PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 999/2014
ze dne 23. září 2014
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz dusičnanu amonného pocházejícího z Ruska po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2 a 5 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
1.1 Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 2022/95 (2) uložila Rada konečné antidumpingové clo na dovoz dusičnanu amonného v současnosti kódů KN 3102 30 90 a 3102 40 90 pocházejícího z Ruska. Na základě dalšího šetření, v rámci kterého se zjistilo, že se clo nepromítá do ceny výrobku, byla opatření pozměněna nařízením Rady (ES) č. 663/98 (3). V návaznosti na první přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 a první prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009 (dále jen základní nařízení) uložila Rada nařízením (ES) č. 658/2002 (4) konečné antidumpingové clo z dovozu dusičnanu amonného kódů KN 3102 30 90 a 3102 40 90 pocházejícího z Ruska ve výši 47,07 EUR za tunu. Následně byl proveden prozatímní přezkum definice výrobku podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení a nařízením Rady (ES) č. 945/2005 (5) bylo z dovozu pevných hnojiv kódů KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 a ex 3105 90 20 pocházejících z Ruska, jejichž obsah dusičnanu amonného je vyšší než 80 % hmotnostních, uloženo konečné antidumpingové clo v rozmezí od 41,42 EUR za tunu do 47,07 EUR za tunu.
(2)
Po druhém přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 a druhém částečném prozatímním přezkumu v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení Rada zachovala platná opatření nařízením (ES) č. 661/2008 (6). Clo se nezměnilo s výjimkou skupiny EuroChem (7), pro niž se pevná částka cla pohybovala mezi 28,88 EUR a 32,82 EUR za tunu.
(3)
Rozhodnutím 2008/577/ES (8) Evropská komise (dále jen Komise) přijala závazky na množstevní stropy, které nabídli ruští výrobci JSC Acron a JSC Dorogobuž, členové holdingové společnosti Acron (dále společně jen Acron), a skupina EuroChem. Rozhodnutím 2012/629/EU (9) Komise odvolala přijetí závazku nabídnutého skupinou EuroChem z důvodu neproveditelnosti závazku.
(4)
Rozsudkem ze dne 10. září 2008 (10), ve znění rozsudku ze dne 9. července 2009 (11) Tribunál zrušil nařízení (ES) č. 945/2005, pokud se týká podniku JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat (Kirovo), který je součástí OJSC UCC UralChem (UralChem). Nařízením (ES) č. 989/2009 (12) Rada odpovídajícím způsobem změnila nařízení č. 661/2008. V důsledku toho se u společnosti Kirovo vztahuje antidumpingové clo (47,07 EUR za tunu) pouze na dovoz dusičnanu amonného v současnosti kódů KN 3102 30 90 a 3102 40 90.
1.2 Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(5)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (13) antidumpingových opatření obdržela Komise žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podalo dne 28. března 2013 sdružení výrobců hnojiv v Unii „Fertilisers Europe“ (dále jen „žadatel“) jménem výrobců v Unii představujících více než 25 % celkové výroby dotčeného výrobku.
(6)
Žádost byla zdůvodněna tím, že důsledkem ukončení účinnosti opatření bude s největší pravděpodobností další pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
(7)
Po poskytnutí informací Sdružení ruských výrobců hnojiv (dále jen „RFPA“) namítlo, že žádost o přezkum podpořila jen část výrobců dusičnanu amonného jako hnojiva (FGAN) v Unii a že výrobci v Unii všech stupňů dusičnanu amonného a jiných hnojiv s obsahem dusičnanu amonného představují objem třikrát větší než je objem žadatele. Tato námitka je však neopodstatněná, jelikož žadatel a podporovatelé žádosti jsou výrobci FGAN stejně jako ostatních výrobků, jichž se týká tento přezkum před pozbytím platnosti. Žádost proto podpořili nejen výrobci FGAN, ale také výrobci jiných typů dotčeného výrobku a kvantitativní práh pro zahájení přezkumu byl splněn.
1.3 Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(8)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že zahájení přezkumu před pozbytím platnosti je zdůvodněno dostatečnými důkazy, a dne 12. července 2013 zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen oznámení o zahájení přezkumu) (14) oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(9)
RFPA předložilo připomínky k platným opatřením a napadlo jejich legalitu před zahájením šetření. Tatáž strana rovněž tvrdila, že neexistují žádné důvody pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti, které by vyplývaly z údajů zaslaných Komisi před zahájením přezkumu o pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti.
(10)
Útvary Komise odpověděly této zúčastněné straně, že názory jiných stran, než je žadatel, podrobně zkoumají až po zahájení šetření.
(11)
Tatáž zúčastněná strana také požádala o přístup k žádosti o přezkum před pozbytím platnosti ve znění podaném dne 28. března 2013, jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení, jakož i k písemnému upozornění na nedostatky, které vydaly útvary Komise žadatelům k jejich žádosti o přezkum před pozbytím platnosti, aby mohla lépe využít svých práv na obhajobu. Útvary Komise informovaly zúčastněnou stranu, že rozhodnutí zahájit šetření vycházelo pouze z konsolidovaného znění žádosti, do něhož již byla zakomponována reakce na písemné upozornění na nedostatky. Dřívější znění a předlohy jsou irelevantní. Neumožnění přístupu k dřívějšímu znění a k dopisu by neznamenalo porušení práva této strany na obhajobu. Uvedená strana požádala úředníka pro slyšení GŘ pro obchod, aby zasáhl ve věci tohoto údajného porušení práva na obhajobu. Úředník pro slyšení potvrdil stanovisko útvarů Komise dne 4. března 2014.
(12)
Zúčastněná strana také požádala o zpřístupnění žádostí o přezkum před pozbytím platnosti týkajících se dalších dvou různých řízení. Tato strana tvrdila, že tyto žádosti byly zamítnuty jako neodůvodněné a že přístup k těmto dokumentům by jí umožnil porovnat okolnosti těchto dvou případů s tímto přezkumem, pochopit, jak Komise analyzovala dostatečnou podloženost žádostí v jednotlivých případech, a tím přiměřeně vykonávat svá práva na obhajobu. Strana obdržela od útvarů Komise vysvětlení a úředník pro slyšení potvrdil stanovisko útvarů Komise dne 4. března 2014.
1.4 Šetření
1.4.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(13)
Šetření týkající se pokračování a obnovení dumpingu se týkalo období od 1. července 2012 do 30. června 2013 (dále jen období přezkumného šetření nebo OPŠ). Přezkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2010 do 30. června 2013 (dále jen posuzované období).
(14)
Po poskytnutí informací sdružení RFPA tvrdilo, že oproti předchozímu přezkumu před pozbytím platnosti, který vedl k nařízení (ES) č. 661/2008, došlo k neopodstatněné změně v metodice, jelikož období posuzované v rámci uvedeného přezkumu bylo delší.
(15)
Komise se domnívá, že okolnosti, jak je uvádí RFPA, nepředstavují změnu metodiky ve smyslu čl. 11 odst. 9 základního nařízení. V každém případě by se mělo poznamenat následující. Komise běžně postupuje tak, že posuzované období obvykle pokrývá období přezkumného šetření a tři předcházející kalendářní roky, ledaže období přezkumného šetření samo pokrývá značnou část předchozího kalendářního roku. Jelikož nastala právě tato druhá situace, lze výjimečně zohlednit čtyři kalendářní roky. Tak tomu bylo v předchozím přezkumu před pozbytím platnosti. Toto tvrzení se proto odmítá.
1.4.2 Strany dotčené šetřením
(16)
V oznámení o zahájení řízení Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se jí přihlásily a mohly se tak zúčastnit šetření. Kromě toho Komise zvlášť informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce a orgány Ruska (dále jen dotčená země), známé dovozce, dodavatele a uživatele, obchodníky, jakož i sdružení, o nichž je známo, že se jich zahájení šetření týká, a vyzvala je, aby se zúčastnili.
(17)
Zúčastněné strany měly příležitost vyjádřit se k zahájení šetření a požádat o slyšení u Komise nebo u úředníka pro slyšení z Generálního ředitelství pro obchod.
1.4.3 Výběr vzorku
(18)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že možná bude nutné vybrat vzorek zúčastněných stran v souladu s článkem 17 základního nařízení.
a) Výběr vzorku výrobců v Unii
(19)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Komise vybrala vzorek na základě výroby v Unii a objemu prodeje obdobného výrobku na trhu Unie v období přezkumného šetření. Tento vzorek sestával ze čtyř výrobců v Unii se sídlem ve Francii, Litvě, Polsku a Spojeném království (15), kteří představují přibližně 42 % výroby Unie a 41 % prodeje v Unii. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily.
(20)
Jedna zúčastněná strana namítala, že v předběžně vybraném vzorku výrobců v Unii by měli být pouze výrobci dusičnanu amonného v současnosti kódů KN 3102 30 90 a 3102 40 90, jak bylo původně stanoveno v nařízení (ES) č. 2022/95, a nikoliv také výrobci pevných hnojiv, jejichž obsah dusičnanu amonného je vyšší než 80 % hmotnostních, v současnosti kódů KN ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 a ex 3105 90 20, jak je stanoveno v nařízení (ES) č. 945/2005.
(21)
Důvodem této námitky byla skutečnost, že rozsudek Soudu prvního stupně ve věci T-348/05, uvedený ve 4. bodě odůvodnění, zrušil nařízení (ES) č. 945/2005, které rozšířilo definici výrobku oproti původnímu šetření.
(22)
Tato námitka je nepodložená. Předmětný rozsudek zrušil nařízení (ES) č. 945/2005 pouze do té míry, do jaké se týká jednoho ruského vyvážejícího výrobce. Pro všechny ostatní ruské výrobce zůstává použitelné vymezení výrobku tak, jak je uvedeno v nařízení (ES) č. 945/2005. V každém případě všichni výrobci v Unii zařazení do vzorku vyrábějí dusičnan amonný v současnosti kódů KN 3102 30 90 a 3102 40 90. Výrobní odvětví Unie vyrábí pevná hnojiva spadající pod jiné kódy KN, která jsou prostě výsledkem dalších chemických činností nebo míchání s cílem vytvořit směsná hnojiva, označovaná rovněž jako „stabilizovaná hnojiva“ nebo „směsi“, za podmínky, že v nich obsah dusíku přesahuje 28 % hmotnostních, nebo že obsah dusičnanu amonného přesahuje 80 % hmotnostních.
(23)
Proto je tento vzorek pro výrobní odvětví Unie reprezentativní.
b) Výběr vzorku dovozců
(24)
Aby mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala Komise dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení řízení.
(25)
Na formulář pro výběr vzorku neodpověděl žádný dovozce, který nebyl ve spojení, a výběr vzorku nebyl tudíž nutný.
c) Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Rusku
(26)
Aby mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala Komise všechny vyvážející výrobce v Rusku, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení řízení. Mimoto Komise požádala stálou misi Ruska při Unii, aby identifikovala a/nebo oslovila případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.
(27)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo osm vyvážejících výrobců v dotčené zemi. Během období přezkumného šetření se dovoz do Unie uskutečňoval převážně v souladu se závazky, které byly přijaty. V souladu s článkem 17 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek čtyř vyvážejících výrobců, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Tito výrobci realizovali největší objem celkového prodeje na vývoz. Patří mezi ně dvě společnosti, které během období přezkumného šetření prodávaly na vývoz do Unie podle závazku. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení byli všichni známí dotčení vyvážející výrobci a orgány v dotčené zemi konzultováni ohledně výběru vzorku. Nebyly předloženy žádné připomínky. Komise proto rozhodla zachovat navrhovaný vzorek a všechny zúčastněné strany byly odpovídajícím způsobem informovány o konečném výběru vzorku.
(28)
Komise vybrala do vzorku tyto čtyři společnosti:
-
Acron,
-
EuroChem,
-
UralChem,
-
OJSC SBU Azot (SBU Azot).
(29)
Podle odpovědí na formuláře pro výběr vzorku představoval vzorek 88 % celkového objemu prodeje na vývoz z Ruska (do Unie a do třetích zemí) během období přezkumného šetření.
1.4.4 Odpovědi na dotazník a inspekce na místě
(30)
Komise zaslala dotazníky všem ruským vyvážejícím výrobcům, kteří o to požádali, dále výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, uživatelům a obchodním sdružením, kteří se přihlásilo ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení řízení.
(31)
Odpovědi na dotazník došly od čtyř ruských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a od čtyř výrobců v Unii zařazených do vzorku. Jedno obchodní sdružení zastupující uživatele, a sice Národní svaz zemědělců Anglie a Walesu (NFU), vyplnil dotazník jen zčásti.
(32)
Co se týče ruských vyvážejících výrobců, pouze Acron poskytl úplnou odpověď na dotazník. Zbývající tři společnosti zařazené do vzorku - EuroChem, UralChem a SBU Azot - poskytly pouze částečné odpovědi a omezily se jen na údaje týkající se kapacity, souhrnné číselné údaje o prodeji na úrovni ceny ze závodu a na některé informace o svých výrobních nákladech. Tyto částečné odpovědi neumožnily Komisi plně ověřit jejich údaje o prodeji a o jejich výrobních nákladech.
(33)
Komise informovala dotčené tři vyvážející výrobce zařazené do vzorku, že má v úmyslu použít článek 18 základního nařízení, které se týká neposkytnutých informací, a oni využili své právo na slyšení před úředníkem pro slyšení. Ve zvláštním informačním dokumentu poskytnutém každému ze tří dotčených vyvážejících výrobců vybraných do vzorku Komise kromě toho uvedla, které údaje uvedené společnosti použila ve své analýze a které považuje za neúplné, pročež použila dostupné údaje v souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení. Komise konkrétně použila souhrnné číselné údaje o prodeji na úrovni ceny ze závodu namísto podrobných údajů založených na výpisech jednotlivých transakcí.
(34)
Sdružení zastupující dovozce, Evropské sdružení dovozců hnojiv (EFIA), jménem svých členů požádalo, aby bylo uznáno za zúčastněnou stranu, a předložilo písemné připomínky. Tři dovozci uvedli, že zastavili dovoz hnojiv pocházejících z Ruska.
(35)
Písemná podání došla také od několika sdružení uživatelů, jmenovitě od Výboru profesních zemědělských organizací v EU (COPA)/Všeobecné konfederace zemědělských družstev v EU (Cogeca), NFU, a od francouzských sdružení AFCOME (Association Française de Commercialisation et de Mélange d'Engrais) a AGPB (Association Générale des Producteurs de Blé et Autres Céréales).
(36)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné ke stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii:
-
AB „ACHEMA“, Jonolaukio k., Ruklos sen., Jonavos r., Litva,
-
Grupa Azoty Zakłady Azotowe „Puławy“ S.A, Polsko,
-
Grow How UK limited, Ince, Spojené království,
-
YARA France S.A., Francie.
Vyvážející výrobci v Rusku
-
JSC Acron, JSC Dorogobuž, obchodník ve spojení se ZAO Agronova - Bryansk (Acron),
-
Eurochem MMC OJSC, OJSC Nevinnomyssky Azot a OJSC Novomoskowskaya a.s. Azot (EuroChem),
-
OJSC UCC UralChem, Berezniki Azot a Kirovo-Chepetsk Chemical works (UralChem),
-
Kemerovo JSC Azot a LLC Angarsk Nitrogent Fertilizer Plant (SBU Azot).
Dovozce ve spojení
-
Agronova Europe AG, Švýcarsko (ve spojení se společností Acron).
1.5 Poskytování informací
(37)
Dne 13. června 2014 poskytla Komise všem zúčastněným stranám základní skutečnosti a úvahy, na jejichž základě zamýšlela navrhnout zachování platných antidumpingových opatření, a vyzvala všechny zúčastněné strany, aby se vyjádřily. Komise posoudila vyjádření zúčastněných stran a případně je zohlednila.
(38)
Po poskytnutí informací RFPA zopakovalo, že prý během přezkumu došlo k několika údajným procesním vadám, a vzalo na vědomí odmítnutí Komise umožnit přístup k původní verzi žádosti podané žadatelem dne 28. března 2013 a údajně opožděné poskytnutí přístupu ke spisu nedůvěrného charakteru.
(39)
Co se týče žádosti o přístup k původní žádosti o přezkum, útvary Komise několikrát písemně i ústně, včetně na zasedání za předsednictví úředníka pro slyšení, vysvětlovaly důvody, proč této žádosti nemohlo být při platné právní úpravě vyhověno.
(40)
Pokud jde o údajně opožděné poskytnutí přístupu ke spisu nedůvěrného charakteru, Komise je toho názoru, že i kdyby toto tvrzení bylo opodstatněné, právo RFPA na obhajobu tím nebylo dotčeno. Především, Komise sdělila RFPA včas podstatné skutečnosti, na jejichž základě Komise zamýšlela pokračovat v opatřeních, a poskytla RFPA dostatek času na reakci. Za druhé, před tímto poskytnutím informací byl RFPA umožněn přístup k celému spisu nedůvěrného charakteru.
(41)
RFPA rovněž tvrdilo, že „v rozporu běžnou praxí“ nebyla do spisu nedůvěrného charakteru zanesena setkání mezi útvary Komise a žadatelem v květnu a dubnu 2014 a že neúplné údaje, které žadatel předložil v květnu 2014, nebyly doprovázeny přiměřeným shrnutím bez důvěrných skutečností.
(42)
Běžně se postupuje tak, že zúčastněné strany žádající o slyšení předkládají svá stanoviska ústně a přikládají k tomu písemná podání. Nedůvěrné verze těchto podání se zakládají do spisu, který je přístupný pro kontrolu a může do něj nahlížet kterákoli další zúčastněná strana. V těchto dokumentech jsou zaznamenána setkání a slyšení, které uskutečnily útvary Komise. Toto tvrzení se proto zamítá jako věcně nesprávné.
(43)
Pokud jde o druhé tvrzení, nedůvěrné znění neúplných údajů předložené v květnu 2014 nemohlo být podáno jiným způsobem, aniž by došlo k vyzrazení obchodního tajemství výrobců v Unii. Ani toto tvrzení tudíž nelze přijmout.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(44)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je stejný, jako výrobek definovaný v nařízení (ES) č. 661/2008, tj. pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného, v současnosti kódů KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 a ex 3105 90 20 a pocházející z Ruska (dále jen „dotčený výrobek“). Pokud však jde o dusičnan amonný vyráběný společností JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat (Kirovo), ve smyslu nařízení (ES) 989/2009 je dotčeným výrobkem pouze výrobek kódů KN 3102 30 90 a 3102 40 90.
(45)
Hlavní surovinou používanou při výrobě dusičnanu amonného je plyn, který představuje 70 % až 80 % celkových výrobních nákladů. Definice výrobku byla v roce 2005 rozšířena za tím účelem, aby zahrnovala také dusičnan amonný obohacený o fosfor nebo draselné živiny, neboť se zjistilo, že tyto směsi mají v podstatě stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a stejné agronomické vlastnosti.
(46)
Je třeba poznamenat, že pod kódy KN 3102 30 90 a 3102 40 90 (neboli „dusičnan amonný jiný než ve vodných roztocích“ a „směsi dusičnanu amonného s uhličitanem vápenatým nebo s jinými anorganickými nehnojivými látkami o obsahu dusíku převyšujícím 28 % hmotnostních“) může spadat dusičnan amonný používaný pro průmyslové účely (např. pro výrobu výbušnin), jakož i dusičnan amonný používaný pro zemědělské účely. Oba typy mají stejné technické a chemické vlastnosti, mohou být snadno zaměnitelné a lze je považovat za dotčený výrobek.
(47)
Po poskytnutí informací zástupci ruských orgánů uvedli, že rozšíření definice výrobku z roku 2005 je v rozporu s antidumpingovou dohodou WTO, jelikož ve vztahu k dalším výrobkům, na které se vztahuje rozšíření z roku 2005, by nebyl zjištěn žádný dumping, újma či příčinná souvislost.
(48)
Toto tvrzení je nepodložené z důvodů, které již byly uvedeny výše v 22. bodě odůvodnění, a bylo proto odmítnuto.
2.2 Obdobný výrobek
(49)
Stejně jako v předchozích šetřeních bylo zjištěno, že dusičnan amonný vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Rusku a dusičnan amonný vyvážený do Unie z Ruska mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a použití. Pro účely stávajícího šetření jsou tedy ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení obdobnými výrobky.
(50)
Dusičnan amonný vyráběný výrobním odvětvím Unie je, pokud jde o fyzikální a technické vlastnosti, obdobným výrobkem k dusičnanu amonnému, který Rusko vyváží do Unie.
3. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
3.1 Předběžné poznámky
(51)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda by pravděpodobně došlo k pokračování nebo obnovení dumpingu, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti.
3.2 Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(52)
Jak je uvedeno v 32. bodě odůvodnění, pouze jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku (Acron) při šetření plně spolupracoval. Jak je však uvedeno v 3. bodě odůvodnění, v roce 2008 přijala Komise cenový závazek společnosti Acron, který byl stále v platnosti během období přezkumného šetření. V důsledku existence cenového závazku byly vývozní ceny společnosti Acron během období přezkumného šetření určovány podle tohoto cenového závazku, který stanoví minimální dovozní cenu. V důsledku toho nebyly tyto vývozní ceny považovány za spolehlivé při posuzování toho, zda by dumping pravděpodobně pokračoval nebo se obnovil, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti.
(53)
Po poskytnutí informací RFPA tvrdilo, že to znamená, že Komise nezjistila žádný skutečný dumping. Není to přesné. Vzhledem k tomu, že ruští vyvážející výrobci zařazení do vzorku s výjimkou společnosti Acron plně nespolupracovali, Komise neměla k dispozici dostatek údajů k tomu, aby mohla vypočítat dumping na základě vlastních údajů těchto společností. U Acronu mohla provést výpočet dumpingu, ale jak je vysvětleno v 52. bodě odůvodnění, Komise se domnívala, že údaje této společnosti nejsou pro účely tohoto přezkumu před pozbytím platnosti spolehlivé.
(54)
Acron namítala, že tvrzení Komise o nespolehlivosti jejích skutečných cen pro EU kvůli existenci cenového závazku, a tudíž o nepoužitelnosti těchto cen pro stanovení vývozní ceny, je protiprávní. Takto však Komise neargumentovala. Komise netvrdila, že vývozní ceny nemohly být jako takové použity kvůli cenovému závazku, nýbrž to, že tyto vývozní ceny byly považovány za nespolehlivé při analýze pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu za specifických okolností tohoto šetření. Komise nepovažuje vývozní ceny založené na cenovém závazku za užitečný ukazatel pro analýzu budoucího chování vyvážejících výrobců při neexistenci opatření a cenového závazku.
(55)
Na rozdíl od toho, co tvrdila Acron, její vývozní ceny do EU nelze považovat pouze za výsledek běžných tržních podmínek. Během celého období přezkumného šetření byla Acron jediným ruským vyvážejícím výrobcem, který měl prospěch z cenového závazku, přičemž na všechny ostatní ruské vyvážející výrobce se vztahovalo clo. Tyto prvky určitě ovlivňovaly soutěžní postavení společnosti Acron jako jediného ruského dodavatele na trh EU.
3.3 Pravděpodobnost obnovení dumpingu
(56)
Ve světle úvah uvedených v 52. až 55. bodě odůvodnění Komise zkoumala, zda existuje důkaz o pravděpodobnosti obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti. Komise analyzovala tyto faktory: vývozní cena z Ruska do jiných destinací, výrobní kapacita a nevyužitá kapacita v Rusku jako celek a přitažlivost trhu Unie a jiných třetích zemí.
3.3.1 Vývoz z Ruska do jiných destinací
(57)
Komise zjistila, že vážená průměrná vývozní cena ze závodu společnosti Acron na trhy třetích zemí, jako je Brazílie, Kolumbie a Peru, byla během období přezkumného šetření nižší než skutečná průměrná cena uhrazená nebo splatná na domácím trhu během období přezkumného šetření. Acron tudíž prodávala za dumpingové ceny na trhy třetích zemí, zejména do Brazílie, která byla z třetích zemí nejdůležitějším vývozním trhem.
(58)
Pokud jde o ostatní tři vyvážející výrobce zařazené do vzorku, Komise rovněž zjistila, že jejich vážené průměrné prodejní ceny ze závodu do třetích zemí, jako je Brazílie, Peru, Kolumbie, Ukrajina a Kazachstán, byly u všech tří nižší než jejich průměrné ceny ze závodu uhrazené nebo splatné na domácím trhu během období přezkumného šetření, a prodávaly tedy také za dumpingové ceny. Toto zjištění vycházelo z ověřených údajů od ruských vyvážejících výrobců, kteří představovali přibližně 80 % vývozu do třetích zemí. Nebylo tudíž nutné, aby Komise sáhla po ruských statistikách o vývozu, jak navrhlo RFPA. Všichni čtyři vyvážející výrobci vybraní do vzorku vyváželi během období přezkumného šetření do třetích zemí za udržitelné ceny.
(59)
RFPA tvrdilo, že z údajů dostupných v informačním dokumentu vyplývá, že pokud jde o Eurochem, k dumpingu nedochází, nebo v nejlepším případě dochází k bezvýznamnému (de minimis) dumpingu. Toto tvrzení není na místě. Účelem této analýzy není vypočítávat přesné dumpingové rozpětí společnosti Eurochem, ale určit, zda existuje pravděpodobnost opakování dumpingu ze strany Ruska, pokud by opatření pozbyla platnosti. V této souvislosti šetření odhalilo, a to i u společnosti Eurochem, že průměrné ceny ze závodu pro třetí země byly nižší než její průměrné ceny ze závodu na domácím trhu, a že tedy prodávala za dumpingové ceny. Cenová politika společnosti Eurochem u prodeje do třetích zemí (prodej na vývoz levnější než prodej na domácím trhu) je jedním z významných faktorů, o které se opíral celkový závěr, že dumping do EU by se pravděpodobně obnovil, pokud by opatření pozbyla platnosti.
(60)
RFPA tvrdilo, že pro výpočet dumpingu nebyla použita vhodná metodika. Jak už bylo vysvětleno, Komise nepočítala dumpingová rozpětí, pouze porovnala průměrné ceny ze závodu na domácím trhu s vývozními cenami ze závodu na základě údajů od společností zařazených do vzorku. Je-li obnovení dumpingu pravděpodobné, není nutné vypočítávat přesné dumpingové rozpětí, a proto neexistoval žádný důvod pro použití hodnoty CIF, jak navrhovalo RFPA.
(61)
RFPA namítalo, že Komise neporovnala ceny jednotlivých typů výrobků a neprovedla úpravu o rozdíly v obchodních úrovních. Komise tuto námitku analyzovala a zjistila podobný cenový rozdíl, i kdyby bylo provedeno srovnání podle jednotlivých výrobků. Úpravy o rozdíly v obchodní úrovni by se každopádně nemohly provést, neboť společnosti vybrané do vzorku, s výjimkou společnosti Acron, spolupracovaly pouze částečně a neposkytly dostatečně podrobné údaje, zejména podrobné přehledy jednotlivých transakcí. Tento argument byl proto zamítnut.
(62)
Prodej na vývoz do Unie během období přezkumného šetření se nedal použít pro stanovení budoucího chování ostatních tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, a to z následujících důvodů. Během období přezkumného šetření společnost EuroChem, podobně jako Acron, vyvážela pouze v rámci cenového závazku. EuroChem prodávala do Unie pouze v době, kdy platil její závazek, avšak po odvolání závazku rozhodnutím Komise 2012/629/EU ze dne 11. října 2012 už neuskutečnila žádný prodej. Společnosti SBU Azot a UralChem dotčený výrobek do Unie během období přezkumného šetření neprodávaly.
(63)
Komise nepovažovala za nutné zjistit, zda byl prodej na domácím trhu realizován v běžném obchodním styku. Již ze skutečných cen na domácím trhu je totiž jasné, že prodej na vývoz na trhy třetích zemí je dumpingový. Kdyby se zkoumala výnosnost domácího prodeje a ten by byl shledán ztrátovým a musela by se vypočítávat běžná hodnota (na základě nákladů a přiměřeného zisku), mohlo by to vést pouze ke zvýšení běžné hodnoty, a tedy ke zjištění dumpingového rozpětí u vývozu na trhy třetích zemí.
(64)
V rámci přezkumu před pozbytím platnosti a analýzy pravděpodobnosti obnovení dumpingu stačí zjistit, zda je pravděpodobné obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti. V důsledku toho Komise nepovažovala za nutné analyzovat ziskovost domácího prodeje, a proto neposuzovala spolehlivost výrobních nákladů v souladu s čl. 2 odst. 5 základního nařízení.
(65)
Vzhledem k výše uvedenému vyvozuje Komise závěr, že ruští vyvážející výrobci v současné době prodávají dotčený výrobek za dumpingové ceny do třetích zemí Latinské Ameriky, východní Evropy, Afriky a Asie. Během období přezkumného šetření účtovali čtyři vyvážející výrobci zařazení do vzorku třetím zemím průměrnou vývozní cenu ze závodu ve výši 201 EUR/tunu, zatímco průměrná cena ze závodu na domácím trhu činila 221 EUR/tunu. Komise se proto domnívá, že je pravděpodobné, že pokud by stávající opatření byla zrušena, ruští vyvážející výrobci by také do Unie prodávali za dumpingové ceny.
(66)
RFPA namítalo, že srovnávání ruských cen na domácím trhu s ruskými vývozními cenami do třetích zemí je nesmyslné. Komise se však v této souvislosti domnívá, že tyto ceny jsou důležitým ukazatelem pro posouzení toho, jak by se pravděpodobně vyvíjel budoucí vývoz do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti, neboť ruský vývoz do většiny třetích zemí nepodléhá antidumpingovým clům. Zejména když nejsou k dispozici spolehlivé údaje o ruském vývozu do Unie během období přezkumného šetření a, jak je vysvětleno v 52. bodě odůvodnění, vývozní ceny do třetích zemí hrají v celkovém hodnocení důležitou úlohu.
(67)
Ruská vláda a společnost Acron v tomto ohledu tvrdily, že zachování opatření je nelegální již jen proto, že tato opatření byla uložena nařízením (ES) č. 661/2008, s použitím nelegální metodiky úpravy ceny plynu při výpočtu běžné hodnoty.
(68)
Jak je uvedeno v 63. bodě odůvodnění, v rámci tohoto šetření Komise nepovažovala za nutné zjišťovat, zda byl prodej na domácím trhu uskutečněn v běžném obchodním styku, s tím eventuálním důsledkem, že by se musela vypočítávat běžná hodnota. Jak správně poukázala společnost Acron ve svém podání po poskytnutí informací, tím není vyloučeno početné zjišťování běžné hodnoty, včetně nezbytných úprav, bude-li to v případném budoucím šetření vhodné.
3.3.2 Volné kapacity
(69)
Komise zjistila volnou kapacitu známých ruských výrobců na následujícím základě. Údaje o volné kapacitě čtyř společností vybraných do vzorku vycházejí z jejich odpovědí na dotazník s tím, že v případě potřeby byly opraveny po inspekcích na místě. Zohledněna byla i celková volná kapacita závodů, kde se vyrábí dusičnan amonný používaný jako hnojivo a dusičnan amonný používaný pro průmyslové účely (např. výroba výbušnin), tzv. nízkohustotní dusičnan amonný, jenž je také dotčeným výrobkem, jak je uvedeno v 46. bodě odůvodnění. Ze stejného důvodu byla zohledněna také volná kapacita zařízení, která vyrábějí pouze dusičnan amonný používaný pro průmyslové účely. Celková volná kapacita společnosti Kirovo byla zahrnuta do výpočtu volné kapacity, jelikož volná kapacita pro jiné druhy dusičnanu amonného, které jsou v současnosti vyjmuty z uplatňování antidumpingových opatření (16), se dají velmi snadno použít k výrobě dusičnanu amonného kódů KN 3102 30 90 a 3102 40 90.
(70)
Ze zbývajících pěti ruských výrobců poskytla jedna společnost Komisi individuální odpověď o své volné kapacitě. Údaje o ostatních poskytlo RFPA.
(71)
Pokud byly skutečné údaje o výrobě od ruských výrobců nezařazených do vzorku vyšší než vykázaná výrobní kapacita, byla jako základ k určení skutečné kapacity brána skutečná výroba. V těchto případech se vykázaná kapacita týkala jmenovitých kapacit (tj. předpokládané kapacity výrobních zařízení), které nebyly opraveny po modernizaci vedoucí ke zvýšení kapacity.
(72)
Na tomto základě Komise stanovila, že během období přezkumného šetření ruští vyvážející výrobci disponovali celkovou výrobní kapacitou 9 592 000 tun, zatímco jejich skutečná výroba (včetně dusičnanu amonného používaného pro průmyslové účely a jiných druhů dusičnanu amonného v současnosti osvobozených od uplatňování antidumpingových opatření (17)) činila 8 519 105 tun.
(73)
Na rozdíl od tvrzení RFPA, totiž že instalovaná kapacita vyvážejících výrobců je bezezbytku využita, tedy měli vyvážející výrobci během období přezkumného šetření volnou kapacitu ve výši 1,07 milionu tun. Toto množství odpovídá 16,9 % spotřeby Unie (na základě spotřeby 6,35 milionu tun během období přezkumného šetření, viz bod 5.1 níže).
(74)
V rámci své výhledové analýzy však Komise také stanovila, že po období přezkumného šetření se kapacita dále zvýší přibližně o 472 000 tun díky instalaci nových kapacit u některých vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. Celková volná kapacita činí tudíž 24,3 % spotřeby Unie.
(75)
Po poskytnutí informací RFPA trvalo na tom, že volná kapacita neexistuje, nebo přinejmenším na tom, aby Komise analyzovala skutečnost, že neexistují volné jmenovité kapacity. RFPA rovněž nesouhlasilo s tím, že po období přezkumného šetření byly vybudovány nové kapacity.
(76)
RFPA a ruští vyvážející výrobci uváděli svou instalovanou kapacitu na základě teoretické jmenovité kapacity, která v některých případech nezohledňovala modernizace z poslední doby. Komisi to bylo zřejmé po inspekcích na místě a vzala to v úvahu. Jak správně uvedlo RFPA ve svém podání po poskytnutí informací, vykázaná jmenovitá kapacita byla akceptována u těch ruských výrobců, kteří nebyli zařazeni do vzorku a kteří vyráběli méně, než činila vykázaná kapacita. Pokud byly údaje o skutečné výrobě od ruských výrobců nezařazených do vzorku vyšší než vykázaná výrobní kapacita, byla skutečná výroba brána jako základ k určení skutečné kapacity. U třech výrobců nezařazených do vzorku, kteří neposkytli žádné údaje o kapacitě a výrobě, byly použity údaje od RFPA.
(77)
Komise to považuje za jasný a jednotný přístup ke stanovení celkové výrobní kapacity ruských výrobců dotčeného výrobku. Na rozdíl od toho, co se tvrdilo, byla na všechny výrobce uplatněna stejná metodika. Pokud byla skutečná produkce vyšší, než vykázaná jmenovitá kapacita, například z důvodu modernizace výrobních zařízení, Komise nevidí žádný důvod, proč by tato dodatečná kapacita neměla být zohledněna, poněvadž je zřejmé, že jmenovitá kapacita není přesná. Argument, že tato metodika prý není na trhu běžná, není důvodem pro ignorování údajů o skutečné výrobě. Také způsob výpočtu kapacity výrobního odvětví Unie, jak jej navrhuje RFPA, nemá žádný význam při určování celkové výrobní kapacity ruských výrobců.
(78)
Na rozdíl od toho, co tvrdilo RFPA, nevyužití v některých případech vykazovaných jmenovitých kapacit a jejich nahrazení skutečnými a většinou ověřenými údaji o výrobě neznamená, že Komise použila metodu nejlepších dostupných údajů ve smyslu článku 18 základního nařízení. Co se týče kapacity, Komise plně využila údaje poskytnuté samotnými ruskými výrobci, ale použila metodiku pro výpočet celkové výrobní kapacity, při níž zohlednila nejen jmenovitou kapacitu, ale také skutečnou výrobu a kapacitu. Tato metodika byla stanovena v obecném informačním dokumentu a výsledky uplatnění této metodiky rozepsané na každou společnost a dokonce na každý výrobní závod byly sděleny dotčeným společnostem. Při určování celkové výrobní kapacity tedy Komise pouze použila údaje, které poskytli ruští výrobci a RFPA. Byly poskytnuty všechny relevantní údaje a v tomto ohledu nebylo nutné použít jiné zdroje údajů.
(79)
Pokud jde obecně o výrobce, u nichž nebyla provedena inspekce, byly použity údaje o kapacitě a výrobě, které uvedli tito výrobci ve svých odpovědích. RFPA připomínkovalo výpočet kapacity některých společností a závodů. Argumentovalo, že v případě výrobce Uralchem Kirovo objem výroby během období přezkumného šetření, jak je uveden v informačním dokumentu, není správný. Komise to akceptovala a místo toho použila objem výroby uvedený v podání po poskytnutí informací. Byla také zohledněna technická zpráva o kapacitě, poskytnutá během návštěvy ve výrobním závodě v souvislosti s maximální dosaženou výrobou dusičnanu amonného v předmětném závodě, jak správně podotklo RFPA. Co se týče výrobce Uralchem Berezniki, při výpočtu kapacity bylo zohledněno 10 dnů na údržbu, které nahlásila tato společnost během inspekce. Připomínky o dalších odstávkách došlé po poskytnutí informací, nebyly podložené a zdá se, že vycházely z údajů jiné společnosti. Tyto připomínky byly proto zamítnuty.
(80)
Stejně tak připomínky týkající se určitých omezení ve výrobním procesu jiných výrobních závodů nebyly podložené, nedaly se ověřit, a proto také nebyly zohledněny. V případě jednoho konkrétního výrobního zařízení souviselo omezení zřejmě s výrobou kyseliny dusičné. I když však připustíme údajnou maximální výrobu kyseliny dusičné, bylo by stále možné dosáhnout kapacity stanovené Komisí, s přihlédnutím ke skutečnosti, že na výrobu jedné tuny dusičnanu amonného je zapotřebí necelá tuna kyseliny dusičné.
(81)
Co se týče zvýšení kapacity po skončení období přezkumného šetření, RFPA argumentovalo, že zvýšení kapacity jednoho výrobce, který investoval do nové výrobní linky, bylo nadhodnoceno. Komise však předpokládanou kapacitu odvodila z anglického překladu technické zprávy týkající se této nové výrobní linky, kterou poskytla dotyčná společnost během inspekce ve svých prostorách, a tudíž ji považovala za spolehlivou.
(82)
Společnost Acron tvrdila, že nemá významnou volnou kapacitu, zejména kvůli obtížím, pokud jde o přístup k surovinám. Šetřením však bylo zjištěno, že suroviny byly používané nejen při výrobě dotčeného výrobku, ale také mnoha jiných výrobků. Vzhledem k tomuto širokému uplatnění, a tudíž i k možnosti snadno měnit používání surovin k výrobě dotčeného výrobku, nebyly takové údajné obtíže považovány za věc, která by omezovala celkovou výrobní kapacitu dotčeného výrobku.
(83)
Použití metodiky popsané v předchozích bodech odůvodnění přivedlo Komisi k závěru o existenci významné nadměrné kapacity. Argumenty předložené sdružením RFPA a společností Acron se nedaly doložit a zamítají se.
(84)
Komise se domnívá, že pokud by stávající opatření byla zrušena, alespoň část této volné kapacity by pravděpodobně byla využita a nasměrována na trhy Unie, a to z následujících důvodů.
(85)
Zaprvé, některá potenciálně největší vývozní odbytiště dusičnanu amonného na světě (Spojené státy americké a Austrálie) jsou před ruským vývozem nadále chráněna antidumpingovými opatřeními. Navíc je pro dovoz dusičnanu amonného stále uzavřen čínský trh. Ruští výrobci tedy pravděpodobně nebudou schopni vyvážet na tyto trhy.
(86)
Dne 22. května 2014 zveřejnilo ministerstvo obchodu USA předběžné výsledky správního přezkumu antidumpingového cla (18), v němž se pro společnosti Acron a EuroChem navrhuje nulové clo na vývoz dusičnanu amonného do USA. I kdyby však tento návrh byl schválen, platná cla stále platí pro všechny ostatní vyvážející výrobce z Ruska. Kromě toho podle par. 751(a)(2) celního sazebníku Spojených států z roku 1930, ve znění pozdějších předpisů, odstranění cel pro Acron a EuroChem bude platit jen jeden rok a poté bude předmětem dalšího každoročního správního přezkumu, který může, v závislosti na jeho výsledku, skončit opětovným zavedením antidumpingových cel. A konečně, trh s dusičnanem amonným v USA, který se zde používá jako hnojivo, se v posledním desetiletí smršťoval v důsledku bezpečnostních požadavků a kvůli neochotě zprostředkovatelů nadále s touto látkou obchodovat (19). Kromě toho, díky těžbě břidlicového plynu, s níž se začalo v posledních letech, mají nyní američtí výrobci dusičnanu amonného přístup k levnějšímu plynu. Je proto pravděpodobné, že Acron a EuroChem by narazily na silnou konkurenci a možná by nebyly schopny získat pro sebe významné podíly na trhu v USA.
(87)
RFPA tvrdilo, že další hlavní vývozní destinace ruského dusičnanu amonného, jako jsou země Latinské Ameriky (zejména Brazílie), Egypt a Turecko, do roku 2017 významně porostou ve srovnání s rokem 2012. RFPA citovalo zprávu, v níž se předpokládá celkové zvýšení poptávky po dusičnanu amonném o 15 % v Peru, Brazílii, Turecku, Egyptě Ekvádoru a Kolumbii, bráno dohromady. Tento nárůst znamená 749 000 tun (tedy ze 4,851 milionu tun v roce 2012 na 5,6 milionu tun v roce 2017), což je v průměru růst o 149 800 tun ročně. To je však pouze 9,7 % odhadované roční volné kapacity ruských výrobců. Žadatel tvrdí, že vyšší spotřeba v těchto zemích bude částečně uspokojena domácí výrobou, neboť tyto země mají údajně několik projektů na budování své vlastní kapacity na výrobu dusičnanu amonného či jiných dusíkatých hnojiv. Bez ohledu na to, zda tyto projekty budou skutečně realizovány a alespoň částečně uspokojí zvýšení spotřeby, má Komise za to, že předpokládaná spotřeba v dotčených zemích bude na takové úrovni, že jen zčásti absorbuje volnou kapacitu ruských výrobců.
(88)
Po poskytnutí informací RFPA tvrdilo, že Komise nevzala v úvahu nárůst spotřeby ruského dusičnanu amonného na trzích jiných třetích zemí, zejména v zemích bývalého Sovětského svazu. Na jednom z hlavních odbytišť v tomto regionu, na Ukrajině, však také platí na dovoz ruského dusičnanu amonného antidumpingová cla. V červenci 2014 byla cla prodloužena na období pěti let a jejich úroveň byla výrazně zvýšena. Takže tento trh se pro dovoz ruského dusičnanu amonného ještě více uzavírá.
(89)
Kromě toho je cenová úroveň na jiných trzích, například v Kazachstánu, taková, že pro ruské vyvážející výrobce by bylo atraktivnější vyvážet do Unie. Tyto trhy jsou také mnohem menší než trh Unie. Například spotřeba v Kazachstánu nedosahuje ani 4 % spotřeby v Unii.
(90)
Kromě toho bylo argumentováno tím, že předpokládaný růst v dalších hlavních vývozních destinacích nebyl vypočten správně. Použité údaje však vycházely z nezávislé zprávy citované v 87. bodě odůvodnění. I kdyby se tyto údaje jevily jako podhodnocené, což se tvrdí, předpokládaný růst poptávky lze snadno uspokojit pomocí pouze části volné kapacity ruských výrobců.
(91)
Zadruhé, je nepravděpodobné, že volnou kapacitu může absorbovat domácí trh. RFPA tvrdilo, že podle stejné zprávy zůstává spotřeba v Rusku také vysoká, v budoucnosti se předpokládá její další růst a ruští výrobci se budou snažit uspokojit především domácí trh. RFPA opakovalo tento argument po poskytnutí informací. Avšak během období přezkumného šetření činil prodej na domácím trhu 53 % celkového odbytu ruských výrobců a předpokládaný nárůst o 3 % ročně po dobu příštích 5 let (v průměru přibližně o 120 000 tun ročně) by mohla snadno pokrýt volná kapacita ruských výrobců, kterou disponují již teď. Předpokládané roční zvýšení představuje necelých 7,8 % odhadované roční volné kapacity ruských výrobců po období přezkumného šetření. Budoucí zvýšení spotřeby je navíc jen prognózou a nemusí k němu dojít, nebo může být pomalejší, neboť podle téže zprávy docházelo v domácí spotřebě v posledních pěti letech k výrazným výkyvům ve srovnání se spotřebou Unie nebo třetích zemí (20).
(92)
Zatřetí, Unie zůstává nejdůležitějším trhem s dusičnanem amonným ve světě, poněvadž na ni připadá kolem 18 % celosvětové spotřeby. Vývozu logisticky pomáhá zeměpisná blízkost Unie a Ruska, jakož i to, že někteří ruští vývozci mají v Unii dobře navázané distribuční kanály.
(93)
Po poskytnutí informací RFPA tvrdilo, že by se měly zohlednit údajné technické překážky obchodu, které ztěžují vstup ruského dusičnanu amonného na trh Unie, zejména zákaz prodeje (v Německu) nebo přísné předpisy o skladování dusičnanu amonného v některých dalších členských státech. Na rozdíl od toho, co tvrdí RFPA, se však tato omezení vztahují nediskriminačním způsobem jak na vývozce z třetích zemí, tak na výrobce v Unii a nepřiměřeně neovlivňují dovoz. Kromě toho tato omezení neměla vliv na celkovou přitažlivost trhu Unie, jenž i nadále patří z hlediska spotřeby mezi největší na světě. Komise proto toto tvrzení zamítá.
(94)
Komise tedy vyvozuje závěr, že ruští výrobci disponují značnou volnou výrobní kapacitou, která bude pravděpodobně použita pro podstatné zvýšení vývozu do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.
3.3.3 Pobídky k přesměrování prodeje do Unie
(95)
Ceny v Unii jsou nyní mnohem vyšší než ve velkých třetích zemích zásobovaných v současné době dodávkami z Ruska a též vyšší než na domácím ruském trhu. Během období přezkumného šetření si čtyři vyvážející výrobci zařazení do vzorku účtovali průměrné vývozní ceny ze závodu (201 EUR/t) do třetích zemí o 34 % a průměrné ceny ze závodu na domácím trhu (221 EUR/t) o 27 % nižší, než byly průměrné ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku (303 EUR/t) (viz tabulka 7) a také nižší, než byly průměrné ceny dovozu z Ruska do Unie (viz tabulka 2) a z třetích zemí do Unie (viz tabulka 3).
(96)
Pokud by byla opatření zrušena, ceny v Unii pravděpodobně klesnou v důsledku rostoucí nabídky levnějšího dovozu. S ohledem na významný rozdíl mezi vývozními cenami ruských vyvážejících výrobců do třetích zemí a cenami účtovanými ruskými vyvážejícími výrobci, vyvážejícími výrobci z třetích zemí a výrobci v Unii během období přezkumného šetření na trhu Unie se však zdá nepravděpodobné, že ceny účtované na trhu Unie spadnou na úroveň, jakou lze v současnosti pozorovat na trzích třetích zemí, kam ruští výrobci vyvážejí. Vyvážející výrobci se tedy budou pravděpodobně snažit dosáhnout vyššího ziskového rozpětí prodejem do Unie. V důsledku toho budou mít vyvážející výrobci pobídku k přesměrování do Unie části svého současného objemu vývozu do třetích zemí (ve výši přibližně 3,4 milionu tun v období přezkumného šetření, což odpovídá více než 50 % spotřeby Unie) (21).
3.4 Závěr
(97)
Vzhledem k úvahám uvedeným v bodě 3.3 dospěla Komise k závěru, že existuje pravděpodobnost obnovení dumpingu a výrazného navýšení vyváženého množství do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.
4. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(98)
Výrobní odvětví Unie tvoří známí výrobci dusičnanu amonného v Unii během posuzovaného období.
(99)
Jak je uvedeno v 19. bodě odůvodnění, byl vybrán vzorek sestávající ze čtyř společností. Všichni výrobci v Unii zařazení do vzorku spolupracovali, zaslali odpovědi na dotazník ve stanovených lhůtách a v průběhu šetření byli navštíveni. Sdružení Fertilisers Europe kromě toho poskytlo další údaje týkající se kapacity, výroby a prodeje spolupracujících výrobců nezařazených do vzorku a odhady u zbývajících výrobců. Bylo-li to možné, Komise provedla křížovou kontrolu těchto údajů a porovnala je s údaji od jiných zúčastněných stran nebo s veřejně dostupnými údaji.
(100)
Po poskytnutí informací RFPA namítlo, že vzorek, který Komise vybrala, není reprezentativní pro výrobní odvětví Unie. Tato námitka se zakládá na tvrzení, že společnosti zařazené do vzorku a výrobní odvětví Unie jako celek vykazují různé hodnoty stejného hospodářského ukazatele (zejména ziskovosti).
(101)
Tuto námitku nelze přijmout. Čtyři společnosti zařazené do vzorku byly vybrány objektivně na základě jejich objemu výroby a prodeje dotčeného výrobku v Unii, jak je stanoveno v čl. 17 odst. 1 základního nařízení. Účelem výběru vzorku je umožnit útvarům Komise provést podrobné šetření některých faktorů újmy pro reprezentativní část výrobního odvětví Unie v daném časovém prostoru. To, že některé ukazatele újmy se mohou mezi společnostmi zařazenými do vzorku a celým výrobním odvětvím Unie lišit, ještě neznamená, že by vzorek nebyl reprezentativní. Údaje výrobců zařazených do vzorku byly ověřeny na místě v prostorách dotčených společností, a proto se považují za spolehlivé. V žádném případě, jak je uvedeno v 145. bodě odůvodnění, nebylo zjištěno, že by se výrobní odvětví Unie během období přezkumného šetření nacházelo v situaci, v níž by mu vznikala újma.
(102)
RFPA kromě toho tvrdilo, že některé společnosti zařazené do vzorku nespolupracovaly s Komisí tím, že neposkytly určité údaje nebo poskytly jen neúplné a nesprávné údaje. V důsledku toho RFPA požadovalo, aby na tyto údaje nebyl brán ohled při vyvozování závěrů o stavu výrobního odvětví Unie a aby byly z nedostatečné spolupráce výrobního odvětví Unie vyvozeny nepříznivé závěry, nebo aby se místo toho použily ukazatele za celé výrobní odvětví Unie.
(103)
Tuto námitku nelze přijmout. Komise je spokojena s údaji od společností zařazených do vzorku, které byly ověřeny na místě v prostorách dotčených společností a jsou spolehlivou součástí posouzení situace výrobního odvětví Unie.
5. SITUACE NA TRHU UNIE
5.1 Spotřeba v Unii
(104)
Komise stanovila zřejmou spotřebu v Unii na základě i) objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie podle údajů poskytnutých žadatelem a ii) dovozu z třetích zemí podle údajů z databáze zřízené ve smyslu čl. 14 odst. 6. (22)
(105)
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:
Tabulka 1
Spotřeba v Unii (v tunách)
2010
2011
2012
OPŠ
Celková spotřeba v Unii
7 174 863
6 674 500
6 698 722
6 356 761
Index (2010 = 100)
100
93
93
89
Zdroj: údaje poskytnuté žadatelem, ověřené údaje a údaje z databáze podle čl. 14 odst. 6.
(106)
Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření se spotřeba dusičnanu amonného v Unii snížila o 11 % bez ohledu na skutečnost, že produkce zemědělských plodin odpovídajícím způsobem neklesla. Pro toto snížení existují tři hlavní důvody. Za prvé, zlepšily se hnojicí stroje i technika hnojení a v důsledku toho je zapotřebí menší množství hnojiv na metr čtvereční půdy. Za druhé, snížení spotřeby dusičnanu amonného je kompenzováno používáním jiných hnojiv, jako je dusičnan vápenatoamonný nebo vícesložková hnojiva. Za třetí, obavy o bezpečnost a přísná pravidla týkající se produkce a skladování dusičnanu amonného odrazují od používání tohoto výrobku.
(107)
Po poskytnutí informací požádalo RFPA o doplňující informace o zdrojích údajů o spotřebě, které zveřejnila Komise, a dne 26. června 2014 bylo uspořádáno slyšení za předsednictví úředníka pro slyšení. Následně RFPA tvrdilo, že údaje poskytnuté žadatelem byly předloženy v příliš pozdní fázi řízení, byly neověřené a nekonzistentní s údaji, které žadatel poskytl dříve. RFPA kromě toho tvrdilo, že tyto údaje s největší pravděpodobností neobsahují údaje o technickém dusičnanu amonném a o směsích dusičnanu amonného s dalšími hnojivými či nehnojivými látkami, neboť se liší od podobných údajů, které měl žadatel k dispozici a poskytl je svým členům. Proto by se na ně neměl brát ohled a místo nich by se měly použít nejlepší dostupné údaje.
(108)
Toto tvrzení se zamítá. Komise využila údaje poskytnuté žadatelem pro prodej v EU a porovnala je s ověřenými údaji od výrobců zařazených do vzorku. K těmto údajům byly připočítány údaje o dovozu a výsledkem byla spotřeba v Unii. Proto se má za to, že tyto údaje jsou spolehlivé.
(109)
RFPA rovněž tvrdilo, že Komise podhodnotila základ pro výpočet celkové spotřeby Unie a že na základě zprávy zveřejněné nezávislým analytikem trhu se spotřeba zvyšuje, nikoli snižuje. Ještě přesněji, údaje z této zprávy o poptávce po dusičnanu amonném ve třídě hnojiv a dusičnanu amonném ve třídě výbušnin v Unii v roce 2010 se shodují s údaji Komise ve výši 7,1 milionu tun, ale podle údajů ze zprávy se má poptávka v následujících letech spíše zvyšovat než snižovat.
(110)
Toto tvrzení je nepodložené, protože Komise použila skutečné údaje poskytnuté žadatelem, které byly zčásti ověřeny, a k tomu dostupné statistické údaje a považuje tyto údaje za spolehlivé.
5.2 Objem, ceny a podíl dovozu z Ruska na trhu
(111)
V následující tabulce je popsán vývoj objemů, podílů na trhu a průměrných cen dovozu dotčeného výrobku z Ruska:
Tabulka 2
Objem dovozu (v tunách), podíl na trhu a ceny
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu (v tunách)
164 658
134 060
200 542
199 604
Index (2008 = 100)
100
81
122
121
Podíl na trhu
2,3 %
2 %
3 %
3,1 %
Index
100
88
130
137
Průměrná cena CIF (EUR/t)
201
258
262
264
Index
100
128
130
131
Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6.
(112)
Objem dovozu z Ruska vzrostl během posuzovaného období o více než 20 %. V období přezkumného šetření činil podíl tohoto dovozu na trhu 3,1 %, což je zvýšení o více než 30 % oproti roku 2010, kdy dosahoval 2,3 %. Ceny CIF vystoupaly v průběhu posuzovaného období z 201 EUR/t na 264 EUR/t. Na základě srovnání průměrné ruské vývozní ceny CIF do Unie a průměrné ceny ze závodu výrobců v Unii během období přezkumného šetření se zdá, že ruské ceny se podbízejí cenám Unie. Průměrné prodejní ceny ze závodu výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, byly v období přezkumného šetření na úrovni 303 EUR za tunu. Jak je však uvedeno v bodě 3, téměř všichni vyvážející výrobci, kteří prodávali dotčený výrobek během období přezkumného šetření, měli cenové závazky a jejich vývozní ceny do EU byly determinovány těmi cenovými závazky, které stanovovaly minimální dovozní ceny. V důsledku toho nelze tyto vývozní ceny považovat za spolehlivý ukazatel pro spolehlivý a smysluplný výpočet cenového podbízení.
(113)
Po poskytnutí informací RFPA uvedlo, že Komisí vypočítané cenové podbízení a prodej pod cenou jsou chybné, neboť u těchto výpočtů je nutno provádět řadu úprav (o běžná cla, náklady po dovozu, rozdíly ve výrobcích, balení a úroveň obchodu). RFPA rovněž uvedlo, že oproti předchozímu přezkumu před pozbytím platnosti v roce 2002 došlo ke změně metodiky, pokud jde o použití úprav. Dále navrhlo, aby se pro účely výpočtu cenového podbízení použily prodejní ceny na vývoz do Unie, které si účtoval ruský výrobce, jenž neměl prospěch ze závazku, jakož i vývozní ceny ruského výrobce osvobozeného od antidumpingového cla.
(114)
V tomto ohledu stačí připomenout, že z důvodů uvedených v 112. bodě odůvodnění Komise neprováděla výpočet podbízení a prodeje pod cenou. Tato tvrzení proto nejsou podložená.
5.3 Objem, ceny a podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu
(115)
V následující tabulce jsou uvedeny objemy dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období. Uvedené množstevní a cenové tendence opět vycházejí z údajů Eurostatu.
Tabulka 3
Objem dovozu (v tunách), podíl na trhu a ceny
2010
2011
2012
OPŠ
Jiné třetí země
Objem v tunách
348 100
312 043
295 139
285 962
Index
100
90
85
82
Podíl na trhu
4,85 %
4,68 %
4,41 %
4,50 %
Index
100
96
91
93
Průměrná cena (CIF)
201
270
279
275
Index
100
134
139
137
Zdroj: Eurostat.
(116)
Dusičnan amonný se dováží hlavně z Ukrajiny, Gruzie a Srbska. Platná antidumpingová opatření uložená na dovoz dusičnanu amonného z Ukrajiny skončila v roce 2012. Celkový objem dovozu z jiných třetích zemí než z Ruska klesl; jejich podíl na trhu zůstal během posuzovaného období vcelku stabilní a převyšoval tržní podíl ruského dovozu. Lze to vysvětlit poklesem spotřeby během stejného období. Celkově průměrné ceny dovozu z jiných zemí se zvýšily v souladu se stejnou tendencí ruských cen a cen výrobního odvětví Unie.
5.4 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(117)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny hospodářské faktory a ukazatele ovlivňující stav výrobního odvětví Unie.
(118)
Pro účely analýzy újmy se hospodářská situace výrobního odvětví Unie posuzuje na základě makroekonomických ukazatelů (výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita a překonání účinků dřívějšího dumpingu) a mikroekonomických ukazatelů (průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál). Makroekonomické ukazatele vycházejí z údajů od žadatele uvedených v původní žádosti o přezkum a v následných podáních a ze statistiky a týkají se všech známých výrobců v Unii. Mikroekonomické ukazatele jsou založeny na údajích obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku, které byly ověřeny během šetření.
5.4.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(119)
Tento přezkum před pozbytím platnosti potvrdil zjištění z předchozích šetření, totiž že shromažďování přesných a spolehlivých údajů o kapacitě a výrobě dotčeného výrobku je složitý úkol. Pevné hnojivo se vyrábí chemickou syntézou v peletárně po výrobě roztaveného/kapalného dusičnanu amonného. Z roztaveného/kapalného dusičnanu amonného lze vyrobit tuhý výrobek, ale také další navazující výrobky, jako je dusičnan vápenatoamonný. Tuhý výrobek lze mimoto používat jako hnojivo, ale i pro průmyslové účely. V důsledku existence víceúčelových závodů, které mohou rychle přecházet z výroby jednoho hnojiva na druhé, může docházet ke statistickému zkreslení. Nízká míra využití výrobní kapacity u dotyčného výrobku je proto méně užitečný ukazatel celkové hospodářské situace výrobního odvětví Unie.
(120)
S přihlédnutím k těmto okolnostem se celková výroba v Unii, výrobní kapacita a využití kapacity v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 4
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2010
2011
2012
OPŠ
Objem výroby (v tunách)
6 963 753
6 877 806
7 143 611
6 911 630
Index
100
99
103
99
Výrobní kapacita (v tunách)
15 132 238
15 292 512
15 499 487
15 475 487
Index
100
101
102
102
Využití kapacity
46 %
45 %
46 %
45 %
Index
100
98
100
98
Zdroj: informace od žadatele, z odpovědí na dotazník za účelem výběru vzorku a ověřených odpovědí na dotazník
(121)
Výroba dotčeného výrobku výrobním odvětvím Unie zůstala mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření relativně stálá, přibližně na úrovni 7 milionů tun.
(122)
Výrobní kapacita zůstala po celé toto období také víceméně stabilní. Výrobní kapacita vykázaná výrobním odvětvím Unie bere v úvahu celkovou výrobní kapacitu dusičnanu amonného, nejen pro dotyčný výrobek, ale také pro jiné výrobky. Ve skutečnosti je využití kapacity pro výrobu dusičnanu amonného podstatně vyšší, když se vezmou v úvahu tyto jiné výrobky. Například na základě ověřených údajů od výrobců v Unii zařazených do vzorku bylo zjištěno, že využití kapacity během posuzovaného období bylo přibližně o 20 procentních bodů vyšší (72 % v roce 2010 a 68 % během období přezkumného šetření).
5.4.2 Objem prodeje, podíl na trhu a růst
(123)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a podíl na trhu se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 5
Objem prodeje a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem prodeje na trhu Unie (v tunách)
6 662 106
6 228 396
6 203 041
5 871 195
Index
100
93
93
88
Podíl na trhu
92,9 %
93,3 %
92,6 %
92,4 %
Index
100
100
100
99
Zdroj: informace od žadatele, z odpovědí na dotazník za účelem výběru vzorku a ověřených odpovědí na dotazník
(124)
Objem prodeje na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, klesl během období přezkumného šetření o 12 % ve srovnání s prodaným objemem v roce 2010. Tento vývoj je v souladu s obecnou tendencí klesající spotřeby na trhu Unie z důvodů, které jsou vysvětleny ve 106. bodě odůvodnění.
(125)
Jelikož během posuzovaného období jak prodej, tak spotřeba klesaly, podíl výrobního odvětví Unie na trhu zůstal víceméně stabilní, a odvětví Unie tedy nezaznamenalo růst.
5.4.3 Zaměstnanost a produktivita
(126)
Na základě ověřených údajů od čtyř výrobců v Unii zařazených do vzorku se zaměstnanost a produktivita v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 6
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
OPŠ
Počet zaměstnanců
1 253
1 110
1 128
1 105
Index
100
89
90
88
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
2 390
2 616
2 648
2 579
Index
100
109
110
107
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník
(127)
Během posuzovaného období počet zaměstnanců ve čtyřech společnostech zařazených do vzorku klesl (o 12 % mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření). Jelikož tento pokles byl větší než pokles výroby, produktivita pracovních sil výrobců v Unii zařazených do vzorku, měřená jako objem výroby (v tunách) na zaměstnanou osobu a rok, vzrostla od roku 2010 do období přezkumného šetření o 7 %.
5.4.4 Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(128)
Jak je uvedeno v 52. bodě odůvodnění, Komise nestanovovala současnou velikost dumpingových rozpětí, neboť ceny dovozu z Ruska byly založeny na závazcích minimální ceny, a byly tudíž nespolehlivé pro užitečné posouzení toho, zda bude dumping pravděpodobně pokračovat nebo se znovu obnoví, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti.
(129)
Jak ukazují současná zisková rozpětí (tabulka č. 10) a vysoký podíl na trhu (tabulka č. 5) výrobní odvětví Unie překonalo účinky dřívějšího dumpingu.
5.4.5 Prodejní ceny a činitele ovlivňující ceny na domácím trhu
(130)
Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 7
Prodejní ceny v Unii
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrná jednotková prodejní cena ze závodu v Unii (EUR/t)
204
291
305
303
Index
100
143
149
149
Jednotkové výrobní náklady (EUR/t)
180-195 (23)
200
216
225
Index
100
108
113
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(131)
Průměrná čistá prodejní cena výrobců v Unii zařazených do vzorku se v letech 2010 až 2012 výrazně zvýšila, ale v průběhu období přezkumného šetření klesla.
(132)
Průměrné výrobní náklady také vzrostly, zejména kvůli nárůstu ceny plynu, který je důležitým vstupem.
5.4.6 Náklady práce
(133)
Průměrné náklady práce výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 8
Průměrné náklady práce na zaměstnance
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrná mzda na jednoho zaměstnance v eurech
31 909
37 764
40 938
41 736
Index
100
118
128
131
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(134)
Průměrné náklady práce na zaměstnance měly během posuzovaného období stoupající tendenci. K nejvýznamnějšímu nárůstu došlo mezi roky 2010 a 2011, zatímco mezi rokem 2012 a obdobím přezkumného šetření narostly o 3 procentní body.
5.4.7 Zásoby
(135)
Úroveň zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 9
Zásoby
2010
2011
2012
OPŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
108 300
151 562
195 351
97 092
Index
100
140
180
90
Konečný stav zásob jako procento výroby
1,56 %
2,20 %
2,73 %
1,40 %
Index
100
142
176
90
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(136)
Konečný stav zásob nejprve v letech 2011 a 2012 výrazně vzrostl ve srovnání s rokem 2010 a poté v období přezkumného šetření ve srovnání s rokem 2010 o 10 % klesl. Od roku 2010 do období přezkumného šetření sledoval konečný stav zásob stejný trend jako úroveň výroby.
5.4.8 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(137)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 10
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
2010
2011
2012
OPŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)
11,7 %
20,8 %
17,6 %
14,4 %
Index
100
178
150
123
Peněžní tok (v EUR)
95 605 038
196 626 207
182 421 560
173 543 772
Index
100
195
191
182
Investice (v EUR)
35 761 804
31 532 218
28 032 159
34 502 327
Index
100
88
78
96
Návratnost investic
28,1 %
61 %
53,3 %
44,7 %
Index
100
217
190
159
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(138)
Komise stanovila ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku tak, že hrubý zisk z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl na obratu tohoto prodeje.
(139)
Během posuzovaného období vzrostla ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku z 11,7 % v roce 2010 na 14,4 % v období přezkumného šetření. V tomto ohledu žadatel tvrdil, že cílový zisk používaný pro analýzu by měl vzít v úvahu potřebu tak vysoce kapitálově náročného odvětví dosahovat uspokojivé návratnosti vloženého kapitálu (ROCE) podle očekávání investorů. Toto tvrzení nemohlo být přijato, jelikož cílový zisk pro analýzu se musí omezovat jen na zisk, jehož dosažení by výrobní odvětví Unie mohlo očekávat za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. při neexistenci dumpingového dovozu.
(140)
Čistý peněžní tok je schopnost výrobního odvětví Unie samofinancovat svoji činnost. Peněžní tok se zvýšil mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření o 82 %, ačkoli v období přezkumného šetření byl o něco nižší než v letech 2011 a 2012 (o 13 a 5 procentních bodů).
(141)
Investice vykazovaly klesající trend. Pokles byl výraznější v letech 2011 a 2012, avšak během období přezkumného šetření dosáhl až pouhých -4 % ve srovnání s rokem 2010. Investice souvisely hlavně se zajišťováním dodržování stále přísnějších požadavků v oblasti životního prostředí.
(142)
Návratnost investic je zisk v procentech čisté účetní hodnoty investic. Víceméně kopírovala trend ziskovosti během celého posuzovaného období.
(143)
Šetření neodhalilo, že by výrobci z Unie zařazení do vzorku měli potíže s navyšováním kapitálu.
5.5 Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(144)
V nařízení Rady (ES) č. 661/2008 je obsažen závěr, že hospodářské situaci výrobního odvětví Unie není působena újma a že hlavním důvodem pro takovou pozitivní situaci je existence antidumpingových opatření na dovoz dotčeného výrobku z Ruska.
(145)
Závěry stávajícího přezkumu před pozbytím platnosti potvrzují závěry z předchozího šetření. Od roku 2010 do období přezkumného šetření byl zaznamenán stejně příznivý vývoj hospodářských ukazatelů. Spotřeba v Unii klesla a dovoz z Ruska vzrostl, ale výrobnímu odvětví Unie se podařilo udržet významný podíl na trhu a dále zvýšit svou ziskovost, přestože zisk v roce 2012 a v období přezkumného šetření byl nižší než v roce 2011, což naznačuje klesající trend. Výrobní náklady vzrostly, hlavně kvůli zvýšení cen plynu (hlavní suroviny pro výrobu dotčeného výrobku), ale prodejní ceny vzrostly také a umožnily výrobnímu odvětví Unie dosáhnout zdravé úrovně ziskovosti.
(146)
Jak je vysvětleno v 119. a následujících bodech odůvodnění, na údaje týkající se využití kapacity se nelze spoléhat při činění rozhodujících závěrů o situaci výrobního odvětví Unie a celkově lze dojít k závěru, že výrobní odvětví Unie je v dobrém stavu a ruský vývoz dusičnanu amonného mu v důsledku existence antidumpingových opatření nepůsobí újmu.
(147)
Po poskytnutí informací RFPA a zástupci ruských orgánů tvrdili, že příznivý stav výrobního odvětví Unie, včetně jeho vývozu do třetích zemí, podporuje závěr o neobnovení podstatné újmy. Komise však zastává názor, že nynější příznivá hospodářská situace výrobního odvětví Unie, včetně objemu jeho vývozu do třetích zemí, automaticky nevylučuje, že se tato situace může v budoucnu změnit, pokud by opatření pozbyla platnosti.
6. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
(148)
Aby mohla být posouzena pravděpodobnost obnovení újmy v případě, že by současná platná opatření pozbyla platnosti, byl analyzován možný dopad ruského dovozu na trh Unie a na výrobní odvětví Unie v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(149)
Analýza se soustředila na trend spotřeby na trhu Unie, volnou kapacitu, obchodní toky, atraktivitu trhu Unie a chování ruských výrobců v oblasti tvorby cen.
6.1. Spotřeba v Unii
(150)
Spotřeba dotčeného výrobku v Unii se v období přezkumného šetření snížila vůči předchozím rokům o 11 %. Toto snížení spotřeby dotčeného výrobku je způsobeno používáním jiných hnojiv, účinnějším využitím dusičnanu amonného zemědělci a bezpečnostními obavami. Výrobní odvětví Unie proto soutěží s ruskými výrobky na smršťujícím se trhu. Následně se to pravděpodobně projeví tlakem na snižování cen.
(151)
Po poskytnutí informací, jak je uvedeno v 109. bodě odůvodnění, RFPA nesouhlasilo se závěrem, že spotřeba dotčeného výrobku bude v EU klesat i v budoucnosti. Zpráva, na niž se odvolává RFPA, však předpovídá mírné oživení poptávky po dusíkatých hnojivech, nikoli nutně zvýšení spotřeby dotčeného výrobku. Stále přísnější environmentální a bezpečnostní požadavky, které platí pro skladování a používání dusičnanu amonného, spolu s vyspělostí určitých trhů a stále účinnější technikou hnojení naznačují, že i v případě zvýšení spotřeby hnojiv, a spotřeby dusíkatých hnojiv zvlášť, spotřeba dotčeného výrobku v dohledné budoucnosti neporoste. Toto tvrzení se proto nepřijímá.
6.2 Volná kapacita, obchodní toky, přitažlivost trhu Unie a cenové chování
(152)
Komise stanovila během období přezkumného šetření volnou ruskou kapacitu, která odpovídá více než 16,9 % celkové spotřeby dotčeného výrobku v Unii (viz 73. a 74. bod odůvodnění). Tato kapacita se ještě více zvýšila po uplynutí období přezkumného šetření a nyní se odhaduje na přibližně 24,3 % spotřeby Unie.
(153)
Volná kapacita by se dala při absenci opatření s největší pravděpodobností využít k výrobě dalšího značného množství dusičnanu amonného na vývoz do Unie. Ruští výrobci již teď vyváží polovinu své produkce do třetích zemí. Očekává se, že domácí spotřeba v Rusku se bude v budoucnosti zvyšovat o 3 % ročně. Ruské vývozní ceny účtované při prodeji na trzích třetích zemí jsou výrazně nižší než stávající ceny v Unii. Pokud po pozbytí platnosti opatření zůstanou ceny na trhu Unie na úrovni značně vyšší než jsou ceny na trzích těchto třetích zemí, ruští výrobci budou mít silnou motivaci nejen k tomu, aby využili volnou kapacitu pro trh Unie, ale rovněž k přesměrování části svého současného vývozu do třetích zemí na trh Unie.
(154)
Zvyšování ruského vývozu do třetích zemí navíc naráží na jistá omezení. Některé potenciálně největší vývozní trhy pro dusičnan amonný (Čína, USA a Austrálie) jsou pro ruský vývoz nedostupné (viz 85. bod odůvodnění). Případné stanovení nulového cla v USA pro dva ruské výrobce na dobu jednoho roku (viz 86. bod odůvodnění) pravděpodobně nepovede k významnému růstu ruského vývozu do USA, protože domácí ceny plynu v USA klesly a očekává se, že zůstanou na nízké úrovni v důsledku vzrůstající těžby plynu z břidlic i v důsledku stávajících omezení vývozu břidlicového plynu, které udržují ceny plynu na domácím trhu v USA na nízké úrovni (viz také 86. bod odůvodnění). Na čínský trh se dusičnan amonný nadále dovážet nesmí. Předpokládá se, že spotřeba dusičnanu amonného na současných ruských vývozních trzích (hlavně v Latinské Americe a zejména v Brazílii) poroste, avšak současná volná ruská kapacita více než dvojnásobně převyšuje předpokládané zvýšení spotřeby na těchto trzích a není pravděpodobné, že by se této navýšené spotřeby zmocnili (výlučně) ruští výrobci. Četné tradiční ruské vývozní trhy, jako je Egypt, Turecko, Peru a Brazílie, také budují své vlastní kapacity na výrobu dusičnanu amonného či jiných dusíkatých hnojiv (viz 87. bod odůvodnění).
(155)
Trh Unie je každopádně atraktivnější než Latinská Amerika vzhledem ke své zeměpisné blízkosti a existenci dobře rozvinutých distribučních kanálů. Podstatně nižší náklady za přepravu skutečně zajistí ruským vývozcům vyšší zisk, a ti, budou-li mít možnost volby, dají přednost prodeji do Unie za předpokladu, že úroveň cen v Unii zůstane i nadále vyšší než v třetích zemích.
(156)
Komise stanovila pro období přezkumného šetření cenu, která výrobnímu odvětví Unie nezpůsobuje újmu, tak, že sečetla výrobní náklady (zjištěné na základě ověřených údajů od výrobců v Unii zařazených do vzorku a uvedené v tabulce 7), prodejní, správní a režijní náklady a cílový zisk.
(157)
Na základě ověřených údajů od čtyř výrobců v Unii zařazených do vzorku činí prodejní, správní a režijní náklady 5 % až 8 % výrobních nákladů a cílový zisk pro toto odvětví činí 8 %, jak bylo stanoveno v předchozím šetření (24).
(158)
Na základě těchto čísel se cena, která nepůsobí újmu výrobnímu odvětví Unie, pohybovala v průběhu období přezkumného šetření v rozmezí od 257 EUR/t do 264 EUR/t.
(159)
Komise poznamenává, že jeden ze dvou ruských vyvážejících výrobců podléhajících cenovému závazku v průběhu období přezkumného šetření prodával dotčený výrobek za cenu vyšší, než je minimální dovozní cena podle závazku. Naproti tomu druhý vyvážející výrobce, na něhož se závazek vztahoval jen po omezenou dobu během období přezkumného šetření, prodával za cenu nižší, než je minimální dovozní cena. Za těchto okolností není jasné, jak by stanovili své ceny, kdyby závazky a s nimi antidumpingová cla pozbyly platnosti. Rovněž je třeba poznamenat, že množství prodávaná těmito dvěma vyvážejícími výrobci nebyla v období přezkumného šetření významná. Kromě toho je třeba mít na paměti, že jiní ruští výrobci pravděpodobně znovu vstoupí na trh EU, pokud by opatření neexistovala, což zvýší konkurenční tlak na ceny na trhu, včetně tlaku na dva vyvážející výrobce, jejichž závazky platily v období přezkumného šetření.
(160)
Jedním z určujících prvků pro posouzení pravděpodobnosti obnovení újmy je to, jaké ceny pravděpodobně stanoví společnosti, na které se nevztahují cenové závazky, pro tento vývoz navíc. Během období přezkumného šetření činily ruské vývozní ceny do třetích zemí v průměru 201 EUR/t neboli o 34 % méně, než je současná průměrná cena, za niž výrobci v Unii prodávají v Unii. Tyto ruské vývozní ceny jsou, jak je uvedeno v 58. bodě odůvodnění, na udržitelné úrovni. Je pravděpodobné, že při absenci antidumpingových opatření vstoupí ruský vývoz od společností, na které se nevztahují cenové závazky, na trh Unie s průměrnou cenou nižší, než jsou dovozní ceny ze třetích zemí, a také nižší než, je dovoz z Ruska podléhající cenovým závazkům, který je v horní části cenové úrovně, jež nezpůsobuje újmu výrobnímu odvětví Unie. Jinak by nemohli získat další podíl na trhu. Vzhledem k tomu, že jeden z vyvážejících ruských výrobců prodává v současnosti v rámci cenového závazku za cenu, která se nachází v horní hranici cenové úrovně, jež nepůsobí újmu, Komise se na základě informací, které má v současné době k dispozici, domnívá, že je pravděpodobné, že tento dovoz navíc bude realizován za cenu, která působí újmu. Bez ohledu na současnou úroveň zisku výrobního odvětví Unie by takové pravděpodobné ceny ohrozily schopnost výrobního odvětví Unie dosahovat obvyklého zisku, který by mohlo předpokládat při neexistenci dumpingového dovozu.
(161)
Po poskytnutí informací RFPA tvrdilo, že srovnání ruských vývozních cen do třetích zemí s cenami Unie nemá žádný smysl, jelikož srovnávat by se měl prodej na stejné trhy s náležitými úpravami o cla, obchodní úroveň atd.
(162)
Tuto námitku nelze přijmout. Komise netvrdí, že pokud by opatření pozbyla platnosti, ruský vývoz by byl o 34 % levnější než ceny výrobního odvětví Unie. Komise má za to, že je pravděpodobné, že ceny, s nimiž ruský vývoz vstoupí do Unie při neexistenci opatření, by byly nižší, než kolik činí výrobní náklady Unie s připočtením přiměřeného ziskového rozpětí, a tudíž by působily újmu. Tyto cenové úrovně by pro ruské vývozce byly stále ještě přitažlivější, než je současná úroveň prodejních cen na trzích třetích zemí. Proto je pravděpodobné, že dojde k odklonu od současných obchodních toků.
(163)
Šetřením bylo rovněž prokázáno, že současné výrobní náklady, a tedy současné ceny, které nepůsobí újmu, pravděpodobně v krátké době neklesnou s ohledem na tendenci růstu výrobních nákladů během posuzovaného období (viz tabulka 7). Během šetření skutečně nevyšly najevo žádné signály, že by se tato tendence měla změnit.
(164)
Po poskytnutí informací RFPA zdůraznilo, že den před zveřejněním poskytlo informace o snižování ceny plynu v Unii. RFPA konkrétně upozornilo na údaje z významné publikace na trhu s hnojivy, kde byly zveřejněny centrální ceny EU na nizozemském trhu s plynem „Title Transfer Facility“ (TTF) namísto nereprezentativních cen ve Waidhausu. RFPA rovněž citovalo ceny zemního plynu v USA a zprávu společnosti Yara International za 1. čtvrtletí 2014, kde je uvedeno, že tato společnost zažívá výrazně nižší ceny plynu.
(165)
Komise poznamenává, že v ekonomické studii, kterou předložila některá sdružení zemědělců (viz níže bod 7 o zájmu Unie) je uvedeno, že: „ceny zemního plynu v Unii jsou vyšší než ve většině ostatních regionů a v dohledné budoucnosti se očekává jejich další růst“. Co se týče snížení ceny plynu, které oznámila společnost Yara International, to je zvláštní případ, neboť Yara Group je nadnárodní skupina, která má přístup k několika zdrojům levného plynu mimo Unii. Další výrobci dotčeného výrobku, zejména ti, kteří se nacházejí ve východních regionech Unie, spoléhají na ruský plyn. Proto se Komise nadále domnívá, že neexistuje přesvědčivý důkaz, že se ceny plynu pro výrobce v Unii v blízké budoucnosti významně sníží.
6.3 Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv na ceny v případě zrušení opatření
(166)
Vzhledem k tomu, že ruský dusičnan amonný by byl vyvážen na trh Unie ve významném objemu a za ceny způsobující újmu výrobcům v Unii, tito by byli nuceni snížit své ceny, aby si udrželi objem prodeje a podíl na trhu. Dusičnan amonný je totiž zboží komoditního typu, u něhož se hospodářská soutěž mezi různými výrobci odehrává především v cenách.
(167)
Po poskytnutí informací RFPA tvrdilo, že by se měly zohlednit údajné technické překážky obchodu, které ztěžují vstup ruského dusičnanu amonného na trh Unie, zejména zákaz prodeje (v Německu) nebo přísné předpisy o skladování dusičnanu amonného v některých dalších členských státech. Pokud se tato omezení nediskriminačním způsobem vztahují jak na vývozce ze třetích zemí, tak na výrobce v Unii, má Komise za to, že toto tvrzení by mělo být zamítnuto.
6.4 Závěry
(168)
S ohledem na výsledky šetření, volnou kapacitu spojenou s mírným růstem spotřeby v Rusku, omezenou schopnost zvýšit vývoz do třetích zemí a přitažlivost trhu Unie, se má za to, že zrušení opatření pravděpodobně povede k obnovení dumpingového dovozu z Ruska.
(169)
Šetření rovněž prokázalo, že výrobní odvětví Unie je v současné době v situaci, kdy mu není způsobována újma. Neexistují však signály toho, že tento pozitivní stav bude udržitelný, pokud by opatření pozbyla platnosti. Naopak, podle žadatelem předložené analýzy trhu dosáhly nyní tržní ceny dusičnanu amonného svého maxima a vrcholu hospodářského cyklu. Nyní se předpokládá pokles hospodářského cyklu i ceny. Přesněji řečeno, poté, co od roku 2009 každoročně rostly, budou nyní ceny podle všeho klesat. V dohledné budoucnosti proto výrobní odvětví Unie nebude dosahovat takové úrovně cen a zisku, jakých dosahovalo během posuzovaného období. Současně výrobní náklady zůstanou stabilní nebo se budou dále zvyšovat, čímž se ještě více zkrátí ziskové rozpětí výrobního odvětví Unie. Při takovém vývoji a vzhledem ke klesající spotřebě v Unii vyvolá prudký nárůst dovozu ve významných množstvích a za podbízivé ceny silný tlak na snížení prodejních cen výrobního odvětví a způsobí mu ztrátu významného podílu na trhu. To se vší pravděpodobnosti nevyhnutelně způsobí obnovení podstatné újmy.
(170)
Po poskytnutí informací RFPA kritizovalo, že se Komise opírá o analýzu trhu, kterou předložil žadatel, a uvedlo, že očekávaná úroveň cen v letech 2017-2018 se bude podobat cenám v roce 2010, které byly vyšší než ceny v předchozích letech. RFPA rovněž poznamenalo, že v roce 2010 byla průměrná ziskovost výrobního odvětví Unie vyšší než cílový zisk (dosahovala 12,8 %) a že čtvrtletní zpráva za rok 2014 společnosti Yara International zobrazuje slibné vyhlídky.
(171)
Výhledový charakter přezkumu před pozbytím platnosti ztěžuje vyvození přesných závěrů, pokud jde o projekci cen v roce 2017 a v letech následujících. Nezávislá analýza trhu však ukazuje, že cenová úroveň dotčeného výrobku se má v následujících dvou letech podle všeho snižovat. To a očekávané zvýšení výrobních nákladů se vší pravděpodobností sníží v současnosti dosahovaný zisk výrobního odvětví Unie. Tento výhledový závěr platí bez ohledu na skutečnost, že během období přezkumného šetření a posuzovaného období byla ziskovost výrobního odvětví Unie vyšší než cílový zisk ve výši 8 %, jak byl stanoven v předchozím šetření. To, že přezkum před pozbytím platnosti antidumpingových opatření na dovoz močoviny z Ruska nezjistil pravděpodobnost obnovení újmy, a proto je zrušil, není v tomto ohledu relevantní, neboť každý případ musí být posuzován podle vlastních charakteristik a specifik. Kromě toho se zpráva společnosti Yara International za první čtvrtletí 2014, která je určená jejím investorům, nezaměřuje konkrétně na dotčený výrobek a neměla by se chápat jako reprezentativní odhad očekávání výrobního odvětví Unie, pokud jde o dotčený výrobek. Toto tvrzení se proto zamítá.
(172)
Zástupci ruských orgánů a RFPA tvrdili, že Komise neposkytla skutečné důkazy, které by potvrzovaly závěr, že pokud by opatření pozbyla platnosti, došlo by k obnovení dumpingového dovozu dotčeného výrobku, což by vedlo k obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
(173)
RFPA rovněž tvrdilo, že Komise neprokázala příčinnou souvislost mezi zrušením opatření a pravděpodobným obnovením újmy. Naopak, příčinou pravděpodobného obnovení újmy jsou zřejmě vnější prvky uvedené v informačním dokumentu (klesající spotřeba, klesající ceny, zvýšení výrobních nákladů, nízká míra využití kapacity).
(174)
Komise s tímto hodnocením nesouhlasí. Pravděpodobnost obnovení újmy, pokud by opatření pozbyla platnosti, je odůvodněna zejména pravděpodobným obnovením dumpingového vývozu z Ruska ve významných objemech a za ceny, které sice budou nižší než ceny v Unii, ale pro ruské vývozce budou stále ještě rentabilní. Tím, že ve svém celkovém posouzení uvedla některé vnější faktory, Komise pouze pojmenovala další činitele, které mohou mít v příštích letech vliv na trh Unie, a tudíž i na situaci výrobního odvětví Unie, ale neprohlásila tím za neplatný závěr, že pokud by opatření pozbyla platnosti, dumping působící újmu se pravděpodobně obnoví.
7. ZÁJEM UNIE
(175)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda by prodloužení existujících antidumpingových opatření vůči Rusku bylo proti zájmu Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo z posouzení všech různých zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
(176)
Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(177)
V původním šetření se mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Jelikož toto šetření je přezkumem a opatření byla v platnosti od roku 1995, analýza umožňuje zhodnocení jakéhokoli nežádoucího dopadu na strany, kterých se zavedená antidumpingová opatření dotýkají.
(178)
Na tomto základě se zkoumalo, zda navzdory závěru o pravděpodobnosti obnovení dumpingu a pravděpodobném obnovení újmy existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že zachování opatření není v zájmu Unie.
7.1 Zájem výrobního odvětví Unie
(179)
Stávající opatření přispěla k velkému poklesu dumpingového dovozu z Ruska a pro výrobní odvětví Unie znamenala úlevu. Bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie se nachází ve zdravé hospodářské situaci, o čem svědčí hlavně stálý zisk. Je ovšem nutno podotknout, že někteří výrobci v Unii již vykazují zisky výrazně nižší, než je průměrný zisk výrobního odvětví Unie nebo dokonce nižší, než je cílový zisk 8 %.
(180)
Pokud by opatření pozbyla platnosti, výrobní odvětví Unie by s největší pravděpodobností čelilo rostoucí nekalé soutěži ze strany ruských výrobců. Zrušení opatření by bezpochyby vedlo k rychlému zhoršení jeho hospodářské situace. Ukončení opatření proto není v zájmu výrobního odvětví Unie.
7.2 Zájem dovozců
(181)
V předchozím šetření bylo zjištěno, že dopad uložených opatření nebude pravděpodobně mít závažný nepříznivý vliv na situaci dovozců a uživatelů v Unii. EFIA se přihlásilo jako zúčastněná strana a požadovalo, aby opatření pozbyla platnosti, a to z řady důvodů:
-
opatření jsou v platnosti již téměř 20 let a dosáhla požadovaného účinku ochrany výrobců v Unii,
-
v důsledku rostoucí domácí spotřeby v Rusku neexistuje riziko, že ruské výrobky budou přesměrovány do Unie,
-
je v zájmu uživatelů, aby měli přístup k různým zdrojům dodávek a tedy větší výběr.
(182)
Tato tvrzení je třeba zamítnout. Je pravda, že výrobní odvětví Unie v současné době netrpí jakoukoli podstatnou újmou. Přezkum před pozbytím platnosti má však odpovědět na otázku, co by se v budoucnosti stalo, kdyby opatření pozbyla platnosti. V tomto směru lze současné výsledky výrobního odvětví Unie použít pouze coby přesvědčivé informace naznačující, k čemu by mohlo dojít v budoucnu, do té míry, do jaké tyto informace umožňují posoudit cenovou úroveň, která nepůsobí újmu.
(183)
Dovozci a obchodníci v Unii mají přístup k řadě zdrojů dodávek uvnitř i vně Unie, včetně Ruska. Rusko je jedinou zemí, proti níž byla zavedena opatření.
7.3 Zájem uživatelů
(184)
Přihlásilo se několik sdružení uživatelů. Některá z nich však pouze žádala, aby byla uznána za zúčastněnou stranu a nezaujala žádné zvláštní stanovisko týkající se zájmu Unie. Dvě vnitrostátní sdružení vyjádřila názor, že po tolika letech působení stávajících opatření již není v jejich zájmu je dále zachovávat.
(185)
Uvedla tyto důvody:
-
silný dopad hnojiv na výrobní náklady zemědělců (mezi 7 % až 42 % jejich variabilních nákladů, v závislosti na druhu plodin),
-
možnost nakupovat hnojiva za cenu, která je přibližně o 15 EUR až 20 EUR levnější než cena, kterou si účtují výrobci v Unii,
-
možnost získat přístup k mírně odlišnému výrobku (ruské pelety jsou prý o něco menší než pelety Unie, a tedy vhodné pro použití u některých plodin) a
-
možnost mít přístup k několika dodavatelům, čímž se posiluje hospodářská soutěž, předchází vzniku oligopolů a cenových dohod.
(186)
Tato tvrzení nelze přijmout z týchž důvodů, jaké byly uvedeny v 182. a 183. bodech odůvodnění. Komise si není vědoma nesoutěžního jednání mezi výrobci v Unii, kteří se volně podílejí na hospodářské soutěži na trhu Unie.
(187)
Na dotazník pro uživatele neodpověděl žádný zemědělec. Přesný dopad hnojiv jako celku, a dusičnanu amonného zvláště, na výrobní náklady zemědělců proto nebylo možno ověřit. Údajně vysoce pozitivní dopad nižších cen dusičnanu amonného na výrobní náklady zemědělců tak nelze potvrdit. Na základě informací, které má Komise k dispozici, však dusičnan amonný představuje přibližně pouze 21 % celkové spotřeby Unie všech dusíkatých hnojiv (dusičnan amonný, dusičnan vápenatoamonný, močovina, roztok směsi močoviny a dusičnanu amonného, NPK/NP/NK atd.) (25). Vzhledem k tomu, že existují také jiná hnojiva (s vyšším obsahem draslíku a fosfátu), odhaduje se podíl dusičnanu amonného na všech hnojivech používaných zemědělci v Unii na ještě méně než 21 %. V důsledku toho je důvodné se domnívat, že dopad stávajících platných opatření na zemědělce v Unii je vcelku nevýznamný.
(188)
Kromě toho, i když v krátkodobém horizontu by se mohlo zdát, že přístup k levnějším hnojivům je v zájmu zemědělců, v krátkodobém až střednědobém horizontu existuje pravděpodobnost obnovení újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie s tím nebezpečím, že někteří zranitelnější výrobci v Unii usazení v určitých regionech Unie by byli nuceni ukončit podnikání. V budoucnosti by tak uživatelé a zemědělci měli ještě menší výběr dodavatelů a mohli by se stát závislejšími na ruském vývozu, což by zřejmě vedlo k zvýšení cen.
(189)
Jedno sdružení uživatelů předložilo studii, kterou zpracoval nezávislý ekonomický poradce, podle něhož by ukončení platných opatření mělo za následek pokles cen hnojiv v rámci Unie ku prospěchu uživatelů, omezený nárůst objemu dovozu a mírně negativní dopad na výrobce v Unii, což by ovšem bylo kompenzováno solidním ziskovým rozpětím, z něhož se těší v současné době. Je však třeba uvést, že některé předpoklady, o něž se opírá hodnocení uvedené v této ekonomické studii, neodpovídají závěrům šetření. Šetřením bylo zjištěno, že vývozní ceny dusičnanu amonného z Ruska do třetích zemí jsou nižší než ceny odhadované ve zmíněné ekonomické studii. Podobně se hodnoty zjištěné ruské výrobní kapacity a potenciálu domácí spotřeby liší od hodnot použitých pro simulaci dopadu zrušení opatření. Proto se na hodnocení provedené v rámci studie nelze při formulaci rozhodujících závěrů plně spolehnout.
(190)
Po poskytnutí informací požádalo několik sdružení zemědělců o slyšení před Komisí a předložilo mírně pozměněnou verzi studie uvedené v předchozím bodě odůvodnění se zohledněním údajů, jež Komise poskytla v informačním dokumentu.
(191)
Revidovaná studie zjevně potvrzuje předpoklad Komise, že ruské vývozní ceny by se snížily na úroveň přibližně ruských cen na domácím trhu, tj. 221 EUR za tunu. To přiměje výrobce v Unii snížit ceny, aby nepřišli o svůj podíl na trhu.
(192)
Zástupci zemědělců vysvětlili, v jak obtížné situaci se nacházejí, když soutěží s výrobci zemědělských produktů z třetích zemí, aniž by byli, na rozdíl od výrobců dotčeného výrobku v Unii, chráněni antidumpingovými cly. Očekávají, že pokud by opatření pozbyla platnosti, cena dotčeného výrobku poklesne a negativní důsledky pro výrobce v Unii by byly vyváženy přínosy pro zemědělce, tedy pro tu kategorii uživatelů, které zaměstnává miliony osob v Unii. Zástupci zemědělců také uvedli, že pokud cena dotčeného výrobku poklesne, koupí si spíše dotčený výrobek než jiný levnější, ale více znečišťují životní prostředí, jako je močovina nebo roztoky močoviny a dusičnanu amonného. Znamenalo by to přínos pro životní prostředí. Navrhli, aby, pokud budou opatření zachována, byla jejich platnost pozastavena (podobně jak se stalo v jiném šetření týkajícím se dovozu silikomanganu z Číny, Kazachstánu a Ukrajiny (26)).
(193)
Komise pečlivě zvážila argumenty předložené sdruženími zemědělců. Je nesporné, že zemědělci v Unii mají přístup k dotčenému výrobku, který vyrábějí výrobci v Unii a výrobci z třetích zemích, kromě ruských vyvážejících výrobců. Ale především, jak bylo potvrzeno během slyšení, které se konalo dne 19. června 2014, a v rozporu s předpokladem v ekonomické studii, neexistuje žádná záruka, že případný počáteční potenciální pokles cen dotčeného výrobku (pokud by platná opatření pozbyla platnosti) bude přenesen na konečné uživatele. Velmi často se stává, že zemědělci nakupují dotčený výrobek od distributorů a nezajímají se o jeho původ, pokud splňuje jejich požadavek z hlediska velikosti pelet nebo granulí atd.). Proto, pokud by opatření pozbyla platnosti, je vysoce pravděpodobné, že újma pro výrobce dotčeného výrobku v Unii se bude opakovat, avšak neexistuje žádná záruka, že uživatelé z toho budou mít jakýkoli prospěch.
(194)
Antidumpingová opatření na dovoz dotčeného výrobku jsou v platnosti již mnoho let bez nepřiměřených nákladů pro zemědělce, které by mohly ohrozit jejich existenci. Při analýze zájmu Unie se posuzuje přiměřenost zachování opatření a zohledňují se různé, někdy i protichůdné zájmy. Zachování opatření je v zájmu výrobců v Unii, protože jejich zrušení by mnoho z nich donutilo k ukončení podnikání. Jelikož Komise nemá důkazy, že v důsledku opatření vzniknou zemědělcům neúměrné náklady, z hlediska přiměřenosti je tedy v zájmu Unie opatření zachovat. V každém případě zemědělci připustili, že by raději dali přednost více zdrojům dodávek a že zánik výrobního odvětví Unie by nebyl v jejich zájmu.
(195)
Nakonec, jak je uvedeno v 193. bodě odůvodnění, nic nenasvědčuje tomu, že by zrušení opatření vedlo k poklesu cen dusičnanu amonného, který by byl přenesen na uživatele, což by vedlo k přechodu na dusičnan amonný z jiných, více znečišťujících hnojiv. Pozitivní účinek na životní prostředí tedy není doložen. Případný pozitivní dopad na životní prostředí by každopádně nebyl tak veliký, že by to bylo v rozporu s celkovým zájmem Unie na zachování opatření. Co se týče návrhu pozastavit platnost opatření, to není možné, protože právní požadavky zakotvené v čl. 14 odst. 4 základního nařízení nejsou v této věci splněny.
(196)
Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že zrušení opatření by nebylo v zájmu uživatelů, nebo že přinejmenším dodatečné výhody uživatelů by nepřevážily nad dodatečnými náklady pro výrobní odvětví Unie.
7.4 Závěr ohledně zájmu Unie
(197)
Vzhledem k 179. až 195. bodům odůvodnění byl učiněn závěr, že z hlediska zájmu Unie neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
8. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(198)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek v návaznosti na poskytnutí informací. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(199)
Po poskytnutí informací jeden ruský výrobce, který nebyl zařazen do vzorku, požádal Komisi, aby zahájila jednání o závazku, a navrhl minimální cenu a množstevní strop. Základní nařízení však neobsahuje žádný právní základ pro přijetí nabídky závazku v souvislosti s přezkumem před pozbytím platnosti, neboť formu opatření nelze měnit. Dotyčný ruský výrobce by mohl požádat o prozatímní přezkum na základě čl. 11 odst. 3 základního nařízení, pokud by se domníval, že podmínky pro takový přezkum jsou splněny.
(200)
Po poskytnutí informací požádala Acron Group Komisi, aby řízení ukončila, pokud se jí týče, jelikož Acron je v jiné situaci než ostatní ruští výrobci. V průběhu přezkumu bylo nicméně zjištěno, že Acron se nachází ve stejné situaci jako ostatní ruští výrobci. Kromě toho čl. 11 odst. 2 základního nařízení neposkytuje právní základ pro různý přístup k vyvážejícím výrobcům.
(201)
S ohledem na závěry týkající se pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy z toho tedy vyplývá, že v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření uplatňovaná na dovoz dusičnanu amonného pocházejícího z Ruska uložená nařízením (ES) č. 661/2008, ve znění nařízení Rady (ES) č. 989/2009, měla být zachována na období dalších pěti let.
(202)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1) Konečné antidumpingové clo se ukládá na dovoz pevných hnojiv obsahujících více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného, v současnosti kódů KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 a ex 3105 90 20 a pocházejících z Ruska.
2) Sazba konečného antidumpingového cla je stanovena pevnou částkou pod písmeny a), b) a c):
a)
Pro zboží vyrobené společností Open Joint Stock Company (OJSC) Azot, Novomoskovsk, Rusko, nebo společností Open Joint Stock Company (OJSC) Nevinnomyssky Azot, Nevinnomyssk, Rusko, a prodávané buď přímo prvnímu nezávislému odběrateli v Unii, nebo prostřednictvím společností Eurochem Trading GmbH, Zug, Švýcarsko, nebo prostřednictvím Open Joint Stock Company (OJSC) Mineral a Chemical Company Eurochem, Moskva, Rusko, nebo Eurochem Trading GmbH, Zug, Švýcarsko, prvnímu nezávislému odběrateli v Unii (doplňkový kód TARIC A522):
Popis zboží
Kód KN
Kód TARIC
Pevná výše cla (v EUR za jednu tunu)
Dusičnan amonný jiný než ve vodných roztocích
3102 30 90
-
32,82
Směsi dusičnanu amonného s uhličitanem vápenatým nebo s jinými anorganickými nehnojivými látkami obsahující více než 28 % hmotnostních dusíku
3102 40 90
-
32,82
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného
3102 29 00
10
32,82
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného
3102 60 00
10
32,82
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného
3102 90 00
10
32,82
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a neobsahující fosfor a draslík
3105 10 00
10
32,82
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství méně než 3 % hmotnostních
3105 10 00
20
31,84
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních
3105 10 00
30
30,85
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních
3105 10 00
40
29,87
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 9 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 12 % hmotnostních
3105 10 00
50
28,88
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství méně než 3 % hmotnostní
3105 20 10
30
31,84
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních
3105 20 10
40
30,85
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních
3105 20 10
50
29,87
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 9 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 12 % hmotnostních
3105 20 10
60
28,88
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující méně než 3 % hmotnostní fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 51 00
10
31,84
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 51 00
20
30,85
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 51 00
30
29,87
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 9 % a více hmotnostních, avšak nejvýše 10,40 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 51 00
40
29,41
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující méně než 3 % hmotnostní fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 59 00
10
31,84
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 59 00
20
30,85
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 59 00
30
29,87
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 9 % a více hmotnostních, avšak nejvýše 10,40 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 59 00
40
29,41
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující méně než 3 % hmotnostní draslíku vyjádřeného jako K2O
3105 90 20
30
31,84
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních draslíku vyjádřeného jako K2O
3105 90 20
40
30,85
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních draslíku vyjádřeného jako K2O
3105 90 20
50
29,87
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 9 % nebo více hmotnostních, avšak nejvýše 12 % hmotnostních draslíku vyjádřeného jako K2O
3105 90 20
60
28,88
b)
Pro zboží vyrobené společností JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat (doplňkový kód TARIC A959):
Popis zboží
Kód KN
Kód TARIC
Pevná výše cla (v EUR za jednu tunu)
Dusičnan amonný jiný než ve vodných roztocích
3102 30 90
-
47,07
Směsi dusičnanu amonného s uhličitanem vápenatým nebo s jinými anorganickými nehnojivými látkami obsahující více než 28 % hmotnostních dusíku
3102 40 90
-
47,07
U zboží zmíněného v čl. 1 odst. 1, vyrobeného společností JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat, které není uvedeno v tabulce výše, se antidumpingové clo nepoužije.
c)
Pro všechny ostatní společnosti (doplňkový kód TARIC A999):
Popis zboží
Kód KN
Kód TARIC
Pevná výše cla (v EUR za jednu tunu)
Dusičnan amonný jiný než ve vodných roztocích
3102 30 90
-
47,07
Směsi dusičnanu amonného s uhličitanem vápenatým nebo s jinými anorganickými nehnojivými látkami obsahující více než 28 % hmotnostních dusíku
3102 40 90
-
47,07
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného
3102 29 00
10
47,07
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného
3102 60 00
10
47,07
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného
3102 90 00
10
47,07
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a neobsahující fosfor a draslík
3105 10 00
10
47,07
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství méně než 3 % hmotnostních
3105 10 00
20
45,66
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních
3105 10 00
30
44,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních
3105 10 00
40
42,83
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 9 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 12 % hmotnostních
3105 10 00
50
41,42
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství méně než 3 % hmotnostní
3105 20 10
30
45,66
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních
3105 20 10
40
44,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních
3105 20 10
50
42,83
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 9 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 12 % hmotnostních
3105 20 10
60
41,42
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující méně než 3 % hmotnostní fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 51 00
10
45,66
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 51 00
20
44,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 51 00
30
42,83
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 9 % a více hmotnostních, avšak nejvýše 10,40 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 51 00
40
42,17
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující méně než 3 % hmotnostní fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 59 00
10
45,66
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 59 00
20
44,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 59 00
30
42,83
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 9 % a více hmotnostních, avšak nejvýše 10,40 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 59 00
40
42,17
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující méně než 3 % hmotnostní draslíku vyjádřeného jako K2O
3105 90 20
30
45,66
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních draslíku vyjádřeného jako K2O
3105 90 20
40
44,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních draslíku vyjádřeného jako K2O
3105 90 20
50
42,83
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 9 % nebo více hmotnostních, avšak nejvýše 12 % hmotnostních draslíku vyjádřeného jako K2O
3105 90 20
60
41,42
3) V případech, kdy dojde k poškození zboží před vstupem do volného oběhu a skutečně uhrazená cena nebo splatná cena je tudíž pro účely stanovení výše cla v souladu s článkem 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (27) poměrně rozdělena, musí být hodnota antidumpingového cla zmíněná v odstavci 2 snížena o procento, které odpovídá poměrnému rozdělení ceny skutečně uhrazené nebo splatné.
4) Bez ohledu odstavec 1 se konečné antidumpingové clo nepoužije na dovoz propuštěný do volného oběhu v souladu s článkem 2.
5) Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1) Dovoz výrobků, pro něž bylo předloženo celní prohlášení s návrhem na propuštění do volného oběhu, fakturovaných společnostmi, od kterých Komise přijala závazky a jejichž názvy jsou uvedeny v rozhodnutí 2008/577/ES v platném znění, je osvobozen od antidumpingového cla uloženého podle článku 1 pod podmínkou, že
-
je vyráběn, dodáván a přímo fakturován uvedenými společnostmi prvnímu nezávislému odběrateli v Unii a
-
k tomuto dovozu je přiložena závazková faktura, což je obchodní faktura obsahující alespoň prvky a prohlášení uvedené v příloze tohoto nařízení, a
-
zboží deklarované a předložené celním orgánům přesně odpovídá popisu uvedenému v závazkové faktuře.
2) Přijetím prohlášení o propuštění do volného oběhu vzniká celní dluh:
-
pokud se ve vztahu k dovozu popsanému v odstavci 1 zjistí, že nebyla splněna jedna nebo více podmínek stanovených v uvedeném odstavci, nebo
-
pokud Komise zruší přijetí závazku podle čl. 8 odst. 9 nařízení (ES) č. 1225/2009 prostřednictvím nařízení nebo rozhodnutí, které odkazuje na konkrétní transakce, a prohlásí příslušné závazkové faktury za neplatné.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
V Bruselu dne 23. září 2014.
KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 999/2014
2014 m. rugsėjo 23 d.
kuriuo, atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį, importuojamam Rusijos kilmės amonio nitratui nustatomas galutinis antidempingo muitas
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1), ypač į jo 9 straipsnio 4 dalį ir 11 straipsnio 2 ir 5 dalis,
kadangi:
1. PROCEDŪRA
1.1. Galiojančios priemonės
(1)
Reglamentu (EB) Nr. 2022/95 (2) Taryba nustatė galutinį antidempingo muitą importuojamam Rusijos kilmės amonio nitratui, kurio KN kodai šiuo metu yra 3102 30 90 ir 3102 40 90. Remiantis tolesniu tyrimu, kurį atlikus nustatyta, kad šis muitas buvo absorbuotas, Tarybos reglamentu (EB) Nr. 663/98 (3) šios priemonės buvo iš dalies pakeistos. Atlikus pirmąją priemonių galiojimo termino peržiūrą ir pirmąją dalinę tarpinę peržiūrą pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 (toliau - pagrindinis reglamentas) 11 straipsnio 2 ir 3 dalis, Reglamentu (EB) Nr. 658/2002 (4) Taryba nustatė galutinį 47,07 EUR už toną antidempingo muitą importuojamam Rusijos kilmės amonio nitratui, kurio KN kodai yra 3102 30 90 ir 3102 40 90. Po to pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį buvo atlikta produkto apibrėžtosios srities tarpinė peržiūra ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 945/2005 (5) importuojamoms Rusijos kilmės kietosioms trąšoms, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės ir kurių KN kodai šiuo metu yra 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 ir ex 3105 90 20, nustatytas galutinis 41,42-47,07 EUR už toną antidempingo muitas.
(2)
Atlikus antrąją priemonių galiojimo termino peržiūrą ir antrąją dalinę tarpinę peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 ir 3 dalis Taryba Reglamentu (EB) Nr. 661/2008 (6) nusprendė toliau taikyti galiojančias priemones. Muitas nebuvo pakeistas, išskyrus „EuroChem“ grupei (7), kuriai nustatyta fiksuota 28,88-32,82 EUR už toną muito suma.
(3)
Europos Komisija (toliau - Komisija) Sprendimu 2008/577/EB (8) priėmė Rusijos gamintojų „JSC Acron“ ir „JSC Dorogobuzh“, patronuojančiosios bendrovės „Acron“ narių, (toliau bendrai vadinama „Acron“) ir „EuroChem“ grupės įsipareigojimo pasiūlymus ir nustatė kiekio ribą. Sprendimu 2012/629/ES (9) Komisija atšaukė priimtą „EuroChem“ grupės pasiūlytą įsipareigojimą, nes jo nebuvo įmanoma įgyvendinti.
(4)
2008 m. rugsėjo 10 d. sprendimu (10), išaiškintu 2009 m. liepos 9 d. sprendimu (11), Bendrasis Teismas panaikino Reglamentą (EB) Nr. 945/2005, tiek, kiek jis susijęs su „JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat“ (toliau - „Kirovo“), priklausančia „OJSC UCC UralChem“ (toliau - „UralChem“). Reglamentu (EB) Nr. 989/2009 (12) Taryba atitinkamai iš dalies pakeitė Reglamentą (EB) Nr. 661/2008. Todėl bendrovei „Kirovo“ antidempingo muitas (47,07 EUR už toną) taikomas tik importuojamam amonio nitratui, kurio KN kodai šiuo metu yra 3102 30 90 ir 3102 40 90.
1.2. Prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą
(5)
Paskelbusi pranešimą apie artėjantį galiojančių antidempingo priemonių galiojimo terminą (13) Komisija gavo prašymą inicijuoti šių priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį. 2013 m. kovo 28 d. prašymą Sąjungos gamintojų, kurie pagamina daugiau kaip 25 % Sąjungoje pagaminamo nagrinėjamojo produkto, vardu pateikė Sąjungos trąšų gamintojų asociacija „Fertilizers Europe“ (toliau - pareiškėjas).
(6)
Prašymas buvo grindžiamas tuo, kad yra tikimybė, jog pasibaigus priemonių galiojimui dempingas ir jo daroma žala Sąjungos pramonei tęsis ir pasikartos.
(7)
Atskleidus faktus Rusijos trąšų gamintojų asociacija (toliau - RFPA) teigė, kad prašymą atlikti peržiūrą rėmė tik kai kurie Sąjungos trąšų klasės amonio nitrato gamintojai, o Sąjungos visų klasių amonio nitrato ir kitų amonio nitrato trąšų gamintojų apimtis tris kartus didesnė nei pareiškėjo. Tačiau šis teiginys nepagrįstas, nes pareiškėjas ir prašymo rėmėjai yra trąšų klasės amonio nitrato ir kitų šioje priemonių galiojimo termino peržiūroje nagrinėjamų produktų gamintojai. Todėl prašymą rėmė ne tik trąšų klasės amonio nitrato gamintojai, bet ir kitų rūšių nagrinėjamojo produkto gamintojai ir peržiūrai inicijuoti reikalinga kiekio riba buvo pasiekta.
1.3. Priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimas
(8)
Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad esama pakankamai įrodymų, pagrindžiančių priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą, Komisija 2013 m. liepos 12 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (14) (toliau - pranešimas apie inicijavimą) paskelbė inicijuojanti priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį.
(9)
Prieš inicijuojant tyrimą RFPA pateikė pastabų dėl galiojančių priemonių ir nesutiko su jų teisėtumu. Ta pati šalis taip pat teigė, kad remiantis Komisijai prieš inicijavimą nusiųstais duomenimis dėl tikimybės, kad nustojus galioti priemonėms dempingas ir žala veikiausiai tęstųsi arba pasikartotų, nebuvo jokio pagrindo inicijuoti priemonių galiojimo termino peržiūrą.
(10)
Komisijos tarnybos šiai suinteresuotajai šaliai atsakė, kad kitų nei pareiškėjai šalių pateiktas pastabas Komisija nagrinėja tik inicijavus tyrimą.
(11)
Ta pati suinteresuotoji šalis, siekdama geriau pasinaudoti savo teisėmis į gynybą, taip pat paprašė prieigos susipažinti su prašymu atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą (2013 m. kovo 28 d. pateikta redakcija), kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą ir Komisijos tarnybų pareiškėjams išduotame rašte dėl informacijos neišsamumo, susijusiame su jų prašymu atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą. Komisijos tarnybos pranešė suinteresuotajai šaliai, kad sprendimas inicijuoti tyrimą buvo pagrįstas tik konsoliduota prašymo redakcija, kurioje įtrauktas atsakymas į raštą dėl informacijos neišsamumo. Ankstesnės redakcijos ir projektai nebeturi reikšmės. Todėl nesuteikiant prieigos susipažinti su pradine redakcija ir raštu šalies teisės į gynybą nebūtų pažeidžiamos. Šalis paprašė Prekybos GD bylas nagrinėjančio pareigūno įsikišti dėl tariamo teisės į gynybą pažeidimo. 2014 m. kovo 4 d. bylas nagrinėjantis pareigūnas patvirtino Komisijos tarnybų poziciją.
(12)
Suinteresuotoji šalis taip pat paprašė prieigos susipažinti su prašymais atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą, susijusiais su kitais dviem skirtingais tyrimais. Šalies teigimu, šie prašymai buvo atmesti kaip nepagrįsti; gavusi prieigą susipažinti su šiais dokumentais šalis galėtų palyginti aplinkybes dviejose bylose, kurių peržiūros tyrimai atliekami, galėtų kiekvienu atveju įvertinti Komisijos tyrimą dėl prašymo pakankamumo ir tinkamai pasinaudoti savo teisėmis į gynybą. Šalis gavo visus Komisijos tarnybų paaiškinimus, o 2014 m. kovo 4 d. bylas nagrinėjantis pareigūnas patvirtino Komisijos tarnybų poziciją.
1.4. Tyrimas
1.4.1. Peržiūros tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis
(13)
Atliekant dempingo tęsimosi ir pasikartojimo tyrimą nagrinėtas 2012 m. liepos 1 d. - 2013 m. birželio 30 d. laikotarpis (toliau - peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Analizuojant žalos pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2010 m. sausio 1 d. iki 2013 m. birželio 30 d. (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
(14)
Atskleidus faktus RFPA teigė, kad, palyginti su ankstesne priemonių galiojimo termino peržiūra, po kurios priimtas Reglamentas (EB) Nr. 661/2008, metodas buvo nepagrįstai pakeistas, nes minėtos peržiūros nagrinėjamasis laikotarpis buvo ilgesnis.
(15)
Komisija mano, kad RFPA nurodytos aplinkybės nėra metodo pokytis pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 9 dalį. Bet kuriuo atveju, reikėtų atsižvelgti į toliau išdėstytus dalykus. Pagal Komisijos praktiką nagrinėjamasis laikotarpis paprastai apima PTL ir trejus ankstesnius kalendorinius metus, nebent pats PTL apima didelę praėjusių kalendorinių metų dalį. Pastaruoju atveju išskirtinai galima atsižvelgti į ketverius kalendorinius metus. Taip buvo atliekant ankstesnę priemonių galiojimo termino peržiūrą. Todėl šis teiginys atmetamas.
1.4.2. Su tyrimu susijusios šalys
(16)
Pranešime apie inicijavimą Komisija paragino suinteresuotąsias šalis pranešti jai apie ketinimą dalyvauti atliekant tyrimą. Be to, Komisija konkrečiai pranešė pareiškėjams, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, žinomiems eksportuojantiems gamintojams ir Rusijos (toliau - nagrinėjamoji šalis) valdžios institucijoms, žinomiems importuotojams, tiekėjams ir naudotojams, prekiautojams bei žinomoms susijusioms asociacijoms apie tyrimo inicijavimą ir paragino jas bendradarbiauti.
(17)
Suinteresuotosios šalys turėjo galimybę pateikti pastabas dėl tyrimo inicijavimo ir paprašyti, kad Komisija ir (arba) Prekybos GD bylas nagrinėjantis pareigūnas jas išklausytų.
1.4.3. Atranka
(18)
Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad ji gali vykdyti suinteresuotųjų šalių atranką pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį.
a) Sąjungos gamintojų atranka
(19)
Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė preliminariai atlikusi Sąjungos gamintojų atranką. Komisija bendroves atrinko remdamasi panašaus produkto gamybos Sąjungoje ir pardavimo Sąjungos rinkoje apimtimis per PTL. Atrinkti keturi Sąjungos gamintojai, įsikūrę Prancūzijoje, Lietuvoje, Lenkijoje ir Jungtinėje Karalystėje (15), kuriems tenka maždaug 42 % Sąjungos gamybos ir 41 % Sąjungos pardavimo apimčių. Komisija paragino suinteresuotąsias šalis pateikti pastabų dėl numatytų atrinkti bendrovių.
(20)
Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad preliminariai atrinkti Sąjungos gamintojai turėtų apimti tik amonio nitrato, kurio KN kodai šiuo metu yra 3102 30 90 ir 3102 40 90, gamintojus, kaip iš pradžių buvo numatyta Reglamente (EB) Nr. 2022/95, neįtraukiant kietųjų trąšų, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės ir kurių KN kodai šiuo metu yra ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 ir ex 3105 90 20, gamintojų, kaip numatyta Reglamente (EB) Nr. 945/2005.
(21)
Šis teiginys grindžiamas tuo, kad Reglamentas (EB) Nr. 945/2005, kuriuo, palyginti su pradiniu tyrimu, buvo išplėsta produkto apibrėžtoji sritis, panaikintas Pirmosios instancijos teismo sprendimu byloje T-348/05, nurodytu 4 konstatuojamojoje dalyje.
(22)
Šis teiginys nepagrįstas. Minėtas sprendimas panaikino Reglamentą (EB) Nr. 945/2005 tiek, kiek jis susijęs su vienu eksportuojančiu Rusijos gamintoju. Visiems kitiems Rusijos gamintojams taikoma produkto apibrėžtoji sritis yra ta pati, kuri nurodyta Reglamente (EB) Nr. 945/2005. Bet kuriuo atveju, visi atrinkti Sąjungos gamintojai gamina amonio nitratą, kurio KN kodai šiuo metu yra 3102 30 90 ir 3102 40 90. Sąjungos pramonė gamina kietąsias trąšas, kurioms priskiriami kiti KN kodai; jos gaunamos paprasčiausiai papildomai chemiškai apdorojant arba sumaišant ir pagaminant sudėtines trąšas (dar vadinamas stabilizuotomis trąšomis arba mišiniais), išpildant sąlygą, kad sudėtyje esantis azoto kiekis sudaro daugiau nei 28 % masės arba kad sudėtyje esantis amonio nitratas sudaro daugiau nei 80 % masės.
(23)
Todėl atrinktos bendrovės yra tipiškos Sąjungos pramonės bendrovės.
b) Importuotojų atranka
(24)
Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė nesusijusių importuotojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją.
(25)
Nė vienas nesusijęs importuotojas nepateikė atrankos formos atsakymo, todėl atranka nebuvo būtina.
c) Eksportuojančių Rusijos gamintojų atranka
(26)
Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė visų eksportuojančių Rusijos gamintojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Be to, Komisija paprašė Rusijos nuolatinės atstovybės Sąjungoje nurodyti kitus eksportuojančius gamintojus, kurie galbūt norėtų dalyvauti atliekant tyrimą, ir (arba) su jais susisiekti.
(27)
Aštuoni eksportuojantys nagrinėjamosios šalies gamintojai pateikė prašomą informaciją ir sutiko būti atrinkti. Per PTL į Sąjungą daugiausia eksportuota pagal priimtus įsipareigojimus. Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį Komisija atrinko keturis eksportuojančius gamintojus, kuriuos buvo galima tinkamai išnagrinėti per turimą laikotarpį. Šių gamintojų bendra pardavimo eksportui apimtis buvo didžiausia. Dvi iš atrinktų bendrovių per PTL pardavė eksportui į Sąjungą pagal įsipareigojimą. Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalį dėl atrinktų bendrovių konsultuotasi su visais žinomais susijusiais eksportuojančiais gamintojais ir nagrinėjamosios šalies valdžios institucijomis. Pastabų negauta. Todėl Komisija nusprendė pasirinkti atrinktas bendroves ir visoms suinteresuotosioms šalims buvo atitinkamai pranešta apie galutinai atrinktas bendroves.
(28)
Komisija atrinko keturias bendroves:
-
„Acron“,
-
„EuroChem“,
-
„UralChem“,
-
„OJSC SBU Azot“ (toliau - „SBU Azot“).
(29)
Remiantis atrankos formų atsakymais atrinktų bendrovių eksporto apimtis sudarė 88 % visos Rusijos pardavimo eksportui (į Sąjungą ir kitas trečiąsias šalis) apimties per PTL.
1.4.4. Klausimyno atsakymai ir tikrinamieji vizitai
(30)
Komisija nusiuntė klausimynus visiems eksportuojantiems Rusijos gamintojams, kurie to paprašė, taip pat atrinktiems Sąjungos gamintojams, naudotojams ir prekybos asociacijoms, kurie apie save pranešė per pranešime apie inicijavimą nurodytą laikotarpį.
(31)
Klausimyno atsakymus pateikė keturi atrinkti eksportuojantys Rusijos gamintojai ir keturi atrinkti Sąjungos gamintojai. Viena naudotojams atstovaujanti prekybos asociacija, Anglijos ir Velso nacionalinė ūkininkų sąjunga (toliau - NFU), pateikė neišsamų klausimyno atsakymą.
(32)
Kalbant apie eksportuojančius Rusijos gamintojus, tik „Acron“ pateikė išsamų klausimyno atsakymą. Kitos trys atrinktos bendrovės - „EuroChem“, „UralChem“ ir „SBU Azot“ - pateikė neišsamius atsakymus ir nurodė tik duomenis, susijusius su pajėgumais, suvestiniais pardavimo EXW sąlygomis duomenimis ir tam tikra informacija apie jų gamybos sąnaudas. Pagal šiuos neišsamius atsakymus Komisija negalėjo nuodugniai patikrinti bendrovių pardavimo duomenų ir jų gamybos sąnaudų.
(33)
Komisija trims atrinktiems susijusiems eksportuojantiems gamintojams pranešė apie ketinimą taikyti pagrindinio reglamento 18 straipsnį dėl jų nepateiktos informacijos; bendrovės pasinaudojo savo teise būti išklausytos bylas nagrinėjančio pareigūno. Be to, atskleidusi faktus kiekvienam iš trijų atrinktų nagrinėjamų eksportuojančių gamintojų Komisija nurodė, kuriuos kiekvienos bendrovės pateiktus duomenis ji naudojo tyrime ir kuriuos duomenis ji laikė neišsamiais ir todėl rėmėsi turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalį. Konkrečiai, Komisija naudojo suvestinius pardavimo EXW sąlygomis duomenis, o ne išsamius duomenis pagal atskirus sandorius.
(34)
Be to, importuotojams atstovaujanti Europos trąšų importo asociacija (toliau - EFIA) savo narių vardu paprašė būti pripažinta suinteresuotąja šalimi ir pateikė pastabas raštu. Trys atskiri importuotojai nurodė, kad jie nutraukė Rusijos kilmės trąšų importą.
(35)
Pastabas raštu taip pat pateikė kelios naudotojų asociacijos, kaip antai ES žemės ūkio profesinių organizacijų komitetas (COPA), ES žemės ūkio kooperatyvų konfederacija (COGECA), NFU ir Prancūzijos asociacijos AFCOME (Association Française de Commercialisation et de Mélange d'Engrais) ir AGPB (Association Générale des Producteurs de Blé et Autres Céréales).
(36)
Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, kaip ji mano, buvo reikalinga norint padaryti išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų. Tikrinamieji vizitai pagal pagrindinio reglamento 16 straipsnį buvo atlikti šių bendrovių patalpose:
Sąjungos gamintojai
-
AB „Achema“, Jonolaukio k., Ruklos sen., Jonavos r., Lietuva,
-
„Grupa Azoty Zakłady Azotowe Puławy S.A“, Lenkija,
-
„Grow How UK limited“, Ince, Jungtinė Karalystė,
-
„YARA France S.A.“, Prancūzija.
Eksportuojantys Rusijos gamintojai
-
„JSC Acron“, „JSC Dorogobuzh“, susijęs prekiautojas „ZAO Agronova - Bryansk“ („Acron“),
-
„Eurochem MMC OJSC“, „OJSC Nevinnomyssky Azot“ ir „OJSC Novomoskowskaya Joint-Stock Company Azot“ („EuroChem“),
-
„OJSC UCC UralChem“, „Berezniki Azot“ ir „Kirovo-Chepetsk Chemical works“ („UralChem“),
-
„Kemerovo JSC Azot“ ir „LLC Angarsk Nitrogent Fertilizer Plant“ („SBU Azot“).
Susijęs importuotojas
-
„Agronova Europe AG“, Šveicarija (susijęs su „Acron“).
1.5. Atskleidimas
(37)
2014 m. birželio 13 d. Komisija visoms suinteresuotosioms šalims atskleidė esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama rekomenduoti palikti galioti galiojančias antidempingo priemones ir paragino visas suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas. Komisija išnagrinėjo suinteresuotųjų šalių pateiktas pastabas ir, kai tinkama, į jas atsižvelgė.
(38)
Atskleidus faktus RFPA pakartotinai teigė, kad atliekant peržiūrą būta procedūrinių trūkumų ir nurodė Komisijos atsisakymą suteikti prieigą susipažinti su 2013 m. kovo 28 d. pareiškėjo pateikto prašymo pradine redakcija; ji taip pat teigė, kad prieiga susipažinti su nekonfidencialia dokumentų versija tariamai suteikta ne laiku.
(39)
Dėl prašymo suteikti prieigą susipažinti su pradiniu prašymu atlikti peržiūrą, Komisijos tarnybos kelis kartus raštu ir žodžiu, įskaitant posėdžius, kuriuose pirmininkavo bylas nagrinėjantis pareigūnas, paaiškino priežastis, kodėl šis prašymas negali būti priimtas pagal taikomas teisines nuostatas.
(40)
Dėl tariamai ne laiku suteiktos prieigos susipažinti su nekonfidencialia dokumentų versija, Komisijos nuomone, net jei šis teiginys būtų pagrįstas, tai nepažeistų RFPA teisės į gynybą. Pirma, Komisija laiku atskleidė RFPA pagrindinius faktus, kuriais remdamasi ji ketino pratęsti priemonių taikymą ir suteikė RFPA pakankamai laiko pateikti pastabas. Antra, prieš šį atskleidimą RFPA buvo suteikta prieiga susipažinti su visa nekonfidencialia dokumentų versija.
(41)
RFPA taip pat teigė, kad, priešingai nei pagal įprastą praktiką, 2014 m. balandžio ir gegužės mėn. vykę Komisijos tarnybų ir pareiškėjo posėdžiai nebuvo užregistruoti nekonfidencialioje dokumentų versijoje, o kartu su pareiškėjo 2014 m. gegužės mėn. pateiktais riboto naudojimo duomenimis nebuvo pateikta atitinkama nekonfidenciali santrauka.
(42)
Pagal įprastą praktiką suinteresuotosios šalys, prašančios jas išklausyti, pateikia savo nuomonę žodžiu kartu su rašytinėmis pastabomis. Nekonfidencialios tokių pastabų versijos įtraukiamos į susipažinti skirtus dokumentus ir su jomis gali susipažinti bet kuri kita suinteresuotoji šalis. Šiuose dokumentuose registruojami Komisijos tarnybų surengti posėdžiai klausymai. Todėl šis teiginys buvo faktiškai neteisingas ir yra atmetamas.
(43)
Dėl antro teiginio, 2014 m. gegužės mėn. riboto naudojimo duomenų nekonfidencialios versijos nebuvo galima pateikti kitu būdu, nes būtų atskleista konfidenciali Sąjungos gamintojų verslo informacija. Todėl šis teiginys taip pat negali būti priimtas.
2. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
2.1. Nagrinėjamasis produktas
(44)
Šioje peržiūroje nagrinėjamasis produktas - tas pats produktas, kuris apibrėžtas Reglamente (EB) Nr. 661/2008, t. y. Rusijos kilmės kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės ir kurių KN kodai šiuo metu yra 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 ir ex 3105 90 20 (toliau - AN arba nagrinėjamasis produktas). Tačiau, kalbant apie „JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat“ (toliau - „Kirovo“) pagamintą AN, pagal Reglamentą (EB) Nr. 989/2009 nagrinėjamuoju produktu laikomas tik AN, kurio KN kodai šiuo metu yra 3102 30 90 ir 3102 40 90.
(45)
AN gaminti naudojama pagrindinė žaliava yra dujos, kurios sudaro 70-80 % visų gamybos sąnaudų. 2005 m. į produkto apibrėžtąją sritį taip pat įtrauktas amonio nitratas, į kurį buvo pridėta trąšų elementų - fosforo ir (arba) kalio, nes nustatyta, kad šie mišiniai iš esmės pasižymėjo tokiomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis ir cheminėmis savybėmis ir tokiomis pačiomis agronominėmis ypatybėmis.
(46)
Pažymėtina, kad KN kodai 3102 30 90 ir 3102 40 90 (atitinkamai amonio nitratas, išskyrus turintį vandeninio tirpalo pavidalą, ir amonio nitrato mišiniai su kalcio karbonatu arba kitomis neorganinėmis medžiagomis (kurios nėra trąšos), kurių sudėtyje esantis azoto kiekis sudaro daugiau kaip 28 % masės) gali apimti pramonei skirtą AN (pavyzdžiui, skirtą sprogmenims gaminti) ir žemės ūkiui skirtą AN. Abiejų rūšių AN pasižymi tokiomis pačiomis techninėmis ir cheminėmis savybėmis, gali būti lengvai pakeičiami vienas kitu ir laikomi nagrinėjamuoju produktu.
(47)
Atskleidus faktus Rusijos valdžios institucijų atstovai teigė, kad 2005 m. išplėsta produkto apibrėžtoji sritis neatitinka PPO antidempingo susitarimo, nes nebūtų nustatyta dempingo, žalos ir priežastinio ryšio, susijusių su papildomais produktais, kuriems taikyta 2005 m. išplėsta apibrėžtoji sritis.
(48)
Nustatyta, kad dėl 22 konstatuojamojoje dalyje jau minėtų priežasčių šis teiginys buvo nepagrįstas ir todėl buvo atmestas.
2.2. Panašus produktas
(49)
Kaip ir ankstesniuose tyrimuose, nustatyta, kad Rusijoje gaminamo ir vidaus rinkoje parduodamo AN ir į Sąjungą iš Rusijos eksportuojamo AN pagrindinės fizinės ir techninės savybės bei naudojimo paskirtis yra tokios pačios. Todėl atliekant šį tyrimą jie yra laikomi panašiais produktais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
(50)
Sąjungos pramonės gaminamas AN ir Rusijos į Sąjungą eksportuojamas AN pagal fizines ir technines savybes yra panašūs produktai.
3. DEMPINGO TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ
3.1. Pirminės pastabos
(51)
Komisija pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį nagrinėjo, ar yra tikimybė, kad nustojus galioti priemonėms dempingas tęstųsi arba pasikartotų.
3.2. Importas dempingo kaina per PTL
(52)
Kaip nurodyta 32 konstatuojamojoje dalyje, vienas atrinktas eksportuojantis gamintojas („Acron“) visiškai bendradarbiavo atliekant tyrimą. Tačiau, kaip nurodyta 3 konstatuojamojoje dalyje, 2008 m. Komisija priėmė „Acron“ įsipareigojimo dėl kainos pasiūlymą ir jis per PTL tebebuvo taikomas. Todėl pagal šį įsipareigojimą dėl kainos buvo nustatytos „Acron“ eksporto kainos per PTL; šiuo įsipareigojimu nustatoma mažiausia importo kaina. Todėl tokios eksporto kainos nebuvo laikomos patikimu rodikliu siekiant nustatyti, ar yra tikimybė, kad nustojus galioti priemonėms dempingas tęstųsi arba pasikartotų.
(53)
Atskleidus faktus RFPA teigė, kad tai reiškia, kad Komisija nustatė, jog faktiškai dempingas nėra vykdomas. Tai nėra tikslu. Kadangi atrinkti eksportuojantys Rusijos gamintojai, išskyrus „Acron“, visapusiškai nebendradarbiavo, Komisija neturėjo pakankamai duomenų dempingui apskaičiuoti pagal pačių bendrovių duomenis. „Acron“ atveju ji būtų galėjusi apskaičiuoti dempingą, bet, kaip paaiškinta 52 konstatuojamojoje dalyje, Komisijos nuomone, šie duomenys nebuvo patikimi šiai priemonių galiojimo termino peržiūrai atlikti.
(54)
„Acron“ teigė, kad Komisijos argumentas, kad jos faktinės eksporto į ES kainos yra nepatikimos, nes taikomas įsipareigojimas dėl kainos ir todėl šių kainų negalima taikyti eksporto kainai nustatyti, buvo neteisėtas. Tačiau Komisija teigė kitaip. Komisija neteigė, kad dėl taikomo įsipareigojimo dėl kainos negalima taikyti pačių eksporto kainų, bet padarė išvadą, kad esant konkrečioms šio tyrimo aplinkybėms tokios eksporto kainos laikytos nepatikimomis atliekant tyrimą dėl dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės. Komisija eksporto kainų, pagrįstų įsipareigojimu dėl kainos, nelaiko reikšmingu rodikliu atliekant tyrimą dėl galimos eksportuojančių gamintojų elgsenos ateityje, kai nebūtų taikomos priemonės ir įsipareigojimas dėl kainos.
(55)
Priešingai nei teigė „Acron“, jos eksporto į ES kainos negali būti laikomos nulemtomis įprastų rinkos sąlygų. Per visą PTL „Acron“ buvo vienintelis eksportuojantis Rusijos gamintojas, kuriam buvo taikomas įsipareigojimas dėl kainos; visiems kitiems eksportuojantiems Rusijos gamintojams taikyti muitai. Tai neabejotinai turėjo įtakos „Acron“ konkurencinei padėčiai - ši bendrovė buvo vienintelis Rusijos tiekėjas ES rinkai.
3.3. Dempingo pasikartojimo tikimybė
(56)
Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta 52-55 konstatuojamosiose dalyse, Komisija nagrinėjo, ar yra įrodymų dėl tikimybės, kad nustojus galioti priemonėms dempingas tęstųsi arba pasikartotų. Ji nagrinėjo šiuos veiksnius: eksporto iš Rusijos į kitas šalis kainą, gamybos pajėgumus ir nepanaudotus pajėgumus visoje Rusijoje ir Sąjungos rinkos bei kitų trečiųjų rinkų patrauklumą.
3.3.1. Eksportas iš Rusijos į kitas šalis
(57)
Komisija nustatė, kad „Acron“ vidutinė svertinė eksporto į trečiųjų šalių rinkas, kaip antai Braziliją, Kolumbiją ir Peru, kaina EXW sąlygomis per PTL buvo mažesnė už faktinę vidutinę kainą EXW sąlygomis, mokėtą arba mokėtiną vidaus rinkoje per PTL. Todėl „Acron“ į trečiųjų šalių rinkas, ypač Braziliją (pagrindinę eksporto rinką trečiosiose šalyse) pardavė dempingo kainomis.
(58)
Kitų trijų atrinktų eksportuojančių gamintojų atveju Komisija taip pat nustatė, kad jų vidutinės svertinės eksporto į trečiųjų šalių rinkas, kaip antai Braziliją, Peru, Kolumbiją, Ukrainą ir Kazachstaną, kainos EXW sąlygomis, kiekvieno iš trijų atveju, buvo mažesnės už jų vidutines kainas EXW sąlygomis, mokėtas arba mokėtinas vidaus rinkoje per PTL; taigi, jie taip pat pardavė dempingo kainomis. Ši išvada pagrįsta patikrintais duomenimis, pateiktais eksportuojančių Rusijos gamintojų, kurių eksporto apimtis sudarė maždaug 80 % eksporto į trečiąsias šalis apimties. Todėl Komisijai nereikėjo remtis Rusijos eksporto statistiniais duomenimis, kaip siūlė RFPA. Visų keturių atrinktų eksportuojančiųjų gamintojų pardavimo eksportui į trečiąsias šalis per PTL kainų lygis buvo stabilus.
(59)
RFPA teigė, kad, remiantis faktų atskleidimo dokumentu, „Eurochem“ dempingo nevykdė arba jis, geriausiu atveju, buvo de minimis lygio. Šis argumentas yra klaidingas. Šiame tyrime siekiama ne apskaičiuoti tikslų „EuroChem“ dempingo skirtumą, o nustatyti, ar yra tikimybė, kad nustojus galioti priemonėms dempingas iš Rusijos pasikartotų. Šiomis aplinkybėmis atlikus tyrimą nustatyta, kad, taip pat ir „EuroChem“ atveju, vidutinės eksporto į trečiąsias šalis kainos EXW sąlygomis buvo mažesnės už vidutines kainas vidaus rinkoje EXW sąlygomis, taigi, ši bendrovė taip pat pardavė dempingo kainomis. „EuroChem“ pardavimo į trečiąsias šalis kainodara (pardavimas eksportui kainomis, mažesnėmis už vidaus rinkos kainas) yra susijęs veiksnys, kuriuo remiamasi iš esmės nustatant, ar yra tikimybė, kad nustojus galioti priemonėms dempingas į ES pasikartotų.
(60)
RFPA teigė, kad dempingui apskaičiuoti naudoti netinkami metodai. Kaip paaiškinta, Komisija neskaičiavo dempingo skirtumų, o paprasčiausiai remdamasi atrinktų bendrovių pateiktais duomenimis palygino vidutines vidaus rinkos kainas EXW sąlygomis su eksporto kainomis EXW sąlygomis. Tyrime, kuriuo siekiama nustatyti tikimybę, ar dempingas pasikartos, nebūtina apskaičiuoti tikslių dempingo skirtumų, taigi nebuvo būtina taikyti CIF verčių, kaip siūlė RFPA.
(61)
RFPA teigė, kad Komisija nepalygino kainų pagal kiekvienos rūšies produktą ir kaina nebuvo koreguota atsižvelgiant į prekybos lygį. Komisija išnagrinėjo šį teiginį ir nustatė, kad net palyginus kiekvieno produkto lygmeniu kainų skirtumas būtų panašus. Bet kuriuo atveju, nebuvo galima koreguoti atsižvelgiant į prekybos lygmenį, nes atrinktos bendrovės, išskyrus „Acron“, atliekant tyrimą dalyvavo nevisapusiškai ir nepateikė pakankamai išsamių duomenų, ypač atskirų sandorių duomenų. Todėl šis teiginys atmetamas.
(62)
Siekiant nustatyti kitų trijų eksportuojančių gamintojų elgseną ateityje nebuvo galima remtis pardavimu eksportui į Sąjungą per PTL dėl toliau nurodytų priežasčių. „EuroChem“, kaip ir „Acron“, per PTL eksportavo tiktai pagal įsipareigojimą dėl kainos. „EuroChem“ pardavė į Sąjungą tik laikotarpiu, kuriuo buvo taikomas įsipareigojimas dėl kainos; po to, kai 2012 m. spalio 11 d. Komisija Sprendimu 2012/629/ES atšaukė priimtą įsipareigojimą, bendrovė į Sąjungą nebepardavė. Dėl „SBU Azot“ ir „UralChem“, per PTL jos nagrinėjamojo produkto į Sąjungą nepardavė.
(63)
Komisijos nuomone, nebuvo būtina nustatyti, ar pardavimas vidaus rinkoje vyko įprastomis prekybos sąlygomis. Iš tiesų, faktinės vidaus rinkos kainos jau rodo, kad pardavimas eksportui į trečiųjų šalių rinkas vykdomas dempingo sąlygomis. Todėl jei būtų nagrinėjamas pardavimo vidaus rinkoje pelningumas ir jei būtų nustatyta, kad toks pardavimas buvo nuostolingas, apskaičiavus normaliąją vertę (pagal sąnaudas ir pagrįstą pelną) normalioji vertė ir nustatytas pardavimo eksportui į trečiųjų šalių rinkas dempingo skirtumas padidėtų.
(64)
Atliekant priemonių galiojimo termino peržiūrą ir analizuojant dempingo pasikartojimo tikimybę, pakanka įrodyti, kad nustojus galioti priemonėms dempingas pasikartotų. Todėl Komisija nematė būtinybės nagrinėti pardavimo vidaus rinkoje pelningumo ir, atitinkamai, ji nevertino gamybos sąnaudų patikimumo pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalį.
(65)
Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad eksportuojantys Rusijos gamintojai šiuo metu parduoda nagrinėjamąjį produktą trečiosioms šalims Lotynų Amerikoje, Rytų Europoje, Afrikoje ir Azijoje dempingo kainomis. Per PTL keturių atrinktų eksportuojančių gamintojų vidutinė eksporto į trečiąsias šalis kaina EXW sąlygomis buvo 201 EUR už toną, o vidutinė kaina vidaus rinkoje EXW sąlygomis buvo 221 EUR už toną. Todėl Komisija mano, kad tikėtina, jog panaikinus dabartines priemones eksportuojantys Rusijos gamintojai taip pat parduotų į Sąjungą dempingo kainomis.
(66)
RFPA teigė, kad Rusijos vidaus rinkos kainų ir Rusijos eksporto į trečiąsias šalis kainų palyginimas yra beprasmis. Tačiau Komisija šiuo atžvilgiu mano, kad šios kainos yra svarbus rodiklis siekiant įvertinti, kokia būtų būsimo eksporto į Sąjungą raida nustojus galioti priemonėms, nes Rusijos eksportui į daugumą trečiųjų šalių antidempingo muitai netaikomi. Eksporto į trečiąsias šalis kainos yra svarbus rodiklis atliekant bendrą vertinimą, ypač trūkstant patikimų Rusijos eksporto į Sąjungą per PTL duomenų, kaip paaiškinta 52 konstatuojamojoje dalyje.
(67)
Rusijos Vyriausybė ir „Acron“ šiuo atžvilgiu teigė, kad tolesnis priemonių taikymas jau nėra teisėtas remiantis tuo, kad, visų pirma, šios priemonės nustatytos Reglamentu (EB) Nr. 661/2008, normaliajai vertei apskaičiuoti pritaikius tariamai neteisėtą dujų koregavimo metodą.
(68)
Kaip minėta 63 konstatuojamojoje dalyje, atlikdama šį tyrimą Komisija nemanė, kad būtina nustatyti, ar pardavimas vidaus rinkoje atliktas įprastomis prekybos sąlygomis ir šiuo tikslu galimai apskaičiuojant normaliąją vertę. Kaip „Acron“ teisingai nurodė pastabose po faktų atskleidimo, tai nekliudo prireikus normaliąją vertę nustatyti būsimuose tyrimuose, įskaitant būtiną koregavimą.
3.3.2. Nepanaudoti pajėgumai
(69)
Komisija žinomų Rusijos gamintojų nepanaudotus pajėgumus nustatė remdamasi toliau pateikiama informacija. Keturių atrinktų bendrovių nepanaudotų pajėgumų duomenys buvo pagrįsti jų pateiktais klausimyno atsakymais, prireikus pakoreguotais surengus tikrinamuosius vizitus. Trąšoms naudojamą amonio nitratą ir pramonėje naudojamą amonio nitratą (kaip antai skirtą sprogmenims gaminti), vadinamą mažo tankio amonio nitratu, kuris, kaip nurodyta 46 konstatuojamojoje dalyje, taip pat laikomas nagrinėjamuoju produktu, gaminančių gamyklų atveju atsižvelgta į bendrus nepanaudotus pajėgumus. Vadovaujantis tuo pačiu principu taip pat atsižvelgta į gamyklų, kurios gamina tik pramonėje naudojamą amonio nitratą, nepanaudotus pajėgumus. Be to, „Kirovo“ bendri nepanaudoti pajėgumai buvo įtraukti skaičiuojant nepanaudotus pajėgumus, nes kitos rūšies amonio nitrato, kuriam šiuo metu antidempingo priemonės netaikomos (16), nepanaudotus pajėgumus galima labai lengvai panaudoti amonio nitratui, kurio KN kodai šiuo metu yra 3102 30 90 ir 3102 40 90, gaminti.
(70)
Iš likusių penkių Rusijos gamintojų viena bendrovė pateikė Komisijai individualų atsakymą apie nepanaudotus pajėgumus. Kitus duomenis pateikė RFPA.
(71)
Tais atvejais, kai neatrinktų Rusijos gamintojų pateiktos faktinės gamybos apimtys viršijo nurodytus pajėgumus, faktiniams pajėgumams nustatyti atsižvelgta į faktinę gamybą. Tokiais atvejais buvo nurodyti nominalūs pajėgumai (tai yra projekte numatyti gamyklos pajėgumai), kurie nebuvo koreguoti po to, kai gamyklų įranga buvo atnaujinta ir dėl to jų pajėgumai padidėjo.
(72)
Tuo remdamasi Komisija nustatė, kad per PTL eksportuojančių Rusijos gamintojų bendri pajėgumai sudarė 9 592 000 tonų, o jų faktinė gamyba (įskaitant pramonėje naudojamą amonio nitratą ir kitų rūšių amonio nitratą, kuriam šiuo metu antidempingo priemonės netaikomos (17)) sudarė 8 519 105 tonas.
(73)
Taigi, priešingai RFPA teiginiui, kad įrengti eksportuojančių gamintojų pajėgumai yra visiškai išnaudojami, per PTL eksportuojančių gamintojų nepanaudoti pajėgumai sudarė 1,07 mln. tonų. Tai atitinka 16,9 % Sąjungos suvartojimo (remiantis nustatytu 6,35 mln. tonų suvartojimu per PTL, žr. 5.1 skirsnį).
(74)
Tačiau, atsižvelgdama į būsimą tyrimą, Komisija taip pat nustatė, kad po PTL pajėgumai padidės dar maždaug 472 000 tonų, nes kai kurie atrinkti eksportuojantys gamintojai įrengia naujus pajėgumus. Taigi, bendri nepanaudoti pajėgumai sudaro 24,3 % Sąjungos suvartojimo.
(75)
Atskleidus faktus RFPA toliau tvirtino, kad nėra jokių nepanaudotų pajėgumų arba kad Komisija turėtų išnagrinėti bent jau tai, kad nėra jokių nepanaudotų nominalių pajėgumų. Be to, RFPA nesutiko, kad po PTL įdiegta naujų pajėgumų.
(76)
RFPA ir eksportuojantys Rusijos gamintojai įdiegtus pajėgumus nurodė pagal teorinius nominalius pajėgumus ir kai kuriais atvejais neatsižvelgta į neseniai vykusį atnaujinimą. Komisija tai išsiaiškino atlikusi tikrinamuosius vizitus ir į tai atsižvelgė. Kaip RFPA teisingai pažymėjo pastabose, pateiktose atskleidus faktus, nominalūs neatrinktų Rusijos gamintojų pajėgumai buvo taikyti tik tiems neatrinktiems Rusijos gamintojams, kurie gamino mažiau nei nurodyti pajėgumai. Kitiems neatrinktiems gamintojams, kurių nurodyta faktinė gamybos apimtis buvo didesnė nei nurodyti pajėgumai, siekiant nustatyti faktinius pajėgumus taikyta faktinė gamybos apimtis. Trims neatrinktiems gamintojams, nepateikusiems jokių duomenų apie pajėgumus ir gamybą, taikyti RFPA pateikti duomenys.
(77)
Komisijos nuomone, šis bendrų Rusijos gamintojų nagrinėjamojo produkto gamybos pajėgumų nustatymo metodas yra aiškus ir nuoseklus. Priešingai nei buvo teigta, tas pats metodas taikytas visiems gamintojams. Jei faktinė gamybos apimtis buvo didesnė nei nurodyti nominalūs pajėgumai, pavyzdžiui, dėl gamybos pajėgumų atnaujinimo, Komisija nemato priežasčių, kodėl į tokius papildomus pajėgumus nereikėtų atsižvelgti, jei akivaizdu, kad nominalūs pajėgumai nėra tikslūs. Argumentas, kad tariamai toks metodas nėra įprastas rinkoje, nėra laikomas priežastimi, dėl kurios nebūtų atsižvelgiama į faktinius gamybos duomenis. Be to, RFPA teiginys dėl metodo, kuriuo skaičiuojami Sąjungos pramonės pajėgumai, nėra susijęs su bendros Rusijos gamintojų gamybos pajėgumų apimties nustatymu.
(78)
Priešingai nei teigė RFPA, nominalių pajėgumų netaikymas kai kuriais atvejais ir vietoje jų naudoti faktiniai, daugiausia patikrinti, gamybos duomenys nereiškia, kad Komisija taikė geriausių turimų duomenų sąvoką pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį. Dėl pajėgumų, Komisija visapusiškai pasinaudojo pačių Rusijos gamintojų pateiktais duomenimis, bet bendrai gamybos pajėgumų apimčiai apskaičiuoti taikė metodą, pagal kurį atsižvelgiama ne tik į nominalius pajėgumus, bet ir faktinę gamybą ir pajėgumus. Šis metodas išdėstytas bendrame atskleidimo dokumente, o šio metodo taikymo rezultatai (nurodyti kiekvienai bendrovei ir netgi kiekvienai gamyklai) atskleisti susijusioms bendrovėms. Atitinkamai, nustatydama bendrus gamybos pajėgumus Komisija taikė tik Rusijos gamintojų ir RFPA pateiktus duomenis. Buvo pateikti visi reikiami duomenys ir šiuo atžvilgiu papildomų šaltinių duomenų neprireikė.
(79)
Bendru atveju, kalbant apie gamintojus, kurie nebuvo tikrinti, taikyti šių gamintojų atsakymuose pateikti pajėgumų ir gamybos duomenys. RFPA pateikė pastabų dėl kai kurių bendrovių ir gamyklų pajėgumų skaičiavimo. Buvo teigiama, kad faktų atskleidimo dokumente nurodyta gamintojo „Uralchem Kirovo“ gamybos apimtis buvo netiksli. Komisija priėmė šį argumentą ir vietoje šios apimties taikė po faktų atskleidimo pateiktose pastabose nurodytą gamybos apimtį. Kaip teisingai nurodė RFPA, taip pat buvo atsižvelgta į gamyklos tikrinamojo vizito metu pateiktą techninę pajėgumų ataskaitą, susijusią su minėtos gamyklos didžiausia AN gamybos apimtimi. Dėl gamintojo „Uralchem Berezniki“, apskaičiuojant pajėgumus atsižvelgta į dešimties dienų techninės priežiūros laikotarpį, kurį bendrovė nurodė tikrinamojo vizito metu. Po faktų atskleidimo gautos pastabos apie kitus sustabdymo atvejus buvo nepagrįstos ir paaiškėjo, kad jos buvo grindžiamos kitos bendrovės duomenimis. Todėl šios pastabos buvo atmestos.
(80)
Pastabos apie tam tikras kitų gamyklų gamybos kliūtis taip pat nebuvo pagrįstos, jų nebuvo galima patikrinti ir todėl į jas taip pat neatsižvelgta. Dėl vienos konkrečios gamyklos, paaiškėjo, kad gamybos kliūtis buvo susijusi su azoto rūgšties gamyba. Tačiau, atsižvelgiant į tai, kad vienai tonai AN pagaminti reikia mažiau nei vienos tonos azoto rūgšties, net jeigu būtų atsižvelgiama į tariamą didžiausią azoto rūgšties gamybos apimtį, vis tiek būtų įmanoma pasiekti Komisijos nustatytus pajėgumus.
(81)
Dėl pajėgumų padidėjimo po PTL, RFPA teigė, kad vienam gamintojui, kuris investavo į naują gamybos liniją, apskaičiuotas per didelis pajėgumų padidėjimas. Tačiau Komisija numatytus pajėgumus nustatė pagal šios bendrovės patalpose surengto tikrinamojo vizito metu bendrovės pateiktos techninės ataskaitos apie šią naują gamybos liniją vertimą į anglų kalbą, todėl šie duomenys laikyti patikimais.
(82)
„Acron“ teigė, kad ji neturi didelių nepanaudotų pajėgumų, daugiausia dėl žaliavų prieigos kliūčių. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad žaliavos buvo naudojamos ne tik nagrinėjamajam produktui, bet ir daugeliui kitų produktų gaminti. Atsižvelgiant į tai, kad produktas plačiai naudojamas ir, atitinkamai, į galimybę lengvai paskirti žaliavas nagrinėjamajam produktui gaminti, tokie tariami sunkumai nebuvo laikomi veiksniu, dėl kurio būtų ribojami bendri nagrinėjamojo produkto gamybos pajėgumai.
(83)
Pritaikiusi ankstesnėse konstatuojamosiose dalyse minėtą metodą Komisija padarė išvadą, kad egzistuoja dideli nepanaudoti pajėgumai. RFPA ir „Acron“ pateiktų argumentų nebuvo galima pagrįsti ir jie atmetami.
(84)
Komisijos nuomone, tikėtina, kad pašalinus dabartines priemones bent dalis šių nepanaudotų pajėgumų būtų panaudoti ir nukreipti į Sąjungos rinkas dėl šių priežasčių.
(85)
Pirma, kai kurios galimai didžiausios pasaulinės AN eksporto rinkos (kaip antai Jungtinės Amerikos Valstijos ir Australija) tebėra apsaugotos nuo Rusijos eksporto antidempingo priemonėmis. Be to, Kinijos rinka tebėra uždara AN importui, todėl mažai tikėtina, kad Rusijos gamintojai importuos į šią rinką.
(86)
2014 m. gegužės 22 d. JAV Prekybos departamentas paskelbė preliminarias antidempingo muito administravimo peržiūros (18) išvadas, kuriose siūloma, kad „Acron“ ir „EuroChem“ į JAV eksportuojamam AN būtų taikomas nulinis muitas. Tačiau, net jeigu šis pasiūlymas būtų priimtas, šiuo metu galiojantys muitai būtų toliau taikomi kitiems eksportuojantiems Rusijos gamintojams. Be to, pagal 1930 m. JAV tarifų akto su pakeitimais (toliau - aktas) 751 skirsnio a dalies 2 punktą, „Acron“ ir „EuroChem“ muitai būtų panaikinami tik vieniems metams ir jie turėtų būti peržiūrimi atliekant kitą metinę administracinę peržiūrą, taigi, priklausomai nuo šios ataskaitos išvadų, antidempingo muitai gali būti vėl nustatyti. Galiausiai, pastarąjį dešimtmetį dėl padidėjusių saugumo reikalavimų ir platintojų nenoro toliau prekiauti AN, jis buvo vis mažiau naudojamas JAV rinkoje kaip trąšos (19). Be to, dėl pastaraisiais metais prasidėjusios skalūnų dujų gavybos JAV AN gamintojai šiuo metu gali gauti pigesnių dujų. Todėl tikėtina, kad „Acron“ ir „EuroChem“ susidurtų su stipriais konkurentais ir negalėtų užimti didelių JAV rinkos dalių.
(87)
RFPA teigė, kad kitos pagrindinės Rusijos AN eksporto rinkos, kaip antai Lotynų Amerika (ypač Brazilija), Egiptas ir Turkija iki 2017 m. smarkiai išaugs (palyginti su 2012 m.). RFPA rėmėsi ataskaita, kurioje numatyta, kad bendra AN paklausa Brazilijoje, Egipte, Peru, Turkijoje, Ekvadore ir Kolumbijoje (skaičiuojant kartu) padidės 15 %. Šis padidėjimas sudaro 749 000 tonų (t. y. nuo 4,851 mln. tonų 2012 m. iki 5,6 mln. tonų 2017 m.), t. y. vidutiniškai 149 800 tonų per metus. Tačiau tai sudaro tik 9,7 % apskaičiuotų metinių nepanaudotų Rusijos gamintojų pajėgumų. Pareiškėjo teigimu, padidėjusį vartojimą šiose šalyse iš esmės kompensuotų ateityje padidėjusi vidaus rinkos gamyba, nes kaip įtariama minėtose šalyse planuojama didinti AN ir kitų azoto trąšų gamybos pajėgumus. Nepriklausomai nuo to, ar šie planai būtų iš tiesų įgyvendinti ir bent iš dalies kompensuotų padidėjusią paklausą, Komisijos nuomone, dėl minėtose šalyse numatomo vartojimo lygio nepanaudoti Rusijos gamintojų pajėgumai būtų tik dalinai absorbuoti.
(88)
Atskleidus faktus RFPA teigė, kad Komisija neatsižvelgė į padidėjusį vartojimą kitose Rusijos AN trečiųjų šalių rinkose, ypač buvusios Sovietų Sąjungos regione. Tačiau vienoje iš pagrindinių šio regiono rinkų, Ukrainoje, importuojamam Rusijos AN taip pat taikomi muitai. 2014 m. liepos mėn. muitų taikymas pratęstas penkeriems metams, o šių muitų lygis buvo gerokai padidintas. Todėl ši rinka Rusijos AN importui tampa dar uždaresnė.
(89)
Be to, kainų lygis kitose rinkose, pavyzdžiui Kazachstane, yra toks, kad Rusijos eksportuotojams būtų palankiau nukreipti eksportą į Sąjungą. Be to, šios rinkos yra gerokai mažesnės už Sąjungos rinką. Pavyzdžiui, suvartojimas Kazachstane sudaro mažiau nei 4 % suvartojimo Sąjungoje.
(90)
Be to, tvirtinta, kad numatomas kitų pagrindinių eksporto rinkų augimas apskaičiuotas neteisingai. Tačiau remtasi 87 konstatuojamojoje dalyje nurodytoje nepriklausomoje ataskaitoje pateiktais duomenimis. NET jei tariamai šie skaičiavimai yra pernelyg kuklūs, numatomą padidėjusią paklausą būtų galima lengvai kompensuoti naudojant tik dalį nepanaudotų Rusijos gamintojų pajėgumų.
(91)
Antra, mažai tikėtina, kad vidaus rinka absorbuos nepanaudotus pajėgumus. RFPA teigė, kad, remiantis ta pačia ataskaita, suvartojimas Rusijoje taip pat išlieka didelis ir numatoma, kad ateityje jis didės, o Rusijos gamintojai visų pirma stengsis patenkinti vidaus rinkos poreikius. Atskleidus faktus RFPA pakartojo šį argumentą. Tačiau per PTL pardavimas vidaus rinkoje sudarė 53 % viso Rusijos gamintojų pardavimo, o planuojamą augimą po 3 % per metus ateinančius 5 metus (vidutiniškai maždaug 120 000 tonų per metus) galima lengvai kompensuoti Rusijos gamintojų jau turimais nepanaudotais pajėgumais. Numatomas metinis augimas sudaro mažiau nei 7,8 % apskaičiuotų metinių nepanaudotų Rusijos gamintojų pajėgumų po PTL. Be to, būsimas vartojimo padidėjimas yra tik prognozė ir gali neįvykti arba būti mažesnis, nes, remiantis ta pačia ataskaita, per pastaruosius penkerius metus vidaus rinkos suvartojimas, palyginti su Sąjungos arba trečiųjų šalių suvartojimu, labai kito (20).
(92)
Trečia, Sąjungos rinka tebėra svarbiausia AN rinka pasaulyje, nes jai tenka apie 18 % pasaulio suvartojimo apimties. Atsižvelgiant į Sąjungos geografinį artumą Rusijai ir tai, kad kai kurie Rusijos eksportuotojai turi nusistovėjusius platinimo kanalus Sąjungoje, logistikos požiūriu tokio eksporto sąlygos palankesnės.
(93)
Atskleidus faktus RFPA teigė, kad reikėtų atsižvelgti į įvežant Rusijos AN į Sąjungą tariamai patiriamas technines prekybos kliūtis, ypač draudimą parduoti (Vokietijoje) ir kai kuriose valstybėse narėse taikomus griežtus AN laikymo reikalavimus. Tačiau, priešingai nei teigė RFPA, šie ribojimai taikomi nediskriminuojant, t. y. tiek trečiųjų šalių eksportuotojams, tiek Sąjungos gamintojams, todėl neproporcingas poveikis importui nėra daromas. Be to, šie ribojimai neturėjo poveikio bendram Sąjungos rinkos patrauklumui, nes pagal vartojimą ji tebėra viena didžiausių rinkų pasaulyje. Todėl Komisija šį teiginį atmeta.
(94)
Todėl Komisija daro išvadą, kad Rusijos gamintojai turi daug nepanaudotų pajėgumų ir labai tikėtina, kad nustojus galioti priemonėms šie pajėgumai būtų panaudoti dideliam papildomam eksportui į Sąjungą.
3.3.3. Paskatos nukreipti pardavimo apimtis į Sąjungą
(95)
Šiuo metu kainų lygis Sąjungoje yra daug aukštesnis nei pagrindinėse trečiosiose šalyse, į kurias eksportuoja Rusija, ir Rusijos vidaus rinkoje. Per PTL keturių atrinktų eksportuojančių gamintojų vidutinė eksporto į trečiąsias šalis kaina EXW sąlygomis (201 EUR už toną) ir vidutinė vidaus rinkos kaina EXW sąlygomis (221 EUR už toną) buvo atitinkamai 34 % ir 27 % mažesnės už atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinę kainą EXW sąlygomis (303 EUR už toną) (žr. 7 lentelę) ir taip pat mažesnės už vidutinę importo iš Rusijos į Sąjungą kainą EXW sąlygomis (žr. 2 lentelę) ir importo iš trečiųjų šalių į Sąjungą kainą (žr. 3 lentelę).
(96)
Tikėtina, kad nustojus galioti priemonėms dėl padidėjusios importuotų produktų mažesnėmis kainomis pasiūlos Sąjungos kainos sumažės. Tačiau, atsižvelgiant į didelius eksportuojančių Rusijos gamintojų eksporto į trečiąsias šalis kainų ir per PTL Sąjungos rinkoje eksportuojančių Rusijos gamintojų, eksportuojančių trečiųjų šalių gamintojų ir Sąjungos gamintojų taikytų kainų skirtumus, mažai tikėtina, kad Sąjungoje taikytos kainos sumažės iki šiuo metu trečiųjų šalių rinkose, į kurias eksportuoja Rusijos gamintojai, esamo kainų lygio. Todėl tikėtina, kad eksportuojantys gamintojai sieks didesnio pelno parduodami Sąjungoje. Dėl šios priežasties tikėtina, kad eksportuojantys gamintojai bus suinteresuoti dalį dabartinio eksporto į trečiąsias šalis apimties (kuri sudarė maždaug 3,4 mln. tonų per PTL arba daugiau nei 50 % Sąjungos suvartojimo) nukreipti į Sąjungą (21).
3.4. Išvada
(97)
Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta 3.3 skirsnyje, Komisija daro išvadą, kad yra tikimybė, jog nustojus galioti priemonėms dempingas pasikartos ir labai padidės į Sąjungą eksportuojamo produkto kiekiai.
4. SĄJUNGOS PRAMONĖS APIBRĖŽTIS
(98)
Sąjungos pramonė apibrėžta kaip žinomi Sąjungos AN gamintojai nagrinėjamuoju laikotarpiu.
(99)
Kaip nurodyta 19 konstatuojamojoje dalyje, atrinktos keturios bendrovės. Visi atrinkti Sąjungos gamintojai bendradarbiavo ir per nustatytus terminus atsiuntė klausimyno atsakymus, be to, atliekant tyrimą jų patalpose surengti tikrinamieji vizitai. Be to, „Fertilisers Europe“ pateikė papildomų duomenų apie neatrinktų bendradarbiavusių gamintojų pajėgumus, gamybą ir pardavimą ir apskaičiuotus likusių gamintojų duomenis. Jei buvo įmanoma, Komisija šiuos duomenis sutikrino su kitų suinteresuotųjų šalių pateiktais ir (arba) viešai pateikiamais duomenimis.
(100)
Atskleidus faktus RFPA teigė, kad Komisijos atrinktos bendrovės nebuvo tipiškos Sąjungos pramonės bendrovės. Šis teiginys grindžiamas prielaida, kad atskirų atrinktų bendrovių ir visos pramonės tie patys ekonominiai rodikliai (ypač pelningumas) skiriasi.
(101)
Šio teiginio negalima priimti. Keturios atrinktos bendrovės pasirinktos objektyviai pagal jų nagrinėjamojo produkto gamybos ir pardavimo Sąjungoje apimtis, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalyje. Atranka atliekama tam, kad Komisijos tarnybos galėtų išsamiai išnagrinėti kai kuriuos tipiškos Sąjungos pramonės dalies žalos rodiklius per turimą laiką. Tai, kad kai kurie atrinktų bendrovių ir visos pramonės žalos rodikliai skiriasi nereiškia, kad atrinktos bendrovės netipiškos. Atsižvelgiant į tai, kad atrinktų gamintojų duomenys patikrinti surengus tikrinamuosius vizitus susijusiose bendrovėse, šie duomenys laikomi patikimais. Bet kuriuo atveju, kaip minėta 145 konstatuojamojoje dalyje, nustatyta, kad per PTL Sąjungos pramonė žalos nepatyrė.
(102)
Be to, RFPA teigė, kad kai kurios atrinktos bendrovės nebendradarbiavo su Komisija, nes nepateikė tam tikrų duomenų arba pateikė neišsamius ir neteisingus duomenis. Todėl RFPA reikalavo, kad darant išvadas apie Sąjungos pramonės padėtį nebūtų remiamasi šiais duomenimis ir kad dėl nepakankamo Sąjungos pramonės bendradarbiavimo būtų pripažintos nepalankios išvados arba kad vietoje to būtų taikomi visos Sąjungos rodikliai.
(103)
Šio teiginio negalima priimti. Komisiją tenkina atrinktų bendrovių pateikti duomenys, kurie buvo patikrinti surengus tikrinamuosius vizitus susijusių bendrovių patalpose ir kurie sudaro svarbią Sąjungos pramonės padėties vertinimo dalį.
5. PADĖTIS SĄJUNGOS RINKOJE
5.1. Sąjungos suvartojimas
(104)
Tikrąjį suvartojimą Sąjungoje Komisija nustatė remdamasi i) Sąjungos pramonės Sąjungos rinkoje parduota apimtimi pagal pareiškėjo pateiktus duomenis ir ii) importu iš trečiųjų šalių pagal duomenis, gautus iš 14 straipsnio 6 dalyje nurodytos duomenų bazės (22).
(105)
Sąjungos suvartojimo raida:
1 lentelė
Sąjungos suvartojimas (metrinėmis tonomis)
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Bendras Sąjungos suvartojimas
7 174 863
6 674 500
6 698 722
6 356 761
Indeksas (2010 m. = 100)
100
93
93
89
Šaltinis: pareiškėjo pateikti duomenys, patikrinti duomenys ir 14 straipsnio 6 dalyje nurodytos duomenų bazės duomenys.
(106)
Nuo 2010 m. iki PTL Sąjungos AN suvartojimas sumažėjo 11 %, nepaisant to, kad žemės ūkiui skirto produkto gamyba atitinkamai nesumažėjo. Toks sumažėjimas įvyko dėl trijų pagrindinių priežasčių. Visų pirma, patobulėjo trąšų paskirstymo įranga ir metodai, todėl vienam kvadratiniam metrui žemės reikia mažiau trąšų. Antra, sumažėjęs AN vartojimas kompensuojamas kitomis trąšomis, kaip antai kalcio amonio nitratu arba sudėtinėmis trąšomis. Trečia, dėl saugumo ir griežtų amonio nitrato gamybos ir laikymo taisyklių šis produktas yra mažiau patrauklus.
(107)
Atskleidus faktus RFPA paprašė papildomos informacijos apie Komisijos atskleistų suvartojimo duomenų šaltinius; 2014 m. birželio 26 d. surengtas klausymas, kuriam pirmininkavo bylas nagrinėjantis pareigūnas. Po to RFPA teigė, kad pareiškėjo pateikti duomenys buvo pateikti pernelyg vėlyvame tyrimo etape, jie buvo nepatikrinti ir neatitiko pareiškėjo anksčiau pateiktų duomenų. Be to, RFPA teigė, kad tie duomenys veikiausiai neapėmė duomenų apie techninės paskirties amonio nitratą ir apie amonio nitrato mišinius su trąšomis ir kitomis medžiagomis, nes šie duomenys skyrėsi nuo panašių pareiškėjo turimų duomenų, pateiktų RFPA nariams. Todėl į šiuos duomenis neturėtų būti atsižvelgiama ir vietoje to reikėtų remtis geriausiais turimais faktais.
(108)
Šis teiginys atmetamas. Komisija pasinaudojo pareiškėjo pateiktais duomenimis apie pardavimą ES ir sutikrino juos su atrinktų gamintojų patikrintais duomenimis. Suvartojimui Sąjungoje nustatyti prie šių duomenų buvo pridėti importo duomenys. Todėl laikoma, kad šie duomenys yra patikimi.
(109)
RFPA taip pat teigė, kad Komisijos apskaičiuotas bendras Sąjungos suvartojimas buvo per mažas ir kad, remiantis nepriklausomo rinkos analitiko paskelbta ataskaita, suvartojimas didėja, o ne mažėja. Konkrečiau, remiantis šios ataskaitos duomenimis Sąjungos trąšų klasės amonio nitrato ir sprogmenų klasės amonio nitrato paklausa 2010 m. atitinka Komisijos duomenis (maždaug 7,1 mln. tonų), bet vėlesniais metais minėta paklausa didėja, o ne mažėja.
(110)
Šis teiginys yra nepagrįstas, nes Komisija naudojosi faktiniais pareiškėjo pateiktais duomenimis, kurie iš dalies buvo patikrinti, ir turimais statistiniais duomenimis ir šiuos duomenis laiko patikimais.
5.2. Importo iš Rusijos apimtis, kainos ir rinkos dalis
(111)
Nagrinėjamojo produkto importo iš Rusijos apimtis, rinkos dalis ir vidutinės kainos kito, kaip nurodyta toliau pateiktoje lentelėje.
2 lentelė
Importo apimtis (metrinėmis tonomis), rinkos dalis ir kainos
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Importo apimtis (tonomis)
164 658
134 060
200 542
199 604
Indeksas
100
81
122
121
Rinkos dalis
2,3 %
2 %
3 %
3,1 %
Indeksas
100
88
130
137
Vidutinė CIF kaina (EUR už toną)
201
258
262
264
Indeksas
100
128
130
131
Šaltinis: 14 straipsnio 6 dalyje nurodyta duomenų bazė.
(112)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš Rusijos apimtis padidėjo daugiau nei 20 %. Šio importo rinkos dalis padidėjo daugiau nei 30 % - nuo 2,3 % 2010 m. iki 3,1 % per PTL. CIF kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo nuo 201 iki 264 EUR už toną. Palyginus vidutines Rusijos CIF eksporto į Sąjungą kainas su vidutinėmis Sąjungos gamintojų kainomis EXW sąlygomis per PTL matyti, kad dėl Rusijos kainų Sąjungos kainos yra priverstinai mažinamos. Vidutinė atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje kaina EXW sąlygomis per PTL buvo 303 EUR už toną. Tačiau, kaip minėta 3 skirsnyje, beveik visi eksportuojantys gamintojai, kurie per PTL pardavė nagrinėjamąjį produktą, buvo sudarę įsipareigojimus dėl kainos ir jų eksporto į ES kainos buvo nustatytos pagal tuos įsipareigojimus, kuriuose numatoma mažiausia importo kaina. Taigi, tokios eksporto kainos negali būti laikomos patikimu rodikliu siekiant patikimai ir prasmingai apskaičiuoti priverstinį kainų mažinimą.
(113)
Atskleidus faktus RFPA teigė, kad Komisija neteisingai apskaičiavo priverstinį kainų mažinimą ir priverstinį pardavimą mažesnėmis kainomis, nes būtina koreguoti atsižvelgiant į įvairius veiksnius (įprastus muitus, sąnaudas po importo, produktų, pakavimo ir prekybos lygio skirtumus). RFPA taip pat teigė, kad palyginus su ankstesne 2002 m. priemonių galiojimo termino peržiūra pasikeitė koregavimo taikymo metodas. RFPA taip pat teigė, kad priverstiniam kainų mažinimui apskaičiuoti turėtų būti taikomos Rusijos gamintojo, kuriam nėra taikomas įsipareigojimas dėl kainos, eksporto į Sąjungą kainos ir Rusijos gamintojo, kuriam netaikomi antidempingo muitai, eksporto kainos.
(114)
Šiuo klausimu pakanka priminti, kad dėl 112 konstatuojamojoje dalyje išdėstytų priežasčių Komisija neskaičiavo priverstinio kainų mažinimo ir priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis. Todėl šie teiginiai nepagrįsti.
5.3. Importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis, kainos ir rinkos dalis
(115)
Toliau pateiktoje lentelėje pateikiami duomenys apie importo iš kitų trečiųjų šalių apimtį nagrinėjamuoju laikotarpiu. Šios kiekio ir kainų tendencijos taip pat grindžiamos Eurostato duomenimis.
3 lentelė
Importo apimtis (metrinėmis tonomis), rinkos dalis ir kainos
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Kitos trečiosios šalys
Apimtis tonomis
348 100
312 043
295 139
285 962
Indeksas
100
90
85
82
Rinkos dalis
4,85 %
4,68 %
4,41 %
4,50 %
Indeksas
100
96
91
93
Vidutinė kaina (CIF)
201
270
279
275
Indeksas
100
134
139
137
Šaltinis: Eurostatas.
(116)
AN daugiausia importuojamas iš Ukrainos, Gruzijos ir Serbijos. Iš Ukrainos importuojamam AN taikytos antidempingo priemonės nustojo galioti 2012 m. Bendra trečiųjų šalių, išskyrus Rusiją, kilmės importo apimtis sumažėjo; nagrinėjamuoju laikotarpiu jų rinkos dalis iš esmės išliko pastovi ir viršijo Rusijos importo rinkos dalį. Tai galima paaiškinti vartojimo sumažėjimu tuo pačiu laikotarpiu. Bendrai vidutinės importo iš kitų šalių kainos padidėjo panašiai kaip ir Rusijos bei Sąjungos kainos.
5.4. Sąjungos pramonės ekonominė padėtis
(117)
Remdamasi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalimi Komisija nagrinėjo visus ekonominius veiksnius ir rodiklius, turinčius poveikio Sąjungos pramonės padėčiai.
(118)
Žalai išanalizuoti Sąjungos pramonės ekonominė padėtis vertinama remiantis makroekonominiais rodikliais (gamyba, gamybos pajėgumais, pajėgumų naudojimu, pardavimo apimtimi, rinkos dalimi, augimu, užimtumu, našumu ir atsigavimu po buvusio dempingo) ir mikroekonominiais rodikliais (vidutinėmis vieneto kainomis, vieneto sąnaudomis, darbo sąnaudomis, atsargomis, pelningumu, grynųjų pinigų srautu, investicijomis, investicijų grąža ir gebėjimu padidinti kapitalą). Pirmieji grindžiami pareiškėjo pradiniame prašyme atlikti peržiūrą pateiktais duomenimis ir vėliau pateiktais duomenimis bei statistiniais duomenimis; šie duomenys susiję su visais žinomais Sąjungos gamintojais. Antrieji grindžiami atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymuose pateiktais duomenimis, patikrintais atliekant tyrimą.
5.4.1. Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
(119)
Atlikus šią priemonių galiojimo termino peržiūrą patvirtinta tai, kas nustatyta ankstesniuose tyrimuose - gauti tikslius ir patikimus pajėgumų ir nagrinėjamojo produkto gamybos duomenis sunku. Kietosios trąšos pagaminamos gamykloje (granuliavimo bokšte) po to, kai atlikus cheminę sintezę gaunamas skystas amonio nitratas. Skystas amonio nitratas gali būti naudojamas ne tik kietam produktui, bet ir galutinės grandies rinkai skirtiems produktams, pvz., kalcio amonio nitratui, gaminti. Be to, kietas produktas gali būti naudojamas ne tik kaip trąšos, bet ir pramonėje. Statistiniai nuokrypiai galimi dėl įvairių paskirčių gamyklų, kurios gali greitai pradėti gaminti trąšas arba kitą produktą. Todėl mažas nagrinėjamojo produkto gamybos pajėgumų panaudojimas yra ne toks svarbus bendros Sąjungos pramonės ekonominės padėties rodiklis.
(120)
Atsižvelgiant į šiuos ribojimus bendra Sąjungos gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų panaudojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu kito taip:
4 lentelė
Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų panaudojimas
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Gamybos apimtis (tonomis)
6 963 753
6 877 806
7 143 611
6 911 630
Indeksas
100
99
103
99
Gamybos pajėgumai (tonomis)
15 132 238
15 292 512
15 499 487
15 475 487
Indeksas
100
101
102
102
Pajėgumų panaudojimas
46 %
45 %
46 %
45 %
Indeksas
100
98
100
98
Šaltinis: pareiškėjo pateikta informacija, atsakymai į atrankos klausimyno klausimus ir patikrinti klausimyno atsakymai.
(121)
Sąjungos pramonės nagrinėjamojo produkto gamyba nuo 2010 m. iki PTL išliko gana pastovi ir sudarė maždaug 7 mln. tonų.
(122)
Gamybos pajėgumai šiuo laikotarpiu taip pat buvo daugmaž stabilūs. Sąjungos pramonės nurodytuose gamybos pajėgumuose įskaičiuoti visi AN gamybos pajėgumai, ne tik nagrinėjamojo, bet ir kitų produktų. Iš tiesų, jei įskaičiuojami ir kiti produktai, faktinis AN gamybos pajėgumų panaudojimas yra daug didesnis. Pavyzdžiui, remiantis patikrintais atrinktų Sąjungos gamintojų duomenimis, nagrinėjamuoju laikotarpiu pajėgumų panaudojimas buvo maždaug 20 % punktų didesnis (nuo 72 % 2010 m. iki 68 % per PTL).
5.4.2. Pardavimo apimtis, rinkos dalis ir augimas
(123)
Sąjungos pramonės pardavimo nepriklausomiems pirkėjams Sąjungos rinkoje apimčių ir rinkos dalies raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
5 lentelė
Pardavimo apimtis ir rinkos dalis
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje (tonomis)
6 662 106
6 228 396
6 203 041
5 871 195
Indeksas
100
93
93
88
Rinkos dalis
92,9 %
93,3 %
92,6 %
92,4 %
Indeksas
100
100
100
99
Šaltinis: pareiškėjo pateikta informacija, atsakymai į atrankos klausimyno klausimus ir patikrinti klausimyno atsakymai.
(124)
Sąjungos rinkos pardavimo nepriklausomiems pirkėjams apimtys per PTL, palyginti su 2010 m., sumažėjo 12 %. Šis pokytis atitinka bendrą suvartojimo mažėjimo Sąjungos rinkoje tendenciją, kaip paaiškinta 106 konstatuojamojoje dalyje.
(125)
Kadangi nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo tiek pardavimas, tiek suvartojimas, Sąjungos pramonės rinkos dalis išliko daugmaž stabili ir todėl nebuvo Sąjungos pramonės augimo.
5.4.3. Užimtumas ir našumas
(126)
Remiantis keturių atrinktų Sąjungos gamintojų patikrintais duomenimis užimtumas ir našumas nagrinėjamuoju laikotarpiu kito taip:
6 lentelė
Užimtumas ir našumas
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Darbuotojų skaičius
1 253
1 110
1 128
1 105
Indeksas
100
89
90
88
Našumas (vnt. vienam darbuotojui)
2 390
2 616
2 648
2 579
Indeksas
100
109
110
107
Šaltinis: patikrinti klausimyno atsakymai.
(127)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu keturių atrinktų bendrovių darbuotojų skaičius sumažėjo (12 %, palyginus 2010 m. ir PTL). Kadangi šis sumažėjimas buvo didesnis nei gamybos padidėjimas, atrinktų Sąjungos gamintojų darbuotojų našumas, matuojamas per metus darbuotojui tenkančiu pagamintu kiekiu (tonomis), nuo 2010 m. iki PTL padidėjo 7 %.
5.4.4. Dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio dempingo
(128)
Kaip minėta 52 konstatuojamojoje dalyje, Komisija nenustatė esamų dempingo skirtumų, nes Rusijos importo kainos buvo pagrįstos įsipareigojimais dėl mažiausios kainos ir todėl buvo nepatikimos siekiant prasmingai įvertinti, ar nustojus galioti antidempingo priemonėms tikėtina, kad dempingas tęstųsi arba pasikartotų.
(129)
Kaip matyti pagal esamus pelno dydžius (10 lentelė) ir didelę rinkos dalį (5 lentelė) Sąjungos pramonė atsigavo nuo buvusio dempingo.
5.4.5. Pardavimo kainos ir vidaus rinkos kainoms įtakos turintys veiksniai
(130)
Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinių svertinių vieneto pardavimo nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje kainų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
7 lentelė
Pardavimo kainos Sąjungoje
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Vidutinė vieneto pardavimo EXW sąlygomis kaina Sąjungoje (EUR už toną)
204
291
305
303
Indeksas
100
143
149
149
Vieneto gamybos sąnaudos (EUR už toną)
180-195 (23)
200
216
225
Indeksas
100
108
113
Šaltinis: patikrinti atrinktų bendrovių duomenys.
(131)
Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinė grynojo pardavimo kaina 2010-2012 m. labai padidėjo, bet per PTL šiek tiek sumažėjo.
(132)
Vidutinės gamybos sąnaudos taip pat padidėjo, daugiausia dėl padidėjusių dujų (pagrindinės žaliavos) sąnaudų.
5.4.6. Darbo sąnaudos
(133)
Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinių darbo sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
8 lentelė
Vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Vidutinis darbo užmokestis vienam darbuotojui (EUR)
31 909
37 764
40 938
41 736
Indeksas
100
118
128
131
Šaltinis: patikrinti atrinktų bendrovių duomenys.
(134)
Vidutinės darbuotojo darbo sąnaudos nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo. Didžiausias padidėjimas buvo 2010-2011 m., o nuo 2012 m. iki PTL sąnaudos padidėjo 3 % punktais.
5.4.7. Atsargos
(135)
Atrinktų Sąjungos gamintojų atsargų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
9 lentelė
Atsargos
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Laikotarpio pabaigos atsargos (tonomis)
108 300
151 562
195 351
97 092
Indeksas
100
140
180
90
Laikotarpio pabaigos atsargos, išreikštos gamybos procentine dalimi
1,56 %
2,20 %
2,73 %
1,40 %
Indeksas
100
142
176
90
Šaltinis: patikrinti atrinktų bendrovių duomenys.
(136)
Laikotarpio pabaigos atsargos visų pirma labai padidėjo 2011 ir 2012 m. (palyginti su 2010 m.), o vėliau per PTL sumažėjo 10 % (palyginti su 2010 m.). Palyginti su gamybos lygiu, laikotarpio pabaigos atsargos nuo 2010 m. iki PTL kito panašiai.
5.4.8. Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą
(137)
Atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumo, grynųjų pinigų srauto, investicijų ir investicijų grąžos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
10 lentelė
Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Pardavimo Sąjungoje nepriklausomiems pirkėjams pelningumas (pardavimo apyvartos proc.)
11,7 %
20,8 %
17,6 %
14,4 %
Indeksas
100
178
150
123
Grynųjų pinigų srautas (EUR)
95 605 038
196 626 207
182 421 560
173 543 772
Indeksas
100
195
191
182
Investicijos (EUR)
35 761 804
31 532 218
28 032 159
34 502 327
Indeksas
100
88
78
96
Investicijų grąža
28,1 %
61 %
53,3 %
44,7 %
Indeksas
100
217
190
159
Šaltinis: patikrinti atrinktų bendrovių duomenys.
(138)
Komisija atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumą nustatė ikimokestinį grynąjį pelną, gautą parduodant panašų produktą nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje, išreiškusi tokio pardavimo apyvartos procentine dalimi.
(139)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumas padidėjo nuo 11,7 % 2010 m. iki 14,4 % per PTL. Šiuo atžvilgiu pareiškėjas teigė, kad tyrime taikant tikslinį pelną reikėtų atsižvelgti į tai, kad ši pramonė labai imli kapitalo ir investuotojai tikisi gauti patenkinamą naudojamo kapitalo grąžą (ROCE). Šis teiginys turėjo būti atmestas, nes tyrime taikomas tikslinis pelnas turi apsiriboti pelnu, kurį Sąjungos pramonė galėtų tikėtis gauti įprastomis konkurencijos sąlygomis, jei nebūtų importo dempingo kaina.
(140)
Grynųjų pinigų srautas yra Sąjungos gamintojų gebėjimas patiems finansuoti savo veiklą. Grynųjų pinigų srautas nuo 2010 m. iki PTL pabaigos padidėjo 82 %, nors per PTL buvo šiek tiek mažesnis nei 2011 m. ir 2012 m. (atitinkamai 13 ir 5 procentiniais punktais).
(141)
Investicijos mažėjo. 2011 m. ir 2012 m. investicijos sumažėjo daugiau, o per PTL, palyginti su 2010 m., sumažėjo tik 4 %. Investicijos daugiausiai buvo susijusios su atitiktimi ir vis griežtesniais aplinkosaugos reikalavimais.
(142)
Investicijų grąža yra investicijų grynosios buhalterinės vertės procentine dalimi išreikštas pelnas. Iš esmės ji atitiko pelningumo raidą visu nagrinėjamuoju laikotarpiu.
(143)
Atliekant tyrimą nenustatyta, kad atrinkti Sąjungos gamintojai būtų turėję kokių nors sunkumų didindami kapitalą.
5.5. Išvada dėl Sąjungos pramonės padėties
(144)
Reglamente (EB) Nr. 661/2008 padaryta išvada, kad Sąjungos pramonės ekonominė padėtis nebuvo žalinga ir kad pagrindinė tokios teigiamos padėties priežastis buvo nagrinėjamojo produkto importui iš Rusijos taikomos antidempingo priemonės.
(145)
Šios priemonių galiojimo termino peržiūros išvados patvirtino ankstesnės peržiūros išvadas. Nuo 2010 m. iki PTL ekonominiai rodikliai taip pat buvo teigiami. Sąjungos suvartojimas sumažėjo, importas iš Rusijos padidėjo, tačiau Sąjungos pramonė sugebėjo išlaikyti didelę rinkos dalį ir toliau didinti pelningumą, nors 2012 m. ir PTL pelnas buvo žemesnio lygio nei 2011 m., o tai rodo mažėjimo tendenciją. Gamybos sąnaudos padidėjo, daugiausia dėl padidėjusių dujų (pagrindinės žaliavos nagrinėjamojo produkto gamybai) kainų, bet pardavimo kainos taip pat padidėjo ir Sąjungos pramonė galėjo pasiekti teigiamą pelningumo lygį.
(146)
Kaip paaiškinta 119 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse, darant išvadas apie Sąjungos pramonės padėtį negalima remtis duomenimis apie pajėgumų panaudojimą ir bendrai galima daryti išvadą, kad bendrai Sąjungos pramonės padėtis yra teigiama ir ji nepatiria žalos, nes Rusijos AN eksportui taikomos antidempingo priemonės.
(147)
Atskleidus faktus RFPA ir Rusijos valdžios institucijų atstovai teigė, kad teigiama Sąjungos pramonės padėtis, įskaitant jos eksportą į trečiąsias šalis, pagrindžia išvadą, kad materialinė žala nepasikartos. Tačiau, Komisijos nuomone, dabartinė teigiama Sąjungos pramonės ekonominė padėtis, įskaitant jos pardavimo eksportui į trečiąsias šalis apimtį, automatiškai nepanaikina galimybės, kad nustojus galioti priemonėms padėtis ateityje gali pasikeisti.
6. ŽALOS PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ
(148)
Siekiant įvertinti, ar žala pasikartotų, jei šiuo metu galiojančios priemonės nustotų galioti, pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį analizuotas galimas Rusijos eksporto poveikis Sąjungos rinkai ir Sąjungos pramonei.
(149)
Analizuotos suvartojimo Sąjungos rinkoje tendencijos, nepanaudoti pajėgumai, prekybos srautai ir Sąjungos rinkos patrauklumas, taip pat Rusijos gamintojų kainodaros politika.
6.1. Suvartojimas Sąjungoje
(150)
Nagrinėjamojo produkto suvartojimas Sąjungoje per PTL, palyginti su ankstesniais metais, sumažėjo 11 %. Šį suvartojimo sumažėjimą lėmė kitų trąšų naudojimas, veiksmingesni ūkininkų taikomi AN naudojimo metodai ir saugos bei saugumo aspektai. Todėl Sąjungos pramonė konkuruoja su Rusijos produktais mažėjančioje rinkoje. Atitinkamai tikėtina, kad dėl to bus daromas spaudimas mažinti kainas.
(151)
Atskleidus faktus ir kaip minėta 109 konstatuojamojoje dalyje RFPA nesutiko su išvada, kad ateityje nagrinėjamojo produkto suvartojimas ES sumažės. Tačiau ataskaitoje, kuria rėmėsi RFPA, nurodomas tik nedidelis azoto trąšų paklausos padidėjimas, nebūtinai reiškiantis nagrinėjamojo produkto suvartojimo padidėjimą. Dėl vis griežtesnių amonio nitrato laikymui ir naudojimui taikomų aplinkos ir saugos reikalavimų, dėl tam tikrose rinkose pasiekto brandos lygio ir dėl vis veiksmingesnių trąšų paskirstymo metodų, net jeigu trąšų suvartojimas padidėtų, ypač jei padidėtų azoto trąšų suvartojimas, nagrinėjamojo produkto suvartojimas artimiausioje ateityje nedidės. Todėl šis teiginys atmetamas.
6.2. Nepanaudoti pajėgumai, prekybos srautai, Sąjungos rinkos patrauklumas ir kainodara
(152)
Komisija nustatė, kad per PTL Rusijos nepanaudoti pajėgumai sudarė daugiau nei 16,9 % viso nagrinėjamojo produkto suvartojimo Sąjungoje (žr. 73 ir 74 konstatuojamąsias dalis). Po PTL pajėgumai dar labiau padidėjo ir šiuo metu apskaičiuoti pajėgumai sudaro apie 24,3 % Sąjungos suvartojimo.
(153)
Labai tikėtina, kad netaikant priemonių šie nepanaudoti pajėgumai būtų naudojami dideliems papildomiems eksportui į Sąjungą skirtiems AN kiekiams gaminti. Rusijos gamintojai pusę pagaminto kiekio jau eksportuoja į trečiąsias šalis. Tikimasi, kad Rusijos vidaus vartojimas ateityje didės 3 % per metus. Rusijos eksporto į trečiąsias šalis kainos yra gerokai mažesnės už dabartines Sąjungos kainas. Jei nustojus galioti priemonėms Sąjungos rinkos kainos išliktų gerokai aukštesnės už trečiųjų šalių rinkų, tai bus didelė paskata Rusijos gamintojams ne tik panaudoti nepanaudotus pajėgumus Sąjungos rinkai, bet ir dalį dabartinio eksporto į trečiąsias šalis nukreipti į Sąjungos rinką.
(154)
Be to, papildomas Rusijos eksportas į trečiąsias šalis ribojamas. Rusijos eksportuojamas produktas negali patekti į kai kurias potencialiai didžiausias AN eksporto rinkas (Kiniją, JAV ir Australiją) (žr. 85 konstatuojamąją dalį). Mažai tikėtina, kad dėl galimybės, jog dviem Rusijos gamintojams JAV vienus metus netaikys muito (žr. 86 konstatuojamąją dalį), didelė Rusijos eksporto dalis būtų nukreipiama į JAV, nes JAV vidaus rinkos dujų kainos sumažėjo ir tikimasi, kad dėl platesnio masto skalūnų dujų tyrimų ir esamų skalūnų dujų eksporto apribojimų JAV vidaus rinkos dujų kainos išliks žemos (žr. taip pat 86 konstatuojamąją dalį). Kinijos rinka tebėra uždara AN importui. Tikimasi, kad AN suvartojimas dabartinėse Rusijos eksporto rinkose (daugiausia Lotynų Amerikoje ir ypač Brazilijoje) didės, tačiau dabartiniai nepanaudoti Rusijos pajėgumai daugiau nei du kartus viršija numatytą suvartojimo šiose rinkose padidėjimą ir mažai tikėtina, kad šį padidėjusį suvartojimą kompensuos (vien tik) Rusijos gamintojai. Keliose tradicinėse Rusijos rinkose, kaip antai Egipte, Turkijoje, Peru ir Brazilijoje, taip pat didinami AN arba kitų azoto trąšų gamybos pajėgumai (žr. 87 konstatuojamąją dalį).
(155)
Bet kuriuo atveju, dėl geografinio artumo ir nusistovėjusių platinimo kanalų Sąjungos rinka yra patrauklesnė už Lotynų Amerikos rinką. Iš tiesų, dėl gerokai mažesnių frachto sąnaudų Rusijos eksportuotojai gali gauti didesnį pelną; turėdami galimybę rinktis jie pasirinktų parduoti Sąjungoje, jei Sąjungos kainų lygiai išliks aukštesni už trečiųjų šalių.
(156)
Komisija nustatė Sąjungos pramonės nežalingą kainą per PTL prie gamybos sąnaudų (nustatytų pagal 7 lentelėje pateiktus patikrintus atrinktų Sąjungos gamintojų duomenis) pridėjusi PBA sąnaudas ir tikslinį pelną.
(157)
Remiantis patikrintais keturių atrinktų Sąjungos gamintojų duomenimis, PBA sąnaudos sudaro 5-8 % gamybos sąnaudų, o tikslinis šios pramonės pelnas yra 8 %, kaip nustatyta ankstesniame tyrime (24).
(158)
Remiantis šiais skaičiais, per PTL nežalinga Sąjungos pramonės kaina yra 257-264 EUR už toną.
(159)
Komisija pažymi, kad vienas iš dviejų eksportuojančių Rusijos gamintojų, kuriems per PTL taikytas įsipareigojimas dėl kainos, nagrinėjamąjį produktą pardavė kaina, didesne už mažiausią importo kainą pagal įsipareigojimą. Kita vertus, kitas eksportuojantis gamintojas, kuriam įsipareigojimas taikytas tik tam tikrą PTL dalį, pardavė už mažesnę nei mažiausia importo kaina. Atsižvelgiant į šias aplinkybes neaišku, kokias kainas jie taikytų, jei įsipareigojimai nustotų galioti kartu su antidempingo priemonėmis. Taip pat pažymima, kad per PTL su šiais dviem eksportuojančiais gamintojais susiję kiekiai nebuvo dideli. Be to, reikia atsižvelgti į tai, kad tikėtina, jog netaikant priemonių ES rinkoje produktą vėl parduos kiti Rusijos gamintojai, o tai padidins konkurencinį spaudimą rinkoje, taip pat ir dviems eksportuojantiems gamintojams, kuriems per PTL taikyti įsipareigojimai.
(160)
Vienas iš aspektų, pagal kuriuos įvertinama žalos pasikartojimo tikimybė, yra tai, kokiomis tikėtinomis kainomis bendrovės, kurioms netaikomas įsipareigojimas, papildomai eksportuotų. Per PTL Rusijos eksporto į trečiąsias šalis kainos buvo vidutiniškai 201 EUR už toną arba 34 % mažesnės už dabartinę vidutinę kainą, už kurią Sąjungos gamintojai parduoda Sąjungoje. Kaip nurodyta 58 konstatuojamojoje dalyje, Rusijos eksporto kainos išliko stabilios. Tikėtina, kad netaikant antidempingo priemonių Rusijos bendrovių, kurioms netaikomas įsipareigojimas dėl kainos, vykdomas eksportas būtų parduodamas į Sąjungą vidutinėmis kainomis, mažesnėmis už importo iš trečiųjų šalių kainas ir mažesnėmis už importo iš Rusijos pagal įsipareigojimą kainas; pastarosios atitinka aukštesnę Sąjungos pramonės nežalingos tikslinės kainos ribą. Kitaip šios bendrovės negalėtų gauti papildomos rinkos dalies. Kadangi vieno eksportuojančio gamintojo dabartinio importo iš Rusijos pagal įsipareigojimą kainų lygis atitinka viršutinę nežalingos kainos ribą, Komisija, remdamasi šiuo metu turima informacija, mano, kad tikėtina, jog bus papildomai importuojama žalingomis kainomis. Nepaisant dabartinio Sąjungos pramonės pelno lygio, dėl tokių tikėtinų kainų kiltų grėsmė, kad Sąjungos pramonė negalės gauti normalaus pelno, kurį ji galėtų tikėtis gauti nesant importo dempingo kaina.
(161)
Atskleidus faktus RPFA teigė, kad Rusijos eksporto kainas ir trečiųjų šalių bei Sąjungos kainas lyginti beprasmiška, nes turėtų būti lyginamas pardavimas į tokias pačias rinkas ir tinkamai koregavus atsižvelgiant į muitus, prekybos lygį ir t. t.
(162)
Šio teiginio negalima priimti. Komisija neteigia, kad nustojus galioti priemonėms dėl Rusijos eksporto Sąjungos kainos būtų priverstinai sumažintos 34 %. Komisija mano, kad tikėtina, jog nesant priemonių Rusijos eksportas į Sąjungą būtų vykdomas kainomis, žemesnėmis už Sąjungos gamybos sąnaudų ir pagrįsto pelno sumą, todėl tokios kainos būtų žalingos. Rusijos eksportuotojams tokios kainos vis vien būtų patrauklesnės už dabartines pardavimo į trečiąsias rinkas kainas. Todėl tikėtina, kad dabartiniai prekybos srautai būtų nukreipiami.
(163)
Atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad mažai tikėtina, kad, atsižvelgiant į gamybos sąnaudų didėjimą nagrinėjamuoju laikotarpiu (žr. 7 lentelę), trumpuoju laikotarpiu sumažės dabartinės gamybos sąnaudos, taigi ir dabartinė nežalinga kaina. Iš tiesų, atlikus tyrimą nenustatyta jokių požymių, kad ši tendencija galimai pasikeis.
(164)
Atskleidus faktus RFPA pabrėžė, kad dieną prieš atskleidimą ji pateikė informacijos apie mažėjančias dujų sąnaudas Sąjungoje. RFPA konkrečiai nurodė pagrindiniame trąšų rinkos leidinyje paskelbtus duomenis, pagal kuriuos nurodytos pagrindinio ES mazgo kainos Nyderlandų dujų rinkoje, vadinamoje nuosavybės teisių perleidimo mechanizmu (ang. Title Transfer Facility - TTF), o ne netipiškos Vaidhauzo kainos. RFPA taip pat nurodė JAV dujų kainas ir „Yara International“ pirmojo 2014 m. ketvirčio ataskaitą investuotojams, kurioje nurodyta, kad bendrovės patiriamos dujų sąnaudos yra gerokai mažesnės.
(165)
Komisija pažymi, kad kai kurių ūkininkų asociacijų pateiktame ekonominiame tyrime (žr. 7 skirsnį apie Sąjungos interesus) nurodyta tokia informacija: „gamtinių dujų kainos Sąjungoje yra didesnės nei daugumoje kitų regionų ir tikimasi, kad artimiausioje ateityje jos didės“. Kalbant apie „Yara International“ minėtą dujų sąnaudų sumažėjimą, tai yra atskiras atvejis, nes „Yara group“ yra tarptautinė grupė, turinti prieigą prie kelių pigių dujų šaltinių ne ES. Kiti nagrinėjamojo produkto gamintojai, ypač įsikūrę rytiniuose Sąjungos regionuose, priklauso nuo Rusijos dujų. Todėl Komisija ir toliau laikosi nuomonės, kad nėra jokių įtikinamų įrodymų, kad Sąjungos gamintojų dujų kainos netolimoje ateityje labai sumažės.
6.3. Numatomos importo apimties ir kainų poveikis panaikinus priemones
(166)
Kadangi Rusijos AN būtų eksportuojamas į Sąjungos rinką dideliais kiekiais ir žalingomis kainomis, Sąjungos gamintojai būtų priversti sumažinti savo kainas ir išlaikyti pardavimo apimtis ir rinkos dalį. Iš tiesų, AN yra biržos prekės tipo produktas, taigi skirtingi gamintojai daugiausia konkuruoja kainomis.
(167)
Atskleidus faktus RFPA teigė, kad reikėtų atsižvelgti į technines prekybos kliūtis, tariamai patiriamas įvežant Rusijos AN į Sąjungą, ypač draudimą parduoti (Vokietijoje) ir kai kuriose valstybėse narėse taikomus griežtus AN laikymo reikalavimus. Šie ribojimai taikomi nediskriminuojant tiek trečiųjų šalių eksportuotojų, tiek Sąjungos gamintojų, todėl Komisija laikosi nuomonės, kad šis teiginys turėtų būti atmestas.
6.4. Išvados
(168)
Atsižvelgiant į tyrimų išvadas, nepanaudotus pajėgumus, susijusius su nedideliu suvartojimo padidėjimu Rusijoje, ribotas galimybes padidinti eksportą į trečiąsias šalis ir Sąjungos rinkos patrauklumą, laikoma, kad tikėtina, jog panaikinus priemones importas dempingo kainomis iš Rusijos pasikartos.
(169)
Atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad dabartinė Sąjungos pramonės padėtis nėra žalinga. Tačiau nėra požymių, kad nustojus galioti priemonėms ši teigiama padėtis išliks. Priešingai, remiantis pareiškėjo pateiktu rinkos tyrimu AN rinkos kainos šiuo metu didžiausios ir yra pasiektas verslo ciklo aukščiausias taškas. Numatoma, kad verslo ciklas ir kainos šiuo metu mažės. Kalbant konkrečiau, nuo 2009 m. kainos kasmet nuolatos didėjo ir panašu, kad šiuo metu kainos mažėja. Todėl Sąjungos pramonės nagrinėjamuoju laikotarpiu pasiektas kainų ir pelno lygis artimiausioje ateityje nebus pasiektas. Tuo pačiu metu gamybos sąnaudos išliks tokios pačios arba toliau didės, todėl Sąjungos pramonės pelnas mažės. Tokiomis aplinkybėmis ir atsižvelgiant į mažėjantį suvartojimą Sąjungoje, dėl didelės apimties importo kainomis, dėl kurių priverstinai mažinamos Sąjungos kainos, bus daromas didelis spaudimas pramonės pardavimo kainoms ir dėl to ji praras didelę rinkos dalį. Dėl to visiškai tikėtina, kad vėl bus daroma materialinė žala.
(170)
Atskleidus faktus RFPA kritikavo tai, kad Komisija remiasi pareiškėjo pateiktu rinkos tyrimu ir nurodė, kad 2017-2018 m. numatomos kainos bus panašaus lygio kaip 2010 m. kainos ir didesnės už ankstesnių metų kainas. RFPA taip pat pažymėjo, kad 2010 m. vidutinis Sąjungos pramonės pelningumas (12,8 %) viršijo tikslinį pelną ir kad pagal 2014 m. „Yara International“ ketvirčio ataskaitą numatoma teigiama raida.
(171)
Dėl priemonių galiojimo termino peržiūros numatomojo pobūdžio sunku daryti tikslias išvadas apie 2017 m. ir vėlesnio laikotarpio kainų lygius. Tačiau nepriklausomame rinkos tyrime nurodoma, kad tikimasi, jog ateinančius dvejus metus nagrinėjamojo produkto kainų lygiai sumažės. Dėl šių aplinkybių ir prognozuojamo gamybos sąnaudų padidėjimo visiškai tikėtina, kad šiuo metu Sąjungos pramonės gaunamas pelnas sumažės. Ši numatoma išvada neprieštarauja faktui, kad per PTL ir nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės gauto pelno lygis buvo aukštesnis už 8 % tikslinį pelną, kaip nustatyta ankstesniame tyrime. Atsižvelgiant į šias aplinkybes tai, kad atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, po kurios nutrauktas antidempingo priemonių taikymas iš Rusijos importuojamam karbamidui, nenustatyta žalos pasikartojimo tikimybės, nėra susiję, nes kiekvienas atvejis turėtų būti vertinamas atskirai pagal jo aplinkybes ir ypatumus. Be to, „Yara International“ pirmojo 2014 m. ketvirčio pristatymas investuotojams nėra skirtas konkrečiai nagrinėjamam produktui ir pagal jį neturėtų būti nustatomi su nagrinėjamuoju produktu susiję Sąjungos pramonės lūkesčiai. Todėl šis teiginys atmetamas.
(172)
Rusijos valdžios institucijų atstovai ir RFPA teigė, kad Komisija nepateikė teigiamų įrodymų, pagrindžiančių išvadą, kad nustojus galioti priemonėms nagrinėjamojo produkto importas dempingo kainomis pasikartotų ir dėl to pasikartotų Sąjungos pramonei daroma žala.
(173)
RFPA taip pat teigė, kad Komisija nenustatė priežastinio priemonių taikymo nutraukimo ir žalos pasikartojimo tikimybės ryšio. Priešingai, panašu, kad pasikartojančią žalą lemia atskleidimo dokumente nurodyti išorės veiksniai (mažėjantis vartojimas, mažėjančios kainos, didėjančios gamybos sąnaudos, mažas gamybos pajėgumų panaudojimas).
(174)
Komisija nesutinka su šiuo vertinimu. Tikimybė, kad nustojus galioti priemonėms žala pasikartos, iš esmės grindžiama tikimybe, kad pasikartos didelės apimties eksportas iš Rusijos dempingo kainomis ir esant tokiam kainos lygiui, kuris tebėra pelningas Rusijos eksportuotojams ir žemesnis už Sąjungos kainas. Paminėdama kai kuriuos išorės veiksnius bendrame vertinime Komisija tik nurodė kitus veiksnius, kurie ateinančiais metais gali daryti įtaką Sąjungos rinkai bei Sąjungos pramonei, bet tai nepaneigia išvados, kad tikėtina, jog nustojus galioti priemonėms žalingas dempingas pasikartos.
7. SĄJUNGOS INTERESAI
(175)
Pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį Komisija nagrinėjo, ar toliau Rusijai taikant galiojančias antidempingo priemones nebūtų pažeisti visos Sąjungos interesai. Vertinant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję, t. y. Sąjungos pramonės, importuotojų ir naudotojų, interesai.
(176)
Visoms suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnio 2 dalį.
(177)
Per pirminį tyrimą laikyta, kad nustačius priemones nebūtų prieštaraujama Sąjungos interesams. Šis tyrimas yra peržiūra, taigi analizuojama padėtis jau po antidempingo priemonių nustatymo 1995 m., ir suteikiama galimybė įvertinti bet kokį netinkamą neigiamą poveikį, kurį šios galiojančios antidempingo priemonės daro nagrinėjamosioms šalims.
(178)
Atsižvelgiant į tai buvo nagrinėjama, ar, nepaisant išvados dėl dempingo ir žalos pasikartojimo tikimybės, esama svarių priežasčių, kurios leistų daryti išvadą, kad tolesnis galiojančių priemonių taikymas prieštarautų Sąjungos interesams.
7.1. Sąjungos pramonės interesai
(179)
Galiojančios priemonės padėjo labai sumažinti importą iš Rusijos dempingo kainomis ir sudarė palankesnes sąlygas Sąjungos pramonei. Sąjungos pramonės ekonominė padėtis buvo gera, kaip matyti pagal nuolatos gautą pelną. Tačiau svarbu paminėti, kad kai kurių Sąjungos gamintojų pelnas jau buvo gerokai mažesnis už vidutinį Sąjungos pramonės pelną ir netgi mažesnis už tikslinį 8 % pelną.
(180)
Jei priemonės nustotų galioti, visiškai tikėtina, kad Sąjungos pramonė susidurtų su didėjančia nesąžininga Rusijos gamintojų konkurencija. Nustojus galioti priemonėms jų ekonominė padėtis neabejotinai greitai pablogėtų. Todėl nutraukus priemonių taikymą būtų prieštaraujama Sąjungos pramonės interesams.
7.2. Importuotojų interesai
(181)
Atlikus ankstesnį tyrimą nustatyta, kad priemonių nustatymas veikiausiai neturėtų didelio neigiamo poveikio Sąjungos importuotojų ir naudotojų padėčiai. E.F.I.A. pranešė apie save kaip suinteresuotoji šalis ir teigė, kad priemonių galiojimas turėtų baigtis dėl kelių priežasčių:
-
priemonės buvo taikomos beveik 20 metų ir jomis pasiektas pageidaujamas poveikis, t. y. Sąjungos gamintojai buvo apsaugoti,
-
dėl Rusijos vidaus suvartojimo didėjimo nėra pavojaus, kad Rusijos produktai bus nukreipti į Sąjungą,
-
naudotojai yra suinteresuoti turėti prieigą prie įvairių pasiūlos šaltinių ir didesnį pasirinkimą.
(182)
Šie teiginiai turėtų būti atmesti. Tiesa, kad Sąjungos pramonė šiuo metu nepatiria jokios materialinės žalos. Tačiau atliekant priemonių galiojimo termino peržiūrą siekiama atsakyti į klausimą, kas galėtų įvykti ateityje, jeigu priemonės nustotų galioti. Šiuo atžvilgiu dabartinė Sąjungos pramonės veikla gali būti vertinama tik kaip veiksnys siekiant nustatyti ateities tendencijas įvertinant nežalingą kainų lygį.
(183)
Sąjungos importuotojai ir prekiautojai naudojasi įvairiais šaltiniais Sąjungoje ir už jos ribų, įskaitant Rusiją. Rusija yra vienintelė šalis, kuriai taikomos priemonės.
7.3. Naudotojų interesai
(184)
Apie save pranešė kelios naudotojų asociacijos. Tačiau kai kurios iš jų tik prašė būti pripažintos suinteresuotosiomis šalimis ir nepateikė savo pozicijos dėl Sąjungos interesų. Dvi nacionalinės asociacijos pareiškė nuomonę, kad priemonės buvo taikomos ilgą laikotarpį ir jos nebebuvo suinteresuotos toliau taikyti priemones.
(185)
Jos nurodė tokias priežastis:
-
didelę trąšų reikšmę ūkininkų gamybos sąnaudoms (priklausomai nuo augalų rūšies tai sudaro 7-42 % jų kintamųjų sąnaudų),
-
galimybę įsigyti trąšų 15-20 EUR mažesnėmis nei Sąjungos gamintojų taikomos kainos,
-
galimybę turėti prieigą prie šiek tiek kitokio produkto (teigiama, kad rusiškos granulės šiek tiek smulkesnės ir todėl tinkamos tam tikrai gamybai) ir
-
galimybę turėti kelis tiekėjus, taip sudarant didesnę konkurenciją ir išvengiant oligopolio padėties ir kainų nustatymo susitarimų.
(186)
Šių teiginių negalima priimti dėl tų pačių 182 ir 183 konstatuojamosiose dalyse išdėstytų priežasčių. Komisijai nėra žinoma apie kokią nors nekonkurencinę Sąjungos gamintojų veiklą; jie Sąjungos rinkoje laisvai konkuruoja.
(187)
Į naudotojams skirtą klausimyną neatsakė nė vienas ūkininkas. Taigi, bendros trąšų ir ypač AN įtakos ūkininkų gamybos sąnaudoms nebuvo galima patikrinti. Taigi, tariamos labai teigiamos žemesnių AN kainų įtakos ūkininkų gamybos sąnaudoms nebuvo galima patvirtinti. Tačiau, remiantis Komisijos turima informacija, AN sudaro tik maždaug 21 % bendro visų trąšų, kurių sudėtyje yra azoto (amonio nitrato, kalcio amonio nitrato, karbamido, karbamido AN tirpalo, NPK/NP/NK ir t. t.) suvartojimo Sąjungoje (25). Atsižvelgiant į tai, kad yra ir kitų trąšų (kurių sudėtyje yra didelė dalis kalio ir fosfato), apskaičiuota, kad AN trąšos sudaro mažiau nei 21 % visų Sąjungos gamintojų naudojamų trąšų. Todėl galima pagrįstai daryti išvadą, kad iš esmės šiuo metu galiojančių priemonių poveikis Sąjungos ūkininkams nėra reikšmingas.
(188)
Be to, net jeigu labai trumpu laikotarpiu ūkininkai būtų suinteresuoti prieiga prie pigesnių trąšų, trumpu arba vidutinės trukmės laikotarpiu yra tikimybė, kad Sąjungos pramonei daroma žala pasikartos ir kyla pavojus, kad kai kurie labiau pažeidžiami Sąjungos gamintojai, įsikūrę tam tikruose Sąjungos regionuose gali pasitraukti iš šio verslo. Taigi, ateityje naudotojai ir ūkininkai galėtų rinktis iš dar mažesnio tiekėjų skaičiaus ir jie gali tapti priklausomi nuo Rusijos eksporto; tikėtina, kad Rusijos eksporto kainos susiklosčius tokioms aplinkybėms padidėtų.
(189)
Viena naudotojų asociacija pateikė nepriklausomo ekonomikos konsultanto parengtą tyrimą, kuriame teigiama, kad nustojus galioti galiojančioms priemonėms trąšų kainos Sąjungoje sumažėtų ir tai būtų naudinga naudotojams; importo apimtys padidėtų nedaug ir būtų daromas nedidelis neigiamas poveikis Sąjungos gamintojams, tačiau šį poveikį kompensuotų šiuo metu gaunamas didelis pelnas. Tačiau reikėtų pažymėti, kad kai kurios šiame ekonominiame tyrime pateiktos prielaidos neatitinka tyrimo išvadų. Atlikus tyrimą nustatyta, kad AN eksporto iš Rusijos į trečiąsias šalis kaina yra mažesnė už ekonominiame tyrime apskaičiuotą kainą. Be to, nustatytos Rusijos pajėgumų ir galimo vidaus rinkos suvartojimo vertės skiriasi nuo verčių, taikytų priemonių panaikinimo poveikiui apskaičiuoti. Taigi, darant išvadas negalima visiškai pasikliauti tyrime pateiktu vertinimu.
(190)
Atskleidus faktus kelios ūkininkų asociacijos paprašė, kad Komisija jas išklausytų ir pateikė šiek tiek pakeistą ankstesnėje konstatuojamojoje dalyje minėto tyrimo redakciją, kurioje atsižvelgiama į Komisijos faktų atskleidimo dokumente pateiktus duomenis.
(191)
Panašu, kad peržiūrėtame tyrime patvirtinama Komisijos prielaida, kad Rusijos eksporto kaina sumažėtų iki maždaug Rusijos vidaus rinkos kainos lygio, kuris yra 221 EUR už toną. Dėl šios priežasties Sąjungos gamintojai, siekdami neprarasti savo rinkos dalių, turės sumažinti kainas.
(192)
Ūkininkų atstovai paaiškino keblią jų padėtį - jie konkuruoja su trečiųjų šalių žemės ūkio produktų gamintojais ir, priešingai nei Sąjungos nagrinėjamojo produkto gamintojai, nėra apsaugoti jokiu antidempingo muitu. Jie tikisi, kad nustojus galioti priemonėms nagrinėjamojo produkto kaina sumažės ir neigiamos pasekmės Sąjungos gamintojams bus atsvertos nauda ūkininkams, t. y. naudotojų kategorijai, kurioje dirba milijonai Sąjungos gyventojų. Ūkininkų atstovai taip pat paminėjo, kad jei nagrinėjamojo produkto kaina sumažėtų, jie pirktų nagrinėjamąjį produktą, o ne kitas pigesnes, bet labiau teršiančias trąšas, kaip antai karbamidą arba karbamido ir amonio nitrato tirpalus. Tai būtų naudinga aplinkai. Ūkininkų atstovai siūlė, kad jei priemonės paliekamos galioti, jų taikymas turėtų būti sustabdytas (panašiai kaip įvyko kitame tyrime dėl iš Kinijos, Kazachstano ir Ukrainos importuojamo silikomangano (26)).
(193)
Komisija atidžiai išnagrinėjo ūkininkų asociacijų pateiktus argumentus. Neginčijama, kad Sąjungos ūkininkai turi prieigą prie Sąjungos gamintojų ir trečiųjų šalių gamintojų, taigi, ne tik eksportuojančių Rusijos gamintojų, pagaminto nagrinėjamojo produkto. Tačiau svarbiausia, kaip patvirtinta per 2014 m. birželio 19 d. surengtą klausymą ir priešingai ekonominiame tyrime pateiktai prielaidai, nėra jokios garantijos, kad bet koks galimas pradinis nagrinėjamojo produkto kainos sumažėjimas (jei galiojančios priemonės nustotų galioti) būtų perkeliamas galutiniams naudotojams. Labai dažnai ūkininkai nagrinėjamąjį produktą perka iš platintojų ir netgi nežino jo kilmės, jei tik tas produktas tenkina jų reikalavimus (dalelių arba granulių dydį ir kt.). Todėl labai tikėtina, kad nustojus galioti priemonėms Sąjungos nagrinėjamojo produkto gamintojams daroma žala pasikartotų, tačiau nėra garantijos, kad naudotojai iš viso patirtų kokią nors naudą.
(194)
Importuojamam nagrinėjamajam produktui antidempingo priemonės taikomos daug metų, o ūkininkai nepatiria neproporcingų sąnaudų, dėl kurių būtų kilusi grėsmė jų išlikimui. Vertinant Sąjungos interesus įvertinamas tolesnio priemonių taikymo proporcingumas, atsižvelgiant į skirtingus ir kartais prieštaraujančius interesus. Sąjungos gamintojai suinteresuoti tolesniu priemonių taikymu, nes panaikinus priemones daugeliui gamintojų tektų nutraukti veiklą. Taigi, vertinant proporcingumo aspektu, Komisija neturi įrodymų, kad ūkininkai dėl priemonių patiria neproporcingų sąnaudų, todėl tolesnis priemonių taikymas atitinka Sąjungos interesus. Bet kuriuo atveju, ūkininkai pripažino, kad jie pageidauja turėti įvairių pasiūlos šaltinių ir kad Sąjungos pramonės išnykimas prieštarautų jų interesams.
(195)
Galiausiai, kaip minėta 193 konstatuojamojoje dalyje, nėra jokių įrodymų, kad panaikinus priemones sumažėtų AN kainos ir šis sumažėjimas būtų perkeliamas naudotojams, kurie atitinkamai vietoje labiau teršiančių trąšų pasirinktų AN. Todėl tariamas teigiamas poveikis aplinkai nėra pagrįstas. Bet kuriuo atveju, bet koks galimas poveikis aplinkai nebūtų toks, kad toliau taikant priemones būtų prieštaraujama bendram Sąjungos interesui. Kalbant apie pasiūlymą sustabdyti priemonių taikymą, tai nėra įmanoma, nes šiuo atveju nėra tenkinami pagrindinio reglamento 14 straipsnio 4 dalyje nustatyti reikalavimai.
(196)
Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad priemonių taikymo nutraukimas prieštarautų naudotojų interesams, o net ir geriausiu atveju papildoma nauda naudotojams neviršytų Sąjungos pramonei tenkančių papildomų sąnaudų.
7.4. Išvada dėl Sąjungos interesų
(197)
Atsižvelgiant į 179-195 konstatuojamąsias dalis daroma išvada, kad nėra įtikinamų su Sąjungos interesais susijusių priežasčių, kodėl nereikėtų toliau taikyti galiojančių antidempingo priemonių.
8. GALUTINĖS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS
(198)
Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama rekomenduoti toliau taikyti galiojančias priemones. Taip pat nustatytas laikotarpis pastaboms dėl atskleistų faktų pateikti. Į pateiktą pagrįstą informaciją ir pastabas buvo deramai atsižvelgta.
(199)
Atskleidus faktus vienas neatrinktas Rusijos gamintojas kreipėsi į Komisiją prašydamas pradėti derybas dėl įsipareigojimo ir pasiūlė mažiausią kainą ir kiekio ribą. Tačiau pagal pagrindinį reglamentą nėra jokio teisinio pagrindo, kuriuo remiantis atliekant priemonių galiojimo termino peržiūrą būtų galima priimti įsipareigojimo pasiūlymą, nes priemonių formos pakeisti negalima. Susijęs Rusijos gamintojas gali prašyti atlikti tarpinę peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį, jei jis mano, kad tokios peržiūros sąlygos yra įvykdytos.
(200)
Atskleidus faktus „Acron Group“ kreipėsi į Komisiją prašydama nutraukti su ja susijusį tyrimą, nes „Acron“ padėtis skiriasi nuo kitų Rusijos gamintojų padėties. Tačiau atlikus peržiūrą nustatyta, kad „Acron“ padėtis yra tokia pati kaip ir kitų Rusijos gamintojų. Be to, pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį nėra teisinio pagrindo atskirti skirtingus eksportuojančius gamintojus.
(201)
Tokiomis aplinkybėmis ir atsižvelgiant į išvadas, padarytas dėl dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės ir žalos, daroma išvada, kad pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį importuojamam Rusijos kilmės amonio nitratui taikomos antidempingo priemonės, nustatytos Reglamentu (EB) Nr. 661/2008 su pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB) Nr. 989/2009, turėtų būti taikomos dar penkerius metus.
(202)
Šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka pagal pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1) Importuojamoms Rusijos kilmės kietosioms trąšoms, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės ir kurių KN kodai šiuo metu yra 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 ir ex 3105 90 20, nustatomas galutinis antidempingo muitas.
2) Galutinio antidempingo muito dydis yra lygus a, b ir c punktuose nurodytai fiksuotai sumai:
a)
Prekėms, pagamintoms „Open Joint Stock Company (OJSC) Azot“, Novomoskovskas, Rusija, arba „Open Joint Stock Company (OJSC) Nevinnomyssky Azot“ Nevinomyskas, Rusija, parduodamoms pirmam nepriklausomam ES pirkėjui tiesiogiai arba kurias parduoda „EuroChem Trading GmbH“, Cugas, Šveicarija, arba parduodamoms pirmam nepriklausomam ES pirkėjui per „Open Joint Stock Company (OJSC) Mineral and Chemical Company Eurochem“, Maskva, Rusija, arba „EuroChem Trading GmbH“, Cugas, Šveicarija (papildomas TARIC kodas A522):
Produkto aprašymas
KN kodas
TARIC kodas
Fiksuotas muito dydis (EUR už toną)
Amonio nitratas, išskyrus turintį vandeninio tirpalo pavidalą
3102 30 90
-
32,82
Amonio nitrato mišiniai su kalcio karbonatu arba kitomis neorganinėmis medžiagomis, kurios nėra trąšos, kurių sudėtyje esantis azoto kiekis sudaro daugiau kaip 28 % masės
3102 40 90
-
32,82
Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės
3102 29 00
10
32,82
Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės
3102 60 00
10
32,82
Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės
3102 90 00
10
32,82
Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės ir kurių sudėtyje nėra fosforo ir kalio
3105 10 00
10
32,82
Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o fosforo kiekis, išreikštas P2O5, ir (arba) kalio kiekis, išreikštas K2O, sudaro mažiau kaip 3 % masės
3105 10 00
20
31,84
Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o fosforo kiekis, išreikštas P2O5, ir (arba) kalio kiekis, išreikštas K2O, sudaro ne mažiau kaip 3 %, bet mažiau kaip 6 % masės
3105 10 00
30
30,85
Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o fosforo kiekis, išreikštas P2O5, ir (arba) kalio kiekis, išreikštas K2O, sudaro ne mažiau kaip 6 %, bet mažiau kaip 9 % masės
3105 10 00
40
29,87
Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o fosforo kiekis, išreikštas P2O5, ir (arba) kalio kiekis, išreikštas K2O, sudaro ne mažiau kaip 9 %, bet ne daugiau kaip 12 % masės
3105 10 00
50
28,88
Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o fosforo kiekis, išreikštas P2O5, ir kalio kiekis, išreikštas K2O, sudaro mažiau kaip 3 % masės
3105 20 10
30
31,84
Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o fosforo kiekis, išreikštas P2O5, ir kalio kiekis, išreikštas K2O, sudaro ne mažiau kaip 3 %, bet mažiau kaip 6 % masės
3105 20 10
40
30,85
Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o fosforo kiekis, išreikštas P2O5, ir kalio kiekis, išreikštas K2O, sudaro ne mažiau kaip 6 %, bet mažiau kaip 9 % masės
3105 20 10
50
29,87
Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o fosforo kiekis, išreikštas P2O5, ir kalio kiekis, išreikštas K2O, sudaro ne mažiau kaip 9 %, bet ne daugiau kaip 12 % masės
3105 20 10
60
28,88
Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o fosforo kiekis, išreikštas P2O5, sudaro mažiau kaip 3 % masės
3105 51 00
10
31,84
Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o fosforo kiekis, išreikštas P2O5, sudaro ne daugiau kaip 3 %, bet mažiau kaip 6 % masės
3105 51 00
20
30,85
Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o fosforo kiekis, išreikštas P2O5, sudaro ne daugiau kaip 6 %, bet mažiau kaip 9 % masės
3105 51 00
30
29,87
Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o fosforo kiekis, išreikštas P2O5, sudaro ne mažiau kaip 9 %, bet ne daugiau kaip 10,40 % masės
3105 51 00
40
29,41
Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o fosforo kiekis, išreikštas P2O5, sudaro mažiau kaip 3 % masės
3105 59 00
10
31,84
Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o fosforo kiekis, išreikštas P2O5, sudaro ne daugiau kaip 3 %, bet mažiau kaip 6 % masės
3105 59 00
20
30,85
Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o fosforo kiekis, išreikštas P2O5, sudaro ne daugiau kaip 6 %, bet mažiau kaip 9 % masės
3105 59 00
30
29,87
Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o fosforo kiekis, išreikštas P2O5, sudaro ne mažiau kaip 9 %, bet ne daugiau kaip 10,40 % masės
3105 59 00
40
29,41
Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o kalio kiekis, išreikštas K2O, sudaro mažiau kaip 3 % masės
3105 90 20
30
31,84
Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o kalio kiekis, išreikštas K2O, sudaro ne mažiau kaip 3 %, bet mažiau kaip 6 % masės
3105 90 20
40
30,85
Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o kalio kiekis, išreikštas K2O, sudaro ne mažiau kaip 6 %, bet mažiau kaip 9 % masės
3105 90 20
50
29,87
Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o kalio kiekis, išreikštas K2O, sudaro ne mažiau kaip 9 %, bet ne daugiau kaip 12 % masės
3105 90 20
60
28,88
b)
„JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat“ pagamintoms prekėms (papildomas TARIC kodas A959):
Produkto aprašymas
KN kodas
TARIC kodas
Fiksuotas muito dydis (EUR už toną)
Amonio nitratas, išskyrus turintį vandeninio tirpalo pavidalą
3102 30 90
-
47,07
Amonio nitrato mišiniai su kalcio karbonatu arba kitomis neorganinėmis medžiagomis, kurios nėra trąšos, kurių sudėtyje esantis azoto kiekis sudaro daugiau kaip 28 % masės
3102 40 90
-
47,07
1 dalyje nurodytoms „JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat“ pagamintoms prekėms, kurios nenurodytos pirmiau pateiktoje lentelėje, antidempingo muitai netaikomi.
c)
Visoms kitoms bendrovėms (papildomas TARIC kodas A999):
Produkto aprašymas
KN kodas
TARIC kodas
Fiksuotas muito dydis (EUR už toną)
Amonio nitratas, išskyrus turintį vandeninio tirpalo pavidalą
3102 30 90
-
47,07
Amonio nitrato mišiniai su kalcio karbonatu arba kitomis neorganinėmis medžiagomis, kurios nėra trąšos, kurių sudėtyje esantis azoto kiekis sudaro daugiau kaip 28 % masės
3102 40 90
-
47,07
Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės
3102 29 00
10
47,07
Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės
3102 60 00
10
47,07
Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės
3102 90 00
10
47,07
Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės ir kurių sudėtyje nėra fosforo ir kalio
3105 10 00
10
47,07
Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o fosforo kiekis, išreikštas P2O5, ir (arba) kalio kiekis, išreikštas K2O, sudaro mažiau kaip 3 % masės
3105 10 00
20
45,66
Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o fosforo kiekis, išreikštas P2O5, ir (arba) kalio kiekis, išreikštas K2O, sudaro ne mažiau kaip 3 %, bet mažiau kaip 6 % masės
3105 10 00
30
44,25
Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o fosforo kiekis, išreikštas P2O5, ir (arba) kalio kiekis, išreikštas K2O, sudaro ne mažiau kaip 6 %, bet mažiau kaip 9 % masės
3105 10 00
40
42,83
Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o fosforo kiekis, išreikštas P2O5, ir (arba) kalio kiekis, išreikštas K2O, sudaro ne mažiau kaip 9 %, bet ne daugiau kaip 12 % masės
3105 10 00
50
41,42
Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o fosforo kiekis, išreikštas P2O5, ir kalio kiekis, išreikštas K2O, sudaro mažiau kaip 3 % masės
3105 20 10
30
45,66
Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o fosforo kiekis, išreikštas P2O5, ir kalio kiekis, išreikštas K2O, sudaro ne mažiau kaip 3 %, bet mažiau kaip 6 % masės
3105 20 10
40
44,25
Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o fosforo kiekis, išreikštas P2O5, ir kalio kiekis, išreikštas K2O, sudaro ne mažiau kaip 6 %, bet mažiau kaip 9 % masės
3105 20 10
50
42,83
Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o fosforo kiekis, išreikštas P2O5, ir kalio kiekis, išreikštas K2O, sudaro ne mažiau kaip 9 %, bet ne daugiau kaip 12 % masės
3105 20 10
60
41,42
Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o fosforo kiekis, išreikštas P2O5, sudaro mažiau kaip 3 % masės
3105 51 00
10
45,66
Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o fosforo kiekis, išreikštas P2O5, sudaro ne daugiau kaip 3 %, bet mažiau kaip 6 % masės
3105 51 00
20
44,25
Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o fosforo kiekis, išreikštas P2O5, sudaro ne daugiau kaip 6 %, bet mažiau kaip 9 % masės
3105 51 00
30
42,83
Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o fosforo kiekis, išreikštas P2O5, sudaro ne mažiau kaip 9 %, bet ne daugiau kaip 10,40 % masės
3105 51 00
40
42,17
Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o fosforo kiekis, išreikštas P2O5, sudaro mažiau kaip 3 % masės
3105 59 00
10
45,66
Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o fosforo kiekis, išreikštas P2O5, sudaro ne daugiau kaip 3 %, bet mažiau kaip 6 % masės
3105 59 00
20
44,25
Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o fosforo kiekis, išreikštas P2O5, sudaro ne daugiau kaip 6 %, bet mažiau kaip 9 % masės
3105 59 00
30
42,83
Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o fosforo kiekis, išreikštas P2O5, sudaro ne mažiau kaip 9 %, bet ne daugiau kaip 10,40 % masės
3105 59 00
40
42,17
Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o kalio kiekis, išreikštas K2O, sudaro mažiau kaip 3 % masės
3105 90 20
30
45,66
Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o kalio kiekis, išreikštas K2O, sudaro ne mažiau kaip 3 %, bet mažiau kaip 6 % masės
3105 90 20
40
44,25
Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o kalio kiekis, išreikštas K2O, sudaro ne mažiau kaip 6 %, bet mažiau kaip 9 % masės
3105 90 20
50
42,83
Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o kalio kiekis, išreikštas K2O, sudaro ne mažiau kaip 9 %, bet ne daugiau kaip 12 % masės
3105 90 20
60
41,42
3) Tais atvejais, kai prekės prieš patekdamos į laisvą apyvartą buvo sugadintos ir todėl faktiškai sumokėta arba mokėtina kaina yra paskirstoma muito vertei nustatyti pagal Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93 (27) 145 straipsnį, 2 dalyje nurodytas antidempingo muito mokesčio dydis mažinamas procentu, atitinkančiu faktiškai sumokėtos arba mokėtinos kainos paskirstymą.
4) Nepaisant šio straipsnio 1 dalies, galutinis antidempingo muitas netaikomas importuojamiems produktams, kurie išleidžiami į laisvą apyvartą pagal 2 straipsnį.
5) Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
2 straipsnis
1) Importuojami produktai, kurie deklaruojami išleidimui į laisvą apyvartą ir kuriems sąskaitas faktūras išdavė bendrovės, kurių įsipareigojimus Komisija priėmė ir kurių pavadinimai yra įtraukti į Komisijos sprendimą 2008/577/EB su pakeitimais, atleidžiami nuo 1 straipsniu nustatyto antidempingo muito, jeigu:
-
juos pagamino, gabeno ir sąskaitą pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungoje tiesiogiai išrašė minėtos bendrovės ir
-
su tokiais importuojamais produktais pateikiama įsipareigojimo sąskaita faktūra, t. y. prekybinė sąskaita faktūra, kurioje nurodyti bent šio reglamento priede išvardyti rekvizitai ir deklaracija, ir
-
deklaruotos ir muitinei pateiktos prekės tiksliai atitinka įsipareigojimo sąskaitoje faktūroje pateiktą aprašymą.
2) Skola muitinei nustatoma priimant deklaraciją dėl išleidimo į laisvą apyvartą:
-
nustačius, kad dėl 1 dalyje aprašytų importuojamų produktų nesilaikoma vienos ar daugiau toje dalyje išvardytų sąlygų, arba
-
jeigu Komisija atšaukia pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 8 straipsnio 9 dalį priimtą įsipareigojimą reglamentu arba sprendimu, kuriame nurodomi konkretūs sandoriai, ir susijusias įsipareigojimo sąskaitas faktūras paskelbia negaliojančiomis.
3 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas pagal Sutartis privalomas visas ir tiesiogiai taikomas valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2014 m. rugsėjo 23 d.