NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1182/2013
ze dne 19. listopadu 2013,
kterým se mění nařízení (ES) č. 754/2009, (EU) č. 1262/2012, (EU) č. 39/2013 a (EU) č. 40/2013, pokud jde o některá rybolovná práva
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 (1) požaduje, aby opatření Unie, jimiž se řídí přístup do vod a ke zdrojům a udržitelné provozování rybolovných činností, byla stanovena s ohledem na dostupná vědecká, technická a hospodářská doporučení, a zejména na zprávu vypracovanou Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství (VTHVR), jakož i s ohledem na každé doporučení získané od regionálních poradních sborů.
(2)
Nařízením Rady (ES) č. 754/2009 (2) Rada vyloučila některé skupiny plavidel z režimu intenzity rybolovu stanoveného v kapitole III nařízení Rady (ES) č. 1342/2008 (3). Povolená intenzita rybolovu pro plavidla, na něž se tento režim uplatňuje, v současné době vyplývá z přílohy IIA nařízení Rady (EU) č. 39/2013 (4) a z přílohy IIA nařízení Rady (EU) č. 40/2013 (5).
(3)
Mezinárodní rada pro průzkum moří (ICES) vydala v červnu roku 2013 doporučení pro rok 2014 týkající se štikozubce severního. V tomto doporučení ICES uvedla, že biomasa této populace dosáhla v roce 2013 rekordní výše a kromě toho se u ní v posledních letech výrazně snížila míra úmrtnosti způsobené rybolovem. ICES uvedla, že v roce 2014 lze TAC zvýšit o 49 % na 81 846 tun. S ohledem na toto doporučení vzneslo Irsko a Španělsko požadavek, aby byl platný TAC pro tuto populaci zvýšen v průběhu roku z 55 105 tun na 69 440 tun, aby bylo dosaženo objemu vykládek, které podle odhadů ICES odpovídají stávající míře úmrtnosti způsobené rybolovem, jež je zase v souladu s maximálním udržitelným výnosem. Tento požadavek je považován za přijatelný s ohledem na závazek dotčených členských států, že pomocí důsledné kontroly příslušného rybolovu zajistí konstantní intenzitu rybolovu, a tedy i míru úmrtnosti způsobené rybolovem.
(4)
Skupina plavidel plujících pod vlajkou Španělska, která loví západně od Skotska, je v současné době vyloučena z oblasti působnosti režimu intenzity rybolovu vyplývajícího z nařízení (ES) č. 1342/2008. Na základě informací, které Španělsko poskytlo v roce 2013, nebyl VTHVR schopen posoudit, zda jsou podmínky stanovené v nařízení (ES) č. 1342/2008 splněny i během období řízení v roce 2012. Je proto vhodné tuto skupinu španělských plavidel do uvedeného režimu intenzity rybolovu znovu zahrnout. Nařízení (ES) č. 754/2009 a příloha IIA nařízení (EU) č. 39/2013 by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny.
(5)
Skupina plavidel plujících pod vlajkou Francie, která loví v Severním moři, je v současné době vyloučena z oblasti působnosti režimu intenzity rybolovu vyplývajícího z nařízení (ES) č. 1342/2008. VTHVR dospěl na základě informací, které mu Francie poskytla v roce 2013, k závěru, že úlovky uvedených plavidel překročily stanovený limit. Je proto vhodné tuto skupinu francouzských plavidel do uvedeného režimu intenzity rybolovu znovu zahrnout. Nařízení (ES) č. 754/2009 a příloha IIA nařízení (EU) č. 40/2013 by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny.
(6)
Skupina plavidel plujících pod vlajkou Spojeného království, která loví hřebenatky (Aequipecten opercularis) v Irském moři v okolí ostrova Man, je v současné době vyloučena z oblasti působnosti režimu intenzity rybolovu stanoveného v nařízení (ES) č. 1342/2008. V důsledku matematické chyby však toto vyloučení není zohledněno ve stropech intenzity rybolovu uvedených v příloze IIA nařízení (EU) č. 39/2013. Nařízení (EU) č. 39/2013 je proto třeba odpovídajícím způsobem opravit.
(7)
Nařízení Rady (EU) č. 1262/2012 (6) stanoví omezení odlovu na rok 2013 a 2014, pokud jde o seznam hlubinných druhů žraloků. Komise požádala Mezinárodní radu pro průzkum moří (ICES) o poradní stanovisko ohledně toho, zda je vhodné provést revizi tohoto seznamu. ICES dospěla k závěru, že jsou k dispozici dostatečné vědecké informace, které podporují vyloučení máčky černoústé (Galeus melanostomus) ze seznamu hlubinných druhů žraloků a zahrnutí všech druhů rodu Centrophorus (Centrophorus spp.) na tento seznam. Nařízení (EU) č. 1262/2012 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(8)
V souladu s výsledkem konzultací, které proběhly mezi pobřežními státy ohledně řízení makrely obecné, tresky modravé, atlantsko-skandinávského sledě obecného a tresky jednoskvrnné v Severním moři, může Unie svým plavidlům povolit rybolov až do výše 10 % nad rámec kvóty stanovené pro Unii pod podmínkou, že jakékoli množství využité nad rámec této kvóty bude odečteno od její kvóty pro rok 2014. Podobně může Unie v roce 2014 využít nevyužitého množství až do výše 10 % kvóty stanovené pro Unii v roce 2013. Je vhodné umožnit takovou flexibilitu při stanovování těchto rybolovných práv za účelem zajištění rovných podmínek pro plavidla Unie, a to tak, že se dotčeným členským státům povolí rozhodnout se pro využití kvóty flexibility. V případech, kdy se členský stát nerozhodne pro využití kvóty flexibility pro určitou populaci, je vhodné, aby články 3 a 4 nařízení (ES) č. 847/96 nadále platily v souladu s čl. 10 odst. 2 nařízení (EU) č. 40/2013.
(9)
Komise pro tuňáky Indického oceánu (IOTC) přijala na svém výročním zasedání konaném v roce 2013 rozhodnutí, které je určeno k ochraně žraloka dlouhoploutvého a je použitelné na rybářská plavidla zapsaná do rejstříku IOTC oprávněných plavidel, neboť jako prozatímní pilotní opatření zakazuje uchovávat na palubě, překládat či vykládat upravená těla žraloka dlouhoploutvého nebo části upravených těl. Uvedené rozhodnutí stanoví výjimku pro drobný rybolov, konkrétně pro rybářská plavidla, která se účastní rybolovných činností ve výlučné ekonomické zóně členského státu, pod jehož vlajkou plují. Nařízení (EU) č. 40/2013 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(10)
Komise pro rybolov v západním a středním Tichém oceánu (WCPFC) přijala na svém výročním zasedání konaném v roce 2010 doporučení omezit počet plavidel, která aktivně loví jihotichomořského tuňáka křídlatého v oblasti úmluvy jižně od 20° j. š. V důsledku toho by se mělo zajistit, aby plavidla Unie tento druh v oblasti úmluvy WCPFC jižně od 20° j. š. ani nadále nelovila. Nařízení (EU) č. 40/2013 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(11)
Rybolovná práva pro plavidla Unie v norských vodách a pro norská plavidla ve vodách Unie se stanoví každý rok na základě konzultací o rybolovných právech, které se konají v souladu s dvoustrannou dohodou o rybolovu uzavřenou s Norskem (7). Než byly ukončeny tyto konzultace o dohodách pro rok 2013, stanovilo nařízení (EU) č. 40/2013 pro příslušné populace prozatímní rybolovná práva. Konzultace s Norskem byly ukončeny dne 18. ledna 2013 a nařízení Rady (EU) č. 297/2013 (8) pozměnilo příslušná ustanovení nařízení (EU) č. 40/2013. Populace mníkovce bělolemého ve vodách Norska oblasti IV však byla v důsledku chyby vyloučena z působnosti nařízení (EU) č. 297/2013. Množství tresky modravé, jež může Norsko odlovit ve vodách Unie oblastí II, IVa, V, VI severně od 56° 30′ s. š. a oblasti VII západně od 12° z. d., navíc neodráželo schválený zápis z konzultací s touto zemí. Příloha IA nařízení (EU) č. 40/2013 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.
(12)
Byla zjištěna chyba v počtu plavidel a kapacitě přidělené Unii a schválené pro účely lovu mečouna obecného a tuňáka křídlatého v oblasti úmluvy IOTC. Příloha VI nařízení (EU) č. 40/2013 by proto měla být odpovídajícím způsobem opravena.
(13)
V souladu s aktem o přistoupení z roku 2012 a v návaznosti na přistoupení Chorvatska dne 1. července 2013 by ustanovení o přidělení rybolovných práv přidělených v roce 2013 na úrovni Unie Chorvatsku měla být zahrnuta do příslušných nástrojů Unie. Omezení týkající se lovné kapacity a kapacity chovu tuňáka obecného v Chorvatsku, která jsou doplněna tímto nařízením, vycházejí z ustanovení plánu obnovy populace tuňáka obecného pro Chorvatsko do roku 2013 podle Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku (ICCAT). Dále v souladu s článkem 5 nařízení Rady (ES) č. 302/2009 (9) má každý členský stát zajistit, aby jeho lovná kapacita odpovídala jeho kvótě.
(14)
Ustanovení tohoto nařízení týkající se omezení intenzity rybolovu by se měla použít ode dne 1. února 2013. Ustanovení týkající se omezení odlovu by se měla použít ode dne 1. ledna 2013, s výjimkou ustanovení týkajících se WCPFC a IOTC, která by se měla použít od okamžiku vstupu tohoto nařízení v platnost. Ustanovení vložená v důsledku přistoupení Chorvatska k Evropské unii by se měla použít ode dne přistoupení. Tímto zpětným účinkem nebude dotčena zásada právní jistoty, neboť příslušná rybolovná práva nebyla dosud vyčerpána. Jelikož mají změny režimů intenzity rybolovu přímý vliv na hospodářské činnosti dotčených loďstev, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost ihned po vyhlášení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Změny nařízení (ES) č. 754/2009
V článku 1 nařízení (ES) č. 754/2009 se zrušují písmena b) a j).
Článek 2
Změny nařízení (EU) č. 1262/2012
Příloha nařízení Rady (EU) č. 1262/2012 se mění v souladu s přílohou I tohoto nařízení.
Článek 3
Změny nařízení (EU) č. 39/2013
1. Příloha I nařízení (EU) č. 39/2013 se mění v souladu s přílohou II tohoto nařízení.
2. Příloha IIA nařízení (EU) č. 39/2013 se mění v souladu s přílohou III tohoto nařízení.
Článek 4
Změny nařízení (EU) č. 40/2013
Nařízení (EU) č. 40/2013 se mění takto:
1)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 6a
Flexibilita při stanovování rybolovných práv některých populací
1. Tento článek se vztahuje na tyto populace:
a)
treska jednoskvrnná v oblasti IV, ve vodách EU oblasti IIa;
b)
treska modravá ve vodách EU a mezinárodních vodách oblastí I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII a XIV;
c)
makrela obecná v oblastech IIIa a IV; ve vodách EU oblastí IIa, IIIb, IIIc a IIId;
d)
makrela obecná v oblastech VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId a VIIIe; ve vodách EU a mezinárodních vodách oblasti Vb; v mezinárodních vodách oblastí IIa, XII a XIV;
e)
makrela obecná v oblastech VIIIc, IX a X; ve vodách EU oblasti CECAF 34.1.1;
f)
makrela obecná ve vodách Norska oblastí IIa a IVa;
g)
sleď obecný ve vodách EU, Norska a mezinárodních vodách oblastí I a II.
2. U kterékoli z populací uvedených v odstavci 1 může členský stát rozhodnout o zvýšení původní kvóty stanovené v příloze I až o 10 %. Dotčený členský stát své rozhodnutí písemně oznámí Komisi. Na základě tohoto oznámení se zvýšená kvóta považuje za kvótu přidělenou danému členskému státu pro rok 2013.
3. Veškerá množství využitá v roce 2013 v rámci této zvýšené kvóty, která překračují původní kvótu, se pro účely výpočtu kvóty dotčeného členského státu pro příslušnou populaci v roce 2014 odečítají, a to na základě počtu tun.
4. Veškerá množství nevyužitá v rámci původní kvóty až do výše 10 % této kvóty se pro účely výpočtu kvóty dotčeného členského státu pro příslušnou populaci v roce 2014 přičítají.
5. Jakákoli množství, která byla předmětem výměn s jinými členskými státy podle čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002, jakož i jakákoli množství, která byla odečtena v souladu s články 37, 105 a 107 nařízení (ES) č. 1224/2009, budou zohledněna pro účely určení využitých a nevyužitých množství podle odstavců 3 a 4 tohoto článku.
6. Pokud členský stát využil možnosti podle odstavce 2 ve vztahu k určité populaci, nepoužijí se u daného členského státu na danou populaci články 3 a 4 nařízení (ES) č. 847/96.“
2)
V čl. 10 odst. 2 se slova „v příloze I tohoto“ nahrazují slovy „v tomto“.
3)
Článek 23 se nahrazuje tímto:
„Článek 23
Žraloci
1. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat či vykládat upravená těla liškounů všech druhů čeledi Alopiidae nebo části jejich upravených těl.
2. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat či vykládat upravená těla žraloka dlouhoploutvého (Carcharhinus longimanus) nebo části jejich upravených těl, s výjimkou plavidel, jejichž celková délka je méně než 24 metrů a která provádějí pouze rybolovné činnosti ve výlučné hospodářské oblasti členského státu, pod jehož vlajkou plují, a za předpokladu, že je jejich úlovek určen výlučně k místní spotřebě.
3. Při náhodném ulovení nesmějí být druhy uvedené v odstavcích 1 a 2 poraněny. Takové ryby se neprodleně vypouštějí.“
4)
Článek 29 se nahrazuje tímto:
„Článek 29
Podmínky pro rybolov tuňáka velkookého, tuňáka žlutoploutvého, tuňáka pruhovaného a jihotichomořského tuňáka křídlatého
1. Členské státy zajistí, aby se počet dnů rybolovu přidělených plavidlům s košelkovými nevody provozujícím rybolov tuňáka velkookého (Thunnus obesus), tuňáka žlutoploutvého (Thunnus albacares) a tuňáka pruhovaného (Katsuwonus pelamis) v části oblasti úmluvy WCPFC nalézající se na volném moři mezi 20° s. š. a 20° j. š. nezvýšil.
2. Plavidla EU neprovádějí cílený odlov jihotichomořského tuňáka křídlatého (Thunnus alalunga) v části oblasti úmluvy WCPFC jižně od 20° j. š.“
5)
Příloha IA se mění v souladu s přílohou IV tohoto nařízení.
6)
Příloha ID se mění v souladu s přílohou V tohoto nařízení.
7)
Příloha IIA se mění v souladu s přílohou VI tohoto nařízení.
8)
Příloha IV se mění v souladu s přílohou VII tohoto nařízení.
9)
Příloha VI se mění v souladu s přílohou VIII tohoto nařízení.
Článek 5
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Ustanovení čl. 3 odst. 1, čl. 4 odst. 1, 2, 5 a 9 se však použijí ode dne 1. ledna 2013. Ustanovení článku 1, čl. 3 odst. 2 a čl. 4 odst. 7 se použijí ode dne 1. února 2013 a ustanovení čl. 4 odst. 6 a 8 se použijí od 1. července 2013.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 19. listopadu 2013.
TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1182/2013
2013 m. lapkričio 19 d.
kuriuo iš dalies keičiamos reglamentų (EB) Nr. 754/2009, (ES) Nr. 1262/2012, (ES) Nr. 39/2013 ir (ES) Nr. 40/2013 nuostatos dėl tam tikrų žvejybos galimybių
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 3 dalį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
kadangi:
(1)
Tarybos reglamente (EB) Nr. 2371/2002 (1) reikalaujama, kad atsižvelgiant į turimas mokslines, technines ir ekonomines rekomendacijas, ypač į Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (STECF) parengtas ataskaitas, taip pat į regioninių konsultacinių tarybų pateiktas rekomendacijas, būtų nustatytos Sąjungos priemonės, kuriomis būtų reglamentuojamos galimybės naudotis vandenimis bei ištekliais ir vykdyti tausią žvejybos veiklą;
(2)
Tarybos reglamentu (EB) Nr. 754/2009 (2) Taryba leido tam tikrų grupių laivams netaikyti Reglamento (EB) Nr. 1342/2008 (3) III skyriuje nustatytos žvejybos pastangų sistemos. Laivams, kuriems taikoma ši sistema, leidžiamos žvejybos pastangos šiuo metu nustatytos Tarybos reglamento (ES) Nr. 39/2013 (4) IIA priede ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 40/2013 (5) IIA priede;
(3)
2013 m. birželio mėn. Tarptautinė jūrų tyrinėjimo taryba (ICES) paskelbė savo rekomendacijas dėl paprastųjų jūrų lydekų šiaurinių išteklių 2014 m. Tose rekomendacijose ICES pažymi, kad 2013 m. šių išteklių biomasė yra pasiekusi rekordinį lygį ir kad pastaraisiais metais taip pat smarkiai sumažėjo mirtingumas dėl žvejybos. ICES rekomendavo, kad 2014 m. BLSK gali būti padidintas 49 % iki 81 846 tonų. Atsižvelgdamos į šias rekomendacijas, Airija ir Ispanija paprašė, kad galiojantis šiems ištekliams nustatytas BLSK einamaisiais metais būtų padidintas nuo 55 105 tonų iki 69 440 tonų, kad būtų pasiektas iškrauto kiekio lygis, kurį ICES laiko atitinkančiu dabartinius mirtingumo dėl žvejybos lygius, kurie savo ruožtu atitinka didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį. Atsižvelgiant į susijusių valstybių narių įsipareigojimą užtikrinti, taikant griežtą žvejybos kontrolę, kad žvejybos pastangos ir tuo pačiu mirtingumo dėl žvejybos rodikliai išliktų pastovūs, prašymas laikomas priimtinu;
(4)
grupei su Ispanijos vėliava plaukiojančių ir į vakarus nuo Škotijos žvejojančių laivų šiuo metu leidžiama netaikyti Reglamente (EB) Nr. 1342/2008 nustatytos žvejybos pastangų sistemos. Remdamasi 2013 m. Ispanijos pateikta informacija, STECF negalėjo įvertinti, ar Reglamente (EB) Nr. 1342/2008 išdėstytos sąlygos buvo įvykdytos ir 2012 m. valdymo laikotarpiu. Todėl tikslinga šios grupės Ispanijos laivams vėl taikyti žvejybos pastangų sistemą. Todėl Reglamentas (EB) Nr. 754/2009 ir Reglamento (ES) Nr. 39/2013 IIA priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti;
(5)
grupei su Prancūzijos vėliava plaukiojančių ir Šiaurės jūroje žvejojančių laivų šiuo metu leidžiama netaikyti Reglamente (EB) Nr. 1342/2008 nustatytos žvejybos pastangų sistemos. Remdamasi 2013 m. Prancūzijos pateikta informacija, STECF padarė išvadą, kad šių laivų sužvejotų žuvų kiekiai viršijo nustatytą ribą. Todėl tikslinga šios grupės Prancūzijos laivams vėl taikyti žvejybos pastangų sistemą. Todėl Reglamentas (EB) Nr. 754/2009 ir Reglamento (ES) Nr. 40/2013 IIA priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti;
(6)
grupei su Jungtinės Karalystės vėliava plaukiojančių ir aplink Meno salą Airijos jūroje karališkąsias šukutes (Aequipecten opercularis) žvejojančių laivų šiuo metu leidžiama netaikyti Reglamente (EB) Nr. 1342/2008 nustatytos žvejybos pastangų sistemos. Tačiau Reglamento (ES) Nr. 39/2013 IIA priede nustatytos viršutinės pastangų ribos dėl matematinės klaidos šios išimties neatspindi. Todėl Reglamentas (ES) Nr. 39/2013 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;
(7)
Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1262/2012 (6) nustatomi 2013 m. ir 2014 m. sužvejojamų giliavandenių ryklių sąrašo žuvų kiekio apribojimai. Komisija paprašė ICES pateikti rekomendaciją, ar tikslinga persvarstyti šį sąrašą. ICES padarė išvadą, kad pakanka mokslinių duomenų, pagrindžiančių galimybę iš giliavandenių ryklių sąrašo išbraukti juodažiočius pjūklauodegius katryklius (Galeus melastomus) ir įtraukti į jį visas Centrophorus genties (Centrophorus spp.) rūšis. Todėl Reglamentas (ES) Nr. 1262/2012 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;
(8)
remiantis jūrinių valstybių konsultacijų dėl atlantinių skumbrių, šiaurinių žydrųjų merlangų, prie Skandinavijos esančios Atlanto vandenyno dalies atlantinių silkių ir Šiaurės jūros juodadėmių menkių išteklių valdymo rezultatais, Sąjunga gali leisti Sąjungos laivams žvejojant iki 10 % viršyti Sąjungos turimą kvotą su sąlyga, kad visas viršijant Sąjungos turimą kvotą panaudotas kiekis bus išskaičiuotas iš jos 2014 m. kvotos. Sąjunga taip pat gali 2014 m. išnaudoti nepanaudotą kiekį, neviršydama 10 % jos turimos 2013 m. kvotos. Tikslinga suteikti galimybę lanksčiai nustatyti tas žvejybos galimybes, kad būtų užtikrintos vienodos sąlygos Sąjungos laivams, leidžiant atitinkamoms valstybėms narėms pasirinkti galimybę lanksčiai naudoti kvotą. Jei valstybė narė nepasinaudojo galimybe lanksčiai naudoti tam tikros rūšies išteklių kvotą, tikslinga pagal Reglamento (ES) Nr. 40/2013 10 straipsnio 2 dalį toliau taikyti Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsnius;
(9)
2013 m. Indijos vandenyno tunų komisijos (IOTC) metiniame susirinkime priimta rezoliucija, kuria siekiama saugoti ilgapelekius pilkuosius ryklius ir kuri taikoma į IOTC leidimus turinčių laivų registrą įtrauktiems žvejybos laivams; šia rezoliucija numatoma laikinoji bandomoji priemonė, pagal kurią draudžiama laikyti laive, perkrauti, iškrauti ar sandėliuoti ilgapelekių pilkųjų ryklių skerdenas ar skerdenų dalis. Rezoliucijoje taip pat numatyta išimtis smulkiajai žvejybai, t. y. laivams, vykdantiems žvejybos veiklą tik tos valstybės narės, su kurios vėliava plaukioja, išskirtinėje ekonominėje zonoje. Todėl Reglamentas (ES) Nr. 40/2013 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;
(10)
2010 m. Vakarų ir vidurio Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisijos (WCPFC) metiniame susirinkime patvirtinta rekomendacija, kuria ribojamas laivų, aktyviai žvejojančių pietų Ramiojo vandenyno ilgapelekius tunus Konvencijos rajone į pietus nuo 20° pietų platumos lygiagretės, skaičius. Todėl reikėtų užtikrinti, kad Sąjungos laivai ir toliau tikslingai nežvejotų šios rūšies žuvų WCPFC konvencijos rajone į pietus nuo 20° pietų platumos lygiagretės. Todėl Reglamentas (ES) No 40/2013 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;
(11)
Sąjungos laivų žvejybos Norvegijos vandenyse galimybės ir Norvegijos laivų žvejybos Sąjungos vandenyse galimybės nustatomos kasmet atsižvelgiant į konsultacijų dėl žvejybos teisių, kurios vykdomos vadovaujantis dvišaliu susitarimu su Norvegija dėl žvejybos (7), rezultatus. Kol nebuvo baigtos konsultacijos dėl 2013 m. susitarimų, Reglamentu (ES) Nr. 40/2013 buvo nustatytos laikinosios tam tikrų žuvų išteklių žvejybos galimybės. 2013 m. sausio 18 d. konsultacijos su Norvegija buvo baigtos, o Tarybos reglamentu (ES) Nr. 297/2013 (8) iš dalies pakeistos atitinkamos Reglamento (ES) Nr. 40/2013 nuostatos. Tačiau paprastųjų brosmių ištekliai IV zonos Norvegijos vandenyse per klaidą nebuvo įtraukti į Reglamentą (ES) Nr. 297/2013. Be to, šiaurinių žydrųjų merlangų, kuriuos Norvegijai leidžiama sužvejoti II, IVa, V, VI zonų į šiaurę nuo 56° 30′ šiaurės platumos lygiagretės ir VII zonos į vakarus nuo 12° vakarų ilgumos dienovidinio Sąjungos vandenyse, kiekis neatitinka per konsultacijas su šia šalimi sutarto kiekio. Todėl Reglamento (ES) Nr. 40/2013 IA priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;
(12)
nustatyta Sąjungos laivų, kuriems IOTC konvencijos rajone leidžiama žvejoti durklažuves ir ilgapelekius tunus, skaičiaus ir pajėgumo (bendrosios talpos) klaida. Todėl Reglamento (ES) Nr. 40/2013 VI priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;
(13)
vadovaujantis 2012 m. Stojimo aktu ir atsižvelgiant į Kroatijos įstojimą 2013 m. liepos 1 d., į atitinkamus Sąjungos dokumentus turėtų būti įtrauktos nuostatos dėl Sąjungos lygiu skirstomų žvejybos galimybių skyrimo Kroatijai 2013 m. Šiuo reglamentu papildomai įrašyti skaičiai, susiję su Kroatijai suteiktomis paprastųjų tunų žvejybos galimybėmis ir nustatytais auginimo pajėgumais, atspindi Kroatijai iki 2013 m. taikomas Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (ICCAT) paprastųjų tunų išteklių atkūrimo plano nuostatas. Be to, pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 302/2009 (9) 5 straipsnį kiekviena valstybė narė turi užtikrinti, kad jos žvejybos pajėgumai atitiktų jos kvotą;
(14)
šio reglamento nuostatos dėl žvejybos pastangų apribojimų turėtų įsigalioti 2013 m. vasario 1 d. Nuostatos dėl sužvejojamų žuvų kiekio apribojimų ir paskirstymo turėtų įsigalioti 2013 m. sausio 1 d., išskyrus naujas nuostatas, susijusias su WCPFC ir IOTC, kurios turėtų būti taikomos nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos. Nuostatos, įtrauktos dėl Kroatijos įstojimo į Europos Sąjungą, turėtų būti taikomos nuo to įstojimo dienos. Toks taikymas atgaline data nepažeistų teisinio tikrumo principo, nes aptariamos žvejybos galimybės dar neišnaudotos. Kadangi žvejybos pastangų sistemos pakeitimai turi tiesioginės įtakos atitinkamų laivynų ekonominei veiklai, šis reglamentas turėtų įsigalioti nedelsiant jį paskelbus,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Reglamento (EB) Nr. 754/2009 pakeitimai
Reglamento (EB) Nr. 754/2009 1 straipsnio b ir j punktai išbraukiami.
2 straipsnis
Reglamento (ES) Nr. 1262/2012 pakeitimai
Tarybos reglamento (ES) Nr. 1262/2012 priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento I priedo tekstą.
3 straipsnis
Reglamento (ES) Nr. 39/2013 pakeitimai
1. Reglamento (ES) Nr. 39/2013 I priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento II priedo tekstą.
2. Reglamento (ES) Nr. 39/2013 IIA priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento III priedo tekstą.
4 straipsnis
Reglamento (ES) Nr. 40/2013 pakeitimai
Reglamentas (ES) Nr. 40/2013 iš dalies keičiamas taip:
1)
įterpiamas šis straipsnis:
„6a straipsnis
Lankstumas nustatant tam tikrų žuvų išteklių žvejybos galimybes
1. Šis straipsnis taikomas šių žuvų ištekliams:
a)
juodadėmių menkių IV zonoje, IIa zonos ES vandenyse;
b)
žydrųjų merlangų I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ir XIV zonų ES ir tarptautiniuose vandenyse;
c)
atlantinių skumbrių IIIa ir IV zonose; IIa, IIIb, IIIc and IIId zonų ES vandenyse;
d)
atlantinių skumbrių VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId ir VIIIe zonose; Vb zonos ES ir tarptautiniuose vandenyse, IIa, XII ir XIV zonų tarptautiniuose vandenyse;
e)
atlantinių skumbrių VIIIc, IX ir X zonose; CECAF 34.1.1 rajono ES vandenyse;
f)
atlantinių skumbrių IIa ir IVa zonų Norvegijos vandenyse;
g)
atlantinių silkių I ir II zonų ES, Norvegijos ir tarptautiniuose vandenyse.
2. Bet kurių 1 dalyje nustatytų išteklių atveju valstybės narės gali pasinaudoti galimybe savo pirminę kvotą, nustatytą I priede, padidinti iki 10 %. Atitinkama valstybė narė apie savo sprendimą Komisijai praneša raštu. Po tokio pranešimo laikoma, kad tokia padidinta kvota yra tai valstybei narei skirta kvota 2013 metams.
3. Visas pagal šią padidintą kvotą 2013 m. sunaudotas kiekis tonomis, kuris viršija pirminę kvotą, išskaičiuojamas apskaičiuojant atitinkamos valstybės narės atitinkamų žuvų išteklių kvotą 2014 metams.
4. Visas pagal pirminę kvotą nesunaudotas kiekis (iki 10 % tos kvotos) pridedamas apskaičiuojant atitinkamos valstybės narės atitinkamų žuvų išteklių kvotą 2014 metams.
5. Nustatant sunaudotus ir nesunaudotus kiekius pagal šio straipsnio 3 ir 4 dalis, atsižvelgiama į visą kiekį, kuris buvo perleistas kitoms valstybėms narėms pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnio 5 dalį, ir į visą kiekį, išskaičiuotą pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 37, 105 ir 107 straipsnius.
6. Jei valstybė narė pasinaudojo šio straipsnio 2 dalyje numatyta galimybe dėl kurios nors rūšies išteklių, Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsniai tos valstybės narės atžvilgiu šiems ištekliams netaikomi.“;
2)
10 straipsnio 2 dalyje žodis „I priede“ išbraukiamas;
3)
23 straipsnis pakeičiamas taip:
„23 straipsnis
Rykliai
1. Vykdant bet kokią žvejybos veiklą draudžiama laikyti laive, perkrauti ar iškrauti visų Alopiidae šeimos rūšių jūrų lapių skerdenas ar skerdenų dalis.
2. Vykdant bet kokią žvejybos veiklą draudžiama laikyti laive, perkrauti ar iškrauti ilgapelekių pilkųjų ryklių (Carcharhinus longimanus) skerdenas ar skerdenų dalis, išskyrus laivus, kurių bendrasis ilgis ne didesnis kaip 24 m ir kurie žvejoja tik valstybės narės, su kurios vėliava plaukioja, išskirtinėje ekonominėje zonoje, jeigu jų laimikis skirtas suvartoti vietoje.
3. Jei 1 ir 2 dalyje nurodytų rūšių žuvys atsitiktinai sužvejojamos, siekiama jų nesužaloti. Jos nedelsiant paleidžiamos.“;
4)
29 straipsnis pakeičiamas taip:
„29 straipsnis
Didžiaakių tunų, gelsvauodegių tunų, dryžųjų tunų ir pietų Ramiojo vandenyno ilgapelekių tunų žvejybos sąlygos
1. Valstybės narės užtikrina, kad žvejybos dienų skaičius, skirtas laivams, gaubiamaisiais tinklais žvejojantiems didžiaakius tunus (Thunnus obesus), gelsvauodegius tunus (Thunnus albacares) ir dryžuosius tunus (Katsuwonus pelamis) atviros jūros WCPFC konvencijos rajono dalyje tarp 20° šiaurės platumos ir 20° pietų platumos lygiagrečių, nepadidės.
2. ES laivai negali tikslingai žvejoti pietų Ramiojo vandenyno ilgapelekių tunų (Thunnus alalunga) WCPFC konvencijos rajone į pietus nuo 20° pietų platumos lygiagretės.“;
5)
IA priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento IV priedo tekstą;
6)
ID priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento V priedo tekstą;
7)
IIA priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento VI priedo tekstą;
8)
IV priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento VII priedo tekstą;
9)
VI priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento VIII priedo tekstą.
5 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Tačiau 3 straipsnio 1 dalis ir 4 straipsnio 1, 2, 5 ir 9 dalys taikomos nuo 2013 m. sausio 1 d. 1 straipsnis, 3 straipsnio 2 dalis ir 4 straipsnio 7 dalis taikomi nuo 2013 m. vasario 1 d., o 4 straipsnio 6 ir 8 dalys taikomos nuo 2013 m. liepos 1 d.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2013 m. lapkričio 19 d.