PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/110
ze dne 26. ledna 2015
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých svařovaných trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících z Běloruska, Čínské lidové republiky a Ruska a o zastavení řízení týkajícího se dovozu některých svařovaných trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících z Ukrajiny na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4, čl. 11 odst. 2 a 5 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „předchozí šetření“) uložila nařízením (ES) č. 1256/2008 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz některých svařovaných trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli v současnosti kódů KN ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 a ex 7306 30 77 pocházejících z Běloruska, Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“), Ruska, Thajska a Ukrajiny (dále jen „konečná antidumpingová opatření“). Opatření měla formu valorického (ad valorem) cla v rozsahu mezi 10,1 % a 90,6 %.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(2)
Na základě zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (3) platných konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 18. září 2013 žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podal Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího svařované ocelové trubky (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby svařovaných trubek a dutých profilů v Unii.
(3)
Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti platných opatření by pravděpodobně vedlo k pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(4)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 19. prosince 2013 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Šetření
4.1. Období přezkumného šetření a posuzované období
(5)
Šetření o pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2. Strany dotčené řízením
(6)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele a další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v Bělorusku, ČLR, Rusku a na Ukrajině (dále jen „dotčené země“), dovozce, kteří nejsou ve spojení, uživatele, o nichž je známo, že se jich šetření týká, a zástupce dotčených zemí. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost písemně vyjádřit své stanovisko k situaci a požádat o slyšení ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení.
(7)
Všechny zúčastněné strany, které o něj požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
4.2.1. Výběr vzorku vyvážejících výrobců
(8)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu vyvážejících výrobců v ČLR, Rusku a na Ukrajině se v oznámení o zahájení předpokládal výběr vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu Komisi přihlásily a poskytly informace požadované v oznámení o zahájení.
(9)
Komise ve stanovené lhůtě neobdržela žádné informace pro výběr vzorku od vyvážejících výrobců z ČLR. Informace pro výběr vzorku Komise obdržela od jednoho vyvážejícího výrobce z Ukrajiny. Od vyvážejících výrobců z Ruska obdržela tři odpovědi. Komise z tohoto důvodu nepovažovala výběr vzorku vyvážejících výrobců za nutný.
4.2.2. Výběr vzorku dovozců a výrobců v Unii
(10)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v souladu s článkem 17 základního nařízení v oznámení o zahájení předpokládal výběr vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu Komisi přihlásily a poskytly informace požadované v oznámení o zahájení. Protože od dovozců, kteří nejsou ve spojení, Komise žádné informace neobdržela, nebyl u nich proveden výběr vzorku.
(11)
Vzhledem k velkému počtu výrobců v Unii, kterých se toto řízení týká, bylo v oznámení o zahájení oznámeno, že Komise v souladu s článkem 17 základního nařízení předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii za účelem stanovení újmy. Při tomto předběžném výběru byly použity informace, které měla Komise k dispozici ve fázi zahájení řízení a které se zakládaly na objemu prodeje výrobců, objemu výroby a zeměpisné poloze v Unii. Vzorek odpovídal největšímu reprezentativnímu objemu výroby a prodeje, který bylo možné během doby, jež byla k dispozici, náležitě prošetřit, a představoval 52 % celkové výroby výrobního odvětví Unie a prodeje odběratelům v EU, kteří nejsou ve spojení. Vzorek byl reprezentativní, také pokud jde o zeměpisnou polohu společností, neboť zahrnoval čtyři různé členské státy. S výrobci v EU proběhla konzultace ohledně navrženého vzorku v den zveřejnění oznámení o zahájení. Protože se nepřihlásili další výrobci a protože ke vzorku nebyly obdrženy připomínky, byl navržený vzorek schválen.
(12)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné ke stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu, pravděpodobnosti pokračování či obnovení újmy a ke stanovení zájmu Unie. Za tímto účelem Komise rozeslala dotazníky vyvážejícím výrobcům a výrobcům v Unii vybraným do vzorku. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobci v Unii:
-
Arcelor Mittal Karviná, Česká republika,
-
Arcelor Mittal Krakov, Polsko,
-
Arvedi Tubi Acciaio s.p.A, Cremona, Itálie,
-
Tata Steel UK Limited, Corby, Spojené království;
b)
vyvážející výrobce v Bělorusku:
-
Mogilev Metallurgical Works, Mogilev, Bělorusko;
c)
obchodník, jenž je ve spojení s vyvážejícím výrobcem na Ukrajině:
-
Interpipe Europe SA, Lugano, Švýcarsko;
d)
výrobce v Rusku:
-
Pervouralsk New Pipe Plant, Pervouralsk, Rusko;
e)
výrobce ve srovnatelné zemi:
-
Robor Ltd. Johannesburg, Jihoafrická republika.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(13)
Dotčeným výrobkem jsou svařované trubky a duté profily ze železa nebo nelegované oceli, kruhového průřezu a o vnějším průměru nepřevyšujícím 168,3 mm, v současnosti kódů KN ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 a ex 7306 30 77, pocházející z Běloruska, ČLR, Ruska a Ukrajiny, s výjimkou potrubních trubek používaných pro ropovody a plynovody, pažnic a trubek používaných při vrtné těžbě ropy nebo plynu nebo přesně kalibrovaných trubek a trubek a dutých profilů s připojeným příslušenstvím vhodných pro vedení plynů či kapalin používaných v civilních letadlech.
(14)
Šetřením bylo prokázáno, že různé druhy dotčeného výrobku mají stejné základní fyzické, chemické a technické vlastnosti a používají se v podstatě ke stejným účelům.
2. Obdobný výrobek
(15)
U svařovaných trubek a dutých profilů vyráběných a prodávaných v Unii výrobním odvětvím Unie a u svařovaných trubek a dutých profilů vyráběných a prodávaných v dotčených zemích a ve srovnatelné zemi byly zjištěny v podstatě stejné fyzické, chemické a technické vlastnosti a stejná základní použití jako u svařovaných trubek a dutých profilů vyráběných v dotčených zemích a prodávaných na vývoz do Unie. Proto jsou považovány za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(16)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda je pravděpodobné, že by došlo k pokračování nebo obnovení dumpingu ze strany čtyř dotčených zemí, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti.
(17)
Všechny čtyři dotčené země, kterých se šetření týkala, vyvezly během období přezkumného šetření dotčený výrobek v zanedbatelném množství. Není proto pravděpodobné, že by dumping v případě těchto čtyř zemí, kterých se šetření týkala, pokračoval. Posuzování se tedy omezilo na pravděpodobnost obnovení dumpingu na základě vývozních cen do jiných třetích zemí. Stejně jako u předchozího šetření nebyl na vývoz do Běloruska za tímto účelem brán zřetel.
ZEMĚ BEZ TRŽNÍHO HOSPODÁŘSTVÍ
1. Srovnatelná země
(18)
Podle ustanovení čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení Bělorusko a ČLR nejsou považovány za země s tržním hospodářstvím. V předchozím šetření se pro účely určení běžné hodnoty jako srovnatelná země použily USA. V oznámení o zahájení se na návrh žadatele předpokládalo, že se jako srovnatelná země v tomto přezkumu před pozbytím platnosti použijí také USA.
(19)
Komise však obdržela připomínky od společnosti Mogilev a od běloruských orgánů. Od zúčastněných stran v ČLR neobdržela žádné připomínky.
(20)
Běloruské zúčastněné strany namítly, že USA nejsou vhodnou volbou srovnatelné země z důvodu údajných vazeb mezi jediným americkým spolupracujícím výrobcem a výrobním odvětvím Unie.
(21)
Běloruské strany místo toho jako srovnatelnou zemi navrhly Rusko, neboť ruský ocelářský průmysl má údajně vzhledem ke společným vazbám na bývalý Sovětský svaz podobný charakter jako běloruský ocelářský průmysl.
(22)
Šetřením však bylo zjištěno, že ve výrobních nákladech jediného spolupracujícího výrobce v Rusku se nepřiměřeně odrážela hodnota zemního plynu (viz 69. bod odůvodnění níže). Kromě toho nebyla dostatečná ani spolupráce ze strany tohoto ruského výrobce (viz 61. bod odůvodnění níže). Rusko proto nebylo možné považovat za vhodnou volbu.
(23)
Komise určila také další třetí země vyvážející dotčený výrobek do Unie. Komise kontaktovala výrobce ve 14 zemích, které jsou známé výrobou oceli. Mezi tyto země patří například Bosna a Hercegovina, Brazílie, Bývalá jugoslávská republika Makedonie, Srbsko, Jihoafrická republika, Jižní Korea a Tchaj-wan.
(24)
Komise během šetření nezaznamenala žádnou spolupráci na straně amerických výrobců. Nicméně obdržela vyplněné dotazníky od výrobců z Bývalé jugoslávské republiky Makedonie a z Jihoafrické republiky. Vzhledem k významnému objemu domácího prodeje výrobce v Jihoafrické republice Komise rozhodla, že Jihoafrická republika bude nejvhodnější volbou.
BĚLORUSKO
1. Předběžná poznámka
(25)
Při šetření spolupracoval největší známý výrobce v Bělorusku OJSC Mogilev Metallurgical Works (dále jen „společnost Mogilev“). Společnost Mogilev však v průběhu období přezkumného šetření dotčený výrobek do Unie nevyvážela. Informace o pravděpodobných vývozních cenách do Unie proto vycházely z vývozních cen do jiných třetích zemí, jak je uvedeno níže ve 27. bodě odůvodnění.
2. Pravděpodobnost dumpingu v průběhu období přezkumného šetření
2.1. Stanovení běžné hodnoty
(26)
Běžná hodnota pro Bělorusko byla u obdobného výrobku stanovena podle jednotlivých typů výrobku na základě domácích prodejních cen odběratelům v Jihoafrické republice (srovnatelná země), kteří nejsou ve spojení, v běžném obchodním styku. Pokud se určitý typ obdobného výrobku neprodával v běžném obchodním styku nebo se na domácím trhu v Jihoafrické republice neprodal v reprezentativním množství, stanovila Komise běžnou hodnotu tak, že k výrobním nákladům obdobného výrobku připočítala prodejní, správní a režijní náklady a zisk.
2.2. Stanovení pravděpodobné vývozní ceny
(27)
V průběhu období přezkumného šetření společnost Mogilev dotčený výrobek do Unie nevyvážela. Pravděpodobná vývozní cena byla proto určena na základě prodejních cen v jiných třetích zemích.
2.3. Srovnání
(28)
Srovnání běžné hodnoty a pravděpodobné vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Pro zajištění spravedlivého srovnání bylo v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům, které ovlivňují srovnatelnost cen.
(29)
V oprávněných případech byly provedeny úpravy týkající se rozdílů v nákladech na dopravu, rabatech, slevách a obchodní úrovni.
2.4. Pravděpodobnost dumpingu v průběhu období přezkumného šetření
(30)
Na základě výše uvedeného bylo pravděpodobné rozpětí dumpingu ve smyslu čl. 11 odst. 2 základního nařízení stanoveno ve výši 28,4 %.
3. Vývoj vývozu v případě zrušení opatření
3.1. Výrobní kapacita vyvážejících výrobců
(31)
Výrobní linky společnosti Mogilev byly používány jak na výrobu svařovaných trubek a dutých profilů, tak na výrobu dutých profilů (výroba těchto dvou výrobků se liší pouze v nepatrné části výrobního procesu). Společnost Mogilev vyráběla významné množství dutých profilů a vyvážela je mimo jiné i do Unie, neboť na tyto výrobky se v Unii nevztahují platná antidumpingová cla. Kromě toho společnost Mogilev vyráběla svařované trubky o vnějším průměru přesahujícím 168,3 mm (dále jen „velké trubky“), které v Unii rovněž nepodléhají antidumpingovým clům.
(32)
Vzhledem k současnému sortimentu se nevyužitá kapacita společnosti Mogilev odhaduje na přibližně 20 000 tun nebo přibližně 5 % spotřeby Unie.
(33)
Proto existuje riziko, že v případě zrušení opatření společnost Mogilev prodá na trh Unie velké množství svařovaných trubek za dumpingové ceny.
(34)
Po zveřejnění výsledků šetření však společnost Mogilev namítla, že výrobu zpomaluje provádění hydraulických zkoušek, a proto je její skutečná volná kapacita výrazně nižší. Nicméně hydraulické zkoušky představují jen méně významnou část celého výrobního procesu dotčeného výrobku, takže problém tohoto kapacitního omezení lze poměrně snadno vyřešit. Návrh na stanovení volné kapacity závodu s ohledem na kapacitu omezení hydraulického testovacího zařízení proto nebylo možné přijmout.
3.2. Přesun výroby od jiných výrobků vyráběných ve stejném zařízení
(35)
Jak je uvedeno výše ve 31. bodě odůvodnění, pro společnost Mogilev je v současné době lukrativnější vyrábět duté profily, které nepodléhají antidumpingovým clům, než svařované trubky, na něž se v Unii antidumpingová cla vztahují. V období přezkumného šetření byla výroba skutečně výrazně zaměřena na výrobky, které v Unii nepodléhají antidumpingovým clům, což se týkalo převážné většiny vyráběných výrobků. Pokud by opatření vztahující se ke svařovaným trubkám pozbyla platnosti, je možné očekávat, že společnost Mogilev bude vyrábět vyváženější produktové portfolio a z výroby výrobků, na které se tato opatření v současné době nevztahují, přejde k výrobě svařovaných trubek.
(36)
Z toho důvodu existuje značné riziko, že pokud dojde ke zrušení opatření, společnost Mogilev alespoň částečně přejde z výroby výrobků, které v současné době nepodléhají antidumpingovým clům, k výrobě svařovaných trubek pro trh Unie za dumpingové ceny.
(37)
Po zveřejnění výsledků šetření společnost Mogilev tvrdila, že přechod z výroby současného sortimentu, tedy dutých profilů, k výrobě svařovaných trubek a dutých profilů by nebyl okamžitý vzhledem k tomu, že duté profily již řadu let prodává ve výrazně větším poměru než svařované trubky a duté profily, a že nemá důvod tuto praxi měnit.
(38)
V této souvislosti je vhodné poznamenat, že EU je pro společnost Mogilev největším trhem pro odbyt dutých profilů a že v současné době společnost Mogilev svařované trubky ani duté profily na trh Unie neprodává. Společnost Mogilev však neposkytla žádné důkazy o tom, že by se poměr prodeje do EU mezi jednotlivými výrobky v případě zrušení opatření nezměnil. Z toho důvodu se nic nemění na závěru, že v případě zrušení opatření bude společnost Mogilev pravděpodobně vyrábět vyváženější produktové portfolio a z výroby dutých profilů alespoň částečně přejde k výrobě svařovaných trubek a dutých profilů pro trh Unie.
3.3. Atraktivita trhu Unie
(39)
Jak je uvedeno výše ve 27. bodě odůvodnění, Bělorusko v období přezkumného šetření do Unie dotčený výrobek nevyváželo. Pokud by došlo ke zrušení opatření, pravděpodobnost rizika přesměrování obchodu na trh Unie by se proto musela zakládat na následujících skutečnostech:
-
převažující prodejní ceny na ostatních vývozních trzích;
-
převažující ceny na trhu Unie - ceny výrobního odvětví Unie i dalších zdrojů dovozu - a
-
skutečnost, zda a případně v jakém množství společnost Mogilev prodává výrobky, které nepodléhají antidumpingovým clům.
(40)
Při porovnání průměrné prodejní ceny společnosti Mogilev v ostatních zemích s cenami na trhu Unie je patrná značná úroveň cenového podbízení. Při porovnání s průměrnou prodejní cenou výrobního odvětví Unie se úroveň cenového podbízení pohybuje v rozmezí 30 % až 50 %. Ceny společnosti Mogilev jsou rovněž nižší než ceny ostatních zdrojů dovozu na trh Unie, jako je například Indie a Turecko.
(41)
Pravděpodobnost atraktivity trhu Unie je podpořena i tím, že společnost Mogilev již má prodejní kanály, které jsou v současné době používány k prodeji jiných výrobků, avšak v případě zrušení opatření mohou být využívány i k prodeji dotčeného výrobku.
(42)
S ohledem na výše uvedené došla Komise k závěru, že v případě zrušení opatření existuje značné riziko přesměrování vývozu na trh Unie za dumpingové ceny, neboť trh Unie je z hlediska cen výrazně atraktivnější.
(43)
Po zveřejnění výsledků šetření společnost Mogilev uvedla, že nebylo řádně vzato v úvahu výrazné zvýšení jejího prodeje svařovaných trubek a dutých profilů na domácím a ruském trhu během posuzovaného období. V této souvislosti je třeba poznamenat, že zvýšení objemu prodeje na těchto trzích bylo během šetření potvrzeno. Po zveřejnění výsledků šetření společnost Mogilev ve svých komentářích rovněž potvrdila, že svařované trubky a duté profily jsou prodávány za ceny nižší než převládající tržní ceny na trhu EU. Skutečnost, že se objem prodeje těchto výrobků postupně zvyšuje na domácím i ruském trhu tedy neznamená, že by riziko přesměrování prodeje na trh Unie z důvodu atraktivnějších cen EU bylo omezeno nebo odstraněno. Tvrzení společnosti Mogilev se proto zamítá.
4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(44)
Vzhledem k dostupné volné kapacitě v Bělorusku, k riziku přesunu výroby od jiných výrobků na dotčený výrobek a k atraktivní cenové úrovni na trhu Unie lze konstatovat, že pokud by platná opatření pozbyla platnosti, existuje riziko zvýšení dumpingového vývozu dotčeného výrobku z Běloruska.
ČLR
1. Předběžné poznámky
(45)
Jak je uvedeno výše v 9. bodě odůvodnění, Komise neobdržela žádnou odpověď z ČLR. Proto vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany vyvážejících výrobců v ČLR vychází celková analýza, včetně výpočtu výše dumpingu, z dostupných údajů podle článku 18 základního nařízení. Čínské orgány byly informovány o záměru Komise postupovat podle článku 18 základního nařízení a založit svá zjištění na dostupných údajích.
(46)
Pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu byla proto použita žádost o přezkum před pozbytím platnosti v kombinaci s dalšími zdroji informací, například se statistikou obchodu týkající se dovozu a vývozu (Eurostat a čínské údaje o vývozu) a Metal Bulletin.
(47)
Nedostatek spolupráce ovlivnil srovnání běžné hodnoty s vývozní cenou různých typů výrobku. Považovalo se za vhodné stanovit běžnou hodnotu i vývozní cenu obecně, a to na základě průměrných hodnot, v souladu s článkem 18 základního nařízení.
2. Pravděpodobnost dumpingu v průběhu období přezkumného šetření
2.1. Stanovení běžné hodnoty
(48)
Běžná hodnota pro ČLR byla stanovena na základě průměrné prodejní ceny na domácím trhu odběratelům v Jihoafrické republice (srovnatelná země), kteří nejsou ve spojení v běžném obchodním styku.
2.2. Stanovení pravděpodobné vývozní ceny
(49)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínských vyvážejících výrobců musely vývozní ceny v souladu s článkem 18 základního nařízení vycházet z dostupných údajů.
(50)
Komise nejdříve analyzovala statistiky Eurostatu. Dovážené množství výrobku dováženého z ČLR však bylo velice omezené a jeho cena proto nemohla být považována za reprezentativní. Z toho důvodu byla pravděpodobná dovozní cena určena na základě čínských obchodních statistik vývozu do třetích zemí.
2.3. Srovnání
(51)
Srovnání běžné hodnoty a pravděpodobné vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Pro zajištění spravedlivého srovnání bylo v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům, které ovlivňují srovnatelnost cen.
(52)
V oprávněných případech byly provedeny úpravy týkající se rozdílů v nákladech na dopravu, nákladech na pojištění, DPH bez nároku na odpočet, ve vývozních nákladech, rabatech a slevách.
2.4. Pravděpodobnost dumpingu v průběhu období přezkumného šetření
(53)
Na základě výše uvedeného bylo pravděpodobné rozpětí dumpingu ve smyslu čl. 11 odst. 2 základního nařízení stanoveno ve výši 39,3 %.
3. Vývoj vývozu v případě zrušení opatření
3.1. Výrobní kapacita vyvážejících výrobců
(54)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínských vyvážejících výrobců byly použity tyto zdroje:
-
informace poskytnuté žadatelem
-
dostupné publikace (například „Metal Bulletin“)
-
informace z předchozích šetření
(55)
Odvětví výroby svařovaných trubek v Číně je známé jako jednoznačně největší na světě. Podle údajů Metal Bulletin se v roce 2012 roční produkce svařovaných trubek pohybovala okolo 35 milionů tun. Žadatel odhadoval, že výrobní kapacita svařovaných trubek v ČLR výrazně přesahuje 45 milionů tun ročně. Celková volná kapacita by tak přesáhla 10 milionů tun, což představuje 25násobek celkové zjevné spotřeby svařovaných trubek v EU.
(56)
Proto existuje značné riziko, že v případě zrušení opatření by čínští vyvážející výrobci prodali významné množství svařovaných trubek na trh Unie za dumpingové ceny.
3.2. Atraktivita trhu Unie
(57)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínských vyvážejících výrobců zjištění vycházejí z dostupných údajů. Riziko přesměrování obchodu na trh Unie v případě zrušení opatření v této souvislosti vychází z veřejně dostupných zdrojů.
(58)
Podle veřejně dostupných zdrojů, jako je například Metal Bulletin, je čínská cenová úroveň výrazně pod průměrnou prodejní cenou výrobního odvětví Unie, která činí 848 EUR/t, a pod průměrnými dovozními cenami hlavních vývozních zemí, jako například Indie a Turecko, do Unie. Ve srovnání s průměrnou prodejní cenou výrobního odvětví Unie se úroveň cenového podbízení pohybuje mezi 30 % a 50 %. To jednoznačně dokazuje atraktivitu trhu Unie a konkurenceschopnost čínských cen v případě zrušení opatření.
(59)
S ohledem na výše uvedené Komise dospěla k závěru, že z důvodu podstatného cenového rozdílu zmíněného výše by v případě zrušení opatření existovalo značné riziko přesměrování obchodu z třetích zemí s nízkými cenami k lukrativnějšímu trhu Unie.
4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(60)
Vzhledem k dostupné volné kapacitě v ČLR a atraktivní cenové úrovni na trhu Unie lze konstatovat, že pokud by došlo ke zrušení platných opatření, existuje riziko značného zvýšení čínského dumpingového vývozu dotčeného výrobku.
ZEMĚ S TRŽNÍM HOSPODÁŘSTVÍM
RUSKO
1. Předběžné poznámky
(61)
Dva ruští vyvážející výrobci představující přibližně 75 % ruské výroby, kteří odevzdali dotazník pro výběr vzorku, později Komisi informovali o tom, že dotazník vyvážejícího výrobce vyplňovat nechtěli. Pouze jeden malý výrobce, jenž nevyváží do Unie a do ostatních zemí vyváží jen nevýznamné množství, při šetření spolupracoval, vyplnil dotazník a souhlasil s inspekcí na místě. Vzhledem k naprosto nedostatečné spolupráci ze strany vyvážejících výrobců v Rusku vychází celková analýza, včetně výpočtu výše dumpingu, z dostupných údajů, v souladu s článkem 18 základního nařízení. O záměru Komise postupovat podle článku 18 základního nařízení a založit svá zjištění na dostupných údajích byli informování ruští vyvážející výrobci, kteří nespolupracovali, i ruské orgány.
(62)
Pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu byla proto použita žádost o přezkum před pozbytím platnosti v kombinaci s dalšími zdroji informací, například se statistikami obchodu týkajícími se dovozu, které vypracoval Eurostat, s ruskými vývozními statistikami a údaji z Metal Bulletin.
(63)
Naprostý nedostatek spolupráce ovlivnil srovnání běžné hodnoty s vývozní cenou různých typů výrobku. Považovalo se za vhodné stanovit běžnou hodnotu i vývozní cenu obecně, a to na základě průměrných hodnot, v souladu s článkem 18 základního nařízení.
(64)
Komise zjistila, že statistiky Eurostatu uvádějí, že z Ruska bylo určité množství dotčeného výrobku dovezeno. Toto množství však bylo velice omezené, a proto ceny tohoto dovozu nemohly být považovány za reprezentativní. Informace o pravděpodobných vývozních cenách do Unie tak vycházely z vývozních cen do ostatních třetích zemí, jak je uvedeno níže v 73. bodě odůvodnění.
2. Pravděpodobnost dumpingu v průběhu období přezkumného šetření
2.1. Stanovení běžné hodnoty
(65)
Jak je uvedeno výše v 61. bodě odůvodnění, vzhledem k naprosto nedostatečné spolupráci ze strany vyvážejících výrobců v Rusku byla Komise nucena použít ke stanovení běžné hodnoty dostupné údaje. Za tímto účelem byly použity informace, které poskytl spolupracující ruský výrobce.
(66)
Běžná hodnota byla určena v souladu s čl. 2 odst. 2 první větou základního nařízení. Nejprve bylo stanoveno, zda celkové množství prodeje obdobného výrobku na domácím trhu v průběhu období přezkumného šetření bylo reprezentativní ve srovnání s ruským vývozním prodejem do třetích zemí. Prodej na domácím trhu byl shledán reprezentativním v případě, že objem prodeje obdobného výrobku představoval alespoň 5 % ruského prodeje na vývoz do třetích zemí.
(67)
Poté bylo zkoumáno, zda byl obdobný výrobek prodáván v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. To bylo provedeno stanovením podílu ziskového domácího prodeje dotčeného typu výrobku nezávislým odběratelům.
(68)
Za účelem prověření běžného obchodního styku bylo přihlédnuto k průměrným výrobním nákladům. Pokud jde o výrobní náklady, a zejména o náklady na energii, pokud jde o plyn, bylo zkoumáno, zda ceny plynu placené jediným spolupracujícím vyvážejícím výrobcem přiměřeně odrážejí náklady spojené s výrobou a distribucí plynu.
(69)
Bylo zjištěno, že domácí cena plynu placená vyvážejícími výrobci se pohybovala okolo 30 % vývozní ceny zemního plynu z Ruska. V tomto ohledu všechny dostupné údaje nasvědčují tomu, že domácí ceny plynu v Rusku jsou regulované a výrazně nižší než tržní ceny ruského zemního plynu na neregulovaných vývozních trzích. Jelikož v záznamech vyvážejícího výrobce se náklady na zemní plyn neodrážely přiměřeně, jak požaduje čl. 2 odst. 5 základního nařízení, musely být odpovídajícím způsobem upraveny. Z důvodu neexistence dostatečně reprezentativních nezkreslených cen plynu na ruském domácím trhu bylo považováno za vhodné provést úpravu podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení na základě informací z jiných reprezentativních trhů. Upravená cena byla založena na průměrné ceně ruského plynu při prodeji na vývoz na německo-české hranici (Waidhaus), jež byla upravena s ohledem na místní distribuční náklady. Waidhaus je hlavním centrem prodeje ruského plynu do EU, jež je největším trhem pro ruský plyn a zároveň má ceny přiměřeně odrážející náklady. Lze jej proto považovat za reprezentativní trh ve smyslu čl. 2 odst. 5 základního nařízení.
(70)
Následně Komise pro účely posouzení běžného obchodního styku použila průměrné výrobní náklady po úpravě související s náklady na plyn.
(71)
Vzhledem k tomu, že objem ziskového prodeje představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje, byla běžná hodnota stanovena jako průměrná cena ziskového domácího prodeje během období přezkumného šetření.
2.2. Stanovení pravděpodobné vývozní ceny
(72)
Z důvodu naprosto nedostatečné spolupráce ze strany vyvážejících výrobců v Rusku byla Komise nucena vývozní cenu stanovit na základě dostupných údajů. Informace poskytnuté jediným spolupracujícím ruským výrobcem nemohly být použity, neboť tento výrobce nevyvážel dotčený výrobek do EU a do jiných třetích zemí jej vyvážel pouze v nevýznamném množství.
(73)
Z tohoto důvodu a také vzhledem k tomu, že vývoz z Ruska do Unie dosahoval nevýznamného množství, se pravděpodobná vývozní cena stanovila na základě ruských vývozních statistik s údaji o vývozu do jiných třetích zemí. Vývoz do jiných třetích zemí dosahoval významného množství.
(74)
Vzhledem k tomu, že jediný spolupracující ruský výrobce vyráběl výlučně takzvané „černé trubky“ (což jsou nepozinkované trubky), byly ke stanovení vývozní ceny použity údaje týkající se pouze černých trubek. Podle ruských vývozních statistik zahrnuje převážná většina ruského vývozu i černé trubky.
(75)
Po zveřejnění výsledků šetření jediný spolupracující ruský výrobce tvrdil, že se měly použít jeho vývozní ceny, neboť představují více než 10 % jeho celkového prodeje. Tento prodej však představuje méně než 2 % celkového vývozu uvedeného ruskými vývozními statistikami. Z toho důvodu se nic nemění na závěru, že v důsledku nevýznamného množství vývozu tohoto výrobce není možné jeho vývozní ceny použít.
2.3. Srovnání
(76)
Srovnání běžné hodnoty a pravděpodobné vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Pro zajištění spravedlivého srovnání bylo v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům, které ovlivňují srovnatelnost cen.
(77)
V oprávněných případech byly provedeny úpravy týkající se rozdílů v nákladech na dopravu.
2.4. Pravděpodobnost dumpingu v průběhu období přezkumného šetření
(78)
Na základě výše uvedeného bylo pravděpodobné rozpětí dumpingu ve smyslu čl. 11 odst. 2 základního nařízení stanoveno ve výši 38,7 %.
3. Vývoj vývozu v případě zrušení opatření
3.1. Výrobní kapacita vyvážejících výrobců
(79)
Podle odhadu žadatele volná kapacita dotčeného výrobku v Rusku přesahuje celkovou spotřebu na trhu EU. Žadatel při svém odhadu vycházel z informací zveřejněných odborným portálem Metal Expert. Dále žadatel odhadl využití kapacity na 56 %, což bylo potvrzeno informacemi poskytnutými spolupracujícím výrobcem.
(80)
Proto existuje značné riziko, že v případě zrušení opatření by ruští vyvážející výrobci prodávali významné množství svařovaných trubek na trh Unie za dumpingové ceny.
(81)
Po zveřejnění výsledků šetření nespolupracující ruští výrobci uvedení výše v 61. bodě odůvodnění tvrdili, že Komise nezohlednila informace týkající se údajné atraktivity ostatních trhů, jako například ruského trhu, a volné kapacity v Rusku, jež tito výrobci předložili.
(82)
V této souvislosti je vhodné poznamenat, že informace týkající se volné kapacity se vztahují k širšímu sortimentu výrobků, jako jsou například duté profily a trubky velkého průměru. Tyto informace mají proto menší význam než informace poskytnuté žadatelem. Kromě toho i na základě 60 % až 70 % míry využití kapacity uvedené ruskými výrobci by výsledná volná kapacita představovala většinu spotřeby na trhu EU.
(83)
Pokud jde o informace poskytnuté nespolupracujícími ruskými výrobci týkající se údajné atraktivity ostatních trhů jako například ruského trhu, je třeba nejprve poznamenat, že z důvodu nedostatečné spolupráce nebylo možné tyto údaje ověřit. Tyto informace jsou navíc v rozporu s informacemi získanými během šetření, jež jsou uvedeny níže v 84. až 86. bodě odůvodnění, a které vycházejí z úředních ruských statistických údajů o vývozu a nebyly zpochybněny žádným ze dvou nespolupracujících ruských výrobců.
3.2. Atraktivita trhu Unie
(84)
Podle ruských obchodních statistik je průměrná ruská vývozní cena 647 EUR/t, tedy výrazně nižší než průměrná prodejní cena výrobního odvětví Unie ve výši 848 EUR/t a zároveň na stejné úrovni jako průměrné dovozní ceny hlavních vývozních zemí, jako je Indie a Turecko, na trh Unie.
(85)
Podle týchž obchodních statistik je až 33 % veškerého ruského vývozu prodáno do Ázerbájdžánu, jenž je pro Rusko nejdůležitějším vývozním trhem. Prodejní cena do Ázerbájdžánu je 586 EUR/t, tedy podstatně nižší než prodejní cena výrobního odvětví EU, jež činí 848 EUR/t, a dokonce ještě nižší než ceny ostatních hlavních vývozců do Unie, jako je Indie nebo Turecko. Ruský vývoz do Ázerbájdžánu navíc odpovídá přibližně 15 % spotřeby EU. Proto existuje riziko, že v případě zrušení opatření se tento vývoz přesměruje do EU.
(86)
Vzhledem k výše uvedenému Komise dospěla k závěru, že pokud dojde ke zrušení opatření, existuje značné riziko přesměrování obchodu na trh Unie.
4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(87)
Vzhledem k dostupné volné kapacitě v Rusku a atraktivní cenové úrovni na trhu Unie lze konstatovat, že pokud by platná opatření pozbyla platnosti, existuje riziko zvýšení ruského dumpingového vývozu dotčeného výrobku do Unie.
(88)
Po zveřejnění výsledků šetření zúčastněné strany tvrdily, že zachování platných opatření v případě Ruska a ukončení platných opatření v případě Ukrajiny (viz níže) představuje diskriminaci vzhledem k tomu, že Rusko má údajně podobnou volnou kapacitu jako Ukrajina.
(89)
Toto tvrzení však nepotvrzují výsledky šetření, při němž byla zjištěna významná volná kapacita v Rusku, jež je schopna pokrýt minimálně většinu spotřeby na trhu EU. Na druhé straně v případě Ukrajiny bylo zjištěno, že dostupná volná kapacita pro vývoz do ostatních zemí je omezená. Z důvodu těchto podstatně rozdílných volných kapacit obou zemí bylo tvrzení o diskriminaci zamítnuto.
UKRAJINA
1. Předběžné poznámky
(90)
Během šetření spolupracoval pouze jediný vyvážející výrobce na Ukrajině - skupina Interpipe. Tento subjekt se podílí na podstatné části ukrajinské výroby a na téměř naprosté většině jinak velice malého ukrajinského vývozu do Unie. Kromě toho jsou na Ukrajině další alespoň čtyři známí výrobci, kteří nespolupracují, avšak jejich vývoz do EU je podle obchodních statistik nevýznamný.
(91)
Vzhledem k tomu, že ukrajinský vývoz do Unie dosahuje jen nevýznamného objemu, byla pravděpodobná vývozní cena stanovena na základě prodejních cen skupiny Interpipe v jiných třetích zemích, jak je uvedeno výše v 17. bodě odůvodnění.
2. Pravděpodobnost dumpingu v průběhu období přezkumného šetření
2.1. Stanovení běžné hodnoty
(92)
Komise nejprve v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda je celkový objem domácího prodeje skupiny Interpipe jakožto jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce reprezentativní. Domácí prodej je reprezentativní v případě, že celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu tvořil alespoň 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku na vývoz do jiných třetích zemí během období přezkumného šetření. V tomto ohledu byl proto celkový objem prodeje obdobného výrobku skupiny Interpipe na domácím trhu reprezentativní.
(93)
Komise následně určila typy výrobků prodávané na domácím trhu, které byly shodné nebo srovnatelné s typy výrobků skupiny Interpipe prodávanými na vývoz.
(94)
Komise poté v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda je domácí prodej skupiny Interpipe reprezentativní u každého typu výrobku, jenž je shodný nebo srovnatelný s typem výrobku prodávaným na vývoz. Domácí prodej určitého typu výrobku je reprezentativní v případě, že celkový objem domácího prodeje daného typu výrobku nezávislým odběratelům tvořil během období přezkumného šetření alespoň 5 % celkového objemu prodeje shodného nebo srovnatelného typu výrobku na vývoz. Komise stanovila, že u většiny typů výrobku byl domácí prodej v reprezentativním množství.
(95)
Dále Komise stanovila podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu u každého typu výrobku během období přezkumného šetření, aby mohla rozhodnout, zda pro účely výpočtu běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení použije skutečný domácí prodej.
(96)
Běžná hodnota je založena na skutečné ceně jednotlivých typů výrobku na domácím trhu bez ohledu na to, zda jejich prodej je, či není ziskový, pokud:
a)
objem prodeje typu výrobku, prodávaného za čistou prodejní cenu rovnou vypočteným výrobním nákladům nebo přesahující tyto náklady, představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a
b)
vážená průměrná prodejní cena tohoto typu výrobku se rovná jednotkovým výrobním nákladům nebo je vyšší.
(97)
V takovém případě je běžná hodnota vážený průměr cen veškerého domácího prodeje tohoto typu výrobku během období přezkumného šetření.
(98)
Běžná hodnota je skutečná domácí cena jednotlivých typů výrobku pouze v případě ziskového prodeje daných typů výrobku na domácím trhu během období přezkumného šetření, pokud:
a)
objem ziskového prodeje typu výrobku tvoří nejvýše 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu nebo
b)
vážená průměrná cena tohoto typu výrobku je nižší než jednotkové výrobní náklady.
(99)
Analýza domácího prodeje ukázala, že běžná hodnota byla vypočítána jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje během období přezkumného šetření nebo jako vážený průměr pouze ziskového prodeje podle typu výrobku.
(100)
Pokud neexistoval žádný prodej určitého typu obdobného výrobku v běžném obchodním styku nebo pokud určitý typ výrobku nebyl na domácím trhu prodán v reprezentativním množství, vypočetla Komise běžnou hodnotu v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení.
(101)
Běžná hodnota byla vypočtena tak, že se k výrobním nákladům obdobného výrobku skupiny Interpipe během období přezkumného šetření přičetlo následující:
-
prodejní, správní a režijní náklady na domácí prodej obdobného výrobku skupiny Interpipe v běžném obchodním styku během období přezkumného šetření a
-
zisk dosažený skupinou Interpipe z domácího prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku během období přezkumného šetření;
2.2. Stanovení pravděpodobné vývozní ceny
(102)
Vzhledem k nevýznamnému objemu ukrajinského vývozu do Unie byla pravděpodobná vývozní cena určena na základě prodejních cen skupiny Interpipe do jiných třetích zemí, jak je uvedeno výše v 17. bodě odůvodnění, neboť tento vývoz byl uskutečňován ve významném objemu.
(103)
Veškerý prodej skupiny Interpipe byl uskutečněn přímo s odběrateli ve třetích zemích, kteří nejsou ve spojení. Prodejní cena proto byla určena na základě cen zaplacených nebo splatných těmito nezávislými odběrateli.
2.3. Srovnání
(104)
Srovnání běžné hodnoty a pravděpodobné vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Pro zajištění spravedlivého srovnání bylo v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům, které ovlivňují srovnatelnost cen.
(105)
V oprávněných případech byly provedeny úpravy týkající se rozdílů v nákladech na dopravu a nákladech na úvěry.
2.4. Pravděpodobnost dumpingu v průběhu období přezkumného šetření
(106)
Na základě výše uvedeného bylo pravděpodobné rozpětí dumpingu ve smyslu čl. 11 odst. 2 základního nařízení stanoveno ve výši 16 %.
(107)
Po zveřejnění výsledků šetření zúčastněné strany tvrdily, že v případě Ukrajiny Komise zjistila pokračování dumpingu v úrovni 16 %. Toto tvrzení je však neopodstatněné a zdá se, že se jedná o nedorozumění. Ve skutečnosti je v 17. bodě odůvodnění výše uvedeno, že všechny země včetně Ukrajiny vyvážely dotčený výrobek v období přezkumného šetření do EU v zanedbatelném množství. Z takového množství nelze vyvodit žádné rozumné závěry, a tudíž v případě Ukrajiny žádné obnovení dumpingu stanoveno nebylo. Toto tvrzení se proto zamítá.
3. Vývoj vývozu v případě zrušení opatření
Výrobní kapacita vyvážejících výrobců
(108)
V předchozím šetření Komise stanovila, že výrobní kapacita na Ukrajině přesahuje 400 000 tun ročně. Od té doby však dva ze známých výrobců výrobu svařovaných trubek ukončili, konkrétně Lugansk Tube Plant a Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, což je jeden z výrobních závodů skupiny Interpipe. Vzhledem k tomu, že doposud nebylo potvrzeno žádné další posílení výrobní kapacity na Ukrajině, je současná kapacita výrazně nižší než během předchozího šetření.
(109)
Co se týká využití kapacity, o němž je řeč výše ve 108. bodě odůvodnění, ukázalo se, že skupina Interpipe během období přezkumného šetření vytěžovala kapacitu s přihlédnutím k technickým omezením závodu téměř naplno.
(110)
Dalším důležitým aspektem je zeměpisná poloha ukrajinských závodů. Většina z nich se nachází na východě Ukrajiny a je přímo či nepřímo ovlivněna současnou bezpečnostní situací v této části země. Není proto jisté, do jaké míry mohou tyto společnosti svou výrobní kapacitu plně využívat.
(111)
Po zveřejnění výsledků šetření zúčastněné strany namítly, že nezanedbatelná část ukrajinské výroby se nachází mimo území postižené současnou bezpečnostní situací. V této souvislosti je však třeba poznamenat, že i společnosti nacházející se mimo toto území jsou nepřímo ovlivněny bezpečnostní situací, například potížemi s dodávkami surovin. Proto se vyvozuje závěr, že většina ukrajinských závodů je přímo či nepřímo ovlivněna současnou bezpečnostní situací. Toto tvrzení se proto zamítá.
(112)
Na druhou stranu lze vzhledem k mimořádné situaci na Ukrajině po konci období přezkumného šetření očekávat, že jakmile se bezpečnostní situace stabilizuje, uplatní se volné kapacity na domácím trhu díky stavebnictví. Obdobný výrobek se totiž používá i ve stavebnictví, například jako nosný prvek, pro účely oplocení, ochrany a ke stavbě lešení.
(113)
Vzhledem ke snížení výrobní kapacity a k očekávané zvýšené poptávce na domácím trhu lze konstatovat, že dostupná volná kapacita na vývoz do všech zemí je omezená.
(114)
Po zveřejnění výsledků šetření zúčastněné strany namítly, že Ukrajina má značnou volnou kapacitu. Tato tvrzení však nebyla podložena žádnými konkrétními důkazy a byla proto zamítnuta.
(115)
Zúčastněné strany dále tvrdily, že skupina Interpipe prohlásila, že podstatně zvýší svůj vývoz do EU o přibližně 60 %, což je v rozporu s tvrzením týkajícím se omezené ukrajinské volné kapacity, která je k dispozici pro vývoz. Toto tvrzení však nemůže být přijato. Prohlášení skupiny Interpipe se vztahuje ke společnosti jako takové, nikoli konkrétně k dotčenému výrobku. I pokud by se toto prohlášení týkalo dotčeného výrobku, zvýšení vývozu o přibližně 60 % by vedlo pouze k tržnímu podílu v EU ve výši 0,5 %, což by bylo stále považováno za zanedbatelné. Toto tvrzení proto není v rozporu se závěrem, že dostupná volná kapacita pro vývoz do všech zemí je omezená.
(116)
Stejné zúčastněné strany rovněž namítly, že volná kapacita by neměla být zahrnuta do analýzy dumpingu vzhledem k tomu, že využití kapacity nelze považovat za výmluvný ukazatel újmy v analýze újmy, jak je uvedeno níže ve 139. bodě odůvodnění.
(117)
Toto tvrzení proto nemůže být přijato. Tyto dva rozbory totiž sledují odlišné cíle. V analýze újmy je posuzováno, zda nízké využití kapacity lze považovat za známku újmy pro výrobní odvětví Unie, což tak nutně být nemusí v případě, že zbývající kapacitu je možné použít k výrobě jiných výrobků. Na druhou stranu analýza dumpingu zkoumá volnou kapacitu jako takovou, jinými slovy nevyužitou kapacitu, jež může být použita k výrobě jakýchkoli výrobků, a je tedy snadno dostupná k výrobě dotčeného výrobku.
4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(118)
Vzhledem k omezené dostupné volné kapacitě na Ukrajině a omezenému riziku přesměrování dumpingového vývozu lze konstatovat, že v případě zrušení platných opatření neexistuje riziko zásadního zvýšení ukrajinského dumpingového vývozu dotčeného výrobku. Je proto nepravděpodobné, že by pozbytí platnosti antidumpingových opatření v případě Ukrajiny vedlo k obnovení dumpingu v nezanedbatelném množství ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení.
D. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(119)
Během období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek okolo 20 výrobců v Unii. Má se tedy za to, že výstup těchto výrobců (stanovený na základě informací obdržených od spolupracujících výrobců a na základě údajů z žádosti o přezkum u ostatních výrobců v Unii) představuje celkovou výrobu v Unii. Všichni tito výrobci představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(120)
Jak je vysvětleno výše v 11. bodě odůvodnění, vzhledem k velkému počtu výrobců v Unii byl vybrán vzorek. Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:
-
Makroekonomické prvky (výroba, výrobní kapacita, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, průměrné jednotkové ceny, velikost dumpingových rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu) byly vyhodnoceny na úrovni výrobního odvětví Unie, a to na základě informací obdržených od spolupracujících výrobců a u ostatních výrobců v Unii na základě odhadu vycházejícího z údajů v žádosti o přezkum.
-
Analýza mikroekonomických prvků (zásoby, mzdy, ziskovost, návratnost investic, peněžní toky, schopnost navýšit kapitál a investice) byla provedena u výrobců v Unii zařazených do vzorku na základě jimi dodaných údajů.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba v Unii
(121)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobků vytvořených výrobním odvětvím Unie určených pro trh Unie a na základě údajů statistik Eurostatu o objemu dovozu na trh Unie.
(122)
Během posuzovaného období se spotřeba EU snížila o 28 %. V roce 2011 klesla o 6 %, v roce 2012 o 8 procentních bodů a během období přezkumného šetření o dalších 10 procentních bodů. Klesající trend lze částečně vysvětlit do určité míry dopadem technického vývoje, neboť v případě vodovodního potrubí je tendence nahrazovat ocelové trubky výrobky z jiných materiálů, jako je například měď, plast nebo nerezová ocel.
2010
2011
2012
OPŠ
Celková spotřeba EU (v tunách)
561 955
528 191
460 847
404 394
Index (2010 = 100)
100
94
82
72
(123)
Po zveřejnění výsledků šetření zúčastněné strany tvrdily, že spotřeba EU byla výrazně podceněna. Žádná z těchto stran však toto tvrzení nepodložila spolehlivými důkazy, a proto jej nebylo možné přijmout.
2. Dovoz z Běloruska, ČLR a Ruska
(124)
Šetřením bylo stanoveno, že riziko pokračování nebo obnovení dumpingu v případě Ukrajiny není pravděpodobné (viz 17. a 118. bod odůvodnění výše), z toho důvodu nebylo nepatrné množství dovozu z Ukrajiny posuzováno společně s dovozem z ostatních dotčených zemí v níže uvedené analýze.
(125)
Aby bylo možné rozhodnout o souhrnném posouzení dovozu z Běloruska, ČLR a Ruska, byla individuální situace každé z těchto tří zemí přezkoumána s ohledem na podmínky uvedené v čl. 3 odst. 4 základního nařízení.
(126)
Co se týká množství a dumpingového rozpětí a vzhledem k nevýznamnému objemu dovozu během období přezkumného šetření, provedla Komise výhledovou analýzu pravděpodobného objemu vývozu a dumpingových rozpětí pro jednotlivé země v případě zrušení opatření. Z této analýzy vyplynulo, že v případě zrušení opatření by se objem vývozu pravděpodobně zvýšil na úroveň převyšující úroveň dosaženou v období přezkumného šetření a zcela jistě by přesáhl zanedbatelnou úroveň (viz 33., 56. a 80. bod odůvodnění výše). Komise rovněž stanovila, že v případě zrušení opatření lze očekávat podstatné dumpingové rozpětí (viz 30., 53. a 78. bod odůvodnění výše).
(127)
Co se týká průměrné dovozní ceny, nelze na základě zanedbatelného množství dovozu dospět k žádným přesvědčivým závěrům.
(128)
Šetřením však bylo rovněž prokázáno, že podmínky hospodářské soutěže mezi příslušnými hospodářskými subjekty jsou podobné. Šetřením bylo zjištěno, že dotčený výrobek dovezený z Běloruska, ČLR a Ruska a obdobný výrobek vyrobený a prodaný výrobním odvětvím Unie se shodují ve všech základních fyzických a technických vlastnostech.
(129)
Na základě výše uvedených skutečností se dospělo k závěru, že kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení byla splněna, pokud jde o Bělorusko, ČLR a Rusko. Dovoz z těchto tří zemí byl proto zkoumán souhrnně.
a) Objem
(130)
Objem dovozu dotčeného výrobku z Běloruska, ČLR a Ruska do Unie klesl o 60 %, a to z přibližně 7 000 tun v roce 2010 na přibližně 2 900 tun v období přezkumného šetření. V roce 2011 se zvýšil o 31 %, v roce 2012 však klesl o 62 procentních bodů a v období přezkumného šetření opět o dalších 28 procentních bodů.
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z Běloruska
25
55
0,1
-
Index (2010 = 100)
100
222
0
0
Tržní podíl dovozu z Běloruska
0 %
0 %
0 %
0 %
Cena dovozu z Běloruska (EUR/t)
677
1 246
600
-
Index (2010 = 100)
100
184
89
-
Objem dovozu z ČLR
712
375
458
118
Index (2010 = 100)
100
53
64
17
Tržní podíl dovozu z ČLR
0,1 %
0,1 %
0,1 %
0,0 %
Cena dovozu z ČLR (EUR/t)
636
1 052
1 347
2 102
Index (2010 = 100)
100
165
212
330
Objem dovozu z Ruska
6 396
8 937
4 440
2 790
Index (2010 = 100)
100
140
69
44
Tržní podíl dovozu z Ruska
1,1 %
1,7 %
1,0 %
0,7 %
Cena dovozu z Ruska (EUR/t)
470
506
513
462
Index (2010 = 100)
100
108
109
98
Objem dovozu z dotčených zemí
7 133
9 367
4 898
2 908
Index (2010 = 100)
100
131
69
41
Tržní podíl dovozu z dotčených zemí
1,3 %
1,8 %
1,1 %
0,7 %
Cena dovozu z dotčených zemí (EUR/t)
488
532
591
528
Index (2010 = 100)
100
109
121
111
Zdroj: Comext.
b) Tržní podíl
(131)
Příslušný tržní podíl vývozců z Běloruska, ČLR a Ruska na trhu Unie se snížil z 1,3 % v roce 2010 na 0,7 % během období přezkumného šetření. Konkrétně se tržní podíl zvýšil z 1,3 % v roce 2010 na 1,8 % v roce 2011, v roce 2012 pak opět klesl na 1,1 % a v období přezkumného šetření klesl znovu až na 0,7 %.
c) Ceny
i) Vývoj cen
(132)
Od roku 2010 do období přezkumného šetření se průměrná dovozní cena dotčeného výrobku pocházejícího z Běloruska, ČLR a Ruska zvýšila o 11 %, a to ze 488 EUR/t v roce 2010 na 528 EUR/t během období přezkumného šetření. Konkrétně se ceny zvýšily o 9 % v roce 2011, o 12 % v roce 2012 a během období přezkumného šetření o 10 % klesly.
ii) Cenové podbízení
(133)
Vzhledem k velmi malému množství prodeje dotčeného výrobku během období přezkumného šetření z ČLR a Ruska do Unie nelze dospět k jakýmkoli spolehlivým závěrům. Bylo proto provedeno srovnání cen obdobného výrobku vyráběného a prodávaného výrobním odvětvím Unie s cenami výrobku, který je předmětem šetření, vyráběného v Bělorusku, ČLR a Rusku a prodávaného do ostatních zemí. Z tohoto srovnání vyplynulo značné cenové podbízení.
3. Dovoz z jiných třetích zemí
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z Indie
25 720
48 704
58 619
53 007
Tržní podíl dovozu z Indie
4,6 %
9,2 %
12,7 %
13,1 %
Objem dovozu z Turecka
83 654
83 753
98 742
69 757
Tržní podíl dovozu z Turecka
14,9 %
15,9 %
21,4 %
17,2 %
Objem dovozu z Ukrajiny
956
573
944
1 147
Tržní podíl dovozu z Ukrajiny
0,2 %
0,1 %
0,2 %
0,3 %
Objem dovozu z jiných třetích zemí
34 948
42 714
38 518
30 374
Tržní podíl dovozu z jiných třetích zemí
6,2 %
8,1 %
8,4 %
7,5 %
(134)
Dovoz z Turecka a Indie se během posuzovaného období zvýšil. Tržní podíl dovozu z Ukrajiny zůstal na velice nízké úrovni. Tržní podíl dovozu z jiných třetích zemí se během posuzovaného období téměř nezměnil.
(135)
Po zveřejnění výsledků šetření zúčastněné strany namítly, že 12 % ztráta tržního podílu výrobního odvětví Unie byla téměř zcela absorbována narůstajícím tržním podílem Indie a Turecka a že levný dovoz z Indie a Turecka je pravděpodobně hlavním důvodem nestabilní situace výrobního odvětví Unie. V této souvislosti je vhodné poznamenat, že cílem současného šetření je zjistit, zda by zrušení platných opatření v případě oněch tří zemí, u kterých byla stanovena pravděpodobnost obnovení dumpingu, mohlo pravděpodobně vést k obnovení újmy pro výrobní odvětví Unie. Během šetření bylo potvrzeno výrazné cenové podbízení, pokud jde o prodej výrobků z Běloruska, ČLR a Ruska do ostatních zemí. V případě zrušení opatření lze proto očekávat obnovení dumpingového vývozu z těchto zemí do EU, což by v důsledku pravděpodobně vedlo ke zvýšení újmy pro výrobní odvětví Unie. Skutečnost, že dovoz z Turecka a Indie se během posuzovaného období mohl zvýšit, nemá vliv na toto posouzení pravděpodobnosti obnovení dumpingu a újmy.
4. Situace výrobního odvětví Unie
(136)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení posoudila Komise veškeré relevantní hospodářské faktory a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie.
4.1. Makroekonomické prvky
a) Výroba
(137)
Z úrovně kolem 437 000 tun v roce 2010 klesla v průběhu posuzovaného období výroba výrobního odvětví Unie o 37 %. Konkrétně v roce 2011 klesla o 14 %, v roce 2012 o 19 procentních bodů a v období přezkumného šetření opět o další 4 procentní body. Příčinou poklesu výroby byl pokles spotřeby a zejména pak zvýšený dovoz z Indie a Turecka.
2010
2011
2012
OPŠ
Výroba (v tunách)
437 492
376 106
294 260
277 483
Index (2010 = 100)
100
86
67
63
b) Kapacita a míra využití kapacity
(138)
Výrobní kapacita činila v roce 2010 více než 1 700 000 tun, během posuzovaného období se snížila o 16 %. Příčinou poklesu bylo to, že někteří výrobci EU snížili počet denních výrobních směn.
2010
2011
2012
OPŠ
Výrobní kapacita (v tunách)
1 761 677
1 621 386
1 318 459
1 485 339
Index (2010 = 100)
100
92
75
84
Využití kapacity
25 %
23 %
22 %
19 %
Index (2010 = 100)
100
93
90
75
Zdroj: Šetření.
(139)
V roce 2010 dosáhlo využití kapacity 25 %. V roce 2011 došlo k poklesu na 23 %, v roce 2012 na 22 % a během období přezkumného šetření využití kapacity kleslo na 19 %. Příčinou nízké míry využití kapacity byla především skutečnost, že výrobky, na něž se toto šetření nevztahuje (zejména duté profily) mohou být vyráběny s použitím stejného výrobního zařízení, které se používá k výrobě svařovaných trubek a dutých profilů. Míra využití kapacity proto není nutně výmluvným ukazatelem újmy v tomto výrobním odvětví.
c) Objem prodeje
(140)
Prodej výrobního odvětví Unie, pokud jde o vlastní výrobky prodávané odběratelům v EU, kteří nejsou ve spojení, klesl v roce 2011 o 16 %, v roce 2012 o 21 procentních bodů a během období přezkumného šetření o další 3 procentní body. Za období od roku 2010 do období přezkumného šetření se tedy prodej snížil celkově o zhruba 40 %. Příčinou byl pokles spotřeby a zvýšení dovozu z Indie a Turecka.
2010
2011
2012
OPŠ
Objem prodeje EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v tunách)
409 544
343 080
259 127
247 201
Index (2010 = 100)
100
84
63
60
Zdroj: Šetření.
d) Tržní podíl
(141)
Výrobní odvětví Unie mělo v roce 2010 tržní podíl ve výši 73 %. V roce 2011 klesl na 65 %, v roce 2012 na 56 % a během období přezkumného šetření podíl opět stoupl na 61 %. Za posuzované období se tržní podíl výrobního odvětví Unie celkově snížil o 12 procentních bodů.
2010
2011
2012
OPŠ
Tržní podíl výrobního odvětví Unie
73 %
65 %
56 %
61 %
Index (2010 = 100)
100
89
77
84
Zdroj: Šetření.
e) Růst
(142)
Za období od roku 2010 do období přezkumného šetření, kdy spotřeba Unie klesla o 28 %, klesl objem prodeje odběratelům v EU, kteří nejsou ve spojení, o 40 %. V důsledku toho výrobní odvětví Unie během posuzovaného období ztratilo 12 procentních bodů na tržním podílu. Výrobní odvětví Unie tedy během posuzovaného období neprofitovalo z žádného růstu.
f) Zaměstnanost
(143)
Počet zaměstnanců ve výrobním odvětví Unie klesl v roce 2011 o 13 %, v roce 2012 o 27 procentních bodů a během období přezkumného šetření o další 3 procentní body. Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie za posuzované období klesla celkově o 43 %, tedy z přibližně 1 600 na méně než 1 000 osob.
2010
2011
2012
OPŠ
Zaměstnanost (v osobách)
1 655
1 446
991
939
Index (2010 = 100)
100
87
60
57
Zdroj: Šetření.
g) Produktivita
(144)
Produktivita pracovní síly výrobního odvětví Unie, měřená jako výstup (v tunách) na zaměstnance a rok, z počáteční úrovně 264 tun na zaměstnance nejprve v roce 2011 mírně klesla o 2 %. V roce 2012 vzrostla o 14 procentních bodů a během období přezkumného šetření zůstala beze změny. Produktivita výrobního odvětví Unie se za posuzované období celkově zvýšila o 12 %.
2010
2011
2012
OPŠ
Produktivita (v tunách na zaměstnance)
264
260
297
296
Index (2010 = 100)
100
98
112
112
Zdroj: Šetření.
h) Faktory ovlivňující prodejní ceny
(145)
Jednotkové ceny prodeje výrobků výrobního odvětví Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, se v roce 2011 zvýšily o 5 %, v roce 2012 o 1 procentní bod a během období přezkumného šetření o 4 procentní body klesly. Za posuzované období se tyto ceny zvýšily celkově o 2 %, a to z 833 EUR/t na 848 EUR/t v období přezkumného šetření.
2010
2011
2012
OPŠ
Jednotková cena pro trh EU (EUR/t)
833
871
881
848
Index (2010 = 100)
100
105
106
102
Zdroj: Šetření.
i) Velikost dumpingového rozpětí
(146)
Šetřením byla zjištěna pravděpodobnost obnovení dumpingu značného rozpětí o velikosti, kterou u Běloruska, ČLR a Ruska nelze považovat za zanedbatelnou.
(147)
Jak je uvedeno výše, Komise se domnívá, že pokračování nebo obnovení dumpingu v případě Ukrajiny je nepravděpodobné.
j) Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(148)
Z výše zkoumaných makroekonomických ukazatelů vyplývá, že ačkoli antidumpingová opatření částečně dosáhla zamýšleného cíle, tedy odstranit újmu způsobenou výrobcům v Unii, výrobní odvětví se stále nachází ve velmi nestabilním a zranitelném stavu. Za posuzované období klesl například objem výroby o 37 %, objem prodeje odběratelům v EU, kteří nejsou ve spojení, o 40 % a zaměstnanost o 43 %. Kromě toho se snížil podíl výrobního odvětví Unie na trhu EU, a to ze 73 % v roce 2010 na 61 % během období přezkumného šetření. Účinky dřívějšího dumpingu tedy překonány nebyly a má se za to, že výrobní odvětví Unie zůstává vůči škodlivým účinkům jakéhokoli dumpingového dovozu na trh Unie velice zranitelné.
4.2. Mikroekonomické prvky
a) Zásoby
(149)
Konečný stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku byl do roku 2011 téměř beze změny. V roce 2012 se zvýšil o 14 procentních bodů a během období přezkumného šetření o 10 procentních bodů klesl. Během období přezkumného šetření byl tedy konečný stav zásob o 5 % vyšší než v roce 2010.
2010
2011
2012
OPŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
13 892
14 039
16 012
14 556
Index (2010 = 100)
100
101
115
105
Zdroj: Šetření.
b) Mzdy
(150)
Během posuzovaného období se náklady na pracovní sílu snížily o 29 %. Konkrétně v roce 2011 klesly o 2 %, v roce 2012 o 15 procentních bodů a během období přezkumného šetření o dalších 12 procentních bodů. Celkový pokles během posuzovaného období je způsoben snižováním zaměstnanosti.
2010
2011
2012
OPŠ
Roční náklady na pracovní sílu (v EUR)
20 602 275
20 266 132
17 140 089
14 578 317
Index (2010 = 100)
100
98
83
71
Zdroj: Šetření.
(151)
Během posuzovaného období se pracovní náklady na zaměstnance zvýšily o 25 %. To je pravděpodobně pouze přechodná situace související s náklady na propouštění způsobenými značným poklesem počtu zaměstnanců.
2010
2011
2012
OPŠ
Roční náklady na jednoho zaměstnance (EUR)
12 449
14 015
17 296
15 525
Index (2010 = 100)
100
113
139
125
c) Ziskovost a návratnost investic
(152)
Během posuzovaného období se ziskovost prodeje, vyjádřená jako procento čistého prodeje, na trhu Unie, pokud jde o prodej výrobců v Unii zařazených do vzorku, od roku 2010, kdy dosahovala více než 7 % ztráty, zlepšila a během období přezkumného šetření dosáhla téměř 1 % zisku. Konkrétně se ztráta výrobců v Unii zařazených do vzorku snížila ze 7,3 % v roce 2010 na 5 % v roce 2011, a potom na 0,6 % v roce 2012, přičemž během období přezkumného šetření prodej dosáhl mírného zisku 0,8 %.
2010
2011
2012
OPŠ
Ziskovost EU (% čistého prodeje)
- 7,3 %
- 5,0 %
- 0,6 %
0,8 %
Index (2010 = 100)
- 100
- 69
- 8
12
Návratnost investic (zisk v % vztažený k čisté účetní hodnotě investic)
- 19,2 %
- 11,8 %
0,5 %
4,3 %
Index (2010 = 100)
- 100
- 62
3
22
Zdroj: Šetření.
(153)
Příčinou růstu ziskovosti je skutečnost, že během posuzovaného období se zvýšily prodejní ceny o 2 %, zatímco výrobní náklady (převážně za tepla válcované svitky, na něž připadá více než 60 % výrobních nákladů) se během stejného období o 6 % snížily, stejně jako výrazně klesly roční náklady na pracovní sílu. Výrobci v Unii zařazení do vzorku proto mohli postupně začít zavádět ziskové ceny svým odběratelům na trhu EU.
(154)
Návratnost investic, vyjádřená jako zisk v procentech z čisté účetní hodnoty investic, kopírovala do značné míry trend ziskovosti. V roce 2010 ztráta dosahovala 19,2 %, v roce 2011 se snížila na 11,8 %, v roce 2012 výrobci dosáhli zisku ve výši 0,5 % a během období přezkumného šetření pak zisk činil 4,3 %.
d) Peněžní tok a schopnost navýšení kapitálu
(155)
Čistý peněžní tok z provozní činnosti činil v roce 2010 přibližně - 44 milionů EUR. V roce 2011 se zvýšil na přibližně - 7 milionů EUR, v roce 2012 na téměř 17 milionů EUR a během období přezkumného šetření na přibližně 20 milionů EUR. Žádný z výrobců v Unii zařazených do vzorku neuvedl, že měl s navyšováním kapitálu obtíže. Toto zlepšení mohlo být způsobeno snížením výrobních nákladů a nákladů na pracovní sílu a mírným zvýšením cen.
2010
2011
2012
OPŠ
Peněžní tok (výrobky pod vlastní značkou a pod značkou maloobchodníků) (v EUR)
- 44 322 891
- 7 033 547
16 927 597
20 202 074
Index (2010 = 100)
- 100
- 16
38
46
Zdroj: Šetření.
e) Investice
(156)
Roční investice do výroby obdobného výrobku, pokud jde o výrobce v Unii zařazené do vzorku, se v roce 2011 snížily o 34 %, v roce 2012 se o 90 procentních bodů zvýšily a během období přezkumného šetření se o 59 procentních bodů opět snížily. Za posuzované období se investice určené k údržbě a obnově stávajícího vybavení, nikoli k navýšení kapacity, snížily o 3 %.
2010
2011
2012
OPŠ
Čisté investice (v EUR)
1 149 094
757 750
1 789 210
1 111 661
Index (2010 = 100)
100
66
156
97
Zdroj: Šetření.
5. Závěr ohledně újmy
(157)
Řada ukazatelů, zejména finančních ukazatelů, se během posuzovaného období výrazně zlepšila. Ziskovost se zvýšila a ze 7 % ztráty dosáhla zisku 0,8 %, což je však stále nižší než cílový zisk 5 % dosažený v předchozím šetření. Návratnost investic se zlepšila z více než 19 % ztráty na více než 4 % zisk a úroveň peněžního toku z - 44 milionů EUR na 20 milionů EUR. Tyto údaje svědčí o tom, že výrobní odvětví se částečně zotavilo.
(158)
Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření však řada ukazatelů vykázala negativní vývoj. Objem výroby se snížil o 37 %, využití kapacity o 25 %, objem prodeje odběratelům v EU, kteří nejsou ve spojení, klesl o 40 %, tržní podíl výrobního odvětví Unie klesl o 12 procentních bodů a zaměstnanost o 43 %.
(159)
Antidumpingová opatření částečně splnila svůj účel odstraněním části újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie v důsledku dumpingového dovozu z dotčených zemí. Výrobní odvětví Unie se opět stává mírně ziskové, ovšem na úkor svého tržního podílu na trhu Unie. Výrobní odvětví Unie dokázalo zlepšit svou finanční situaci preferováním cen před objemem. Je tedy zřejmé, že výrobní odvětví Unie se dosud plně nezotavilo z účinků dřívějšího dumpingu, nachází se stále v nestabilním stavu, a je tudíž velice zranitelné případným obnovením dumpingového dovozu.
(160)
I kdyby byl nestabilní stav výrobního odvětví Unie kvalifikován jako podstatná újma, nemohl by být přičítán dovozu z dotčených zemí. Tři dotčené země (v případě Ukrajiny bylo šetřením zjištěno, že pokračování nebo obnovení dumpingu není pravděpodobné) představují méně než 1 % kumulativního podílu na trhu EU. Absence cenového nátlaku ze strany dotčených zemí výrobnímu odvětví Unie umožnila udržet dostatečně ziskové ceny, ačkoli výrazně nižší, než je cílový zisk.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Dovoz z ČLR, Běloruska a Ruska
(161)
Výše uvedené trendy svědčí o tom, že antidumpingová opatření částečně splnila zamýšlený cíl, tedy odstranit újmu způsobenou výrobcům v Unii. Na druhé straně, jak dokazuje negativní vývoj řady ukazatelů újmy, výrobní odvětví se stále nachází ve velice nestabilním stavu.
(162)
Jak je uvedeno výše, vývozci tří dotčených zemí disponují volnou kapacitou, jež jim umožňuje velmi rychle navýšit vývoz. Vzhledem k lukrativnějším cenám na trhu EU ve srovnání s trhy některých třetích zemí je pravděpodobné, že v případě zrušení antidumpingových opatření by značné množství vývozu, v současnosti vyvážené do těchto třetích zemí, bylo přesměrováno na trh EU. Tento nárůst dumpingového dovozu za ceny, které podbízejí ceny výrobního odvětví Unie, pravděpodobně zvýší cenový nátlak na trh Unie, a tedy ještě zhorší již tak nestabilní stav výrobního odvětví Unie. Podobně náhlý vývoj byl sledován již v předchozím šetření, kdy se tržní podíl dovozu z dotčených tří zemí do EU během pouhých tří a půl let ztrojnásobil, a to z 6,2 % v roce 2004 na 18,7 % v období šetření (od 1. července 2006 do 30. června 2007). Vyvážející výrobci v ČLR, Bělorusku a Rusku tedy již prokázali svou schopnost rychle zvýšit objem vývozu do Unie.
(163)
Na základě výše uvedeného lze tedy dojít k závěru, že v případě zrušení opatření je obnovení újmy pravděpodobné.
2. Dovoz z Ukrajiny
(164)
Vzhledem k tomu, že v případě Ukrajiny byl učiněn závěr, že pokračování nebo obnovení dumpingu je nepravděpodobné, není nutné uvádět žádné další analýzy vztahující se k pravděpodobnosti obnovení újmy.
G. ZÁJEM UNIE
(165)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Při posouzení zájmu Unie byly vzaty v úvahu zájmy všech zúčastněných stran. V souladu s čl. 21 odst. 2 základního nařízení dostaly příležitost předložit svá stanoviska.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(166)
Šetřením bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie se stále nachází ve velice nestabilním stavu. Antidumpingová opatření částečně splnila svůj účel odstraněním části újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie v důsledku dumpingového dovozu z dotčených zemí. Výrobní odvětví Unie se opět stává mírně ziskové, ovšem na úkor svého podílu na trhu Unie. Výrobní odvětví Unie dokázalo díky platným opatřením zlepšit svou finanční situaci preferováním cen před objemem. Zrušením opatření by se zvýšil cenový nátlak na trh Unie, což by opět vedlo ke ztrátám. Je proto v zájmu výrobního odvětví Unie opatření zachovat.
2. Zájem dovozců a uživatelů
(167)
Komise kontaktovala více než 100 uživatelů a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, se záměrem navázat spolupráci, na niž však nikdo z nich neodpověděl. Důvodem může být velmi malý objem vývozu každé z dotčených zemí na trh Unie. V každém případě žádný faktor nenasvědčuje tomu, že by dovozci nebo uživatelé byli neúměrně zasaženi, pokud by se platnost opatření prodloužila.
(168)
S ohledem na výše uvedené lze proto považovat za nepravděpodobné, že by prodloužení platnosti opatření podstatně ovlivnilo situaci dovozců a uživatelů v Unii.
3. Riziko nedostatečného zásobení/hospodářská soutěž na trhu EU
(169)
Spotřeba EU za posuzované období klesla o 28 %, přičemž během období přezkumného šetření dosahovala 400 000 tun. Kapacita výrobního odvětví Unie během posuzovaného období soustavně převyšovala poptávku v EU a v období přezkumného šetření dosahovala téměř 1 500 000 tun. Mezi výrobci v EU je tedy dostatečná hospodářská soutěž. Výrobní odvětví Unie navíc během období přezkumného šetření funguje při pouhé 19 % míře využití kapacity, neboť vyrábí jiné výrobky (dotčený výrobek a další výrobky, jako například duté profily) za použití stejného výrobního zařízení. V případě zvýšené poptávky má proto výrobní odvětví Unie volnou kapacitu na zvýšení výroby úpravou sortimentu výroby. Část poptávky může uspokojit také dovoz z jiných třetích zemí, na které se opatření nevztahují, především z Indie a Turecka.
(170)
Vzhledem k výše uvedenému nelze vyvodit závěr, že v případě zachování antidumpingových opatření by mohlo dojít k nedostatečnému zásobení trhu EU nebo k omezení hospodářské soutěže na trhu EU.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(171)
Z výše uvedeného je zřejmé, že negativní dopad zachování opatření by byl omezený a v žádném případě by nebyl neúměrný výhodám, jež by z prodloužení platnosti opatření plynuly výrobnímu odvětví Unie.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(172)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit zachování stávajících opatření. V návaznosti na toto zveřejnění výsledků šetření jim byla rovněž poskytnuta lhůta k vyjádření. V odůvodněných případech byly jejich připomínky a stanoviska náležitě zohledněny.
(173)
Z výše uvedeného vyplývá, že antidumpingová opatření vztahující se na dovoz některých svařovaných trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících z Běloruska, Čínské lidové republiky a Ruska by měla být zachována, jak je stanoveno v čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Připomíná se, že tato opatření byla uložena ve formě valorických (ad valorem) cel různých sazeb.
(174)
Pokud jde o Ukrajinu, bylo zjištěno, že pokračování nebo obnovení dumpingu je nepravděpodobné (viz 17. a 118. bod odůvodnění výše), a proto by opatření měla být zrušena a řízení ukončeno.
(175)
Individuální sazby antidumpingového cla stanovené v tomto nařízení pro jednotlivé společnosti jsou použitelné výhradně na dovoz dotčeného výrobku vyráběného těmito společnostmi, a tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyráběné jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu se svým názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(176)
Pokud společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto individuálních antidumpingových celních sazeb. Taková žádost musí být zaslána Komisi. (5) Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že daná změna nemá vliv na právo dotyčné společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
(177)
Toto rozhodnutí je v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz svařovaných trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli, kruhového průřezu a o vnějším průměru nepřevyšujícím 168,3 mm, v současnosti kódů KN ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 a ex 7306 30 77 (kódů TARIC 7306304120, 7306304920, 7306307280 a 7306307780), pocházejících z Běloruska, Čínské lidové republiky a Ruska, s výjimkou potrubních trubek používaných pro ropovody a plynovody, pažnic a trubek používaných při vrtné těžbě ropy nebo plynu nebo přesně kalibrovaných trubek a trubek a dutých profilů s připojeným příslušenstvím vhodných pro vedení plynů či kapalin používaných v civilních letadlech.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Čínská lidová republika
Všechny společnosti
90,6 %
-
Rusko
Skupina TMK (Seversky Pipe Plant Open Joint Stock Company a Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works)
16,8 %
A892
Skupina OMK (Open Joint Stock Company Vyksa Steel Works a Joint Stock Company Almetjvesk Pipe Plant)
10,1 %
A893
Všechny ostatní společnosti
20,5 %
A999
Bělorusko
Všechny společnosti
38,1 %
-
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Antidumpingové řízení týkající se dovozu výrobku uvedeného v čl. 1 odst. 1 pocházejícího z Ukrajiny se ukončuje.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. ledna 2015.
KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2015/110
2015 m. sausio 26 d.
kuriuo, atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį, tam tikriems importuojamiems Baltarusijos, Kinijos Liaudies Respublikos ir Rusijos kilmės suvirintiems vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba nelegiruotojo plieno nustatomas galutinis antidempingo muitas ir baigiamas tam tikrų Ukrainos kilmės suvirintų vamzdžių ir vamzdelių iš geležies arba nelegiruotojo plieno importo tyrimas
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnio 4 dalį ir 11 straipsnio 2 ir 5 dalis,
kadangi:
A. PROCEDŪRA
1. Galiojančios priemonės
(1)
Atlikus antidempingo tyrimą (toliau - ankstesnis tyrimas), Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1256/2008 (2) tam tikriems importuojamiems Baltarusijos, Kinijos Liaudies Respublikos (toliau - KLR), Rusijos, Tailando ir Ukrainos kilmės suvirintiems vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba nelegiruotojo plieno, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 ir ex 7306 30 77, nustatė galutinį antidempingo muitą (toliau - galutinės antidempingo priemonės). Nustatytos priemonės - 10,1-90,6 % ad valorem muitas.
2. Prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą
(2)
Paskelbus pranešimą apie artėjantį galiojančių galutinių antidempingo priemonių galiojimo terminą (3), 2013 m. rugsėjo 18 d. Komisija gavo prašymą inicijuoti šių priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį. Prašymą pateikė Europos Sąjungos suvirintų plieno vamzdžių pramonės interesus ginantis komitetas (toliau - pareiškėjas) gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį visų Sąjungoje pagaminamų suvirintų vamzdžių ir vamzdelių (šiuo atveju daugiau nei 25 %), vardu.
(3)
Prašymas pagrįstas tuo, kad nustojus galioti priemonėms dempingas ir jo daroma žala Sąjungos pramonei veikiausiai tęstųsi arba pasikartotų.
3. Priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimas
(4)
Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad esama pakankamai įrodymų, pagrindžiančių priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą, Komisija 2013 m. gruodžio 19 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (4) paskelbė inicijuojanti priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį (toliau - pranešimas apie inicijavimą).
4. Tyrimas
4.1. Peržiūros tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis
(5)
Atliekant dempingo tęsimosi arba pasikartojimo ir žalos tikimybės tyrimą buvo nagrinėjamas 2012 m. spalio 1 d.-2013 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis (toliau - peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Analizuojant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2010 m. sausio 1 d. iki PTL pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
4.2. Su tyrimu susijusios šalys
(6)
Komisija apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą oficialiai pranešė pareiškėjui, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, Baltarusijos, KLR, Rusijos ir Ukrainos (toliau - nagrinėjamosios šalys) eksportuojantiems gamintojams, nesusijusiems importuotojams, žinomiems susijusiems naudotojams ir nagrinėjamųjų šalių atstovams. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį.
(7)
Visos suinteresuotosios šalys, kurios to prašė ir nurodė svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.
4.2.1. Eksportuojančių gamintojų atranka
(8)
Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį KLR, Rusijos ir Ukrainos eksportuojančių gamintojų skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo nurodyta, kad gali būti atliekama atranka, kaip numatyta pagrindinio reglamento 17 straipsnyje. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), minėtų šalių prašyta per 15 dienų po peržiūros inicijavimo pranešti apie save ir Komisijai pateikti pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją.
(9)
Terminui suėjus, Komisija negavo eksportuojančių KLR gamintojų atrankos klausimyno atsakymų. Atrankos klausimyno atsakymus ji gavo iš vieno eksportuojančio Ukrainos gamintojo. Tris atrankos klausimyno atsakymus taip pat pateikė eksportuojantys Rusijos gamintojai. Todėl Komisija nusprendė, kad eksportuojančių gamintojų atranka nebūtina.
4.2.2. Importuotojų ir Sąjungos gamintojų atranka
(10)
Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį nesusijusių Sąjungos importuotojų skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo nurodyta, kad gali būti atliekama atranka, kaip numatyta pagrindinio reglamento 17 straipsnyje. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), minėtų šalių prašyta per 15 dienų po peržiūros inicijavimo pranešti apie save ir Komisijai pateikti pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją. Atsižvelgiant į tai, kad negauta nė vieno nesusijusio importuotojo atsakymo, nebuvo atlikta nesusijusių importuotojų atranka.
(11)
Atsižvelgiant į didelį šiame tyrime dalyvaujančių Sąjungos gamintojų skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo nurodyta, kad Komisija preliminariai atrinko Sąjungos gamintojus žalai nustatyti pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį. Preliminari atranka atlikta remiantis inicijavimo etapu Komisijos turėta informacija ir pagrįsta gamintojų pardavimo apimtimi, gamybos apimtimi ir geografine padėtimi Sąjungoje. Atrinktų bendrovių gamybos apimtis atitinka didžiausią tipišką gamybos ir pardavimo apimtį, kurią buvo galima pagrįstai ištirti per turimą laikotarpį, t. y. 52 % visos Sąjungos pramonės gamybos ir pardavimo nesusijusiems pirkėjams ES apimties. Be to, atrinktos bendrovės yra tipiškos pagal jų geografinę padėtį, nes jos veikia keturiose skirtingose valstybėse narėse. Pranešimo apie inicijavimą paskelbimo dieną dėl siūlomų atrinkti bendrovių buvo konsultuojamasi su ES gamintojais. Atsižvelgiant į tai, kad apie save nepranešė nė vienas kitas gamintojas ir nebuvo gauta jokių pastabų dėl siūlomų atrinkti bendrovių, jos buvo patvirtintos.
(12)
Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga dempingo ir žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybei ir Sąjungos interesams nustatyti. Šiuo tikslu Komisija išsiuntė klausimynus eksportuojantiems gamintojams ir atrinktiems Sąjungos gamintojams. Tikrinamieji vizitai surengti toliau nurodytų bendrovių patalpose:
a)
Sąjungos gamintojų:
-
„Arcelor Mittal Karvina“, Čekija,
-
„Arcelor Mittal Krakow“, Lenkija,
-
„Arvedi Tubi Acciaio s.p.A“, Kremona, Italija,
-
„Tata Steel UK Limited“, Korbis, JK;
b)
eksportuojančio Baltarusijos gamintojo:
-
„Mogilev Metallurgical Works“, Mogiliavas, Baltarusija;
c)
prekiautojo, susijusio su eksportuojančiu Ukrainos gamintoju:
-
„Interpipe Europe SA“, Luganas, Šveicarija;
d)
Rusijos gamintojo:
-
„Pervouralsk New Pipe Plant“, Pervuralskas, Rusija;
e)
panašios šalies gamintojo:
-
„Robor Ltd. Johannesburg“, Pietų Afrika.
B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
1. Nagrinėjamasis produktas
(13)
Nagrinėjamasis produktas - Baltarusijos, KLR, Rusijos ir Ukrainos kilmės suvirinti vamzdžiai ir vamzdeliai iš geležies arba nelegiruotojo plieno, apskritimo formos skerspjūvio, kurių išorinis diametras yra ne didesnis kaip 168,3 mm, išskyrus vamzdynų vamzdžius, naudojamus naftotiekiams arba dujotiekiams, apsauginius vamzdžius ir vamzdynų vamzdžius, tinkamus naudoti naftos arba dujų gręžiniuose, precizinius vamzdžius bei vamzdžius ir vamzdelius su pritvirtintomis jungiamosiomis detalėmis, tinkamus naudoti dujų arba skysčių tiekimui civiliniuose orlaiviuose, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 ir ex 7306 30 77.
(14)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad skirtingų rūšių nagrinėjamasis produktas pasižymi vienodomis pagrindinėmis fizinėmis, cheminėmis ir techninėmis savybėmis ir iš esmės turi tą pačią paskirtį.
2. Panašus produktas
(15)
Buvo nustatyta, kad Sąjungos pramonės pagaminti ir Sąjungoje parduodami bei nagrinėjamosiose šalyse ir panašioje šalyje pagaminti ir parduodami suvirinti vamzdžiai ir vamzdeliai iš esmės pasižymi tomis pačiomis fizinėmis, cheminėmis ir techninėmis savybėmis ir iš esmės turi tą pačią paskirtį kaip nagrinėjamosiose šalyse pagaminti ir eksportui į Sąjungą parduodami suvirinti vamzdžiai ir vamzdeliai. Todėl šie produktai laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
C. DEMPINGO TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ
(16)
Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį Komisija nagrinėjo, ar baigus galioti dabartinėms priemonėms tęstųsi arba pasikartotų keturių nagrinėjamųjų šalių vykdomas dempingas.
(17)
Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu visos keturios tiriamosios šalys eksportavo nedidelius nagrinėjamojo produkto kiekius. Todėl nė vienai iš keturių tiriamųjų šalių nėra jokios tikimybės, kad dempingas tęsis. Atliekant vertinimą atsižvelgta vien tik į dempingo pasikartojimo tikimybę naudojant eksporto į kitas trečiąsias šalis kainas. Kaip ir ankstesniame tyrime, šiuo tikslu neatsižvelgta į eksportą į Baltarusiją.
NE RINKOS EKONOMIKOS ŠALYS
1. Panaši šalis
(18)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą Baltarusija ir KLR nėra laikomos rinkos ekonomikos šalimis. Ankstesniame tyrime, siekiant nustatyti normaliąją vertę, panašia šalimi buvo pasirinktos JAV. Pranešime apie inicijavimą pareiškėjo siūlymu atliekant šią priemonių galiojimo termino peržiūrą panašia šalimi numatyta pasirinkti JAV.
(19)
„Mogilev“ ir Baltarusijos valdžios institucijos pateikė pastabų Komisijai. KLR suinteresuotosios šalys Komisijai jokių pastabų nepateikė.
(20)
Baltarusijos suinteresuotosios šalys teigė, kad JAV nebuvo tinkamos dėl tariamų vienintelio bendradarbiaujančio JAV gamintojo ir Sąjungos pramonės ryšių.
(21)
Baltarusijos suinteresuotosios šalys siūlė panašia šalimi pasirinkti Rusiją, nes Rusijos plieno pramonė tariamai panaši į Baltarusijos dėl ryšio su buvusia Tarybų Sąjunga.
(22)
Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad vienintelio bendradarbiaujančio Rusijos gamintojo gamybos sąnaudose gamtinių dujų vertė buvo atspindėta netinkamai (žr. 69 konstatuojamąją dalį). Be to, šis Rusijos gamintojas nepakankamai bendradarbiavo (žr. 61 konstatuojamąją dalį). Taigi, nuspręsta, kad Rusija nėra tinkama panaši šalis.
(23)
Komisija taip pat nustatė kitas trečiąsias šalis, eksportuojančias nagrinėjamąjį produktą į Sąjungą. Komisija susisiekė su 14 žinomų plieną gaminančių šalių gamintojais. Tarp šių šalių buvo Bosnija ir Hercegovina, Brazilija, buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, Serbija, Pietų Afrika, Pietų Korėja ir Taivanas.
(24)
Galiausiai JAV gamintojai su Komisija visiškai nebendradarbiavo, o buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos ir Pietų Afrikos gamintojai Komisijai pateikė išsamius klausimyno atsakymus. Atsižvelgdama į didelę Pietų Afrikos gamintojo pardavimo vidaus rinkoje apimtį Komisija nusprendė, kad Pietų Afrika yra tinkamiausias pasirinkimas.
BALTARUSIJA
1. Pirminė pastaba
(25)
Didžiausias žinomas Baltarusijos gamintojas „OJSC Mogilev Metallurgical Works“ (toliau - „Mogilev“) bendradarbiavo atliekant tyrimą. Tačiau peržiūros tiriamuoju laikotarpiu „Mogilev“ nagrinėjamojo produkto į Sąjungą neeksportavo. Todėl informacija apie tikėtinas eksporto į Sąjungą kainas buvo pagrįsta eksporto į kitas trečiąsias šalis kainomis, kaip nurodyta 27 konstatuojamojoje dalyje.
2. Tikėtinas dempingas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu
2.1. Normaliosios vertės nustatymas
(26)
Baltarusijos kiekvienos rūšies panašaus produkto normalioji vertė nustatyta pagal Pietų Afrikos (toliau - panaši šalis) pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams įprastomis prekybos sąlygomis kainas. Tais atvejais, kai tam tikros rūšies panašus produktas nebuvo parduotas įprastomis prekybos sąlygomis arba kai Pietų Afrikos vidaus rinkoje tam tikros rūšies produkto parduotas kiekis nebuvo tipiškas, Komisija normaliąją vertę apskaičiavo prie panašaus produkto sąnaudų pridėjusi pardavimo, bendrąsias ir administravimo išlaidas ir pelną.
2.2. Tikėtinos eksporto kainos nustatymas
(27)
Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu „Mogilev“ nagrinėjamojo produkto į Sąjungą neeksportavo. Taigi, tikėtina eksporto kaina nustatyta remiantis pardavimo į kitas trečiąsias šalis kainomis.
2.3. Palyginimas
(28)
Normalioji vertė ir tikėtina eksporto kaina lygintos remiantis gamintojo kaina EXW sąlygomis. Teisingam palyginimui užtikrinti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį buvo atsižvelgta į skirtumus, turėjusius įtakos kainų palyginamumui.
(29)
Prireikus buvo atsižvelgta į transporto sąnaudas, lengvatas, nuolaidas ir prekybos lygį.
2.4. Tikėtinas dempingas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu
(30)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį nustatytas 28,4 % tikėtinas dempingo skirtumas.
3. Eksporto raida, jei priemonės būtų panaikintos
3.1. Eksportuojančių gamintojų gamybos pajėgumai
(31)
„Mogilev“ gamybos linijos naudotos tiek suvirintiems vamzdžiams ir vamzdeliams, tiek tuščiaviduriams profiliams gaminti (šių dviejų produktų gamyba skiriasi tik vienu nedideliu gamybos etapu). „Mogilev“ gamino daug tuščiavidurių profilių ir pasinaudodama tuo, kad šioms prekėms antidempingo muitai netaikomi, juos eksportavo į, inter alia, Sąjungą. Be to, „Mogilev“ gamino suvirintus vamzdžius, kurių skersmuo didesnis nei 168,3 mm (didelius vamzdžius), kuriems Sąjungoje antidempingo muitai netaikomi.
(32)
Remiantis esamu produktų asortimentu apskaičiuota, kad „Mogilev“ nepanaudoti pajėgumai sudaro maždaug 20 000 tonų arba 5 % Sąjungos suvartojimo apimties.
(33)
Taigi, kyla rizika, kad panaikinus priemones „Mogilev“ Sąjungos rinkoje dempingo kainomis parduos didelius suvirintų vamzdžių kiekius.
(34)
Po faktų atskleidimo „Mogilev“ teigė, kad dėl gamybos proceso sulėtėjimo atliekant hidraulinį bandymą faktiniai bendrovės nepanaudoti pajėgumai yra gerokai mažesni. Tačiau hidraulinis bandymas yra tik nedidelis viso nagrinėjamojo produkto gamybos proceso etapas ir tokią kliūtį pakankamai lengva pašalinti. Todėl teiginio, kad gamyklos nepanaudoti pajėgumai turėtų būti nustatyti atsižvelgiant į sulėtėjimą atliekant hidraulinį bandymą, negalima priimti.
3.2. Kitų produktų, kuriems gaminti naudojama ta pati įranga, gamybos nukreipimas
(35)
Kaip nurodyta 31 konstatuojamojoje dalyje, šiuo metu „Mogilev“ pelningiau gaminti tuščiavidurius profilius, nes jiems netaikomi antidempingo muitai, o suvirintiems vamzdžiams Sąjungoje taikomi antidempingo muitai. Iš tiesų, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu daugiausia buvo gaminami produktai, kuriems Sąjungoje netaikomi antidempingo muitai; tokie produktai sudarė didžiąją dalį pagamintų produktų. Tikėtina, kad netaikant priemonių suvirintiems vamzdžiams „Mogilev“ pagaminamų produktų asortimentas būtų tolygiau suskirstytas ir produktų, kuriems šiuo metu priemonės netaikomos, gamybos pajėgumai būtų panaudoti suvirintiems vamzdžiams gaminti.
(36)
Taigi, kyla didelė rizika, kad panaikinus priemones „Mogilev“ bent dalį produktų, kuriems šiuo metu antidempingo muitai netaikomi, gamybos pakeis suvirintų vamzdžių, parduodamų Sąjungos rinkai dempingo kainomis, gamyba.
(37)
Po faktų atskleidimo „Mogilev“ teigė, kad ji staigiai nepakeistų produktų asortimento ir nepradėtų vietoje tuščiavidurių profilių gaminti suvirintų vamzdžių ir vamzdelių, nes jau daugelį metų ji parduoda daug daugiau tuščiavidurių profilių nei suvirintų vamzdžių ir vamzdelių ir keisti tokią praktiką nebūtų jokių priežasčių.
(38)
Šiuo atžvilgiu pažymėtina, kad ES yra didžiausia „Mogilev“ tuščiavidurių profilių rinka ir kad šiuo metu „Mogilev“ Sąjungos rinkoje suvirintų vamzdžių ir vamzdelių neparduoda. „Mogilev“ nepateikė jokių įrodymų, kad panaikinus priemones ES parduodamų produktų asortimento proporcijos nepasikeistų. Todėl tebegalioja išvada, kad tikėtina, jog panaikinus priemones „Mogilev“ pagaminamų produktų asortimentas bus tolygiau suskirstytas ir bent vietoj dalies tuščiavidurių profilių ji gamins Sąjungos rinkai skirtus suvirintus vamzdžius ir vamzdelius.
3.3. Sąjungos rinkos patrauklumas
(39)
Kaip minėta 27 konstatuojamojoje dalyje, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Baltarusija nagrinėjamojo produkto į Sąjungą neeksportavo. Taigi, rizikos, kad panaikinus priemones prekyba bus nukreipta į Sąjungos rinką, tikimybė turėtų būti nustatoma atsižvelgiant į šiuos veiksnius:
-
kitose eksporto rinkose vyraujančias pardavimo kainas,
-
Sąjungos rinkoje vyraujančias tiek Sąjungos pramonės, tiek kitų importo šaltinių kainas ir
-
kitų „Mogilev“ produktų, kuriems netaikomi antidempingo muitai, pardavimo strategiją.
(40)
Palyginus vidutinę „Mogilev“ pardavimo į kitas šalis kainą su kaina Sąjungos rinkoje nustatytas priverstinis pardavimas gerokai mažesnėmis kainomis. Palyginti su vidutine Sąjungos pramonės pardavimo kaina, priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis lygis svyruoja nuo 30 iki 50 % Be to, „Mogilev“ kainos yra žemesnės už kitų importo į Sąjungos rinką šaltinių, kaip antai Indijos ir Turkijos, taikomas kainas.
(41)
Tikėtiną Sąjungos rinkos patrauklumą sustiprina dar ir tai, kad „Mogilev“ jau turi pardavimo kanalus, šiuo metu naudojamus kitiems produktams parduoti; panaikinus priemones tokiais kanalais būtų galima parduoti nagrinėjamąjį produktą.
(42)
Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad kyla didelė rizika, jog panaikinus priemones eksportas dempingo kainomis bus nukreiptas į Sąjungos rinką, nes kainų požiūriu Sąjungos rinka yra daug patrauklesnė.
(43)
Po faktų atskleidimo „Mogilev“ teigė, kad nebuvo tinkamai atsižvelgta į gerokai padidėjusį jos suvirintų vamzdžių ir vamzdelių pardavimą vidaus rinkoje ir Rusijos rinkoje nagrinėjamuoju laikotarpiu. Šiuo atžvilgiu pažymėtina, kad atlikus tyrimą patvirtinta, jog pardavimo apimtis padidėjo. Po faktų atskleidimo pateiktose pastabose „Mogilev“ patvirtino, kad suvirinti vamzdžiai ir vamzdeliai parduodami kainomis, mažesnėmis už ES rinkoje vyraujančias rinkos kainas. Todėl tai, kad šių produktų pardavimo apimtis tiek vidaus rinkoje, tiek Rusijos rinkoje laikui bėgant didėjo, nesumažina ir nepašalina nukreipimo į Sąjungos rinką rizikos, nes kainos ES rinkoje yra patrauklesnės. Todėl „Mogilev“ teiginys atmetamas.
4. Išvada dėl dempingo pasikartojimo tikimybės
(44)
Atsižvelgiant į turimus nepanaudotus pajėgumus Baltarusijoje, į kitų produktų gamybos pakeitimą nagrinėjamojo produkto gamybai riziką ir patrauklų Sąjungos rinkos kainų lygį, daroma išvada, kad kyla rizika, jog nustojus galioti galiojančioms priemonėms Baltarusijos nagrinėjamojo produkto eksporto dempingo kaina apimtis padidėtų.
KLR
1. Pirminės pastabos
(45)
Kaip nurodyta 9 konstatuojamojoje dalyje, iš KLR Komisija negavo jokio atsakymo. Taigi, nė vienam eksportuojančiam KLR gamintojui nebendradarbiaujant, bendra analizė, įskaitant dempingo skaičiavimą, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį grindžiama turimais faktais. Kinijos valdžios institucijoms pranešta apie Komisijos ketinimą taikyti pagrindinio reglamento 18 straipsnį ir išvadas pagrįsti turimais faktais.
(46)
Todėl dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybė vertinta naudojantis prašyme atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą pateiktais duomenimis ir kitais informacijos šaltiniais, pvz., prekybos statistiniais importo ir eksporto duomenimis (Eurostato ir Kinijos eksporto duomenys) ir „Metal Bulletin“ duomenimis.
(47)
Tai, kad nebuvo bendradarbiauta, turėjo poveikio normaliosios vertės ir įvairių rūšių produkto eksporto kainos palyginimui. Laikyta, kad pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį būtų tikslinga normaliąją vertę ir eksporto kainą nustatyti bendrai, t. y. remiantis vidutinėmis vertėmis.
2. Tikėtinas dempingas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu
2.1. Normaliosios vertės nustatymas
(48)
KLR normalioji vertė nustatyta pagal Pietų Afrikos (toliau - panaši šalis) vidutinę pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams įprastomis prekybos sąlygomis kainą.
2.2. Tikėtinos eksporto kainos nustatymas
(49)
Atsižvelgiant į tai, kad eksportuojantys Kinijos gamintojai nebendradarbiavo, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį eksporto kaina turėjo būti nustatyta remiantis turimais faktais.
(50)
Pirmiausia Komisija analizavo Eurostato statistinius duomenis. Tačiau iš KLR importuoto produkto kiekiai buvo labai nedideli, todėl jų kainos laikytos netipiškomis. Dėl šios priežasties tikėtina eksporto kaina nustatyta pagal Kinijos prekybos statistinius eksporto į kitas trečiąsias šalis duomenis.
2.3. Palyginimas
(51)
Normalioji vertė ir tikėtina eksporto kaina palygintos remiantis gamintojo kaina EXW sąlygomis. Teisingam palyginimui užtikrinti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį buvo atsižvelgta į skirtumus, turėjusius įtakos kainų palyginamumui.
(52)
Prireikus buvo atsižvelgta į transporto sąnaudas, draudimo sąnaudas, negrąžintiną PVM, eksporto sąnaudas, lengvatas ir nuolaidas.
2.4. Tikėtinas dempingas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu
(53)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį nustatytas 39,3 % tikėtinas dempingo skirtumas.
3. Eksporto raida, jei priemonės būtų panaikintos
3.1. Eksportuojančių gamintojų gamybos pajėgumai
(54)
Nė vienam eksportuojančiam Kinijos gamintojui nebendradarbiaujant remtasi tokiais šaltiniais:
-
pareiškėjo pateikta informacija,
-
viešai prieinamais duomenimis (pvz., „Metal Bulletin“),
-
informacija, surinkta atliekant ankstesnį tyrimą.
(55)
Kinijos suvirintų vamzdžių pramonė yra laikoma didžiausia pasaulyje. „Metal Bulletin“ nurodyta, kad 2012 m. ji pagamino apie 35 mln. tonų suvirintų vamzdžių. Pareiškėjo skaičiavimu, KLR suvirintų vamzdžių gamybos pajėgumai gerokai viršija 45 mln. tonų per metus. Bendri nepanaudoti pajėgumai sudarytų daugiau nei 10 mln. tonų, o tai 25 kartus daugiau nei bendras tikrasis suvirintų vamzdžių suvartojimas ES.
(56)
Taigi, jei priemonės būtų panaikintos, kyla didelė rizika, kad eksportuojantys Kinijos gamintojai parduos didelius suvirintų vamzdžių kiekius Sąjungos rinkoje dempingo kainomis.
3.2. Sąjungos rinkos patrauklumas
(57)
Nė vienam eksportuojančiam Kinijos gamintojui nebendradarbiaujant išvados grindžiamos turimais faktais. Šiuo tikslu rizika, kad panaikinus priemones prekyba bus nukreipta į Sąjungos rinką yra grindžiama viešai prieinamais šaltiniais.
(58)
Viešai prieinamuose šaltiniuose, kaip antai „Metal Bulletin“, nurodyta, kad Kinijos kainų lygis yra gerokai žemesnis už Sąjungos pramonės vidutinę pardavimo kainą (848 EUR už toną) ir už kitų svarbiausių į Sąjungą eksportuojančių šalių, kaip antai Indijos ir Turkijos, vidutines importo kainas. Palyginti su vidutine Sąjungos pramonės pardavimo kaina, priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis lygis svyruoja nuo 30 iki 50 % Tai neabejotinai rodo Sąjungos rinkos patrauklumą ir Kinijos kainų konkurencingumą, jei priemonės būtų panaikintos.
(59)
Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad panaikinus priemones dėl minėto didelio kainų skirtumo kyla didelė rizika, kad iš trečiųjų šalių, kuriose kainos yra žemesnės, prekyba bus nukreipta į pelningesnę Sąjungos rinką.
4. Išvada dėl dempingo pasikartojimo tikimybės
(60)
Atsižvelgiant į nepanaudotus pajėgumus KLR ir patrauklų Sąjungos rinkos kainų lygį, daroma išvada, kad kyla rizika, jog nustojus galioti galiojančioms priemonėms Kinijos nagrinėjamojo produkto eksporto dempingo kaina apimtis labai padidėtų.
RINKOS EKONOMIKOS ŠALYS
RUSIJA
1. Pirminės pastabos
(61)
Du eksportuojantys Rusijos gamintojai, kurie pagamina maždaug 75 % visos Rusijos produkcijos ir kurie pateikė atrankos klausimyno atsakymus, vėliau pranešė Komisijai neketinantys atsakyti į eksportuojančių gamintojų klausimyną. Atliekant tyrimą bendradarbiavo, klausimyno atsakymus pateikė ir tikrinamąjį vizitą leido surengti tik vienas mažas gamintojas, kuris į Sąjungą neeksportuoja, o į kitas šalis eksportuoja nedaug. Atsižvelgiant į tai, kad eksportuojantys Rusijos gamintojai beveik nebendradarbiavo, bendra analizė, įskaitant dempingo skaičiavimą, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį grindžiama turimais faktais. Nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems Rusijos gamintojams ir Rusijos valdžios institucijoms pranešta apie Komisijos ketinimą taikyti pagrindinio reglamento 18 straipsnį ir išvadas pagrįsti turimais faktais.
(62)
Todėl dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybė vertinta naudojantis prašyme atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą pateiktais duomenimis ir kitais informacijos šaltiniais, pvz., Eurostato prekybos statistiniais importo duomenimis, Rusijos eksporto statistiniais duomenimis ir „Metal Bulletin“ duomenimis.
(63)
Tai, kad beveik nebendradarbiauta, turėjo poveikio normaliosios vertės ir įvairių rūšių produkto eksporto kainos palyginimui. Laikyta, kad pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį būtų tikslinga normaliąją vertę ir eksporto kainą nustatyti bendrai, t. y. remiantis vidutinėmis vertėmis.
(64)
Komisija pažymėjo, kad Eurostato statistiniuose duomenyse nurodyta, kad nagrinėjamojo produkto iš Rusijos buvo importuota. Tačiau minėti kiekiai buvo labai nedideli, todėl tokio importuoto produkto kainos laikytos netipiškomis. Todėl informacija apie tikėtinas eksporto į Sąjungą kainas buvo pagrįsta eksporto į kitas trečiąsias šalis kainomis, kaip nurodyta 73 konstatuojamojoje dalyje.
2. Tikėtinas dempingas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu
2.1. Normaliosios vertės nustatymas
(65)
Kaip minėta 61 konstatuojamojoje dalyje, eksportuojantys Rusijos gamintojai beveik nebendradarbiavo, todėl normaliajai vertei nustatyti Komisija turėjo remtis turimais faktais. Šiuo tikslu remtasi bendradarbiaujančio Rusijos gamintojo pateikta informacija.
(66)
Normalioji vertė buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalies pirmą sakinį. Visų pirma buvo nustatyta, ar per peržiūros tiriamąjį laikotarpį bendras vidaus rinkoje parduoto panašaus produkto kiekis, palyginti Rusijos pardavimu eksportui į trečiąsias šalis, buvo tipiškas. Pardavimas vidaus rinkoje laikytas tipišku, jei panašaus produkto pardavimo apimtys sudarė 5 % arba daugiau Rusijos pardavimo eksportui į trečiąsias šalis.
(67)
Po to nagrinėta, ar panašus produktas buvo parduodamas įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai buvo atliekama nustatant nagrinėjamos rūšies produkto pelningo pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams dalį.
(68)
Siekiant nustatyti, ar parduota įprastinėmis prekybos sąlygomis, atsižvelgta į vidutines gamybos sąnaudas. Atsižvelgiant į gamybos sąnaudas, ypač energijos sąnaudas, buvo nagrinėjama, ar dujų kainos, kurias sumokėjo vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas, tinkamai atspindi dujų gamybos ir paskirstymo sąnaudas.
(69)
Nustatyta, kad vidaus rinkos dujų kaina, kurią mokėjo eksportuojantys gamintojai, sudarė maždaug 30 % Rusijos gamtinių dujų eksporto kainos. Šiuo atžvilgiu visi turimi duomenys rodė, kad dujų kainos Rusijos vidaus rinkoje yra reguliuojamos ir gerokai mažesnės už nereguliuojamų Rusijos gamtinių dujų eksporto rinkų kainas. Kadangi dujų sąnaudos nebuvo tinkamai parodytos eksportuojančio gamintojo apskaitoje, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalyje, jas reikėjo atitinkamai koreguoti. Atsižvelgiant į tai, kad nebuvo pakankamai tipiškų neiškreiptų Rusijos vidaus rinkos dujų kainų, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalį buvo nuspręsta jas koreguoti remiantis iš kitų tipiškų rinkų turima informacija. Pakoreguota kaina buvo grindžiama vidutine Rusijos dujų kaina parduodant eksportui prie Vokietijos ir Čekijos sienos (Vaidhauze) ir pakoregavus taip, kad būtų parodytos paskirstymo vietoje sąnaudos. Vaidhauzas yra pagrindinis Rusijos dujų pardavimo ES centras; jis yra didžiausia Rusijos dujų rinka, kurioje kainos pagrįstai atspindi sąnaudas. Todėl pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalį jis gali būti laikomas tipiška rinka.
(70)
Taigi Komisija, siekdama nustatyti, ar parduota įprastinėmis prekybos sąlygomis, taikė vidutines gamybos sąnaudas, pakoreguotas pagal dujų sąnaudas.
(71)
Todėl normalioji vertė buvo nustatyta kaip pelningo pardavimo vidaus rinkoje peržiūros tiriamuoju laikotarpiu vidutinė kaina, nes pelningo pardavimo apimtis sudarė 80 % arba mažiau bendros pardavimo apimties.
2.2. Tikėtinos eksporto kainos nustatymas
(72)
Eksportuojantys Rusijos gamintojai beveik nebendradarbiavo, todėl eksporto kainai nustatyti Komisija turėjo remtis turimais faktais. Vienintelio bendradarbiaujančio Rusijos gamintojo pateikta informacija nebuvo galima remtis, nes šis gamintojas nagrinėjamojo produkto į ES neeksportavo ir tik nedidelius jo kiekius eksportavo į kitas trečiąsias šalis.
(73)
Dėl šios priežasties ir atsižvelgiant į tai, kad Rusijos eksportas į Sąjungą buvo nedidelės apimties, tikėtina eksporto kaina nustatyta pagal Rusijos eksporto statistinius duomenis, remiantis eksportu į kitas trečiąsias šalis. Į kitas trečiąsias šalis eksportuota dideliais kiekiais.
(74)
Kadangi vienintelis bendradarbiaujantis Rusijos gamintojas išskirtinai gamino tik vadinamuosius „juoduosius“ vamzdžius (t. y. negalvanizuotus vamzdžius), eksporto kainai nustatyti remtasi tik su „juodaisiais“ vamzdžiais susijusia informacija. Remiantis Rusijos eksporto statistiniais duomenimis, didžioji dalis Rusijos eksporto taip pat susijusi su „juodaisiais“ vamzdžiais.
(75)
Po faktų atskleidimo vienintelis bendradarbiaujantis Rusijos gamintojas teigė, kad turėjo būti naudojamos jo eksporto kainos, nes eksportas sudaro daugiau nei 10 % jo bendro pardavimo. Tačiau toks pardavimas sudaro mažiau nei 2 % bendro eksporto, nurodyto Rusijos eksporto statistiniuose duomenyse. Tuo remiantis tebegalioja išvada, kad, atsižvelgiant į nedidelius kiekius, šio gamintojo eksporto kainų naudoti negalima.
2.3. Palyginimas
(76)
Normalioji vertė ir tikėtina eksporto kaina palygintos remiantis gamintojo kaina EXW sąlygomis. Teisingam palyginimui užtikrinti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį buvo atsižvelgta į skirtumus, turėjusius įtakos kainų palyginamumui.
(77)
Prireikus buvo atsižvelgta į transporto sąnaudas.
2.4. Tikėtinas dempingas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu
(78)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį nustatytas 38,7 % tikėtinas dempingo skirtumas.
3. Eksporto raida, jei priemonės būtų panaikintos
3.1. Eksportuojančių gamintojų gamybos pajėgumai
(79)
Pareiškėjas apskaičiavo, kad nepanaudoti nagrinėjamojo produkto gamybos pajėgumai Rusijoje viršija bendrą ES rinkos suvartojimą. Pareiškėjas savo skaičiavimus grindė „Metal Expert“ paskelbta informacija. Be to, pareiškėjas padarė prielaidą, kad pajėgumai naudojami 56 %; tai patvirtina bendradarbiaujančio gamintojo pateikta informacija.
(80)
Taigi, jei priemonės būtų panaikintos, yra didelė rizika, kad eksportuojantys Rusijos gamintojai Sąjungos rinkoje dempingo kaina parduos didelius suvirintų vamzdžių kiekius.
(81)
Po faktų atskleidimo 61 konstatuojamojoje dalyje nurodyti nebendradarbiaujantys Rusijos gamintojai teigė, kad Komisija neatsižvelgė į informaciją dėl tariamo kitų rinkų, įskaitant Rusijos rinką, patrauklumo ir į šių gamintojų nurodytus nepanaudotus pajėgumus Rusijoje.
(82)
Šiuo atžvilgiu pažymėtina, kad informacija apie nepanaudotus pajėgumus buvo susijusi su platesniu produktų asortimentu, apimančiu tuščiavidurius profilius ir didelio skersmens vamzdžius. Todėl ši informacija yra mažiau svarbi nei pareiškėjo pateikta informacija. Be to, net jei pajėgumų panaudojimo koeficientas yra 60-70 %, kaip nurodė Rusijos gamintojai, likę nepanaudoti pajėgumai sudarytų didžiąją dalį ES rinkos suvartojimo.
(83)
Dėl nebendradarbiaujančių Rusijos gamintojų pateiktos informacijos dėl tariamo kitų rinkų, įskaitant Rusijos rinką, patrauklumo, visų pirma pažymėtina, kad bendrovėms nebendradarbiaujant šių duomenų nebuvo galima patikrinti. Antra, tokia informacija prieštarauja atliekant tyrimą gautai informacijai, kuri nurodyta 84-86 konstatuojamosiose dalyse ir yra grindžiama oficialiais Rusijos eksporto statistiniais duomenimis ir kurios du nebendradarbiaujantys Rusijos gamintojai neginčijo.
3.2. Sąjungos rinkos patrauklumas
(84)
Remiantis Rusijos prekybos statistiniais duomenimis, Rusijos vidutinė eksporto kaina (647 EUR už toną) yra gerokai žemesnė už Sąjungos pramonės vidutinę pardavimo kainą (848 EUR už toną) ir atitinka kitų svarbiausių į Sąjungą eksportuojančių šalių, kaip antai Indijos ir Turkijos, vidutinę importo kainą.
(85)
Remiantis tais pačiais prekybos statistiniais duomenimis, 33 % viso Rusijos eksporto yra parduodama į Azerbaidžaną, svarbiausią Rusijos eksporto rinką. Pardavimo į Azerbaidžaną kaina - 586 EUR už toną, taigi gerokai mažesnė už ES pramonės pardavimo kainą (848 EUR už toną) ir netgi žemesnė už kitų svarbiausių į Sąjungą eksportuojančių šalių, kaip antai Indijos ir Turkijos, importo kainą. Be to, Rusijos eksportas į Azerbaidžaną atitinka maždaug 15 % ES suvartojimo. Todėl kyla rizika, kad panaikinus priemones šis eksportas bus nukreiptas į ES.
(86)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad panaikinus priemones kyla didelė rizika, jog prekyba bus nukreipta į Sąjungos rinką.
4. Išvada dėl dempingo pasikartojimo tikimybės
(87)
Atsižvelgiant į turimus nepanaudotus pajėgumus Rusijoje ir patrauklų Sąjungos rinkos kainų lygį, daroma išvada, kad kyla rizika, jog nustojus galioti galiojančioms priemonėms Rusijos nagrinėjamojo produkto eksporto dempingo kaina į Sąjungą apimtis padidėtų.
(88)
Po faktų atskleidimo suinteresuotosios šalys teigė, kad toliau taikant galiojančias priemones Rusijai ir panaikinant galiojančias priemones Ukrainai (žr. toliau) vykdoma diskriminacija, nes tariamai Rusijos ir Ukrainos nepanaudoti pajėgumai yra panašūs.
(89)
Šis teiginys neatitinka tyrimo išvadų; atlikus tyrimą nustatyta, kad nepanaudoti pajėgumai Rusijoje sudaro bent jau didžiąją dalį ES rinkos suvartojimo. Kalbant apie Ukrainą, nustatyta, kad turimi eksportui į visas šalis skirti nepanaudoti pajėgumai yra riboti. Atsižvelgiant į šiuos nepanaudotų pajėgumų skirtumus teiginys dėl diskriminacijos atmetamas.
UKRAINA
1. Pirminės pastabos
(90)
Atliekant tyrimą bendradarbiavo tik vienas eksportuojantis Ukrainos gamintojas - „Interpipe Group“ (toliau - „Interpipe“). „Interpipe“ tenka didžioji dalis visos Ukrainos gamybos apimties ir beveik visas nedidelės apimties Ukrainos eksportas į Sąjungą. Egzistuoja mažiausiai 4 žinomi Ukrainos gamintojai, kurie nebendradarbiavo, bet, remiantis prekybos statistiniais duomenimis, jų eksporto į ES apimtys buvo nedidelės.
(91)
Atsižvelgiant į nedidelę Ukrainos eksporto į Sąjungą apimtį, tikėtina eksporto kaina nustatyta pagal „Interpipe“ pardavimo kitoms trečiosioms šalims kainas, kaip nurodyta 17 konstatuojamojoje dalyje.
2. Tikėtinas dempingas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu
2.1. Normaliosios vertės nustatymas
(92)
Remdamasi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi Komisija pirmiausia išnagrinėjo, ar bendra vienintelio bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo „Interpipe“ pardavimo vidaus rinkoje apimtis buvo tipiška. Pardavimas vidaus rinkoje yra tipiškas, jei peržiūros tiriamuoju laikotarpiu visa panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams apimtis sudaro ne mažiau kaip 5 % visos nagrinėjamojo produkto pardavimo eksportui į kitas trečiąsias šalis apimties. Tuo remiantis nustatyta, kad bendra „Interpipe“ panašaus produkto pardavimo apimtis vidaus rinkoje yra tipiška.
(93)
Po to Komisija nustatė vidaus rinkoje parduodamo produkto rūšis, kurios buvo identiškos arba panašios į „Interpipe“ eksportui parduodamų produktų rūšis.
(94)
Vėliau Komisija nagrinėjo, ar pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį „Interpipe“ kiekvienos rūšies produkto, kuris tapatus arba palygintinas su eksportui parduotu tos rūšies produktu, pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas. Tam tikros rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje yra tipiškas, jei peržiūros tiriamuoju laikotarpiu bendra tos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams apimtis sudaro ne mažiau kaip 5 % visos tos pačios ar panašios rūšies produkto pardavimo eksportui apimties. Komisija nustatė, kad daugumos rūšių produktai vidaus rinkoje parduoti tipiškais kiekiais.
(95)
Po to Komisija nustatė kiekvienos rūšies produkto pelningo pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams dalį peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, siekdama nuspręsti, ar apskaičiuojant normaliąją vertę remtis faktiniu pardavimu vidaus rinkoje pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį.
(96)
Normalioji vertė grindžiama faktine kiekvienos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje kaina, neatsižvelgiant į tai, ar toks pardavimas pelningas ar ne, jeigu:
a)
tam tikros rūšies produkto, parduoto grynąja pardavimo kaina, kuri yra lygi apskaičiuotoms gamybos sąnaudoms ar už jas didesnė, pardavimo apimtis sudarė daugiau nei 80 % visos tos rūšies produkto pardavimo apimties ir
b)
vidutinė svertinė tos rūšies produkto pardavimo kaina yra lygi vieneto gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė.
(97)
Šiuo atveju normalioji vertė yra tos rūšies produkto vidutinė svertinė viso pardavimo vidaus rinkoje peržiūros tiriamuoju laikotarpiu kaina.
(98)
Normalioji vertė yra faktinė kiekvienos rūšies produkto, pelningai parduoto vidaus rinkoje peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, vidaus rinkos kaina, jei:
a)
tos rūšies produkto pelningo pardavimo apimtis sudaro 80 % arba mažiau bendros šios rūšies produkto pardavimo apimties arba
b)
vidutinė svertinė šios rūšies produkto kaina yra mažesnė už vieneto gamybos sąnaudas.
(99)
Atlikus pardavimo vidaus rinkoje analizę nustatyta, kad, priklausomai nuo produkto rūšies, normalioji vertė buvo apskaičiuota kaip svertinis viso pardavimo vidaus rinkoje peržiūros tiriamuoju laikotarpiu kainų vidurkis arba svertinis tik pelningo pardavimo vidurkis.
(100)
Jei tam tikros rūšies panašus produktas nebuvo parduotas įprastomis prekybos sąlygomis, taip pat jei vidaus rinkoje tam tikros rūšies produkto parduotas kiekis nebuvo tipiškas, Komisija normaliąją vertę apskaičiavo pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 ir 6 dalis.
(101)
Normalioji vertė apskaičiuota prie „Interpipe“ panašaus produkto gamybos sąnaudų peržiūros tiriamuoju laikotarpiu pridėjus:
-
pardavimo, bendrąsias ir administracines išlaidas, patirtas „Interpipe“ vidaus rinkoje parduodant panašų produktą įprastomis prekybos sąlygomis per peržiūros tiriamąjį laikotarpį ir
-
pelną, gautą „Interpipe“ vidaus rinkoje parduodant panašų produktą įprastomis prekybos sąlygomis per peržiūros tiriamąjį laikotarpį.
2.2. Tikėtinos eksporto kainos nustatymas
(102)
Atsižvelgiant į tai, kad Ukraina į Sąjungą beveik neeksportavo, tikėtina eksporto kaina nustatyta pagal didelės apimties „Interpipe“ pardavimo kitoms trečiosioms šalims kainas, kaip nurodyta 17 konstatuojamojoje dalyje.
(103)
Visus produktus „Interpipe“ pardavė tiesiogiai nesusijusiems trečiųjų šalių pirkėjams. Taigi, pardavimo kaina buvo nustatyta pagal šių nepriklausomų pirkėjų mokėtas arba mokėtinas kainas.
2.3. Palyginimas
(104)
Normalioji vertė ir tikėtina eksporto kaina palygintos remiantis gamintojo kaina EXW sąlygomis. Teisingam palyginimui užtikrinti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį buvo atsižvelgta į skirtumus, turėjusius įtakos kainų palyginamumui.
(105)
Prireikus buvo atsižvelgta į transporto ir kredito sąnaudas.
2.4. Tikėtinas dempingas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu
(106)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį nustatytas 16 % tikėtinas dempingo skirtumas.
(107)
Po faktų atskleidimo suinteresuotosios šalys teigė, kad Komisija nustatė besitęsiantį 16 % dydžio Ukrainos dempingą. Tačiau šis teiginys nepagrįstas, nes panašu, kad įvyko nesusipratimas. Iš tiesų, kaip minėta 17 konstatuojamojoje dalyje, visos šalys, įskaitant Ukrainą, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu į ES eksportavo nedidelius nagrinėjamojo produkto kiekius. Todėl remiantis šiais kiekiais negalima daryti pagrįstų išvadų ir Ukrainos tęsiamas dempingas nenustatytas. Todėl teiginys atmetamas.
3. Eksporto raida, jei priemonės būtų panaikintos
Eksportuojančių gamintojų gamybos pajėgumai
(108)
Atlikdama ankstesnį tyrimą Komisija nustatė, kad gamybos pajėgumai Ukrainoje viršija 400 000 tonų per metus. Tačiau po minėto tyrimo du žinomi gamintojai, „Lugansk Tube Plant“ ir „Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant“ (viena iš „Interpipe Group“ gamyklų) nutraukė suvirintų vamzdžių gamybą. Kadangi nuo to laiko nėra patvirtintų papildomų gamybos pajėgumų Ukrainoje, šiuo metu esami pajėgumai yra gerokai mažesni nei ankstesnio tyrimo metu.
(109)
Kalbant apie 108 konstatuojamojoje dalyje nurodytą pajėgumų naudojimą, nustatyta, kad, atsižvelgiant į gamyklos technines galimybes, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu „Interpipe“ veikė beveik visu pajėgumu.
(110)
Kitas svarbus aspektas - geografinė Ukrainos gamyklų padėtis. Jos daugiausia veikia rytų Ukrainoje ir esama saugumo padėtis šios šalies dalyje joms daro tiesioginį arba netiesioginį poveikį. Todėl neaišku, kiek šios įmonės gali panaudoti visą savo gamybos pajėgumą.
(111)
Po faktų atskleidimo suinteresuotosios šalys teigė, kad didelė Ukrainos gamybos dalis yra sutelkta už šalies dalies, kurioje esama saugumo padėtis daro poveikį, ribų. Tačiau pažymėtina, kad netgi bendrovėms, kurios veikia už šios šalies dalies ribų, saugumo padėtis daro netiesioginį poveikį, pvz., trūksta žaliavų. Todėl daroma išvada, kad dėl esamos saugumo padėties daugeliui Ukrainos gamyklų daromas tiesioginis arba netiesioginis poveikis. Todėl teiginys atmetamas.
(112)
Tuo pačiu metu, atsižvelgiant į ypatingą Ukrainos padėtį po peržiūros tiriamojo laikotarpio, tikėtina, kad stabilizavusis saugumo padėčiai statybos verslas įsisavins papildomus pajėgumus vidaus rinkoje. Panašus produktas taip pat naudojamas statyboje, pvz., krovinių kėlimui, tvorų tvirtinimui vamzdžiais, apsaugos priemonėms ir pastoliams.
(113)
Atsižvelgiant į sumažėjusius gamybos pajėgumus ir tikėtiną didesnę vidaus rinkos paklausą, daroma išvada, kad nepanaudoti eksporto į visas šalis pajėgumai yra riboti.
(114)
Po faktų atskleidimo suinteresuotosios šalys teigė, kad Ukrainoje esama didelių nepanaudotų pajėgumų. Tačiau šie teiginiai nebuvo pagrįsti faktiniais įrodymais ir todėl atmesti.
(115)
Suinteresuotosios šalys taip pat teigė, kad „Interpipe“ paskelbė, kad ji maždaug 60 % padidins eksportą į ES, o tai prieštarauja teiginiui dėl ribotų eksportui skirtų nepanaudotų pajėgumų Ukrainoje. Tačiau šio teiginio priimti negalima. „Interpipe“ pareiškimas yra susijęs su bendrove apskritai, o ne konkrečiai su nagrinėjamuoju produktu. NET jei šis teiginys būtų susijęs su nagrinėjamuoju produktu, svarbus 60 % dydžio padidėjimas sudarytų tik maždaug 0,5 % ES rinkos dalies, todėl tai laikoma nereikšmingu dydžiu. Todėl šis teiginys neprieštarauja išvadai, kad turimi nepanaudoti pajėgumai eksportui į visas šalis yra riboti.
(116)
Tos pačios suinteresuotosios šalys teigė, kad nepanaudoti pajėgumai neturėtų būti naudojami atliekant dempingo tyrimą, nes pajėgumų panaudojimas nėra laikomas reikšmingu žalos rodikliu žalos tyrime, kaip nurodyta 139 konstatuojamojoje dalyje.
(117)
Šio teiginio priimti negalima. Šių dviejų vertinimų tikslas skirtingas. Atliekant žalos tyrimą vertinama, ar mažas pajėgumų panaudojimas gali būti laikomas Sąjungos pramonei daromos žalos požymiu; tuo atveju, kai likę pajėgumai gali būti panaudoti kietiems produktams gaminti, tai ne visuomet yra požymis. Atliekant dempingo tyrimą dėmesys skiriamas patiems nepanaudotiems pajėgumams, t. y. turimiems pajėgumams, kurie nėra naudojami jokiems produktams gaminti ir todėl juos galima panaudoti nagrinėjamajam produktui gaminti.
4. Išvada dėl dempingo pasikartojimo tikimybės
(118)
Atsižvelgiant į ribotus nepanaudotus pajėgumus Ukrainoje ir nedidelę eksporto dempingo kainomis nukreipimo riziką, daroma išvada, kad nėra rizikos, kad nustojus galioti galiojančioms priemonėms Ukrainos nagrinėjamojo produkto eksporto dempingo kaina apimtis labai padidėtų. Todėl mažai tikėtina, kad nustojus galioti Ukrainai taikomoms antidempingo priemonėms pasikartos dempingas dideliais kiekiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 5 straipsnio 7 dalyje.
D. SĄJUNGOS PRAMONĖS APIBRĖŽTIS
(119)
Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Sąjungoje panašų produktą gamino apie 20 gamintojų. Todėl šių gamintojų produkcija (apskaičiuota remiantis iš bendradarbiaujančių gamintojų gauta informacija ir prašyme atlikti peržiūrą pateiktais kitų Sąjungos gamintojų duomenimis) laikoma visos Sąjungos produkcija. Visi šie gamintojai sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje.
(120)
Kaip paaiškinta 11 konstatuojamojoje dalyje, atsižvelgiant į didelį Sąjungos gamintojų skaičių buvo atlikta atranka. Siekiant išnagrinėti žalą, toliau nurodytais dviem lygmenimis buvo nustatyti žalos rodikliai:
-
makroekonominiai rodikliai (gamyba, pajėgumai, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas, vidutinės vieneto kainos, dempingo skirtumų dydis ir atsigavimas nuo buvusio dempingo poveikio) įvertinti visos Sąjungos pramonės lygiu, remiantis iš bendradarbiaujančių gamintojų surinkta informacija, o kitų Sąjungos gamintojų atveju - remiantis vertinimu, pagrįstu prašyme atlikti peržiūrą pateiktais duomenimis;
-
atrinktų Sąjungos gamintojų mikroekonominiai rodikliai (atsargos, darbo užmokestis, pelningumas, investicijų grąža, grynųjų pinigų srautas, pajėgumas padidinti kapitalą ir gauti investicijų) analizuoti remiantis tų gamintojų pateikta informacija.
E. PADĖTIS SĄJUNGOS RINKOJE
1. Sąjungos suvartojimas
(121)
Suvartojimas Sąjungoje nustatytas remiantis Sąjungos pramonės Sąjungos rinkai skirtos savos produkcijos pardavimo apimtimi ir iš Eurostato gautais statistiniais Sąjungos rinkos importo apimties duomenimis.
(122)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu ES suvartojimas sumažėjo 28 % 2011 m. jis sumažėjo 6 %, 2012 m. sumažėjo 8 % punktais, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu - dar 10 % punktų. Mažėjimo tendenciją iš dalies galima paaiškinti tam tikru techniniu pakeitimu, nes nustatyta tendencija plieninius vandens vamzdžius keisti alternatyviais produktais, pavyzdžiui, vario, plastiko arba nerūdijančio plieno vamzdžiais.
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Bendras ES suvartojimas (tonomis)
561 955
528 191
460 847
404 394
Indeksas (2010 m.= 100)
100
94
82
72
(123)
Po faktų atskleidimo suinteresuotosios šalys teigė, kad nurodytas ES vartojimas buvo gerokai per mažas. Tačiau šios šalys nepateikė jokių patikimų įrodymų, pagrindžiančių jų teiginį, todėl teiginio priimti negalima.
2. Importas iš Baltarusijos, KLR ir Rusijos
(124)
Kadangi atlikus tyrimą nustatyta, kad nebuvo jokios tikimybės, kad Ukrainos vykdomas dempingas tęsis arba pasikartos (žr. 17 ir 118 konstatuojamąsias dalis), nedidelės apimties importas iš šios šalies nebuvo toliau nagrinėjamas kartu su importu iš kitų nagrinėjamųjų šalių.
(125)
Siekiant įvertinti bendrą importą iš Baltarusijos, KLR ir Rusijos, atsižvelgiant į pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje nustatytas sąlygas, trijų šalių padėtis nagrinėta atskirai.
(126)
Dėl kiekių ir dempingo skirtumų, atsižvelgdama į nedidelę importo apimtį peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Komisija išanalizavo tikėtiną kiekvienos šalies eksporto apimtį ir dempingo skirtumą, jei priemonės būtų panaikintos. Atlikus analizę nustatyta, kad tikėtina, jog panaikinus priemones apimtis padidės ir viršys peržiūros tiriamojo laikotarpio lygį ir tikrai viršys nereikšmingos apimties slenkstinę ribą (žr. 33, 56 ir 80 konstatuojamąsias dalis). Atitinkamai Komisija nustatė, kad panaikinus priemones tikėtinas dempingo skirtumas būtų didelis (žr. 30, 53 ir 78 konstatuojamąsias dalis).
(127)
Kalbant apie vidutinę importo kainą, negalima padaryti galutinių išvadų remiantis nereikšmingais importuojamų produktų kiekiais.
(128)
Tačiau, atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad susijusių veiklos vykdytojų konkurencijos sąlygos buvo panašios. Atlikus tyrimą nustatyta, kad iš Baltarusijos, KLR ir Rusijos importuotas nagrinėjamasis produktas ir Sąjungos pramonės pagamintas ir parduotas panašus produktas buvo panašūs visomis esminėmis fizinėmis ir techninėmis savybėmis.
(129)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, Baltarusija, KLR ir Rusija atitinka pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje išdėstytus kriterijus. Todėl importas iš šių trijų šalių buvo vertinamas bendrai.
a) Apimtis
(130)
Nagrinėjamojo produkto importo iš Baltarusijos, KLR ir Rusijos į Sąjungą apimtis sumažėjo 60 % - nuo maždaug 7 000 tonų 2010 m. iki maždaug 2 900 tonų peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. 2011 m. ji padidėjo 31 %, 2012 m. sumažėjo 62 % punktais, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu - dar 28 % punktais.
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Importo iš Baltarusijos apimtis
25
55
0,1
-
Indeksas (2010 m.= 100)
100
222
0
0
Importo iš Baltarusijos rinkos dalis
0 %
0 %
0 %
0 %
Importo iš Baltarusijos kaina (EUR už toną)
677
1 246
600
-
Indeksas (2010 m.= 100)
100
184
89
-
Importo iš KLR apimtis
712
375
458
118
Indeksas (2010 m.= 100)
100
53
64
17
Importo iš KLR rinkos dalis
0,1 %
0,1 %
0,1 %
0,0 %
Importo iš KLR kaina (EUR už toną)
636
1 052
1 347
2 102
Indeksas (2010 m.= 100)
100
165
212
330
Importo iš Rusijos apimtis
6 396
8 937
4 440
2 790
Indeksas (2010 m.= 100)
100
140
69
44
Importo iš Rusijos rinkos dalis
1,1 %
1,7 %
1,0 %
0,7 %
Importo iš Rusijos kaina (EUR už toną)
470
506
513
462
Indeksas (2010 m.= 100)
100
108
109
98
Importo iš nagrinėjamųjų šalių apimtis
7 133
9 367
4 898
2 908
Indeksas (2010 m.= 100)
100
131
69
41
Importo iš nagrinėjamųjų šalių rinkos dalis
1,3 %
1,8 %
1,1 %
0,7 %
Importo iš nagrinėjamųjų šalių kaina (EUR už toną)
488
532
591
528
Indeksas (2010 m.= 100)
100
109
121
111
Šaltinis: Comext.
b) Rinkos dalis
(131)
Atitinkama Baltarusijos, KLR ir Rusijos eksportuotojams tenkanti Sąjungos rinkos dalis sumažėjo nuo 1,3 % 2010 m. iki 0,7 % peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Tiksliau, rinkos dalis padidėjo nuo 1,3 % 2010 m. iki 1,8 % 2011 m., po to sumažėjo iki 1,1 % 2012 m. ir dar sumažėjo iki 0,7 % peržiūros tiriamuoju laikotarpiu.
c) Kainos
i) Kainų raida
(132)
Nuo 2010 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio Baltarusijos, KLR ir Rusijos kilmės nagrinėjamojo produkto vidutinė importo kaina padidėjo 11 % - nuo 488 EUR už toną 2010 m. iki 528 EUR už toną peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Tiksliau, kainos padidėjo 9 % 2011 m. ir 12 % 2012 m., o peržiūros tiriamuoju laikotarpiu sumažėjo 10 %
ii) Priverstinis pardavimas mažesnėmis kainomis
(133)
Siekiant padaryti reikšmingas išvadas negalima remtis nedidelės apimties nagrinėjamojo produkto iš KLR ir Rusijos pardavimu į Sąjungą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Todėl palygintos Sąjungos pramonės pagaminto ir parduoto panašaus produkto ir Baltarusijoje, KLR ir Rusijoje pagaminto tiriamojo produkto, parduoto į kitas pasaulio šalis, kainos. Atlikus tokį palyginimą nustatytas priverstinis pardavimas gerokai mažesnėmis kainomis.
3. Importas iš kitų trečiųjų šalių
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Importo iš Indijos apimtis
25 720
48 704
58 619
53 007
Importo iš Indijos rinkos dalis
4,6 %
9,2 %
12,7 %
13,1 %
Importo iš Turkijos apimtis
83 654
83 753
98 742
69 757
Importo iš Turkijos rinkos dalis
14,9 %
15,9 %
21,4 %
17,2 %
Importo iš Ukrainos apimtis
956
573
944
1 147
Importo iš Ukrainos rinkos dalis
0,2 %
0,1 %
0,2 %
0,3 %
Importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis
34 948
42 714
38 518
30 374
Importo iš kitų trečiųjų šalių rinkos dalis
6,2 %
8,1 %
8,4 %
7,5 %
(134)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu importas iš Turkijos ir Indijos padidėjo. Importo iš Ukrainos rinkos dalis išliko labai maža. Importo iš kitų trečiųjų šalių rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu išliko pakankamai stabili.
(135)
Po faktų atskleidimo suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos pramonės prarastą 12 % rinkos dalį beveik visiškai absorbavo padidėjusi bendra Indijai ir Turkijai tenkanti rinkos dalis ir kad tikėtina, jog importas mažomis kainomis iš Indijos ir Turkijos bus pagrindinė pažeidžiamos Sąjungos pramonės padėties priežastis. Šiuo atžvilgiu pažymėtina, kad šio tyrimo tikslas - išnagrinėti, ar yra tikimybė, kad panaikinus trims šalims, kurioms nustatyta dempingo pasikartojimo tikimybė, taikomas priemones pasikartos Sąjungos pramonei daroma žala. Atliekant tyrimą buvo patvirtinta, kad parduodant produktus iš Baltarusijos, KLR ir Rusijos į kitas pasaulio šalis gerokai mažinamos kainos. Todėl tikėtina, kad panaikinus priemones eksportas dempingo kaina iš šių šalių į ES pasikartos ir dėl to padidės ES pramonei daroma žala. Tai, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu importas iš Turkijos ir Indijos galėjo padidėti, nedaro poveikio šiam dempingo ir žalos pasikartojimo tikimybės vertinimui.
4. Sąjungos pramonės padėtis
(136)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį Komisija išnagrinėjo visus svarbius Sąjungos pramonės būklei įtakos turinčius ekonominius veiksnius ir rodiklius.
4.1. Makroekonominiai rodikliai
a) Gamyba
(137)
Sąjungos pramonės gamyba 2010 m. sudarė 437 000 tonų ir nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 37 % Tiksliau, 2011 m. ji sumažėjo 14 %, 2012 m. - 19 % punktų, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu - dar 4 % punktais. Gamybos sumažėjimas buvo susijęs su vartojimo sumažėjimu, bet jį dar labiau apsunkino didėjantis importas iš Indijos ir Turkijos.
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Gamyba (tonomis)
437 492
376 106
294 260
277 483
Indeksas (2010 m.= 100)
100
86
67
63
b) Pajėgumai ir pajėgumų naudojimo koeficientas
(138)
Gamybos pajėgumai 2010 m. sudarė daugiau nei 1 700 000 tonų ir nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 16 % Sumažėjimą nulėmė tai, kad kai kurie ES gamintojai sumažino pamainų per parą skaičių.
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Gamybos pajėgumai (tonomis)
1 761 677
1 621 386
1 318 459
1 485 339
Indeksas (2010 m.= 100)
100
92
75
84
Pajėgumų naudojimas
25 %
23 %
22 %
19 %
Indeksas (2010 m.= 100)
100
93
90
75
Šaltinis: tyrimas.
(139)
2010 m. pajėgumų naudojimas sudarė 25 % 2011 m. jis sumažėjo iki 23 %, 2012 m. - iki 22 % ir peržiūros tiriamuoju laikotarpiu - iki 19 % Nedideles pajėgumų naudojimo koeficientų vertes iš esmės galima paaiškinti tuo, kad suvirintiems vamzdžiams ir vamzdeliams gaminti skirtą įrangą galima naudoti į šio tyrimo apibrėžtąją sritį neįtrauktiems produktams (ypač tuščiaviduriams profiliams) gaminti. Todėl pajėgumų naudojimo koeficientai ne visuomet yra reikšmingas šios konkrečios pramonės žalos rodiklis.
c) Pardavimo apimtis
(140)
Sąjungos pramonės pardavimas nesusijusiems pirkėjams ES sumažėjo 16 % 2011 m., 21 % punktu 2012 m. ir dar 3 % punktais peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Iš viso, nuo 2010 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos pardavimas sumažėjo maždaug 40 % To priežastis - sumažėjęs vartojimas ir padidėjęs importas iš Indijos ir Turkijos.
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
ES pardavimo nesusijusiems pirkėjams apimtis (tonomis)
409 544
343 080
259 127
247 201
Indeksas (2010 m.= 100)
100
84
63
60
Šaltinis: tyrimas.
d) Rinkos dalis
(141)
Sąjungos pramonės rinkos dalis 2010 m. sudarė 73 % 2011 m. ji sumažėjo iki 65 %, 2012 m. - dar labiau sumažėjo iki 56 %, o peržiūros tiriamuoju laikotarpiu padidėjo iki 61 % Iš viso Sąjungos pramonei tenkanti rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpi sumažėjo 12 % punktų.
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Sąjungos pramonės rinkos dalis
73 %
65 %
56 %
61 %
Indeksas (2010 m.= 100)
100
89
77
84
Šaltinis: tyrimas.
e) Augimas
(142)
Nuo 2010 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos, kai Sąjungos suvartojimas sumažėjo 28 %, pardavimo nepriklausomiems pirkėjams ES apimtis sumažėjo 40 % Todėl Sąjungos pramonė nagrinėjamuoju laikotarpiu prarado 12 % punktų rinkos dalį. Taigi, nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės augimo nebuvo.
f) Užimtumas
(143)
2011 m. Sąjungos pramonės darbuotojų skaičius sumažėjo 13 %, 2012 m. - 27 % punktais ir peržiūros tiriamuoju laikotarpiu - dar 3 % punktais. Apskritai Sąjungos pramonės užimtumo lygis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 43 %, t. y. nuo daugiau nei 1 600 iki mažiau nei 1 000 asmenų.
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Užimtumas (darbuotojai)
1 655
1 446
991
939
Indeksas (2010 m.= 100)
100
87
60
57
Šaltinis: tyrimas.
g) Našumas
(144)
Sąjungos pramonės darbuotojų našumas, matuojamas per metus darbuotojui tenkančiu pagamintu kiekiu (tonomis), pradžioje sudarė 264 tonas darbuotojui; 2011 m. jis sumažėjo 2 % Po to, 2012 m., jis padidėjo 14 % punktų ir peržiūros tiriamuoju laikotarpiu išliko stabilus. Iš viso per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos pramonės našumas padidėjo 12 %
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Našumas (tonomis darbuotojui)
264
260
297
296
Indeksas (2010 m.= 100)
100
98
112
112
Šaltinis: tyrimas.
h) Pardavimo kainoms poveikio turintys veiksniai
(145)
2011 m. Sąjungos pramonės pardavimo nepriklausomiems pirkėjams vieneto kainos padidėjo 5 %, 2012 m. - 1 % punktu, o peržiūros tiriamuoju laikotarpiu sumažėjo 4 % punktais. Iš viso nagrinėjamuoju laikotarpiu šios kainos padidėjo 2 %, nuo 833 EUR už toną iki 848 EUR už toną peržiūros tiriamuoju laikotarpiu.
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Vieneto kaina ES rinkoje (EUR už toną)
833
871
881
848
Indeksas (2010 m.= 100)
100
105
106
102
Šaltinis: tyrimas.
i) Dempingo skirtumo dydis
(146)
Atlikus tyrimą nustatyta dempingo pasikartojimo tikimybė; nustatyti Baltarusijos, KLR ir Rusijos vykdomo dempingo skirtumai yra tokie, kad jų negalima laikyti nereikšmingais.
(147)
Kaip minėta, Komisija nenustatė tikimybės, kad Ukrainos dempingas tęsis arba pasikartos.
j) Atsigavimas po buvusio dempingo
(148)
Nagrinėti makroekonominiai rodikliai rodo, kad nors antidempingo priemonėmis buvo iš dalies pasiektas tikslas panaikinti Sąjungos gamintojų patiriamą žalą, pramonė tebėra labai pažeidžiama. Iš tiesų, nagrinėjamuoju laikotarpiu gamybos apimtis sumažėjo 37 %, pardavimo nesusijusiems pirkėjams ES apimtis sumažėjo 40 %, o užimtumas sumažėjo 43 % Be to, Sąjungos pramonei tenkanti ES rinkos dalis sumažėjo nuo 73 % 2010 m. iki 61 % peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Todėl nebuvo galima nustatyti jokio faktinio atsigavimo po ankstesnio dempingo ir manoma, kad Sąjungos pramonės padėtis vis dar yra labai pažeidžiama dėl bet kokio importo dempingo kaina į Sąjungos rinką.
4.2. Mikroekonominiai rodikliai
a) Atsargos
(149)
Iki 2011 m. atrinktų Sąjungos gamintojų laikotarpio pabaigos atsargų lygis išliko daugmaž stabilus. 2012 m. jis padidėjo 14 % punktų, o peržiūros tiriamuoju laikotarpiu sumažėjo 10 % punktų. Atsargų lygis peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo 5 % didesnis nei 2010 m.
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Laikotarpio pabaigos atsargos (tonomis)
13 892
14 039
16 012
14 556
Indeksas (2010 m.= 100)
100
101
115
105
Šaltinis: tyrimas.
b) Atlyginimai
(150)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu darbo sąnaudos sumažėjo 29 % Tiksliau, 2011 m. jos sumažėjo 2 %, 2012 m. sumažėjo 15 % punktų, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu - dar 12 % punktų. Bendrą sumažėjimą nagrinėjamuoju laikotarpiu lėmė užimtumo sumažėjimas.
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Metinės darbo sąnaudos (EUR)
20 602 275
20 266 132
17 140 089
14 578 317
Indeksas (2010 m.= 100)
100
98
83
71
Šaltinis: tyrimas.
(151)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu vieno darbuotojo darbo sąnaudos padidėjo 25 % Tikėtina, kad tai yra laikina padėtis, susijusi su atleidimo iš darbo išlaidomis, patirtomis atleidus daug darbuotojų.
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Metinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui (EUR)
12 449
14 015
17 296
15 525
Indeksas (2010 m.= 100)
100
113
139
125
c) Pelningumas ir investicijų grąža
(152)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo ES rinkoje pelningumas, išreikštas grynojo pardavimo procentine dalimi, pagerėjo nuo 7 % nuostolių 2010 m. iki beveik 1 % pelno peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Konkrečiau, atrinktų Sąjungos gamintojų nuostoliai sumažėjo nuo 7,3 % 2010 m. iki 5 % 2011 m. ir dar iki 0,6 % 2012 m., o peržiūros tiriamuoju laikotarpiu pasiektas 0,8 % pelningumo lygis.
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
ES pelningumas (grynojo pardavimo %)
- 7,3 %
- 5,0 %
- 0,6 %
0,8 %
Indeksas (2010 m.= 100)
- 100
- 69
- 8
12
Investicijų grąža (išreikšta investicijų grynosios buhalterinės vertės pelnu, %)
- 19,2 %
- 11,8 %
0,5 %
4,3 %
Indeksas (2010 m.= 100)
- 100
- 62
3
22
Šaltinis: tyrimas.
(153)
Pelningumo padidėjimas paaiškinamas tuo, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu pardavimo kainos padidėjo 2 %, o gamybos sąnaudos (daugiausia karštojo valcavimo ritiniai, kurie sudaro daugiau nei 60 % gamybos sąnaudų) tuo pačiu laikotarpiu sumažėjo 6 %, be to, metinės darbo sąnaudos taip pat labai sumažėjo. Taigi, atrinkti Sąjungos gamintojai galėjo palaipsniui savo pirkėjams ES rinkoje taikyti pelningas kainas.
(154)
Investicijų grąža, išreikšta investicijų grynosios buhalterinės vertės pelno procentiniu dydžiu, apskritai atitiko nurodytą pelningumo tendenciją. Investicijų grąža pagerėjo nuo 19,2 % nuostolių 2010 m. iki 11,8 % nuostolių 2011 m.; 2012 m. pasiektas 0,5 % pelnas, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu - 4,3 % pelnas.
d) Grynųjų pinigų srautas ir pajėgumas padidinti kapitalą
(155)
Iš veiklos gaunamų grynųjų pinigų srautas 2010 m. sudarė maždaug - 44 mln. EUR. 2011 m. jis padidėjo iki - 7 mln. EUR, 2012 m. - iki beveik 17 mln. EUR ir maždaug iki 20 mln. EUR peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Nė vienas atrinktas Sąjungos gamintojas nenurodė, kad būtų patyręs sunkumų pritraukti kapitalą. Pagerėjimas gali būti siejamas su gamybos sąnaudų ir darbo sąnaudų sumažėjimu bei nedideliu kainų padidėjimu.
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Pinigų srautai (nuosavo ir mažmenininko prekės ženklo) (EUR)
- 44 322 891
- 7 033 547
16 927 597
20 202 074
Indeksas (2010 m.= 100)
- 100
- 16
38
46
Šaltinis: tyrimas.
e) Investicijos
(156)
2011 m. atrinktų Sąjungos gamintojų metinės investicijos į panašaus produkto gamybą sumažėjo 34 %, 2012 m. - padidėjo 90 % punktų ir galiausiai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu sumažėjo 59 % punktais. Apskritai per nagrinėjamąjį laikotarpį investicijos sumažėjo 3 %; jos buvo skirtos esamų įrenginių remonto ir atnaujinimo darbams, o ne pajėgumams didinti.
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Grynosios investicijos (EUR)
1 149 094
757 750
1 789 210
1 111 661
Indeksas (2010 m.=100)
100
66
156
97
Šaltinis: tyrimas.
5. Išvada dėl žalos
(157)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu kai kurie rodikliai, ypač finansiniai rodikliai, labai pagerėjo. Pelningumas pagerėjo nuo daugiau nei 7 % nuostolių iki 0,8 % pelno; toks pelnas tebėra mažesnis už ankstesniame tyrime nustatytą tikslinį 5 % pelną. Investicijų grąža pagerėjo nuo daugiau nei 19 % nuostolių iki daugiau nei 4 % pelno, o grynųjų pinigų srautas pagerėjo nuo - 44 mln. EUR iki 20 mln. EUR. Šie veiksniai rodo, kad pramonė galėjo iš dalies atsigauti.
(158)
Kita vertus, nuo 2010 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos kai kurie rodikliai pablogėjo. Gamybos apimtis sumažėjo 37 %, pajėgumų naudojimas sumažėjo 25 %, pardavimo nepriklausomiems pirkėjams ES apimtis sumažėjo 40 %, Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo 12 % punktų, užimtumas sumažėjo 43 %
(159)
Antidempingo priemonėmis iš dalies pavyko pašalinti dėl importo dempingo kaina iš nagrinėjamųjų šalių Sąjungos pramonės patiriamą žalą. Sąjungos pramonė vėl pradėjo veikti šiek tiek pelningai, tačiau prarado dalį Sąjungos rinkos. Sąjungos pramonė sugebėjo pagerinti savo finansinę padėtį vietoje didesnės apimties pasirinkusi aukštesnes kainas. Todėl akivaizdu, kad Sąjungos pramonė dar nėra visiškai atsigavusi po buvusio dempingo poveikio ir jos padėtis vis dar nestabili, todėl pasikartojus importui dempingo kaina ji būtų labai pažeidžiama.
(160)
NET jei pažeidžiama Sąjungos pramonės padėtis būtų vertinama kaip materialinė žala, tai negali būti siejama su importu iš nagrinėjamųjų šalių. Trijų nagrinėjamųjų šalių (atlikus tyrimą nustatyta, kad nėra tikimybės, jog Ukrainos vykdomas dempingas tęsis arba pasikartos) bendra rinkos dalis sudaro mažiau nei 1 % ES rinkos. Nagrinėjamosios šalys nedaro jokio spaudimo kainoms, todėl Sąjungos pramonė galėjo išlaikyti pelningo lygio kainas, nors gautas pelnas buvo gerokai mažesnis už tikslinį.
F. ŽALOS PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ
1. Importas iš KLR, Baltarusijos ir Rusijos
(161)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, antidempingo priemonėmis buvo iš dalies pašalinta Sąjungos gamintojams padaryta žala. Kita vertus, kaip matoma iš kai kurių pablogėjusių žalos rodiklių, pramonės padėtis tebėra labai pažeidžiama.
(162)
Kaip minėta, kiekvienos iš trijų nagrinėjamųjų šalių eksportuotojai turi nepanaudotų pajėgumų savo eksportui sparčiai padidinti. Atsižvelgiant į didesnes kainas ES rinkoje, palyginti su kai kurių trečiųjų šalių rinkomis, tikėtina, kad nustojus galioti antidempingo priemonėms šiuo metu į tas šalis eksportuojami dideli kiekiai bus nukreipti į ES rinką. Tikėtina, kad padidėjus importui dempingo kaina, dėl kurio Sąjungos pramonė būtų privesta mažinti kainą, sustiprės Sąjungos rinkai dėl kainos daromas spaudimas ir pažeidžiama Sąjungos pramonės padėtis dar labiau pablogės. Toks staigus pokytis jau buvo nustatytas ankstesniame tyrime, kuomet importo iš trijų šalių į ES rinkos dalis beveik patrigubėjo vos per trejus su puse metų, t. y. nuo 6,2 % 2004 m. iki 18,7 % tiriamuoju laikotarpiu (2006 m. liepos 1 d.-2007 m. birželio 30 d.). Taigi, eksportuojantys KLR, Baltarusijos ir Rusijos gamintojai jau parodė gebėjimą sparčiai padidinti eksporto į Sąjungą apimtis.
(163)
Todėl remiantis tuo, kas išdėstyta, galima daryti išvadą, kad yra tikimybė, jog panaikinus priemones žala pasikartos.
2. Importas iš Ukrainos
(164)
Atsižvelgiant į išvadą, kad nėra tikimybės, kad Ukrainos vykdomas dempingas tęsis arba pasikartos, tolesnis žalos pasikartojimo tikimybės tyrimas nereikalingas.
G. SĄJUNGOS INTERESAI
(165)
Pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį Komisija nagrinėjo, ar toliau taikant galiojančias antidempingo priemones nebūtų prieštaraujama visos Sąjungos interesams. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję interesai. Visoms suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnio 2 dalį.
1. Sąjungos pramonės interesai
(166)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonė tebėra labai pažeidžiama. Antidempingo priemonėmis iš dalies pavyko pašalinti dėl importo iš nagrinėjamųjų šalių dempingo kainomis Sąjungos pramonės patirtą žalą. Sąjungos pramonė vėl pradėjo veikti šiek tiek pelningai, tačiau prarado dalį Sąjungos rinkos. Dėl galiojančių priemonių Sąjungos pramonė sugebėjo pagerinti savo finansinę padėtį vietoje didesnės apimties pasirinkusi aukštesnes kainas. Nutraukus priemonių taikymą Sąjungos rinkoje daromas spaudimas kainoms padidės ir pramonė vėl patirs nuostolių. Todėl Sąjungos pramonė suinteresuota toliau taikyti priemones.
2. Importuotojų ir naudotojų interesai
(167)
Siekdama bendradarbiauti Komisija susisiekė su daugiau nei 100 nesusijusių importuotojų ir naudotojų Sąjungoje, tačiau nė vienas iš jų nepateikė atsakymų. Tai galima paaiškinti labai mažomis kiekvienos iš nagrinėjamųjų šalių eksporto į Sąjungos rinką apimtimis. Bet kuriuo atveju, nėra jokių veiksnių, rodančių, kad pratęsus priemonių taikymą importuotojams arba naudotojams būtų daromas neproporcingai didelis poveikis.
(168)
Todėl atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, manoma, kad toliau pratęsus priemonių taikymą Sąjungos importuotojų ir naudotojų padėtis mažai pasikeistų.
3. Pasiūlos trūkumo rizika ir konkurencija ES rinkoje
(169)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu ES suvartojimas sumažėjo 28 % ir peržiūros tiriamuoju laikotarpiu pasiekė maždaug 400 000 tonų. Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės pajėgumai nuolat viršijo ES paklausą ir peržiūros tiriamuoju laikotarpiu pasiekė apie 1 500 000 tonų. ES gamintojai pakankamai konkuruoja. Be to, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės pajėgumų naudojimo koeficientas buvo tik 19 %, nes ji tą pačią gamybos įrangą naudoja skirtingiems produktams (nagrinėjamajam produktui ir kitiems produktams, kaip antai tuščiaviduriams profiliams) gaminti. Taigi, padidėjus paklausai Sąjungos pramonė galėtų pakeisti produktų asortimentą ir turėtų nepanaudotų pajėgumų gamybai padidinti. Dalį paklausos gali patenkinti importas iš kitų trečiųjų šalių, kurioms netaikomos priemonės, visų pirma Indijos ir Turkijos.
(170)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, negalima daryti išvados, kad toliau taikant antidempingo priemones ES rinkoje gali sumažėti pasiūla arba konkurencija.
4. Išvada dėl Sąjungos interesų
(171)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, nustatyta, kad toliau taikant priemones daromas neigiamas poveikis būtų ribotas ir bet kuriuo atveju būtų proporcingas Sąjungos pramonės gaunamai naudai.
H. ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS
(172)
Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama rekomenduoti toliau taikyti galiojančias priemones. Taip pat nustatytas laikotarpis pastaboms dėl atskleistų faktų pateikti. Į pateiktą pagrįstą informaciją ir pastabas buvo deramai atsižvelgta.
(173)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį tam tikriems importuojamiems Baltarusijos, Kinijos Liaudies Respublikos ir Rusijos kilmės suvirintiems vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba nelegiruotojo plieno taikomos antidempingo priemonės turėtų būti toliau taikomos. Primenama, kad šios priemonės - tai skirtingų normų ad valorem muitas.
(174)
Remiantis išvada, kad nėra tikimybės, jog Ukrainos vykdomas dempingas tęsis arba pasikartos (žr. 17 ir 118 konstatuojamąsias dalis), priemonės jai turėtų būti panaikintos ir tyrimas baigtas.
(175)
Šiame reglamente konkrečioms bendrovėms nurodytos antidempingo muito normos taikomos tik šių bendrovių, t. y. konkrečiai paminėtų juridinių asmenų, pagamintam importuojamam nagrinėjamajam produktui. Bet kurios kitos bendrovės, kurios pavadinimas ir adresas konkrečiai nenurodytas šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai nurodytomis bendrovėmis, pagamintam importuojamam nagrinėjamajam produktui negali būti taikomos šios normos - jam taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.
(176)
Pasikeitus pavadinimui bendrovė gali prašyti taikyti šias individualias antidempingo muito normas. Prašymas turi būti teikiamas Komisijai (5). Prašyme turi būti nurodoma visa svarbi informacija, įrodanti, kad šis pakeitimas neturi įtakos bendrovės teisei naudotis jai taikoma nustatyta muito norma. Jei bendrovės pavadinimo pakeitimas neturi įtakos jos teisei naudotis taikoma nustatyta muito norma, pranešimas apie tai bus paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
(177)
Šis reglamentas atitinka pagal pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Importuojamiems Baltarusijos, Kinijos Liaudies Respublikos ir Rusijos kilmės suvirintiems vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba nelegiruotojo plieno, apskritimo formos skerspjūvio, kurių išorinis diametras yra ne didesnis kaip 168,3 mm, išskyrus vamzdynų vamzdžius, naudojamus naftotiekiams arba dujotiekiams, apsauginius vamzdžius ir vamzdynų vamzdžius, tinkamus naudoti naftos arba dujų gręžiniuose, precizinius vamzdžius bei vamzdžius ir vamzdelius su pritvirtintomis jungiamosiomis detalėmis, tinkamus naudoti dujų arba skysčių tiekimui civiliniuose orlaiviuose, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 ir ex 7306 30 77 (TARIC kodai 7306304120, 7306304920, 7306307280 ir 7306307780) nustatomas galutinis antidempingo muitas.
2. Galutinio antidempingo muito, taikomo 1 dalyje aprašytų produktų, kuriuos pagamino toliau išvardytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, norma yra tokia:
Šalis
Bendrovė
Antidempingo muitas
Papildomas TARIC kodas
Kinijos Liaudies Respublika
Visos bendrovės
90,6 %
-
Rusija
TMK Group („Seversky Pipe Plant Open Joint Stock Company“ ir „Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works“)
16,8 %
A892
OMK Group („Open Joint Stock Company Vyksa Steel Works“ ir „Joint Stock Company Almetjvesk Pipe Plant“)
10,1 %
A893
Visos kitos bendrovės
20,5 %
A999
Baltarusija
Visos bendrovės
38,1 %
-
3. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
2 straipsnis
Antidempingo tyrimas dėl 1 straipsnio 1 dalyje nurodyto importuojamo produkto baigiamas.
3 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2015 m. sausio 26 d.