PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 78/2013
ze dne 17. ledna 2013,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Turecka
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Prozatímní opatření
(1)
Dne 31. července 2012 Evropská komise (dále jen „Komise“) nařízením (EU) č. 699/2012 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Turecka.
(2)
Řízení bylo zahájeno oznámením o zahájení řízení (3) zveřejněným dne 1. listopadu 2011 v návaznosti na podnět, který podal dne 20. září 2011 Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího ocelové tvarovky pro svařování natupo (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 40 % celkové výroby některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli v Unii.
(3)
Jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2010 do 30. září 2011 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. Následný postup
(4)
Po poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), se některé zúčastněné strany k prozatímním zjištěním písemně vyjádřily. Stranám, které o to požádaly, byla poskytnuta rovněž možnost ústního slyšení.
(5)
Komise nadále shromažďovala a analyzovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro konečná zjištění.
3. Výběr vzorku
(6)
Vzhledem k tomu, že nebyly učiněny žádné připomínky týkající se výběru vzorku výrobců v Unii, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a vyvážejících výrobců, potvrzují se prozatímní zjištění v 5. až 11. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Platná opatření vztahující se na další třetí země
(7)
Je třeba připomenout, že v platnosti jsou konečná antidumpingová opatření vztahující se na některé potrubní tvarovky ze železa nebo oceli pocházející z Malajsie, Čínské lidové republiky, Korejské republiky a Thajska a v důsledku praktik obcházení rovněž na některé potrubní tvarovky ze železa nebo oceli pocházející z Čínské lidové republiky a zasílané z Indonésie, Srí Lanky, Filipín a Tchaj-wanu (s určitými výjimkami) (4). Země uvedené v předchozí větě se dále označují jako „země v režimu antidumpingových opatření“.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(8)
Jak je uvedeno v 17. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, jsou dotčeným výrobkem potrubní tvarovky (jiné nežli lité tvarovky, příruby a tvarovky se závitem) ze železa nebo oceli (kromě korozivzdorné oceli) o největším vnějším průměru nepřesahujícím 609,6 mm, používané ke svařování natupo a jiným účelům, v současnosti kódů KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80 (dále jen „dotčený výrobek“).
(9)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně dotčeného výrobku a obdobného výrobku, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená v 17. až 20. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
C. DUMPING
1. Rusko
1.1 Běžná hodnota
(10)
Jeden ruský vyvážející výrobce prohlásil, že k výpočtu dumpingového rozpětí měly být použity pouze údaje získané od ruských společností a že použití údajů od tureckých společností není správné. Je třeba připomenout, že běžná hodnota pro Rusko byla v důsledku nespolupráce ze strany ruských vyvážejících výrobců stanovena v souladu s čl. 18 odst. 1 a 5 základního nařízení na základě dostupných údajů, tj. informací získaných od tureckých vyvážejících výrobců, kteří používají ruské bezešvé trubky a duté profily jako vstupy pro výrobu dotčeného výrobku. Toto tvrzení se tedy zamítá.
(11)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se stanovení běžné hodnoty, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená ve 22. až 25. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1.2 Vývozní cena
(12)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně stanovení vývozní ceny, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená ve 26. a 27. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1.3 Srovnání
(13)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená ve 28. a 29. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1.4 Dumpingové rozpětí
(14)
Jeden ruský vyvážející výrobce prohlásil, že prozatímní antidumpingové clo ve výši 23,8 % není oprávněné vzhledem k tomu, že jejich společnost vyváží do Unie pouze ocelová kolena, a to navíc jen ve velmi malých množstvích. Ocelová kolena však spadají pod definici výrobku, který je předmětem tohoto šetření, což žádná zúčastněná strana nezpochybnila. Navíc kritérium, podle kterého se dovoz do Unie pokládá v souladu s čl. 5 odst. 7 a čl. 9 odst. 3 základního nařízení za zanedbatelný, se vztahuje pouze na úroveň celého členského státu, nikoli na jednotlivé společnosti. Toto tvrzení se tedy zamítá.
(15)
Jiný ruský vyvážející výrobce prohlásil, že dumping neprovádí, což dle jeho vyjádření dokládá skutečnost, že v konkurenci jiných výrobců v Unii již několikrát neuspěl ve výběrových řízeních na dodávky kolen a ohybů. Jak bylo uvedeno výše, je třeba připomenout, že v tomto šetření nespolupracoval žádný ruský vyvážející výrobce, a proto byly pro výpočet dumpingu v případě Ruska použity v souladu s čl. 18 odst. 1 a 5 základního nařízení dostupné údaje. I kdyby bylo uvedené tvrzení vzato v úvahu, je třeba poznamenat, že neúspěch ve výběrovém řízení v konkurenci jiných výrobců v Unii není v rozporu se zjištěním týkajícím se dumpingu ze strany ruského vyvážejícího výrobce. Toto tvrzení se tedy zamítá.
(16)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se výpočtu dumpingového rozpětí, potvrzují se zjištění uvedená ve 30. a 31. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(17)
Celostátní dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, se s konečnou platností stanoví takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Všechny společnosti
23,8 %
2. Turecko
2.1 Běžná hodnota
(18)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně stanovení běžné hodnoty, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená ve 32. až 40. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2.2 Vývozní cena
(19)
Jeden vyvážející výrobce prohlásil, že by vývozní cena měla zahrnovat ziskové rozpětí dosažené při námořní přepravě, tj. rozdíl mezi dopravným účtovaným zákazníkům a dopravným placeným vyvážejícím výrobcem lodní společnosti. Podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení se však vývozní cenou rozumí cena skutečně zaplacená nebo cena, kterou je třeba zaplatit, za výrobek prodaný za účelem vývozu ze země vývozu do Unie. Ziskové rozpětí dosažené při přepravě výrobku zákazníkovi nelze považovat za součást vývozní ceny samotného výrobku. Toto tvrzení se tedy zamítá.
(20)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se stanovení vývozní ceny, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená ve 41. až 43. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2.3 Srovnání
(21)
Turecké sdružení vývozců oceli (dále jen „ÇIB“) prohlásilo, že při srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty nebyly řádně vzaty v úvahu významné cenové rozdíly mezi bezešvými a svařovanými potrubními tvarovkami. Všechny spolupracující společnosti však předložily informace týkající se prodeje bezešvých a svařovaných tvarovek rozčleněné podle jednotlivých obchodních případů. Právě tyto informace byly pro srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty použity. Jinými slovy, bezešvé tvarovky byly srovnávány pouze s bezešvými tvarovkami a svařované tvarovky byly srovnávány pouze se svařovanými tvarovkami. Toto tvrzení se proto zamítá.
(22)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se srovnání, potvrzují se zjištění uvedená ve 44. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2.4 Dumpingová rozpětí
a) Dumpingové rozpětí u prošetřovaných společností
(23)
Je třeba připomenout, že individuální dumpingové rozpětí předběžně zjištěné u jednoho ze tří spolupracujících vyvážejících výrobců bylo stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem ceny společnosti za dotčený výrobek při vývozu do Unie. Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně stanovení dumpingového rozpětí této společnosti, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená ve 46. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(24)
V případě zbývajících dvou spolupracujících společností výpočty týkající se dumpingu ukázaly, že prováděly cílený dumping, pokud jde o konkrétní období i konkrétní kupující a oblasti. Ukázalo se, že jejich vývozní ceny byly jasně strukturované a výrazně se lišily mezi jednotlivými kupujícími, oblastmi a obdobími (až o 30 % u identických modelů dotčeného výrobku). Kromě toho výpočet dumpingu na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozních cen podle metody uvedené v čl. 2 odst. 11 první části první věty základního nařízení neodrážel plný rozsah dumpingu, kterého se dopouštěli oba dotčení výrobci, jak je popsáno ve 27. bodě odůvodnění tohoto nařízení. Rovněž nebylo možné zjistit dumpingové rozpětí srovnáním běžné hodnoty a vývozních cen při vývozu do Unie v jednotlivých obchodních případech navzájem podle čl. 2 odst. 11 druhé části první věty základního nařízení, jelikož nebyl k dispozici dostatek domácích obchodních případů, ze kterých by se dala zjistit běžná hodnota odpovídající vývozním obchodům, jak je popsáno ve 28. bodě odůvodnění tohoto nařízení.
(25)
Za účelem zohlednění plného rozsahu dumpingu prováděného oběma dotčenými společnostmi byla proto v souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení běžná hodnota stanovená na základě váženého průměru v jejich případě porovnána s cenami všech jednotlivých vývozních obchodů směřujících do Unie. Vzhledem k tomu, že taková metoda srovnání představuje výjimečnou alternativu ke dvěma prvním metodám stanoveným v čl. 2 odst. 11 základního nařízení, Komise pečlivě prověřila, zda byly podmínky pro její použití v tomto případě jednoznačně splněny. Pro informaci byly poskytnuty podrobné výpočty týkající se dumpingu včetně zjištěné struktury vývozních cen. Žádný z tureckých vyvážejících výrobců tyto předložené údaje nezpochybnil.
(26)
Obě spolupracující společnosti, ÇIB a turecká vláda však prohlásily, že nebylo předloženo dostatečné vysvětlení, pokud jde o cílený dumping zjištěný u obou tureckých vyvážejících výrobců, a že případná struktura vývozních cen byla v každém případě neúmyslná. Při slyšení u úředníka pro slyšení, které si dva turečtí vývozci vyžádali, se oběma společnostem dostalo podrobného vysvětlení, jak byl cílený dumping stanoven a jak bylo za tím účelem vypočítáno dumpingové rozpětí. Komise rovněž vysvětlila, že praktiky obou společností měly účinek cíleného dumpingu, i pokud nebyly prováděny záměrně (5). Je třeba poznamenat, že základní nařízení nestanoví povinnost vyšetřujícího orgánu uvést možné důvody cíleného dumpingu, jako například kolísání směnného kurzu, odlišné politiky stanovování cen v různých regionech. Stačí pouhá skutečnost, že byla zjištěna struktura vývozních cen, která se výrazně liší mezi jednotlivými kupujícími, oblastmi nebo obdobími (6). V návaznosti na slyšení byla oběma společnostem rovněž podána vysvětlení týkající se jejich konkrétních podniků. Stálé delegaci Turecka při Unii byla navíc zaslána verbální nóta obsahující vysvětlení ohledně stanovení cíleného dumpingu a metod použitých při výpočtu dumpingového rozpětí. Kromě toho bylo ÇIB při dalším slyšení u úředníka pro slyšení, které si vyžádalo, poskytnuto podrobné vysvětlení, jak byl cílený dumping stanoven a jak bylo za tím účelem vypočítáno dumpingové rozpětí.
(27)
U každého z obou vyvážejících výrobců byly šetřením zjištěny tři jasné struktury vývozních cen týkající se převážné většiny jejich prodeje na vývoz do Unie, tj. vývozní ceny se mezi jednotlivými kupujícími, oblastmi a obdobími výrazně lišily, jak bylo doloženo údaji, které byly zúčastněným stranám poskytnuty. K tomuto zjištění se dospělo důkladným šetřením výjimečných okolností tohoto případu, přičemž toto zjištění vedlo k závěru, že daný případ je třeba považovat za cílený dumping. Jelikož byly u vývozních cen zjištěny značné rozdíly a vzhledem k tomu, že i jen jedna z těchto tří struktur vývozních cen by opravňovala k použití metody srovnání všech jednotlivých vývozních obchodů na základě váženého průměru, byla tato metoda srovnání v tomto konkrétním případě shledána vhodnou. U každé z obou společností se navíc celková výše dumpingu zjištěná srovnáním váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny dotčeného výrobku při vývozu do Unie (první symetrická metoda) výrazně liší od výše dumpingu zjištěné srovnáním váženého průměru běžné hodnoty s cenami všech jednotlivých vývozních obchodů směřujících do Unie (asymetrická metoda), jak bylo doloženo údaji, které byly zúčastněným stranám poskytnuty. Proto lze dospět k závěru, že použití první symetrické metody by vedlo k nevhodnému zkreslení cíleného dumpingu, který se projevoval během určitého období, v určitých oblastech a vůči určitým kupujícím. Jinými slovy, dumpingové rozpětí stanovené na základě první symetrické metody by neodráželo plný rozsah dumpingu, kterého se dopouštěly obě dotčené společnosti.
(28)
Dumpingové rozpětí nemohlo být stanoveno ani srovnáním běžné hodnoty a vývozních cen v jednotlivých obchodních případech navzájem podle čl. 2 odst. 11 druhé části první věty základního nařízení (druhá symetrická metoda). U této metody je třeba nalézt jednotlivé domácí obchodní případy, které jsou srovnatelné s jednotlivými vývozními obchody, přičemž se přihlíží k faktorům jako prodané množství a datum obchodního případu. Jelikož není k dispozici dostatek domácích obchodních případů, ze kterých by se dala zjistit běžná hodnota odpovídající vývozním obchodům, nebylo možné druhou symetrickou metodu ke zjištění dumpingového rozpětí použít. Vzhledem k tomu, že bylo zjištěno, že se struktura vývozních cen výrazně liší mezi jednotlivými kupujícími, oblastmi a obdobími a že by ani jedna symetrická metoda neodrážela plný rozsah dumpingu, bylo proto v souladu s čl. 2 odst. 11 druhou větou rozhodnuto, že dumpingové rozpětí bude zjištěno pomocí asymetrické metody.
(29)
Obě spolupracující společnosti a ÇIB se ohradily, že není spravedlivé srovnávat vývozní ceny přepočítané na turecké liry, neboť prodej do Unie se uskutečňuje v eurech, zatímco turecká lira se používá pouze pro účetní účely. Bylo namítnuto, že kolísání směnného kurzu eura a turecké liry mělo významný vliv na stanovování cen, což má nevyhnutelně nespravedlivý dopad na výsledek srovnání vývozních cen mezi různými obdobími. Jedná se však o obvyklý postup Komise - srovnání vývozních cen a výpočet dumpingového rozpětí provádí v účetní měně spolupracujících vyvážejících výrobců v zemi vývozu. Je třeba poznamenat, že náklady a domácí ceny, z nichž se vycházelo při stanovení běžné hodnoty, jsou vyjádřeny v tureckých lirách. Proto je v této měně provedeno i srovnání vývozních cen s běžnou hodnotou. Jediným logickým postupem, jak v rámci téhož výpočtu dumpingu zjistit strukturu vývozních cen, tak je použití týchž vývozních cen, které jsou již vyjádřeny v tureckých lirách. Kromě toho základní nařízení, jak je uvedeno výše, nevyžaduje analýzu možných důvodů cíleného dumpingu, jako je kolísání směnných kurzů (7). Toto tvrzení se tedy zamítá.
(30)
Oba spolupracující vyvážející výrobci uvedli, že by při zjišťování struktury vývozních cen měly být namísto aritmetických průměrných cen zohledněny vážené průměrné ceny srovnatelných druhů výrobků. V čl. 2 odst. 11 základního nařízení se však zmiňuje struktura vývozních cen, a nikoli struktura vážených průměrných vývozních cen či struktura hodnot vývozu. Použití vážené průměrné vývozní ceny by analýzu zkreslilo, neboť by byl zohledněn objem vývozu, a nikoli pouze vývozní ceny. V každém případě, i za použití vážených průměrných cen namísto aritmetických průměrných vývozních cen, by však vždy byla zjištěna struktura vývozních cen, která se výrazně liší mezi různými kupujícími, oblastmi a obdobími. Dvě zúčastněné strany vyjádřily pochybnosti, zda struktura vývozních cen při použití vážených průměrných cen skutečně vykazuje výrazné rozdíly, pokud vůbec nějaké. Je třeba poznamenat, že dotyčné zúčastněné strany přitom nezpochybňují faktická zjištění, ke kterým se dospělo na základě aritmetického průměru, což je správná metoda, jak je vysvětleno výše. Toto tvrzení se proto zamítá.
(31)
ÇIB namítlo, že použití praktiky nulování není oprávněné, přičemž se odvolalo na zprávu odvolacího orgánu WTO (8) (zpráva o ložním prádle), podle které byla praktika nulování shledána v rozporu s antidumpingovou dohodou WTO. Tribunál (9) však potvrdil, že zjištění uvedená ve zprávě o ložním prádle nejsou použitelná v případě cíleného dumpingu. Zpráva o ložním prádle se totiž týká postupu nulování pouze v souvislosti s první symetrickou metodou a nelze mít za to, že se tohoto mechanismu týká v případě, kdy je použit v souvislosti s asymetrickou metodou. Použití postupu nulování v souvislosti s první symetrickou metodou by - jak shledal odvolací orgán WTO - sice skutečně mohlo být v rozporu s článkem 2.4.2 antidumpingového kodexu z roku 1994 a nespravedlivé, zejména pokud vývozní ceny nevykazují žádnou strukturu, avšak z výše uvedeného důvodu není jeho použití v souvislosti s asymetrickou metodou v rozporu se zmíněným ustanovením ani s čl. 2 odst. 11 základního nařízení, ani nespravedlivé ve smyslu čl. 2 odst. 10 uvedeného nařízení, jsou-li obě podmínky pro použití této metody splněny. Kromě toho se ukázalo, že postup nulování je nezbytný z matematického hlediska, aby bylo možné výsledkově rozlišit asymetrickou metodu od první symetrické metody. Bez nulování by totiž asymetrická metoda přinesla vždy stejný výsledek jako první symetrická metoda. Toto tvrzení se proto zamítá.
(32)
ÇIB dále uvedlo, že použitím nulování je porušeno pravidlo nižšího cla. Bylo namítnuto, že v důsledku nulování byla vypočítána vyšší dumpingová rozpětí, než ve skutečnosti měla být.
(33)
Použití nulování u asymetrické metody však nebrání uplatnění pravidla nižšího cla. U všech tří spolupracujících společností byla dumpingová rozpětí bez ohledu na použitou metodu srovnána s úrovní pro odstranění újmy těchto společností, aby bylo zajištěno, že clo bude stanoveno na základě nižší z těchto dvou hodnot. Toto tvrzení se tedy zamítá.
(34)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se dumpingového rozpětí prošetřovaných společností, potvrzují se zjištění uvedená ve 47. a 48. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
b) Dumpingové rozpětí u nespolupracujících společností
(35)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně dumpingového rozpětí u nespolupracujících společností, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená ve 49. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(36)
Celostátní dumpingové rozpětí, vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, se s konečnou platností stanoví takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí (v %)
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Všechny ostatní společnosti
16,7
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii, výrobní odvětví Unie a spotřeba Unie
(37)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se výroby v Unii, výrobního odvětví Unie a spotřeby, potvrzuje se obsah 51. až 54. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Dovoz z dotčených zemí
2.1 Souhrnné posouzení účinků dotčeného dovozu
(38)
ÇIB po poskytnutí prozatímních informací namítlo, že souhrnné posouzení dumpingového dovozu z obou dotčených zemí není odůvodněné. Toto sdružení uvedlo v podstatě tytéž připomínky, které po zahájení řízení předložili turečtí vyvážející výrobci, a prohlásilo, že dovoz z Ruska vykazuje odlišný trend než dovoz z Turecka, pokud jde o objem a ceny.
(39)
V tomto ohledu je třeba připomenout, že - jak již bylo uvedeno v 59. bodě odůvodnění prozatímního nařízení - šetřením bylo stanoveno, že zatímco dovoz z Turecka je z hlediska objemu relativně stabilní, dovoz z Ruska v absolutních hodnotách narůstá. Vzhledem k poklesu poptávky v posuzovaném období však podíl dovozu z obou zemí na trhu roste.
(40)
Přitom se zdá, že postupy stanovování cen se v těchto dvou zemích nijak výrazně neliší, přičemž ruské průměrné ceny jsou sice poněkud nižší, ale velmi blízké průměrným tureckým cenám. V tomto ohledu je rovněž třeba připomenout, že šetřením bylo u společností v obou zemích zjištěno významné cenové podbízení až o zhruba 30 % (viz 65. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Toto tvrzení se proto zamítá.
(41)
ÇIB rovněž namítlo, že by dovoz z Turecka měl být považován za nevýznamný, a poukázalo na to, že v předchozím případě týkajícím se obdobného výrobku - totiž „potrubních tvarovek z ČLR, Chorvatska, Slovenska, Tchaj-wanu a Thajska“ (10) - byl dovoz ze Slovenska a Tchaj-wanu považován za nevýznamný (ačkoli byl nad úrovní minimální hranice), a nebyl proto kumulován s dumpingovým dovozem z ostatních zemí.
(42)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že v případě potrubních tvarovek z ČLR, Chorvatska, Slovenska, Tchaj-wanu a Thajska byl dovoz ze Slovenska a Tchaj-wanu skutečně posouzen jako dumpingový a že nebyl kumulován s ostatním dumpingovým dovozem, ačkoli překročil prahovou hodnotu podílu na trhu ve výši 1 %. Situace v daném případě však byla velmi odlišná od nyní posuzované situace, neboť dovoz ze Slovenska a Tchaj-wanu tehdy ve skutečnosti rychle ztrácel svůj podíl na trhu a ve srovnání s objemem dovozu z jiných zemí byl považován za nevýznamný, a tudíž i za nepůsobící újmu. Naproti tomu v nyní posuzovaném případě dovoz z Turecka i z Ruska svůj podíl na trhu zvyšuje a je navzájem objemově srovnatelný. Toto tvrzení se proto zamítá.
(43)
Dále ÇIB namítlo, že dovoz z Turecka není srovnatelný s dovozem z Ruska, pokud jde o podmínky hospodářské soutěže, neboť existují „rozdíly v zeměpisné koncentraci prodeje“. Ze statistiky, kterou sdružení předložilo, vyplývá, že více než 70 % tureckého vývozu v období šetření směřovalo do Španělska, Francie, Itálie a Polska, zatímco Rusko soustředilo prodej svého zboží do České republiky a Německa.
(44)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že rozdíly v zeměpisné koncentraci prodeje nelze považovat za známku odlišných podmínek hospodářské soutěže. Vzhledem k tomu, že Unie představuje jednotný trh, není místo vstupu dováženého zboží obvykle rozhodujícím faktorem pro vzájemnou konkurenceschopnost daného dováženého zboží a pro jeho konkurenceschopnost vůči obdobným výrobkům. V souvislosti s podmínkami hospodářské soutěže je rovněž třeba připomenout, že ruský a turecký dovoz si jsou z hlediska cen podobné a u obou bylo zjištěno, že dochází k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, přičemž využívají podobné prodejní kanály. Toto tvrzení se proto zamítá.
(45)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se souhrnného posouzení dumpingového dovozu z dotčených zemí, potvrzuje se obsah 55. až 60. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
2.2 Objem a podíl dotčeného dumpingového dovozu na trhu, dovozní ceny a cenové podbízení
(46)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně objemu dotčeného dumpingového dovozu a jeho podílu na trhu, dovozních cen a cenového podbízení, potvrzuje se obsah 61. až 65. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(47)
Je třeba připomenout, že u dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí a prodávaného v Unii za dumpingové ceny docházelo k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie až o zhruba 30 %.
3. Situace výrobního odvětví Unie
(48)
ÇIB a turecká vláda po poskytnutí prozatímních informací namítly, že vzhledem k tomu, že podíl výrobního odvětví Unie na trhu vzrostl mezi rokem 2008 a obdobím šetření zhruba o 3 %, měla Komise dospět k závěru, že výrobní odvětví Unie v posuzovaném období neutrpělo podstatnou újmu.
(49)
V tomto ohledu je za prvé třeba poznamenat, že skutečnost, že se podíl výrobního odvětví Unie na trhu mírně zvýšil, byla v prozatímním nařízení jednoznačně uvedena (viz například 72., 86. nebo 91. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Za druhé je třeba zmínit, že v 72. bodě odůvodnění prozatímního nařízení je vysvětleno, že zvýšený podíl na trhu je důsledkem toho, že objem prodeje výrobců v Unii poklesl o něco mírněji než spotřeba v posuzovaném období.
(50)
Podíl na trhu je navíc kromě níže zmíněného klesajícího stavu zásob jediným ukazatelem újmy, který za posuzované období vykazuje pozitivní vývoj. Toto tvrzení se proto zamítá.
(51)
Turecká vláda rovněž namítla, že snižující se konečný stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku poukazuje na to, že výrobní odvětví Unie není v situaci, kdy by mu byla způsobena újma.
(52)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že konečný stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku skutečně mezi rokem 2008 a obdobím šetření poklesl o 18 %, jak je uvedeno v 79. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(53)
Zároveň je třeba uznat, že pokles stavu zásob by mohl být považován za pozitivní známku, avšak pouze v situaci, kdy se prodej zvyšuje rychleji než výroba. V případě tohoto šetření tomu tak však není. Pokles stavu zásob je v tomto případě naopak pouze důsledkem toho, že se objem výroby snižuje rychleji než prodej. Za této situace nelze pokles stavu zásob považovat za pozitivní vývoj. Toto tvrzení se proto zamítá.
(54)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další námitky či připomínky, potvrzuje se obsah 66. až 88. bodu odůvodnění prozatímního nařízení včetně závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Účinek dumpingového dovozu
(55)
Jelikož nebyly vzneseny žádné konkrétní připomínky, potvrzuje se 90. až 93. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Účinky jiných činitelů
(56)
ÇIB a turecká vláda po poskytnutí prozatímních informací namítly, že skutečnou příčinou případné újmy výrobního odvětví Unie je levný dovoz z dalších třetích zemí, a zejména ze zemí v režimu antidumpingových opatření.
(57)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že - jak je již uvedeno v 96. bodě odůvodnění prozatímního nařízení - dovoz z oněch osmi zemí v režimu antidumpingových opatření nadále pronikal na trh Unie, ačkoliv jeho podíl na trhu klesl z 21 % v roce 2008 na 17 % v období šetření. Průměrné ceny u tohoto dovozu jsou obecně nižší než ceny dumpingového dovozu z dotčených zemí. I při zohlednění platného antidumpingového cla zůstávají ceny tohoto dovozu nadále na nízké úrovni srovnatelné s cenami ruského a tureckého dovozu a jsou nižší než průměrné ceny výrobců v Unii.
(58)
Je však třeba poznamenat, že statistické informace a údaje o průměrných cenách jsou u zemí v režimu antidumpingových opatření (jako u všech třetích zemí) k dispozici pouze v omezeném rozsahu a zjištěný cenový rozdíl nemusí mít vysokou vypovídací schopnost, neboť může být způsoben i odlišným sortimentem výrobků. Dovoz ze zemí v režimu antidumpingových opatření navíc vykazuje zřetelný sestupný trend. Lze tedy vyvodit závěr, že nenarušuje příčinnou souvislost mezi újmou výrobního odvětví Unie a zvýšeným dumpingovým dovozem z Turecka a Ruska.
(59)
Pokud jde o dovoz z ostatních třetích zemí, jeho podíl na trhu během posuzovaného období poklesl ze 7 % v roce 2008 na 6 % v období šetření, zatímco podíl dovozu z Ruska a Turecka vzrostl. Průměrné ceny tohoto dovozu byly obecně vyšší než v případě dumpingového dovozu z dotčených zemí a blízké průměrným cenám výrobců v Unii, a proto se má za to, že nenarušují příčinnou souvislost mezi újmou výrobního odvětví Unie a zvýšeným dumpingovým dovozem z Turecka a Ruska. Toto tvrzení se proto zamítá a potvrzuje se prozatímní závěr, že dovoz ze třetích zemí příčinnou souvislost nenarušuje.
(60)
Turecká vláda rovněž namítla, že případná újma výrobního odvětví Unie je způsobena zvýšenými výrobními náklady v důsledku poklesu poptávky.
(61)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že - jak je již uvedeno ve 101. bodě odůvodnění prozatímního nařízení - důvodem snížení spotřeby potrubních tvarovek je se vší pravděpodobností finanční a hospodářská krize z období 2008/09. Spotřeba v letech 2008 a 2009 klesla o více než 40 % a na této nízké úrovni zůstala po celý zbytek posuzovaného období (ačkoliv se v období šetření mírně zvýšila). Vzhledem k tomu, že fixní náklady představují až 40 % výrobních nákladů výrobců v Unii, vede snížení poptávky, prodeje a výroby k výrazně vyšším jednotkovým výrobním nákladům. To samozřejmě mělo významný dopad na ziskovost výrobního odvětví Unie.
(62)
Případný negativní dopad vyšších jednotkových výrobních nákladů byl zároveň zcela jednoznačně zvýrazněn tím, že klesaly i ceny výrobního odvětví Unie, neboť byly vystaveny značnému cenovému tlaku a výraznému cenovému podbízení ze strany dumpingového dovozu z Turecka a Ruska. Za normální situace na trhu by výrobní odvětví Unie mělo mít možnost dopad případného zvýšení jednotkových nákladů minimalizovat alespoň tím, že udrželo normální cenovou hladinu, což však zjevně nebylo možné v situaci, kdy se nacházelo pod cenovým tlakem uměle levného dumpingového dovozu z dotčených zemí.
(63)
Toto tvrzení se proto zamítá a vyvozuje se konečný závěr, že jakýkoli nepříznivý účinek poklesu poptávky není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi újmou způsobovanou výrobnímu odvětví Unie a dumpingovým dovozem z Ruska a Turecka.
(64)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další námitky či připomínky, potvrzuje se obsah 94. až 106. bodu odůvodnění prozatímního nařízení včetně závěru, že dumpingový dovoz z dotčených zemí způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
(65)
ÇIB po poskytnutí prozatímních informací namítlo, že uložení jakýchkoli opatření by vedlo k situaci, kdy by společnost ERNE Fittings - jeden ze žadatelů - zaujala na trhu Unie monopolní postavení.
(66)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že společnost ERNE je pouze jedním ze dvou žadatelů a že druhá společnost - INTERFIT - je podobně velká jako ERNE. Navíc údaje v předběžném nařízení týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku zahrnovaly ještě třetího výrobce v Unii - společnost Virgilio CENA & Figli. Kromě toho existuje v Unii značné množství menších společností, jež vyrábějí a prodávají výrobek, který je předmětem šetření, a významné množství tohoto výrobku se dováží i z jiných zdrojů. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se má za to, že žádné riziko monopolního postavení společnosti ERNE neexistuje.
(67)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 107. až 117. bod odůvodnění prozatímního nařízení včetně závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení opatření na dumpingový dovoz z dotčených zemí.
G. KONEČNÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(68)
Jelikož nebyly vzneseny žádné konkrétní připomínky, potvrzuje se obsah 118. až 120. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Konečná opatření
(69)
S ohledem na závěry, jichž bylo dosaženo v souvislosti s dumpingem, újmou, příčinnými souvislostmi a zájmem Unie, a v souladu s článkem 9 základního nařízení se usuzuje, že by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska a Turecka, a to ve výši odpovídající nejnižší zjištěné hodnotě dumpingového rozpětí a úrovně pro odstranění újmy podle pravidla nižšího cla, jímž je ve všech případech dumpingové rozpětí.
(70)
S ohledem na to, že žádný z ruských vyvážejících výrobců nespolupracoval, bylo pro Rusko vypočteno celostátní dumpingové rozpětí, jak bylo vysvětleno ve 21. až 31. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a toto rozpětí se tímto potvrzuje.
(71)
Vzhledem k tomu, že v případě Turecka byla úroveň spolupráce posouzena jako poměrně nízká, bylo zbytkové dumpingové rozpětí založeno na přiměřené metodě vedoucí ke stanovení rozpětí, které je vyšší než nejvyšší individuální dumpingové rozpětí tří spolupracujících společností, jak je vysvětleno ve 49. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a toto zbytkové dumpingové rozpětí se tímto potvrzuje.
(72)
Na základě výše uvedených skutečností navrhované celní sazby činí:
Země
Společnost
Konečné antidumpingové clo (v %)
Rusko
Všechny společnosti
23,8
Turecko
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Všechny ostatní společnosti
16,7
(73)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz výrobků pocházejících z dotčených zemí a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou konkrétně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě vztahující se na „všechny ostatní společnosti“.
(74)
Každou žádost o použití individuální antidumpingové celní sazby pro jednotlivé společnosti (například po změně názvu subjektu nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (11) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech společnosti spojených s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, například v souvislosti se změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Toto nařízení pak bude v případě potřeby odpovídajícím způsobem změněno prostřednictvím aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(75)
Všem zúčastněným stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Turecka a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla (dále jen „poskytnutí konečných informací“). Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky.
(76)
V návaznosti na poskytnutí konečných informací byla obdržena stanoviska žadatele, jakož i dvou spolupracujících vyvážejících výrobců z Turecka, a ÇIB. Oba turečtí výrobci a ÇIB požádali o slyšení a byli vyslechnuti.
(77)
Žadatel vyjádřil souhlas se všemi předloženými zjištěními. Dva turečtí vývozci a ÇIB ve svých ústních a písemných připomínkách zopakovali připomínky, které již byly vzneseny v návaznosti na poskytnutí prozatímních informací. Je třeba poznamenat, že žádná ze zúčastněných stran nezpochybnila údaje, na jejichž základě byla zjištění učiněna.
(78)
Vyjádření k požadavku ohledně uplatnění postupu nulování v rámci asymetrické metody při výpočtu dumpingu je stejně jako jeho odůvodnění uvedeno ve 24. až 33. bodě odůvodnění výše. Použití turecké liry ke zjištění struktury vývozních cen je vysvětleno ve 29. bodě odůvodnění výše, který obsahuje i stanovisko k souvisejícímu požadavku. Použití aritmetických průměrných cen namísto vážených průměrných cen při zjišťování struktury vývozních cen je vysvětleno ve 30. bodě odůvodnění výše, který obsahuje i stanovisko k souvisejícímu požadavku. Požadavek ohledně zahrnutí ziskového rozpětí dosaženého při námořní přepravě do vývozní ceny je popsán a zamítnut v 19. bodě odůvodnění výše. Tvrzení, že souhrnné posouzení tureckého a ruského dovozu není vzhledem k odlišné zeměpisné koncentraci prodeje Turecka a Ruska odůvodněné, je popsáno a zamítnuto ve 43. a 44. bodě odůvodnění výše. Tvrzení, že průmyslové odvětví Unie neutrpělo žádnou újmu vzhledem k tomu, že se zvýšil jeho podíl na trhu, je popsáno a zamítnuto ve 48. až 50. bodě odůvodnění výše.
(79)
Vzhledem k tomu, že v návaznosti na poskytnutí konečných informací nebyly předloženy žádné argumenty, které by ovlivnily výsledek posouzení případu, není odůvodněna žádná změna zjištění, která jsou výše podrobně popsána.
H. KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA
(80)
Vzhledem k rozsahu zjištěného dumpingového rozpětí a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu cla, které bylo s konečnou platností uloženo,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz potrubních tvarovek (jiných než litých tvarovek, přírub a závitových tvarovek) ze železa nebo oceli (kromě korozivzdorné oceli) s největším vnějším průměrem nejvýše 609,6 mm, druhu používaného pro svařování natupo nebo jiné účely, v současnosti kódů KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80 (kódy TARIC 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 a 7307998098), pocházejících z Ruska a Turecka.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Antidumpingové clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Rusko
Všechny společnosti
23,8
-
Turecko
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul
9,6
B295
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul
2,9
B296
UNIFIT BORU BAĞLANTI ELEM. END. MAM. SAN. VE TİC. AȘ, Tuzla, Istanbul
12,1
B297
Všechny ostatní společnosti
16,7
B999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 699/2012 o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Turecka se vyberou s konečnou platností.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. ledna 2013.
TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 78/2013
2013 m. sausio 17 d.
kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas ir galutinai surenkamas laikinasis muitas, nustatytas tam tikroms importuojamoms Rusijos ir Turkijos kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms iš geležies arba plieno
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
A. PROCEDŪRA
1. Laikinosios priemonės
(1)
2012 m. liepos 31 d. Reglamentu (ES) Nr. 699/2012 (2) Europos Komisija (toliau - Komisija) nustatė laikinąjį antidempingo muitą tam tikroms importuojamoms Rusijos ir Turkijos kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms iš geležies arba plieno.
(2)
Tyrimas inicijuotas 2011 m. lapkričio 1 d. paskelbus pranešimą apie inicijavimą (3), po to, kai 2011 m. rugsėjo 20 d. buvo gautas Europos Sąjungos plieninių sandūriniu būdu privirinamų jungiamųjų detalių apsaugos komiteto (toliau - skundo pateikėjas) skundas, pateiktas Sąjungos gamintojų, kurie Sąjungoje pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 40 %) visų tam tikrų vamzdžių arba vamzdelių jungiamųjų detalių iš geležies arba plieno, vardu.
(3)
Kaip nurodyta laikinojo reglamento 15 konstatuojamojoje dalyje, atliekant dempingo ir žalos tyrimą nagrinėtas laikotarpis nuo 2010 m. spalio 1 d. iki 2011 m. rugsėjo 30 d. (toliau - tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2008 m. sausio 1 d. iki TL pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
2. Tolesnė procedūra
(4)
Atskleidus esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo nuspręsta nustatyti laikinąsias antidempingo priemones (toliau - pirminis faktų atskleidimas), kelios suinteresuotosios šalys pateikė rašytines pastabas, kuriose išdėstė savo nuomonę dėl preliminarių nustatytų faktų. Toms šalims, kurios to pageidavo, taip pat buvo suteikta galimybė būti išklausytoms.
(5)
Komisija toliau rinko ir nagrinėjo visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo būtina norint padaryti galutines išvadas.
3. Atranka
(6)
Kadangi jokių pastabų dėl Sąjungos gamintojų, nesusijusių importuotojų ir eksportuojančių gamintojų atrankos negauta, patvirtinami laikinojo reglamento 5-11 konstatuojamosiose dalyse išdėstyti preliminarūs nustatyti faktai.
4. Galiojančios priemonės, taikomos kitoms trečiosioms šalims
(7)
Primenama, kad galutinės antidempingo priemonės taikomos tam tikroms Malaizijos, Kinijos Liaudies Respublikos, Korėjos Respublikos ir Tailando kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms iš geležies arba plieno ir vėliau pradėjus vengti priemonių taip pat tam tikroms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms iš geležies arba plieno, siunčiamoms iš Indonezijos, Šri Lankos, Filipinų ir Taivano (su tam tikromis išimtimis) (4). Pirmiau minėtos šalys toliau bus vadinamos „šalimis, kurioms taikomos antidempingo priemonės“.
B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
(8)
Kaip išdėstyta laikinojo reglamento 17 konstatuojamojoje dalyje, nagrinėjamasis produktas - vamzdžių ir vamzdelių jungiamosios detalės (išskyrus lietines jungiamąsias detales, junges ir jungiamąsias detales su įsriegtais sriegiais) iš geležies arba plieno (neįskaitant nerūdijančio plieno), kurių didžiausias išorinis skersmuo neviršija 609,6 mm ir kurios naudojamos privirinimui sandūriniu būdu arba kitiems tikslams, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 ir ex 7307 99 80 (toliau - nagrinėjamasis produktas).
(9)
Kadangi jokių pastabų dėl nagrinėjamojo produkto ir panašaus produkto negauta, laikinojo reglamento 17-20 konstatuojamosiose dalyse išdėstyti preliminarūs nustatyti faktai patvirtinami.
C. DEMPINGAS
1. Rusija
1.1. Normalioji vertė
(10)
Vienas Rusijos eksportuojantis gamintojas teigė, kad apskaičiuojant dempingo skirtumą turėjo būti remiamasi tik iš Rusijos bendrovių gautais duomenimis ir kad neteisinga naudoti Turkijos bendrovių duomenis. Reikėtų priminti, kad nebendradarbiavo nė vienas Rusijos eksportuojantis gamintojas, todėl Rusijai taikoma normalioji vertė buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 ir 5 dalis remiantis turimais faktais, t. y. informacija, gauta iš tų Turkijos eksportuojančių gamintojų, kurie naudoja Rusijos besiūlius plieno vamzdžius ir vamzdelius nagrinėjamojo produkto gamybai. Todėl teiginys atmetamas.
(11)
Kadangi jokių kitų pastabų dėl normaliosios vertės nustatymo negauta, laikinojo reglamento 22-25 konstatuojamosiose dalyse išdėstyti preliminarūs nustatyti faktai patvirtinami.
1.2. Eksporto kaina
(12)
Kadangi jokių pastabų dėl eksporto kainos nustatymo negauta, laikinojo reglamento 26 ir 27 konstatuojamosiose dalyse išdėstyti preliminarūs nustatyti faktai patvirtinami.
1.3. Palyginimas
(13)
Kadangi jokių pastabų dėl eksporto vertės ir normaliosios vertės palyginimo negauta, laikinojo reglamento 28 ir 29 konstatuojamosiose dalyse išdėstyti preliminarūs nustatyti faktai patvirtinami.
1.4. Dempingo skirtumas
(14)
Vienas Rusijos eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad 23,8 % dydžio laikinasis antidempingo muitas nėra pagrįstas, atsižvelgiant į tai, kad bendrovė į Sąjungą eksportuoja tik plieno alkūnes ir tik labai mažą jų kiekį. Tačiau plieno alkūnės yra šiame tyrime nagrinėjamasis produktas ir to neužginčijo jokia kita suinteresuotoji šalis. Be to, kriterijus, kuriuo remiantis nustatoma, kad importo į Sąjungą apimtis yra nedidelė, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 5 straipsnio 7 dalyje ir 9 straipsnio 3 dalyje, taikomas tik visos šalies, o ne paskirų bendrovių mastu. Todėl teiginys atmetamas.
(15)
Kitas Rusijos eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad dempingo nevykdė ir kad tai įrodo tas faktas, kad daugelį kartų jis pralaimėjo plieno alkūnių ir movų tiekimo konkursus konkurentams iš Sąjungos. Kaip minėta pirmiau, primenama, kad nei vienas Rusijos eksportuojantis gamintojas šiame tyrime nebendradarbiavo, todėl Rusijai dempingas apskaičiuotas pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 ir 5 dalis remiantis turimais faktais. Net jei į teiginį būtų atsižvelgta, reikėtų pažymėti, kad konkursų pralaimėjimas konkurentams iš Sąjungos neprieštarauja išvadai dėl Rusijos eksportuojančio gamintojo vykdyto dempingo. Todėl teiginys atmetamas.
(16)
Kadangi jokių kitų pastabų dėl dempingo skirtumo skaičiavimo negauta, laikinojo reglamento 30 ir 31 konstatuojamosiose dalyse išdėstyti nustatyti faktai patvirtinami.
(17)
Pagaliau nustatytas visos šalies dempingo skirtumas išreikštas CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą procentine dalimi, yra toks:
Bendrovė
Dempingo skirtumas
Visos bendrovės
23,8 %
2. Turkija
2.1. Normalioji vertė
(18)
Kadangi jokių pastabų dėl normaliosios vertės nustatymo negauta, laikinojo reglamento 32-40 konstatuojamosiose dalyse išdėstyti preliminarūs nustatyti faktai patvirtinami.
2.2. Eksporto kaina
(19)
Vienas eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad pelno dydis, gautas dėl jūrų frachto, t. y. skirtumas tarp jo pirkėjams taikyto frachto ir eksportuojančio gamintojo laivybos bendrovei sumokėto frachto, turėtų būti įtrauktas į eksporto kainą. Tačiau, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalyje, eksporto kaina - tai kaina, faktiškai mokama arba mokėtina už produktą, kai jis parduodamas eksportui iš eksportuojančios šalies į Sąjungą. Pelno dydis, gautas pervežant produktą pirkėjui, negali būti laikomas paties produkto eksporto kainos dalimi. Todėl teiginys atmetamas.
(20)
Kadangi jokių kitų pastabų dėl eksporto kainos nustatymo negauta, laikinojo reglamento 41-43 konstatuojamosiose dalyse išdėstyti preliminarūs nustatyti faktai patvirtinami.
2.3. Palyginimas
(21)
Turkijos plieno eksportuotojų asociacija (ÇIB) teigė, kad lyginant eksporto kainą ir normaliąją vertę, nepakankamai atsižvelgta į didelius besiūlių ir suvirintų vamzdelių jungiamųjų detalių kainų skirtumus. Tačiau visos bendradarbiaujančios bendrovės pateikė informaciją apie visus sandorius, susijusius su besiūlių ir suvirintų jungiamųjų detalių pardavimu. Ta informacija nuodugniai remtasi lyginant eksporto kainą ir normaliąją vertę. Kitaip tariant, besiūlės jungiamosios detalės palygintos tik su kitomis besiūlėmis jungiamosiomis detalėmis, o suvirintos jungiamosios detalės lygintos tik su kitomis suvirintomis jungiamosiomis detalėmis. Todėl šis teiginys atmetamas.
(22)
Kadangi jokių kitų pastabų dėl palyginimo nepateikta, laikinojo reglamento 44 konstatuojamojoje dalyje išdėstyti nustatyti faktai patvirtinami.
2.4. Dempingo skirtumai
a) Tiriamų bendrovių dempingo skirtumai
(23)
Primenama, kad individualus dempingo skirtumas vienam iš trijų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų laikinai nustatytas palyginus vidutinę svertinę normaliąją vertę su bendrovės vidutine svertine nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą kaina. Kadangi jokių pastabų dėl tos bendrovės dempingo skirtumo nustatymo negauta, laikinojo reglamento 46 konstatuojamojoje dalyje išdėstyti preliminarūs nustatyti faktai patvirtinami.
(24)
Apskaičiavus kitų dviejų bendradarbiaujančių bendrovių dempingą nustatyta, kad jos vykdė tikslinį dempingą tiek pasirinkto laikotarpio, tiek pasirinktų pirkėjų ir regionų atžvilgiu. Iš tiesų nustatyta aiški jų eksporto kainų tendencija - skirtingiems pirkėjams ir regionams bei skirtingu laikotarpiu taikomos kainos labai skyrėsi (iki 30 % už tokį patį nagrinėjamojo produkto modelį). Be to, palyginus vidutinę svertinę normaliąją vertę ir vidutinę svertinę eksporto kainą pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalies pirmojo sakinio pirmoje dalyje nurodytą metodą apskaičiuotas dempingas neatspindėjo viso dviejų minėtų gamintojų vykdomo dempingo masto, kaip paaiškinta šio reglamento 27 konstatuojamojoje dalyje. Dempingo skirtumas taip pat negalėjo būti nustatytas palyginus individualias normaliąsias vertes su visų individualių eksporto į Sąjungą sandorių kainomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalies pirmojo sakinio antrą dalį, nes trūko pakankamų vietos sandorių, susijusių su normaliąja verte, atitinkančių eksporto sandorius, kaip nurodyta 28 konstatuojamojoje dalyje.
(25)
Todėl siekiant parodyti visą dviejų minėtų bendrovių vykdomo dempingo mastą, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalimi pagal svertinį vidurkį nustatyta normalioji vertė šių bendrovių atveju palyginta su visų individualių eksporto į Sąjungą sandorių kainomis. Kadangi toks palyginimo metodas yra pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalyje numatytų dviejų pirmųjų metodų išimtis, Komisija atidžiai išnagrinėjo, ar šiuo atveju tikrai buvo įvykdytos sąlygos jam taikyti. Atskleisti nuodugnūs dempingo skaičiavimai, įskaitant nustatytą eksporto kainų struktūrą. Nė vienas Turkijos eksportuojantis gamintojas pagrindinių duomenų neužginčijo.
(26)
Tačiau abi bendradarbiaujančios bendrovės, ÇIB ir Turkijos vyriausybė teigė, kad nepakankamai paaiškintas tikslinis dempingas, kurį, kaip nustatyta, vykdė du Turkijos eksportuojantys gamintojai, ir kad bet kokiu atveju eksporto kainų struktūra nebuvo taikyta tyčia. Klausymo dalyvaujant bylas nagrinėjančiam pareigūnui, kurio paprašė du Turkijos eksportuotojai, metu abiem bendrovėms pateikti išsamūs paaiškinimai dėl tikslinio dempingo nustatymo ir pagrindinių dempingo skirtumo skaičiavimų. Komisija taip pat patikslino, kad net jei jų veiksmai nebuvo tyčiniai (5), jie vis tiek laikomi tiksliniu dempingu. Pažymima, kad pagal pagrindinį reglamentą nereikalaujama, kad tyrimą atliekanti institucija nustatytų galimas tikslinio dempingo priežastis, kaip antai valiutos keitimo kursų svyravimai, skirtinga regioninė kainodara ir pan. Pakanka paprasčiausiai nustatyti, kad eksporto kainų struktūra labai skiriasi nelygu pirkėjai, regionai ar laikotarpiai (6). Po klausymo kiekvienai bendrovei buvo pateikta su kiekviena jų susijusių paaiškinimų. Be to, Turkijos nuolatinei atstovybei prie Sąjungos buvo išsiųsta verbalinė nota, kurioje paaiškintas tikslinio dempingo nustatymas ir dempingo skirtumo skaičiavimui taikytas metodas. Taip pat kito klausymo dalyvaujant bylas nagrinėjančiam pareigūnui, kurio paprašė ÇIB, metu ÇIB buvo pateikti išsamūs paaiškinimai dėl tikslinio dempingo nustatymo ir pagrindinių dempingo skirtumo skaičiavimų.
(27)
Tyrimo metu kiekvieno iš dviejų eksportuojančių gamintojų atveju buvo nustatyti trys aiškūs eksporto kainų struktūros tipai, apimantys didžiąją dalį pardavimo eksportui į Sąjungą, t. y. eksporto kainos labai skyrėsi nelygu skirtingi pirkėjai, regionai ir laikotarpiai, kaip įrodyta šalims atskleistais pagrindiniais duomenimis. Tai nustatyta nuodugniai išnagrinėjus išskirtines šio atvejo aplinkybes, kuriomis remiantis nuspręsta taikyti tikslinio dempingo nustatymo metodą. Nustačius didelius eksporto kainos skirtumus, ir kadangi tik vieno iš tų trijų eksporto kainų struktūros tipų pakaktų, kad būtų taikytas svertinis vidurkis visų eksporto sandorių individualiomis kainomis palyginimo metodas, nuspręsta, kad šis palyginimo metodas yra tinkamas šiam konkrečiam atvejui. Be to, kiekvienos iš šių dviejų bendrovių atveju, bendra dempingo suma, nustatyta palyginus vidutinę svertinę normaliąją vertę ir vidutinę svertinę nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą kainą (pirmasis simetrinis metodas), gerokai skiriasi nuo dempingo sumos, nustatytos palyginus pagal svertinį vidurkį nustatytą normaliąją vertę su visų individualių eksporto į Sąjungą sandorių kainomis (asimetrinis metodas), kaip įrodyta šalims atskleistais pagrindiniais duomenimis. Todėl galima daryti išvadą, kad taikant pirmąjį simetrinį metodą nebūtų deramai atskleistas konkrečiu laikotarpiu, konkrečiuose regionuose ir konkrečių pirkėjų atžvilgiu vykdytas tikslinis dempingas. Kitaip tariant, taikant pirmąjį simetrinį metodą nustatytas dempingo skirtumas iki galo neatspindėtų dviejų minėtų bendrovių vykdomo dempingo masto.
(28)
Taip pat nebuvo įmanoma dempingo skirtumo nustatyti palyginus individualias normaliąsias vertes ir individualias visų eksporto į Sąjungą sandorių kainas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalies pirmojo sakinio antrą dalį (antrasis simetrinis metodas). Pagal tą metodą nustatomi individualūs vietos sandoriai, kuriuos galima palyginti su individualiais eksporto sandoriais, atsižvelgiant į tokius veiksnius, kaip antai parduotas kiekis ir sandorio data. Kadangi nepakanka vietos sandorių, susijusių su normaliąja verte, atitinkančių eksporto sandorius, dempingo skirtumo nebuvo įmanoma nustatyti taikant antrąjį simetrinį metodą. Todėl atsižvelgiant į nustatytą eksporto kainų struktūrą, iš kurios matyti, kad kainos iš esmės skyrėsi nelygu skirtingi pirkėjai, regionai ir laikotarpiai, ir į tai, kad abu simetriniai metodai neatspindėtų viso dempingo masto, pagal 2 straipsnio 11 dalies antrą sakinį nuspręsta dempingo skirtumą nustatyti taikant asimetrinį metodą.
(29)
Abi bendradarbiaujančios bendrovės ir ÇIB tvirtino, kad neteisinga lyginti į Turkijos liras konvertuotų eksporto kainų, nes produktai į Sąjungą parduodami eurais, o Turkijos lira naudojama tik buhalteriniais tikslais. Teigta, kad euro ir Turkijos liros keitimo kurso svyravimai turėjo didelio poveikio nustatant kainas, o tai neišvengiamai daro nepagrįstą poveikį eksporto kainos palyginimui skirtingais laikotarpiais. Tačiau pagal įprastinę Komisijos praktiką eksporto kainos lyginamos ir dempingo skirtumas apskaičiuojamas ta eksportuojančios šalies bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų valiuta, kuria tvarkoma buhalterinė apskaita. Reikėtų pastebėti, kad normaliajai vertei nustatyti naudotos Turkijos lira išreikštos sąnaudos ir vidaus rinkos kainos. Todėl, eksporto kainos su normaliąja verte lygintos būtent ta valiuta. Taigi vienintelis logiškas būdas eksporto kainų struktūrai nustatyti apskaičiuojant tą patį dempingą - naudoti tas pačias Turkijos lira jau išreikštas eksporto kainas. Pagal pagrindinį reglamentą nėra būtina nagrinėti galimų tikslinio dempingo priežasčių, kaip antai valiutos keitimo kurso svyravimas (7). Todėl teiginys atmetamas.
(30)
Abu bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai tvirtino, kad siekiant nustatyti eksporto kainų struktūrą reikėtų atsižvelgti į palyginamųjų rūšių produktų kainų svertinį vidurkį, o ne aritmetinį kainų vidurkį. Tačiau pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalyje nurodyta eksporto kainų struktūra, o ne vidutinių svertinių eksporto kainų struktūra ar eksporto verčių struktūra. Taikant vidutinę svertinę eksporto kainą būtų iškraipyta analizė, nes būtų atsižvelgiama į eksporto kiekį, o ne vien į eksporto kainas. Bet kuriuo atveju, net naudojant vidutines svertines kainas vietoj aritmetinio eksporto kainų vidurkio, vis tiek būtų galima nustatyti eksporto kainų struktūrą, iš kurios matyti, kad kainos gerokai skiriasi nelygu pirkėjai, regionai ir laikotarpiai. Dvi šalys nesutiko su tuo, kad labai skiriasi eksporto kainų struktūra, jei iš viso tokių skirtumų esama, kai apskaičiavimui naudojami svertiniai vidurkiai. Pažymima, kad šalys neužginčijo faktinių nustatytų faktų, pagrįstų aritmetiniu vidurkiu, t. y. tinkamu metodu, kaip paaiškinta pirmiau. Todėl šis teiginys atmetamas.
(31)
ÇIB teigė, kad prilyginimo nuliui metodas yra nepagrįstas, ir nurodė į PPO apeliacinės tarybos ataskaitą (8) (Ataskaita dėl patalynės; angl. Bed Linen Report), kurioje nustatyta, kad prilyginimo nuliui metodas prieštarauja PPO antidempingo susitarimui. Tačiau Bendrasis Teismas (9) patvirtino, kad Ataskaitos dėl patalynės išvados negali būti taikomos tikslinio dempingo atveju. Iš tiesų Ataskaita dėl patalynės susijusi tik su prilyginimo nuliui praktika taikant pirmąjį simetrinį metodą ir negali būti taikoma šiai priemonei, kai ji naudojama taikant asimetrinį metodą. Todėl net jei, kaip nustatė PPO apeliacinė taryba, tai gali iš tikrųjų prieštarauti 1994 m. Antidempingo kodekso 2.4.2 straipsniui ir yra neteisinga taikyti prilyginimo nuliui metodą pirmojo simetrinio metodo kontekste, ypač jei nėra eksporto kainos struktūros, tai neprieštarauja tai nuostatai ar pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 daliai, ir nėra neteisinga pagal to reglamento 2 straipsnio 10 dalį taikyti prilyginimo nuliui praktiką asimetrinio metodo kontekste, jei įvykdytos abi to metodo taikymo sąlygos. Be to, nustatyta, kad prilyginimo nuliui metodas yra būtinas matematiniu požiūriu, siekiant atskirti pagal asimetrinį ir pirmąjį simetrinį metodą gautus rezultatus. Nesant tokio sumažinimo, taikant asimetrinį metodą visada bus gauti tokie patys rezultatai kaip ir pirmojo simetrinio metodo atveju. Taigi šis teiginys atmetamas.
(32)
ÇIB taip pat teigė, kad prilyginimo nuliui metodas pažeidžia mažesniojo muito taisyklę. Teigta, kad taikant prilyginimo nuliui metodą buvo apskaičiuoti didesni nei iš tiesų turėjo būti nustatyti dempingo skirtumai.
(33)
Tačiau prilyginimo nuliui praktika taikant asimetrinį metodą netrukdo taikyti mažesniojo muito taisyklės. Visų trijų bendradarbiaujančių bendrovių dempingo skirtumai, neatsižvelgiant į taikytą metodą, buvo palyginti su bendrovių žalos pašalinimo lygiais, siekiant užtikrinti, kad muitas būtų nustatytas pagal mažesnįjį iš šių dviejų rodiklių. Todėl teiginys atmetamas.
(34)
Kadangi jokių kitų pastabų dėl tiriamų bendrovių dempingo skirtumų skaičiavimo negauta, laikinojo reglamento 47 ir 48 konstatuojamosiose dalyse išdėstyti nustatyti faktai patvirtinami.
b) Nebendradarbiaujančioms bendrovėms nustatytas dempingo skirtumas
(35)
Kadangi jokių pastabų dėl nebendradarbiaujančioms bendrovėms nustatyto dempingo skirtumo negauta, laikinojo reglamento 49 konstatuojamojoje dalyje išdėstyti preliminarūs nustatyti faktai patvirtinami.
(36)
Galutinai nustatytas visos šalies dempingo skirtumas išreikštas CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą procentine dalimi yra toks:
Bendrovė
Dempingo skirtumas (%)
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Visos kitos bendrovės
16,7
D. ŽALA
1. Sąjungos gamyba, Sąjungos pramonė ir Sąjungos suvartojimas
(37)
Kadangi jokių pastabų dėl Sąjungos gamybos, Sąjungos pramonės ir suvartojimo negauta, patvirtinamos laikinojo reglamento 51-54 konstatuojamosios dalys.
2. Importas iš nagrinėjamųjų šalių
2.1. Suvestinis nagrinėjamo importo poveikio vertinimas
(38)
Po pirminio faktų atskleidimo ÇIB teigė, kad suvestinis importo iš abiejų nagrinėjamųjų šalių dempingo kaina vertinimas nėra pagrįstas. Iš esmės ÇIB pakartojo Turkijos eksportuojančių gamintojų po inicijavimo pateiktas pastabas ir teigė, kad importo iš Rusijos ir Turkijos apimties ir kainų tendencijos skiriasi.
(39)
Šiuo atžvilgiu pažymima, kad, kaip jau teigta laikinojo reglamento 59 konstatuojamojoje dalyje, atlikus tyrimą nustatyta, kad importo iš Turkijos apimtis išliko stabili, o importo iš Rusijos apimtis absoliučiais skaičiais didėja. Tačiau, atsižvelgiant į paklausos sumažėjimą nagrinėjamuoju laikotarpiu, abiejų šalių importui tenkančios rinkos dalys didėja.
(40)
Tuo pat metu jų kainodara nelabai skiriasi - vidutinės Rusijos kainos yra šiek tiek mažesnės, bet yra labai panašios į vidutines Turkijos kainas. Taip pat šiuo atžvilgiu primenama, kad atlikus tyrimą nustatytas didelis abiejų šalių bendrovių vykdytas priverstinis kainų mažinimas - iki 30 % (žr. laikinojo reglamento 65 konstatuojamąją dalį). Todėl šis teiginys atmetamas.
(41)
ÇIB taip pat tvirtino, kad importą iš Turkijos reikėtų laikyti nereikšmingu ir pabrėžė, kad ankstesniu atveju, susijusiu su panašiu produktu, t. y. vamzdžių ir vamzdelių jungiamųjų detalių iš KLR, Kroatijos, Slovakijos, Taivano ir Tailando (10) atveju, importas iš Slovakijos ir Taivano buvo laikomas nereikšmingu (nors viršijo de minimis ribą) ir todėl nebuvo vertinamas kartu su importu dempingo kaina iš kitų šalių.
(42)
Šiuo atžvilgiu pažymima, kad tikrai buvo nustatyta, jog vamzdžių ir vamzdelių jungiamųjų detalių iš KLR, Kroatijos, Slovakijos, Taivano ir Tailando importas buvo vykdomas dempingo kaina, ir nepaisant to, kad jis viršijo 1 % rinkos dalies ribą, jis nebuvo vertinamas kartu su kitu importu dempingo kaina. Tačiau padėtis minėtu atveju labai skyrėsi nuo šiuo atveju aptariamos padėties, nes importo iš Slovakijos ir Taivano rinkos dalis iš tikrųjų smarkiai mažėjo ir šis importas nebuvo laikomas reikšmingu, palyginti su importo iš kitų šalių apimtimi, todėl buvo laikoma, kad jis nesukėlė žalos. Tuo tarpu šiuo atveju importo iš Turkijos ir Rusijos rinkos dalis didėja ir kiekvienos iš šių šalių importo apimtis yra panaši. Todėl šis teiginys atmetamas.
(43)
ÇIB taip pat tvirtino, kad importas iš Turkijos ir Rusijos nėra panašus pagal konkurencijos sąlygas, nes „skiriasi geografinė pardavimo koncentracija.“ Ji pateikė statistinių duomenų, įrodančių, kad per TL Turkija daugiau nei 70 % produktų pardavė Ispanijoje, Prancūzijoje, Italijoje ir Lenkijoje, o Rusija beveik visą savo pardavimą orientavo į Čekiją ir Vokietiją.
(44)
Šiuo atžvilgiu pažymima, kad skirtinga geografinė pardavimo koncentracija negali būti laikoma skirtingų konkurencijos sąlygų rodikliu. Atsižvelgiant į tai, kad Sąjunga yra bendra rinka, bet kokių importuojamų produktų įvežimo punktas paprastai nelemia tų produktų konkurencingumo tarpusavyje ir su panašiu produktu. Kalbant apie konkurencijos sąlygas taip pat primenama, kad Rusijos ir Turkijos importo kainos panašios ir abiejų šalių atvejais jomis buvo priverstinai mažinamos Sąjungos kainos, ir kad jų pardavimo kanalai yra panašūs. Todėl šis teiginys atmetamas.
(45)
Kadangi jokių kitų pastabų dėl suvestinio importo iš nagrinėjamų šalių dempingo kaina vertinimo negauta, laikinojo reglamento 55-60 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.
2.2. Nagrinėjamojo produkto importo dempingo kaina apimtis, rinkos dalis, kainos ir priverstinis kainų mažinimas
(46)
Kadangi jokių pastabų dėl nagrinėjamo importo dempingo kaina apimties, rinkos dalies, kainų ir priverstinio kainų mažinimo negauta, laikinojo reglamento 61-65 konstatuojamųjų dalių teiginiai patvirtinami.
(47)
Primenama, kad dėl nagrinėjamųjų šalių kilmės nagrinėjamojo produkto pardavimo Sąjungoje dempingo kaina Sąjungos pramonės kainos priverstinai sumažintos maždaug 30 %.
3. Sąjungos pramonės padėtis
(48)
Po pirminio faktų atskleidimo ÇIB ir Turkijos vyriausybė teigė, kad atsižvelgdama į tai, kad nuo 2008 m. iki TL pabaigos Sąjungos pramonės dalis padidėjo 3 %, Komisija turėjo padaryti išvadą, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonei materialinės žalos nepadaryta.
(49)
Šiuo atžvilgiu pažymima, kad visų pirma laikinajame reglamente (žr., pvz., laikinojo reglamento 72, 86 arba 91 konstatuojamąsias dalis) aiškiai nurodyta, kad Sąjungos pramonės rinkos dalis nežymiai padidėjo. Antra, laikinojo reglamento 72 konstatuojamojoje dalyje patikslinta, kad padidėjusi rinkos dalis atspindi faktą, kad Sąjungos gamintojų parduodamas kiekis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo šiek tiek mažiau nei suvartojimas.
(50)
Be to, be atsargų sumažėjimo, kaip nurodyta toliau, tai yra vienintelis žalos rodiklis, rodantis teigiamą raidą nagrinėjamuoju laikotarpiu. Todėl šis teiginys atmetamas.
(51)
Turkijos vyriausybė taip pat tvirtino, kad mažėjančios atrinktų Sąjungos gamintojų laikotarpio pabaigos atsargos rodo, kad Sąjungos pramonei žala nebuvo daroma.
(52)
Šiuo atžvilgiu pažymėtina, kad iš tiesų, kaip teigiama laikinojo reglamento 79 konstatuojamojoje dalyje, atrinktų Sąjungos gamintojų laikotarpio pabaigos atsargos 2008 m. - TL sumažėjo 18 %.
(53)
Tuo pačiu pripažįstama, kad atsargų sumažėjimą būtų galima vertinti teigiamu ženklu, tačiau tik tokiu atveju, jei pardavimas didėtų sparčiau nei gamyba. Tačiau šio tyrimo atveju taip nėra. Priešingai, šiuo atveju atsargų sumažėjimas reiškia, kad gamybos apimtis mažėja greičiau nei pardavimas. Šiuo atveju atsargų sumažėjimo negalima laikyti teigiamu poslinkiu. Todėl šis teiginys atmetamas.
(54)
Kadangi jokių kitų argumentų ar pastabų negauta, laikinojo reglamento 66-88 konstatuojamosios dalys patvirtinamos, įskaitant išvadą, kad Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.
E. PRIEŽASTINIS RYŠYS
1. Importo dempingo kaina poveikis
(55)
Kadangi negauta jokių konkrečių pastabų, laikinojo reglamento 90-93 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.
2. Kitų veiksnių poveikis
(56)
Po pirminio faktų atskleidimo ÇIB ir Turkijos vyriausybė tvirtino, kad bet kokios Sąjungos pramonės patirtos žalos faktinė priežastis būtų importas mažomis kainomis iš kitų trečiųjų šalių ir ypač iš šalių, kurioms taikomos antidempingo priemonės.
(57)
Šiuo atžvilgiu pažymima, kad, kaip minėta laikinojo reglamento 96 konstatuojamojoje dalyje, iš aštuonių šalių, kurioms taikomos antidempingo priemonės, į Sąjungos rinką toliau importuota, nors jų rinkos dalis sumažėjo nuo 21 % 2008 m. iki 17 % per TL. Vidutinės to importo kainos paprastai yra mažesnės už importo dempingo kaina iš nagrinėjamųjų šalių. Net ir atsižvelgiant į taikomą antidempingo muitą, tokio importo kainos išlieka mažos ir panašios su importo iš Rusijos ir Turkijos kainomis bei yra gerokai mažesnės už vidutines Sąjungos gamintojų kainas.
(58)
Tačiau pažymima, kad turima labai nedaug šalių, kurioms taikomos antidempingo priemonės (kaip ir visų trečiųjų šalių), statistinės informacijos ir duomenų apie vidutines kainas, o nustatytas kainų skirtumas nebūtinai yra galutinis ir gali būti skirtingų produktų asortimento rezultatas. Be to, akivaizdi importo iš šalių, kurioms taikomos antidempingo priemonės, mažėjimo tendencija. Taigi, daroma išvada, kad dėl jo nenutrūksta Sąjungos pramonei padarytos žalos ir padidėjusio importo dempingo kaina iš Turkijos ir Rusijos priežastinis ryšys.
(59)
Importo iš kitų trečiųjų šalių rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo nuo 7 % 2008 m. iki 6 % per TL, o Rusijos ir Turkijos rinkos dalis padidėjo. Vidutinės šio importo kainos buvo paprastai didesnės už importo dempingo kaina iš nagrinėjamųjų šalių kainas ir panašios į vidutines Sąjungos gamintojų kainas, todėl laikoma, kad dėl jų nenutrūksta Sąjungos pramonei padarytos žalos ir padidėjusio importo dempingo kaina iš Turkijos ir Rusijos priežastinis ryšys. Todėl šis teiginys atmetamas ir patvirtinama preliminari išvada, kad dėl importo iš trečiųjų šalių nenutrūksta priežastinis ryšys.
(60)
Turkijos vyriausybė taip pat tvirtino, kad visą Sąjungos pramonės patirtą žalą galėjo sukelti dėl sumažėjusios paklausos išaugusios gamybos sąnaudos.
(61)
Šiuo atžvilgiu pažymima, kad, kaip minėta laikinojo reglamento 101 konstatuojamojoje dalyje, labai tikėtina, kad 2008-2009 m. finansų ir ekonomikos krizė buvo sumažėjusios jungiamųjų detalių paklausos priežastis. 2008-2009 m. laikotarpiu suvartojimas sumažėjo daugiau nei 40 % ir nagrinėjamuoju laikotarpiu išliko tokio žemo lygio (nors per TL šiek tiek padidėjo). Atsižvelgiant į tai, kad pastovios išlaidos sudaro maždaug 40 % Sąjungos gamintojų gamybos sąnaudų, dėl sumažėjusios paklausos, pardavimo ir našumo vieneto gamybos išlaidos gerokai padidėjo. Akivaizdu, kad tai darė reikšmingą poveikį Sąjungos pramonės pelningumui.
(62)
Tuo pačiu metu bet kokį neigiamą padidėjusių vieneto gamybos sąnaudų poveikį dar sustiprino tai, kad Sąjungos pramonės kainos mažėjo dėl didelio spaudimo kainoms ir didelio priverstinio kainų mažinimo dėl importo dempingo kaina iš Turkijos ir Rusijos. Įprastomis rinkos sąlygomis Sąjungos pramonė turėtų galimybę sumažinti bet kokių padidėjusių vieneto gamybos sąnaudų poveikį bent jau išlaikydama normalų kainų lygį, o tai buvo iš tiesų neįmanoma tokiomis sąlygomis, kai dėl importo dirbtinai mažomis dempingo kainomis iš nagrinėjamųjų šalių darytas didelis spaudimas kainoms.
(63)
Todėl šis teiginys atmetamas ir daroma galutinė išvada, kad bet koks neigiamas paklausos sumažėjimo poveikis nėra toks, kad dėl jo nutrūktų Sąjungos pramonės patirtos žalos ir importo dempingo kaina iš Rusijos ir Turkijos priežastinis ryšys.
(64)
Kadangi jokių kitų argumentų ar pastabų negauta, laikinojo reglamento 94-106 konstatuojamosios dalys patvirtinamos, įskaitant išvadą, kad importas dempingo kaina iš nagrinėjamųjų šalių padarė materialinės žalos Sąjungos pramonei, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje.
F. SĄJUNGOS INTERESAI
(65)
Po pirminio faktų atskleidimo ÇIB tvirtino, kad nustačius bet kokias priemones susidarys tokios aplinkybės, kad skundo pateikėjas ERNE Fittings įgis monopolinę padėtį Sąjungos rinkoje.
(66)
Šiuo atžvilgiu pažymima, kad ERNE yra tik vienas iš dviejų skundo pateikėjų ir kad antrasis, INTERFIT yra panašaus dydžio kaip ir ERNE. Be to, laikinajame reglamente pateiktoje informacijoje apie atrinktus Sąjungos gamintojus taip pat nurodomas trečiasis Sąjungos gamintojas - Virgilio CENA & Figli. Sąjungoje esama ir daug mažesnių bendrovių, gaminančių ir parduodančių nagrinėjamąjį produktą, taip pat daug importuojama iš kitų šaltinių. Atsižvelgiant į tai, manoma, kad nėra pavojaus, kad ERNE įgis monopolinę padėtį.
(67)
Kadangi jokių kitų pastabų negauta, laikinojo reglamento 107-117 konstatuojamosios dalys patvirtinamos, įskaitant išvadą, kad nėra įtikinamų priežasčių, dėl kurių importui dempingo kaina iš nagrinėjamųjų šalių nereikėtų nustatyti priemonių.
G. GALUTINĖS PRIEMONĖS
1. Žalos pašalinimo lygis
(68)
Kadangi negauta jokių konkrečių pastabų, laikinojo reglamento 118-120 konstatuojamųjų dalių teiginiai patvirtinami.
2. Galutinės priemonės
(69)
Atsižvelgiant į padarytas išvadas dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų bei remiantis pagrindinio reglamento 9 straipsniu, manoma, kad importuojamam Rusijos ir Turkijos kilmės nagrinėjamajam produktui nustatytino galutinio antidempingo muito dydis turėtų prilygti mažiausiam iš nustatytų dempingo skirtumo ir žalos pašalinimo lygių pagal mažesniojo muito taisyklę, o tai visais atvejais yra dempingo skirtumas.
(70)
Rusijos atveju, nebendradarbiaujant eksportuojantiems Rusijos gamintojams, dempingo skirtumas apskaičiuotas visos šalies mastu, kaip paaiškinta laikinojo reglamento 21-31 konstatuojamosiose dalyse, ir tas skirtumas patvirtinamas.
(71)
Turkijos atveju, atsižvelgiant į tai, kad bendradarbiavimo lygis laikytas santykinai žemu, kitoms bendrovėms dempingo skirtumas nustatytas pagrįstu metodu, o gautas skirtumas buvo didesnis už didžiausią iš trims bendradarbiaujančioms bendrovėms nustatytų individualių skirtumų, kaip paaiškinta laikinojo reglamento 49 konstatuojamojoje dalyje, ir tas gautas dempingo skirtumas patvirtinamas.
(72)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, siūlomos tokios muito normos:
Šalis
Bendrovė
Galutinis antidempingo muitas (%)
Rusija
Visos bendrovės
23,8
Turkija
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Visos kitos bendrovės
16,7
(73)
Šiame reglamente nurodytos konkrečioms bendrovėms taikomos antidempingo muito normos buvo nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Todėl jos atitinka tų bendrovių padėtį, nustatytą atliekant tyrimą. Taigi šios muito normos (kitaip nei muitas visos šalies mastu, taikomas visoms kitoms bendrovėms) taikomos tik importuojamiems nagrinėjamųjų šalių kilmės produktams, kuriuos pagamino bendrovės, t. y. konkretūs nurodyti juridiniai asmenys. Importuojamiems produktams, pagamintiems bet kurios kitos bendrovės, kurios pavadinimas ir adresas konkrečiai nepaminėti šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, negali būti taikomos šios normos - jiems bus taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.
(74)
Bet koks prašymas taikyti individualiai bendrovėms nustatytą antidempingo muito normą (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įsteigus naują gamybos arba pardavimo subjektą) turėtų būti nedelsiant siunčiamas Komisijai (11), nurodant visą susijusią informaciją, visų pirma informaciją apie bendrovės veiklos, susijusios su gamyba ir pardavimu vidaus bei eksporto rinkose, pasikeitimus, kuriuos lėmė, pavyzdžiui, minėtas pavadinimo arba gamybos ir pardavimo subjekto pasikeitimas. Prireikus reglamentas bus atitinkamai iš dalies pakeistas atnaujinant bendrovių, kurioms taikomos individualios muito normos, sąrašą.
(75)
Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kurių pagrindu ketinta rekomenduoti nustatyti galutinį antidempingo muitą tam tikroms importuojamoms Rusijos ir Turkijos kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms iš geležies arba plieno ir galutinai surinkti garantijomis užtikrintas laikinųjų muitų sumas (toliau - galutinis atskleidimas). Be to, nustatytas laikotarpis, per kurį, atskleidus šią informaciją, šalys galėjo pareikšti prieštaravimus.
(76)
Po galutinio atskleidimo pastabų pateikė skundo pateikėjas, du bendradarbiaujantys eksportuojantys Turkijos gamintojai ir ÇIB. Tiek Turkijos gamintojai, tiek ÇIB paprašė būti išklausytais ir jiems tokia galimybė buvo suteikta.
(77)
Skundo pateikėjas sutiko su visomis atskleistomis išvadomis. Dviejų Turkijos eksportuotojų ir ÇIB žodžiu ir raštu pateiktose pastabose buvo pakartotos jau po pirminio faktų atskleidimo pateiktos pastabos. Pažymima, kad nė viena suinteresuotoji šalis neužginčijo pagrindinių duomenų.
(78)
Atsakymas į teiginį dėl asimetrinio metodo taikymo, kai skaičiuojant dempingą buvo panaudotas prilyginimo nuliui metodas, ir tokių veiksmų pagrindimas pateikti 24-33 konstatuojamosiose dalyse. Turkijos liros naudojimas nustatant eksporto kainų struktūrą paaiškintas ir į su tuo susijusį teiginį atsakyta 29 konstatuojamojoje dalyje. Kodėl nustatant eksporto kainų struktūros tipus vietoj vidutinių svertinių kainų naudotas aritmetinis kainų vidurkis ir su tuo susijusio teiginio paaiškinimas pateiktas 30 konstatuojamojoje dalyje. Prašymas pelno dydį, gautą dėl jūrų frachto, įtraukti į eksporto kainą aprašytas ir atsisakymas jį tenkinti pateiktas 19 konstatuojamojoje dalyje. Teiginys, kad nėra pagrindo atlikti suvestinio Turkijos ir Rusijos importo vertinimo atsižvelgiant į skirtingą geografinę Turkijos ir Rusijos pardavimo koncentraciją aprašytas ir jo atmetimas paaiškintas 43 ir 44 konstatuojamosiose dalyse. Teiginys, kad Sąjungos pramonei žalos nepadaryta, nes jos rinkos dalis didėjo, nagrinėtas ir jo atmetimas paaiškintas 48-50 konstatuojamosiose dalyse.
(79)
Atsižvelgiant į tai, kad po galutinio faktų atskleidimo nebuvo pateikta argumentų, dėl kurių būtų galima keisti atvejo vertinimo išvadas, nėra pagrindo keisti pirmiau paaiškintas išvadas.
H. GALUTINIS LAIKINOJO MUITO SURINKIMAS
(80)
Manoma, kad, atsižvelgiant į nustatyto dempingo skirtumo dydį, taip pat į Sąjungos pramonei padarytos žalos lygį, būtina galutinai surinkti garantijomis užtikrintas laikinuoju reglamentu nustatytas laikinojo antidempingo muito sumas neviršijant šiuo reglamentu nustatytų galutinių muitų sumos,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Importuojamoms Rusijos ir Turkijos kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms (išskyrus lietines jungiamąsias detales, junges ir jungiamąsias detales su įsriegtais sriegiais) iš geležies ar plieno (išskyrus nerūdijantį plieną), kurių didžiausias išorinis skersmuo yra ne didesnis kaip 609,6 mm, kurios naudojamos privirinimui sandūriniu būdu ar kitiems tikslams ir kurių klasifikaciniai KN kodai šiuo metu yra ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 ir ex 7307 99 80 (TARIC kodai 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 ir 7307998098), nustatomas galutinis antidempingo muitas.
2. Galutinio antidempingo muito normos, taikomos 1 dalyje aprašyto ir toliau išvardytų bendrovių pagaminto produkto neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra šios:
Šalis
Bendrovė
Antidempingo muitas (%)
Papildomas TARIC kodas
Rusija
Visos bendrovės
23,8
-
Turkija
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Stambulas
9,6
B295
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Stambulas
2,9
B296
UNIFIT BORU BAĞLANTI ELEM. END. MAM. SAN. VE TİC. AȘ, Tuzla, Stambulas
12,1
B297
Visos kitos bendrovės
16,7
B999
3. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
2 straipsnis
Galutinai surenkamos garantijomis užtikrintos laikinojo antidempingo muito, nustatyto Reglamentu (ES) Nr. 699/2012 tam tikroms importuojamoms Rusijos ir Turkijos kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms iš geležies arba plieno, sumos.
3 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2013 m. sausio 17 d.