti jai tvarkant reagavimo mechanizmų ir susijusių reagavimo pajėgumų sąrašą;
(15)
siekiant pagerinti Agentūros reagavimo į taršą veiklos veiksmingumą, valstybės narės turėtų pasidalinti su Agentūra galimai atliktais moksliniais tyrimais apie cheminių medžiagų, kurios naudojamos kaip dispergentai, poveikį, nes šie tyrimai galėtų būti svarbūs tokio pobūdžio veiklai;
(16)
siekiant užtikrinti visapusišką Agentūros veiksmų planų įgyvendinimą, Agentūra turėtų turėti perspektyvią ir ekonomiškai efektyvią sistemą, skirtą visų pirma jos teikiamai operatyvinei pagalbai taršos paveiktoms valstybėms, finansuoti;
(17)
todėl turėtų būti numatytos Agentūrai patikėtų užduočių reagavimo į taršą ir kitų susijusių veiksmų srityje finansavimo finansinės garantijos remiantis daugiamečiu įsipareigojimu. Tokio daugiamečio įsipareigojimo dydis turėtų atspindėti išplėstus Agentūros įgaliojimus, susijusius su reagavimu į taršą, taip pat būtinybę, kad Agentūra veiksmingiau naudotų jai skirtas lėšas, atsižvelgiant į biudžeto apribojimus. Europos Parlamentas ir Taryba pagal metinę biudžeto procedūrą turėtų nustatyti metines Sąjungos įnašo sumas. Ypač svarbu, kad Komisija atliktų Agentūros gebėjimų veiksmingai ir ekonomiškai vykdyti savo pareigas reaguojant į laivų ir naftos bei dujų įrenginių keliamą jūrų taršą laikotarpio vidurio vertinimą;
(18)
reagavimo į taršą finansavimui skiriamos sumos turėtų apimti laikotarpį nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d. pagal daugiametę finansinę programą, nustatytą Tarybos reglamentu (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013 (9) (toliau - daugiametė finansinė programa). Todėl reikėtų nustatyti finansinį paketą tam pačiam laikotarpiui;
(19)
Agentūros parama valstybėms, pateikusioms paraišką dėl narystės Sąjungoje, ir Europos kaimynystės šalims partnerėms turėtų būti finansuojama pagal esamas toms valstybėms ir šalims skirtas Sąjungos programas, ir todėl neturėtų būti Agentūros daugiamečio finansavimo dalimi;
(20)
siekiant tinkamiausiai paskirstyti įsipareigojimus ir atsižvelgti į visus pokyčius, susijusius su reagavimu į laivų keliamą taršą, būtina užtikrinti nuolatinę konkrečių poreikių veikti stebėseną, kad būtų galima pritaikyti metinius finansinius įsipareigojimus;
(21)
pagal Reglamentą (EB) Nr. 1406/2002 Agentūra savo metinėje ataskaitoje turėtų teikti ataskaitas apie Agentūros finansinį daugiametės programos vykdymą;
(22)
derėtų užtikrinti finansinės paramos, teikiamos įgyvendinant Agentūros veiksmus reaguojant į laivų ir naftos bei dujų įrenginių keliamą jūrų taršą, tęstinumą ir suderinti šio reglamento taikymo laikotarpį su Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013 taikymo laikotarpiu. Todėl šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d.,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Dalykas
1. Šiuo reglamentu nustatoma išsami tvarka dėl Sąjungos finansinio įnašo į Europos jūrų saugumo agentūros (toliau - Agentūra) biudžetą Agentūrai skirtoms užduotims, susijusioms su reagavimu į laivų ir naftos bei dujų įrenginių keliamą jūrų taršą, vykdyti pagal Reglamento (EB) Nr. 1406/2002 1 ir 2 straipsnius.
2. Tai, kad Agentūra vykdo veiklą reagavimo į taršą, neatleidžia pakrančių valstybių nuo atsakomybės turėti tinkamus reagavimo į taršą mechanizmus.
2 straipsnis
Terminų apibrėžtys
Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:
a) nafta- bet kokio pavidalo nafta, įskaitant žalią naftą, mazutą, naftos nuosėdas, naftos atliekas ir perdirbtus naftos produktus, kaip nustatyta 1990 m. Tarptautinės jūrų organizacijos (toliau - TJO) Tarptautinėje konvencijoje dėl parengties, veiksmų ir bendradarbiavimo įvykus taršos nafta incidentams;
b) pavojingos ir kenksmingos medžiagos- bet kokios medžiagos, išskyrus naftą, kurios patekusios į jūros aplinką gali kelti pavojų žmogaus sveikatai, kenkti gyviesiems jūros ištekliams ir gyvybei jūroje, riboti jūros teikiamas galimybes ir kliudyti kitaip teisėtai naudotis jūra, kaip nustatyta TJO 2000 m. Protokole dėl parengties, veiksmų ir bendradarbiavimo taršos pavojingomis ir kenksmingomis medžiagomis atvejais;
c) naftos ir dujų įrenginys- nejudamas stacionarus ar mobilus įrenginys arba įrenginių, visam laikui sujungtų tiltais ar kitomis struktūromis, junginys, naudojamas vykdant naftos ir dujų operacijas jūroje ar susijęs su tomis operacijomis; naftos ir dujų įrenginys apima mobiliuosius jūrų gręžybos blokus tik jei yra dislokuoti jūroje gręžybos, gamybos ar kitokios veiklos, susijusios su naftos ir dujų operacijoms, tikslais; tokiais įrenginiais taip pat laikoma infrastruktūra ir įrenginiai, naudojami į sausumą ir sausumos terminalus gabenti naftą ir dujas.
3 straipsnis
Taikymo sritis
1 straipsnyje nurodytas Sąjungos finansinis įnašas skiriamas Agentūrai siekiant finansuoti veiksmus, kuriais reaguojama į laivų ir naftos bei dujų įrenginių keliamą jūrų taršą, kaip nurodyta išsamiame plane, parengtame pagal Reglamento (EB) Nr. 1406/2002 10 straipsnio 2 dalies k punktą, kurie visų pirma yra susiję su:
a)
reagavimu į taršą teikiant operatyvinę pagalbą ir paramą papildomomis priemonėmis, tokiomis kaip rezerviniai taršos likvidavimo laivai, palydoviniai vaizdai ir įranga, taršos paveiktų valstybių prašymu pagal Reglamento (EB) Nr. 1406/2002 2 straipsnio 3 dalies d punktą ir 2 straipsnio 5 dalį laivų, arba naftos ir dujų įrenginių sukeltos atsitiktinės arba tyčinės jūrų taršos atveju;
b)
bendradarbiavimu ir koordinavimu bei techninės ir mokslinės pagalbos teikimu valstybėms narėms ir Komisijai vykstant Sąjungos civilinės saugos sistemos veiklai ir TJO bei atitinkamoms regioninėms organizacijoms vykdant susijusią veiklą;
c)
informacija, visų pirma geriausios praktikos pavyzdžių, kompetencijos, metodų ir inovacijų reagavimo į laivų ir naftos bei dujų įrenginių sukeltą jūrų taršą srityje rinkimu, analize ir sklaida.
4 straipsnis
Sąjungos finansavimas
1. Neviršijant daugiametėje finansinėje programoje nustatytų ribų Agentūrai skiriami asignavimai, reikalingi jai veiksmingai ir ekonomiškai vykdyti savo reagavimo į laivų ir naftos bei dujų įrenginių sukeltą jūrų taršą užduotis.
2. Finansinis paketas 3 straipsnyje nurodytoms užduotims įgyvendinti nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d. yra 160 500 000 EUR, suma nurodoma dabartinėmis kainomis.
3. Metinius asignavimus nustato Europos Parlamentas ir Taryba neviršydami daugiametėje finansinėje programoje nustatytų ribų. Šiuo atžvilgiu užtikrinamas būtinas 3 straipsnio a punkte numatytos operatyvinės pagalbos valstybėms narėms finansavimas.
5 straipsnis
Esamų pajėgumų stebėsena
1. Siekiant nustatyti Agentūros teikiamos operatyvinės pagalbos poreikį ir ją teikti veiksmingiau, pvz., suteikiant valstybių narių pajėgumus papildančius taršai šalinti skirtus laivus, Agentūra tvarko valstybinių ir privačiųjų (jei tokių yra) reagavimo į taršą mechanizmų bei susijusių reagavimo pajėgumų įvairiuose Sąjungos regionuose sąrašą.
2. Agentūra tvarko šį sąrašą remdamasi iš valstybių narių gaunama informacija. Tvarkydama tą sąrašą, Agentūra siekia iš trečiųjų šalių, turinčių bendrą su Sąjunga regioninį jūrų baseiną, gauti informacijos apie reagavimo į taršą mechanizmus ir atitinkamus reagavimo pajėgumus.
3. Agentūros administracinė valdyba atsižvelgia į tą sąrašą ir kitą atitinkamą informaciją, susijusią su reagavimo į taršą tikslais, išdėstytais Reglamento (EB) Nr. 1406/2002 1 straipsnyje, pvz., informaciją, pateikiamą cheminių medžiagų, kurios naudojamos kaip dispergentai, rizikos vertinimuose ir moksliniuose tyrimuose, prieš nuspręsdama dėl Agentūros reagavimo į taršą veiklos pagal Agentūros metines darbo programas. Šiuo atžvilgiu Agentūra ypatingą dėmesį skiria toms sritims, kurios, kaip buvo nustatyta, yra labiausiai pažeidžiamos, tačiau prireikus taip pat bet kuriai kitai sričiai.
6 straipsnis
Sąjungos finansinių interesų apsauga
1. Komisija ir Agentūra užtikrina, kad įgyvendinant pagal šį reglamentą finansuojamus veiksmus Sąjungos finansiniai interesai būtų apsaugomi taikant prevencines priemones prieš sukčiavimą, korupciją ir kitokią neteisėtą veiklą, atliekant veiksmingus patikrinimus ir inspektavimus, ir, nustačius pažeidimus, išieškant netinkamai sumokėtas sumas, skiriant veiksmingas, proporcingas ir atgrasančias sankcijas pagal Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 (10), Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 (11) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 (12).
2. Kalbant apie pagal šį reglamentą finansuojamus Sąjungos veiksmus, Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 1 straipsnio 2 dalyje minimas terminas „pažeidimas“ reiškia bet kurį Sąjungos teisės aktų nuostatų pažeidimą arba bet kurį sutartinių įsipareigojimų nesilaikymą dėl ekonominio subjekto veikimo ar neveikimo, pažeidžiančio arba galinčio pažeisti Sąjungos bendrąjį biudžetą arba jos valdomus biudžetus sukuriant nepagrįstas išlaidas.
3. Savo atitinkamų įgaliojimų ribose Komisija ir Agentūra užtikrina, kad finansuojant šiame reglamente numatytus Sąjungos veiksmus būtų pasiektas kuo geresnis kainos ir veiksmingumo santykis.
7 straipsnis
Laikotarpio vidurio vertinimas
1. Ne vėliau kaip 2017 m. gruodžio 31 d. Komisija, remdamasi Agentūros pateikta informacija, pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai šio reglamento įgyvendinimo ataskaitą. Toje ataskaitoje, kuri parengiama nedarant poveikio Agentūros administracinės valdybos vaidmeniui, išdėstomi 4 straipsnyje nurodyto Sąjungos įnašo panaudojimo rezultatai, susiję su įsipareigojimais ir išlaidomis laikotarpiu nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2016 m. gruodžio 31 d.
2. Toje ataskaitoje Komisija pateikia Agentūros gebėjimo veiksmingai ir ekonomiškai vykdyti savo užduotis vertinimą. Remiantis vertinimais ir atsižvelgiant į Agentūros poreikius vykdyti jai priskirtas užduotis, Komisija 2018-2020 m. laikotarpiui prireikus pasiūlo atitinkamą Agentūrai skirto daugiamečio finansinio paketo, reikalingo 3 straipsnyje nurodytoms užduotims įgyvendinti, korekciją (ne didesnę kaip 8 %). Galima korekcija neviršija daugiametėje finansinėje programoje nustatytų ribų ir ja nedaromas poveikis metinėms biudžeto procedūroms arba būsimai daugiametės finansinės programos peržiūrai.
3. Toje ataskaitoje pateikiama informacija (jei tokios informacijos turima) apie Agentūros pasirengimo reaguoti į laivų ir naftos bei dujų įrenginių sukeltą jūrų taršą socialines, ekonomines, ekologines ir finansines pasekmes.
4. Be to, remdamasi ta ataskaita, Komisija prireikus gali pasiūlyti šio reglamento pakeitimus, visų pirma siekiant atsižvelgti į mokslo pažangą kovos su jūrų tarša, kurią kelia laivai ir naftos bei dujų įrenginiai, įskaitant taršą pavojingomis ir kenksmingomis medžiagomis, taip pat į atitinkamus priemonių, pagal kurias įsteigiamos regioninės organizacijos, vykdančios veiklą, patenkančią į Agentūros veiklos reaguojant į taršą sritį, ir prie kurių Sąjunga yra prisijungusi, pokyčius.
8 straipsnis
Įsigaliojimas ir taikymo data
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Jis taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2014 m. liepos 23 d.