PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 924/2012
ze dne 4. října 2012,
kterým se mění nařízení (ES) č. 91/2009 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1515/2001 ze dne 23. července 2001 o opatřeních, která může Společenství přijmout na základě zprávy přijaté orgánem WTO pro řešení sporů o antidumpingových a antisubvenčních opatřeních (1) (dále jen „zmocňovací nařízení WTO“), a zejména na článek 1 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. PLATNÁ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (ES) č. 91/2009 (2) Rada uložila konečné antidumpingové clo na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „konečné nařízení“).
B. ZPRÁVY PŘIJATÉ ORGÁNEM WTO PRO ŘEŠENÍ SPORŮ
(2)
Dne 28. července 2011 orgán pro řešení sporů (dále jen „OŘS“) Světové obchodní organizace (dále jen „WTO“) přijal zprávu odvolacího orgánu a zprávu skupiny odborníků ve znění zprávy odvolacího orgánu ve sporu „Evropská společenství - konečná antidumpingová opatření vztahující se na některé spojovací prostředky ze železa nebo oceli z Číny“ (3) (dále jen „zprávy“). V těchto zprávách bylo mimo jiné zjištěno, že EU jednala v rozporu s:
-
čl. 6 odst. 10 a čl. 9 odst. 2 antidumpingové dohody WTO s ohledem na čl. 9 odst. 5 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (4) (dále jen „základní antidumpingové nařízení“), jak je uplatňováno v šetření dovozu některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „šetření týkající se spojovacích prostředků“),
-
čl. 6 odst. 4, čl. 6 odst. 2 a čl. 2 odst. 4 antidumpingové dohody WTO, pokud jde o určité aspekty stanovení dumpingu při šetření týkajícím se spojovacích prostředků,
-
čl. 4 odst. 1 antidumpingové dohody WTO, pokud jde o vymezení výrobního odvětví Unie při šetření týkajícím se spojovacích prostředků,
-
čl. 3 odst. 1 a 2 antidumpingové dohody WTO, pokud jde o zvážení objemu dumpingového dovozu při šetření týkajícím se spojovacích prostředků,
-
čl. 3 odst. 1 a 5 antidumpingové dohody WTO, pokud jde o analýzu příčinných souvislostí při šetření týkajícím se spojovacích prostředků, a
-
čl. 6 odst. 5 a čl. 6 odst. 5 prvním pododstavcem antidumpingové dohody WTO, pokud jde o zacházení s důvěrnými informacemi při šetření týkajícím se spojovacích prostředků.
C. POSTUP
(3)
Dne 6. března 2012 byl v souladu se zmocňovacím nařízením WTO zahájen přezkum zveřejněním oznámení (5) v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení řízení“). Evropská komise informovala strany, které byly předmětem šetření, jež vedlo k nařízení (ES) č. 91/2009 (dále jen „původní šetření“), o přezkumu a o způsobu, jakým měla být vzata v úvahu zjištění zpráv týkající se konečného nařízení.
D. DOTČENÝ VÝROBEK
(4)
Dotčeným výrobkem jsou některé spojovací prostředky ze železa nebo oceli, jiné než z nerezavějící oceli, tj. vruty do dřeva (kromě vrtulí do pražců), závitořezné šrouby, ostatní šrouby a svorníky s hlavou (též s jejich maticemi nebo podložkami, ale kromě šroubů soustružených z tyčí, prutů, profilů nebo z drátů, o plném průřezu, s tloušťkou dříku nepřesahující 6 mm a kromě šroubů a svorníků pro upevňování konstrukčních materiálů železničních tratí) a podložky pocházející z Čínské lidové republiky (dále označované jako „spojovací prostředky“ nebo „dotčené výrobky“).
(5)
Dotčený výrobek je v současnosti kódů KN 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 a ex 7318 22 00.
(6)
Zprávy nemají vliv na zjištění uvedená v 40. až 57. bodě odůvodnění konečného nařízení, které se týkají dotčeného výrobku a obdobného výrobku.
E. ZJIŠTĚNÍ REVIDOVANÁ NA ZÁKLADĚ ZPRÁV
(7)
Jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení, Komise znovu posoudila konečná zjištění původního šetření a vzala přitom v úvahu doporučení a rozhodnutí OŘS. Toto opětovné posouzení vycházelo z informací shromážděných při původním šetření a z informací shromážděných po zveřejnění oznámení.
(8)
Původní šetření ohledně dumpingu a újmy zahrnovalo období od 1. října 2006 do 30. září 2007 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Pokud jde o ukazatele důležité pro posouzení újmy, byly analyzovány údaje týkající se období od 1. ledna 2003 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
(9)
Toto nařízení má opravit ty části konečného nařízení, které podle zpráv přijatých OŘS odporují antidumpingové dohodě, a uvést tak konečné nařízení v soulad s doporučeními a rozhodnutími OŘS.
1. Individuální zacházení: uplatnění čl. 9 odst. 5 konečného nařízení
(10)
Tato část vysvětluje znovu posouzená zjištění původního šetření týkající se následujících doporučení a rozhodnutí uvedených ve zprávách, podle kterých EU jednala v rozporu s čl. 6 odst. 10 a čl. 9 odst. 2 antidumpingové dohody WTO, pokud jde o čl. 9 odst. 5 základního nařízení, jak byl uplatněn při původním šetření týkajícím se spojovacích prostředků.
(11)
Jak uvádí 81. až 84. bod odůvodnění konečného nařízení, bylo zjištěno, že všech pět vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, jakož i tři individuálně zkoumaní vyvážející výrobci, kteří požadovali individuální zacházení, splňují všechny požadavky k tomu, aby jim bylo přiznáno individuální zacházení v souladu s čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Jak je uvedeno v 62. až 78. bodě odůvodnění konečného nařízení, čtyři vyvážející výrobci, kteří byli původně součástí vzorku, a jedna společnost, jíž bylo přiznáno individuální zjišťování, byli označeni za nespolupracující společnosti, neboť v průběhu šetření předložili informace, které byly v rozporu s důkazy.
(12)
S ohledem na doporučení týkající se čl. 9 odst. 5 základního nařízení uvedená ve zprávách vyzvala Komise vyvážející výrobce v Čínské lidové republice, kteří se mají za to, že byli při původním šetření odrazeni od spolupráce a od toho, aby požadovali individuální zacházení kvůli administrativní zátěži plynoucí z čl. 9 odst. 5 základního nařízení, nebo se domnívali, že nesplňují všechna kritéria uvedená v daném ustanovení, aby se přihlásili a poskytli jí informace nezbytné pro přezkoumání jejich současné situace, pokud jejich vývoz do Evropské unie je v současné době předmětem platných antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky.
(13)
Komise vyzvala tyto výrobce, aby prohlásili, zda se domnívají, že byli při původním šetření odrazeni od spolupráce a od toho, aby požadovali individuální zacházení kvůli administrativní zátěži plynoucí z čl. 9 odst. 5 základního nařízení, nebo se domnívali, že nesplňují všechna kritéria uvedená v daném ustanovení. Tyto zúčastněné strany byly vyzvány, aby se přihlásily do 30 dnů od zveřejnění oznámení o zahájení řízení a:
-
sdělily, zda se domnívají, že byly v době zahájení úvodního šetření odrazeny od spolupráce a od toho, aby požadovaly individuální zacházení, a
-
poskytly informace o objemu vývozu do Evropské unie a o vývozních cenách vztahující se na OŠ a použité při původním šetření.
(14)
Někteří vyvážející výrobci v ČLR vyjádřili obavy týkající se postupu provádění zpráv OŘS stanoveného v oznámení o zahájení řízení. Především zdůraznili, že zveřejněné lhůty považují za příliš krátké. Tvrdili, že na vyvážející výrobce byla uvalena nadměrná administrativní zátěž, jež měla odrazující účinek a zabránila jim v tom, aby se jim dostalo individuálního zacházení.
(15)
Obava vyjádřená oněmi vyvážejícími výrobci byla pokládána za neopodstatněnou. Komise tuto lhůtu považovala za přiměřenou vzhledem k administrativní zátěži a malému množství požadovaných informací. V oznámení o zahájení řízení bylo vysvětleno, že přezkum současné situace vyvážejícího výrobce bude zvážen, jakmile bude doručena žádost obsahující tyto informace:
-
prosté prohlášení, že se dotčený vyvážející výrobce domnívá, že byl odrazen, a proto nespolupracoval, ani nepožadoval individuální zacházení, a
-
naprosto základní údaje dokazující, že během původního období šetření dotčený výrobek dovážel do EU.
(16)
Tyto informace byly požadovány za jediným účelem, a sice umožnit Komisi, aby určila ty vyvážející výrobce, kteří by během původního šetření bývali mohli spolupracovat a požadovat individuální zacházení, avšak kteří se domnívali, že od toho byli odrazeni. Lhůta 30 dnů byla považována za přiměřenou pro odpověď na žádost o prosté prohlášení a naprosto základní údaje a nelze považovat představující nepřiměřenou administrativní zátěž. Čínská obchodní komora a čínský vyvážející výrobce tvrdili, že Komise požadováním informací uvedených v 15. bodě odůvodnění uložila čínským vyvážejícím výrobcům podmínky, přestože podle čl. 6 odst. 10 a čl. 9 odst. 3 antidumpingové dohody WTO by individuální zacházení mělo být zpravidla přiznáváno. Tento přístup byl v rozporu s doporučeními ve zprávách OŘS, a příslušné strany proto Komisi vyzvaly, aby čínské vyvážející výrobce kontaktovala ex officio a oznámila jim, že jim individuální zacházení bude přiznáno. Komise se v této souvislosti domnívá, že zveřejněním oznámení o zahájení řízení, jež bylo zasláno všem známým čínským vyvážejícím výrobcům, jejich obchodnímu sdružení i vnitrostátním orgánům, Komise kontaktovala všechny čínské vyvážející výrobce a vyzvala je, aby se do 30 dnů přihlásili, pokud v původním období šetření vyváželi do EU a během původního šetření se nepřihlásili. Posledně zmiňovaná žádost by neměla být považována za „podmínku“ ve smyslu „zkoušky“, jak ji prezentují výše uvedené strany, nýbrž za konstatování faktu, které dokládá, že tyto strany byly původním šetřením skutečně poškozeny. Na závěr je třeba podotknout, že informace týkající se vyvážených výrobků jsou požadovány kvůli ověření, zda má být původně vybraný vzorek změněn, a s otázkou individuálního zacházení nijak nesouvisí. Výše zmíněné tvrzení bylo proto odmítnuto.
(17)
Z 15 společností, které se přihlásily po zveřejnění oznámení o zahájení řízení a v dané lhůtě vznesly své dotazy:
-
bylo deset společností vyvážejícími výrobci, kteří se přihlásili a spolupracovali již při původním šetření. To dokazovalo, že tyto při původním šetření nebyly odrazeny od spolupráce ani od toho, aby požadovaly individuální zacházení, a jejich situace proto nemohla být v rámci současného přezkoumávání znovu prověřena; jedna z těchto deseti společností, která požádala o přezkoumání stávající výše cel, byla vyzvána, aby Komisi předložila žádost o přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení,
-
byla jedna společnost novým vyvážejícím výrobcem (tj. tato společnost během původního šetření do EU nevyvážela). Z tohoto důvodu tato společnost nemohla při původním šetření spolupracovat ani požadovat individuální zacházení. Byla informována o postupech týkajících se žádosti o přiznání statusu nového vyvážejícího výrobce v souladu s článkem 2 konečného nařízení,
-
byly dvě považovány nikoli za vyvážející výrobce, nýbrž za obchodní společnosti, a byly proto informovány, že se jich tento přezkum netýká,
-
dva vyvážející výrobci prohlásili, že splnili daná kritéria, a požádali, aby byla jejich situace prověřena. Jedna z těchto společností však posléze svou žádost stáhla.
(18)
Po vznesení dotazů společnosti dostaly příležitost vyjádřit své připomínky k informacím, které jim byly poskytnuty.
(19)
Bylo zjištěno, že na vyvážejícího výrobce, který prohlašoval, že splnil příslušná kritéria a požádal o prověření své situace, se vztahují kritéria stanovená v bodě 1 oznámení o zahájení řízení. Tento vyvážející výrobce rovněž požadoval individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení a tvrdil, že kdyby během původního šetření nebyl býval odrazen od spolupráce, býval by o toto zacházení požádal. Vzhledem k tomu, že během původního šetření byli individuálně prověřeni všichni vyvážející výrobci, kteří tuto žádost vznesli, byla jeho žádost z důvodu rovného zacházení přijata.
(20)
Oznámení bylo zveřejněno dne 6. června 2012 (6) a oznamovalo přezkum současné situace tohoto vyvážejícího výrobce, Bulten Fasteners (China) Co., Ltd (dále jen „BFC“). Objem vývozu tohoto vyvážejícího výrobce v OŠ činil méně než 0,4 % celkového vývozu z ČLR za OŠ. Vzhledem k výše uvedenému se Komise domnívala, že původní vzorek vyvážejících výrobců není třeba měnit. Vyvážejícímu výrobci v ČLR a společnostem ve spojení v EU, které se během původního OŠ podílely na dalším prodeji dotčeného výrobku, byl odeslán dotazník.
(21)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné k tomu, aby mohla rozhodnout o dumpingu, a provedla inspekce v prostorách následujících společností ve spojení:
-
Bulten Sweden AB, Göteborg, Švédsko,
-
Bulten GmbH, Bergkamen, Německo.
(22)
V souladu s doporučeními týkajícími se čl. 9 odst. 5 základního nařízení a uvedenými ve zprávách OŘS dospěla Komise k závěru, že společnosti BFC by mělo být přiznáno individuální zacházení.
2. Určité aspekty stanovení dumpingu při šetřeních týkajících se spojovacích prostředků
(23)
Tato část uvádí znovu posouzená zjištění původního šetření týkající se následujících doporučení a rozhodnutí uvedených ve zprávách, podle kterých EU jednala v rozporu s čl. 6 odst. 4, čl. 6 odst. 2 a čl. 2 odst. 4 antidumpingové dohody WTO, pokud jde o určité aspekty stanovení dumpingu při původním šetření týkajícím se spojovacích prostředků.
(24)
V rámci otevřeného dialogu vedeného s některými čínskými vyvážejícími výrobci a s obchodní komorou byly stranám poskytnuty podrobnější informace o vlastnostech výrobků prodávaných indickým spolupracujícím výrobcem, aby se vyhovělo doporučením OŘS WTO týkajícím se čl. 6 odst. 4, čl. 6 odst. 2 a čl. 2 odst. 4 antidumpingové dohody WTO, jak je uvedeno v 28. až 53. bodě odůvodnění. Tyto informace se týkaly především vlastností výrobků, jež byly považovány za relevantní pro stanovení běžné hodnoty a které byly použity při srovnání s dotčeným výrobkem, tj. skutečnosti, že prodej na indickém trhu byl rozdělen na „standardní“ prodej a „speciální“ prodej a u každé transakce byla určena třída pevnosti. Poté byla u všech tříd pevnosti uvedených v tabulce PCN (kontrolního čísla výrobku) vyčíslena běžná hodnota za kg.
(25)
Komise se při srovnání zaměřila na dva zásadní prvky, tj. třídu pevnosti a na rozlišení standardních a speciálních spojovacích prostředků, jak uvádí 48. až 50. bod odůvodnění konečného nařízení. Během šetření bylo jako nový srovnávací prvek přidáno rozdělení na speciální a standardní a jako druhé hlavní srovnávací kritérium byla použita třída pevnosti, kterou během původního šetření sdělila většina čínských vyvážejících výrobců.
(26)
Jak uvádí 56. bod odůvodnění konečného nařízení, standardní spojovací prostředky vyrobené ve srovnatelné zemi bylo možno porovnat se spojovacími prostředky vyváženými do EU výrobci z ČLR zařazenými do vzorku, jelikož bylo zjištěno, že tyto výrobky mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti jako výrobky vyvážené z ČLR.
(27)
Běžná hodnota byla vyjádřena v cenách ze závodu a upravena s ohledem na cenový účinek kontroly kvality prováděné indickým výrobcem, jež nebyla provedena v Číně. Výsledkem tedy byly dva seznamy běžných hodnot v čínských jüanech (CNY) uvedených za kg podle třídy pevnosti, jeden pro standardní spojovací prostředky a jeden pro speciální spojovací prostředky.
2.1 Sdělení o poskytnutí informací ze dne 30. května 2012
(28)
Dne 30. května 2012 byly všem zúčastněným stranám poskytnuty doplňující informace týkající se typů výrobků použitých pro srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny. Jak bylo uvedeno v oznámení o zahájení řízení, všem zúčastněným stranám byly poskytnuty podrobnější informace o vlastnostech výrobku, které byly považovány za relevantní pro stanovení běžné hodnoty.
(29)
Obsah sdělení o poskytnutí informací se týkal běžné hodnoty, jež byla stanovena na základě cen dotčeného výrobku prodávaného na domácím trhu indickým spolupracujícím výrobcem. Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musela být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, kterým nebyl přiznán status podniku působícího v podmínkách tržního hospodářství, stanovena na základě cen nebo vypočtené hodnoty ve srovnatelné zemi. Dva indičtí výrobci souhlasili s tím, že budou spolupracovat a vyplní dotazník. Údaje uvedené v jejich odpovědích na dotazník byly ověřeny přímo v prostorách těchto dvou společností. Pouze jedna z těchto společností však poskytla údaje dostatečně podrobné na to, aby na jejich základě mohla být stanovena běžná hodnota.
(30)
Jak uvádí 90. bod odůvodnění konečného nařízení: „řada dovozců a vývozců zpochybnila vhodnost použití údajů od druhého indického výrobce z důvodů, že i) vyrobené a prodané množství tohoto výrobce na indickém trhu by údajně nebylo reprezentativní, pokud jde o množství vyvezené z ČLR do Společenství, a ii) tento indický výrobce měl údajné obchodní styky s jedním z výrobců ve Společenství, kteří podpořili podnět. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že i) objem prodeje uvedeného indického výrobce byl považován za dostatečně reprezentativní, aby umožňoval stanovení spolehlivých běžných hodnot, a ii) skutečnost, že výrobce ve srovnatelné zemi má styky s výrobcem ve Společenství, který podporuje podnět, nečiní volbu příslušné srovnatelné země nepřiměřenou. Bylo rovněž zjištěno, že tyto styky byly navázány až po skončení období šetření. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a vzhledem k tomu, že nespolupracovali výrobci z žádné jiné třetí země, byla volba Indie jako srovnatelné země považována za přiměřenou“.
(31)
Vzhledem k podmínkám hospodářské soutěže a otevřenosti indického trhu i ke skutečnosti, že spolupracující indický výrobce prodával typy výrobku srovnatelné s typy vyváženými výrobci z ČLR, byl vyvozen závěr, že Indie je vhodnou třetí zemí s tržním hospodářstvím ve smyslu čl. 2 odst. 7 základního nařízení.
(32)
Ve sdělení o poskytnutí informací bylo uvedeno, že údaje o domácím prodeji se sice vztahovaly k období šetření, avšak neobsahovaly celé kontrolní číslo výrobku (dále též „PCN“). Indický výrobce nicméně byl schopen určit třídu pevnosti prodávaného spojovacího prostředku a také to, zda příslušný spojovací prostředek byl „standardní“ nebo „speciální“ podle definice uvedené v konečném nařízení. Nutnost rozlišit mezi standardními a speciálními spojovacími prostředky totiž nebyla na počátku šetření, kdy bylo vytvořeno kontrolní číslo výrobku, stanovena.
(33)
Komise nicméně poznamenala, že toto rozlišení má vliv na srovnatelnost cen, a proto tyto údaje od indického výrobce požadovala a ten je poskytl. Prodej na indickém trhu byl tedy rozdělen na „standardní“ prodej a „speciální“ prodej a poté byla u každé transakce určena třída pevnosti. U všech tříd pevnosti původně uvedených v tabulce PCN byla vyčíslena běžná hodnota za kg.
(34)
Zbývající charakteristiky původního PCN nebyly použity, nejen proto, že indický výrobce nebyl schopen poskytnout tak podrobné údaje, ale také z následujících důvodů:
-
Průměr ani délka nebyly považovány za relevantní, jelikož analýza byla prováděna na základě hmotnosti, a tudíž automaticky zohledňovala veškeré rozdíly vyplývající z odlišného průměru nebo délky spojovacího prostředku.
-
Nic nenaznačovalo, že by mezi výrobky indického výrobce a čínskými spojovacími prostředky existovaly rozdíly v obsahu chromu v povrchové vrstvě nebo v povrchové úpravě jako takové, která je v zásadě ukazatelem galvanizace.
-
Pokud jde o jediný další zbývající prvek PCN, kódy KN, mělo se za to, že by nebyly spolehlivým ukazatelem, jelikož čínské ani indické orgány na rozdíl od orgánů EU nerozlišují 10 kódů KN používaných k vymezení dotčeného výrobku.
(35)
Komise se proto zaměřila na dva zásadní rozdíly mezi výrobky: na třídu pevnosti na jedné straně a na rozlišení mezi standardními a speciálními spojovacími prostředky, které je ukazatelem rozdílů mezi zákazníky a rozdílů v kvalitě, na straně druhé.
(36)
Běžná hodnota byla vyjádřena v cenách ze závodu a snížena o cenový účinek kontroly kvality prováděné indickým výrobcem, jež nebyla provedena v Číně. Výsledkem tedy byly dva seznamy běžných hodnot v čínských jüanech (CNY) uvedených za kg podle třídy pevnosti, jeden pro standardní spojovací prostředky a jeden pro speciální spojovací prostředky.
(37)
Komise informovala všechny zainteresované strany, že běžnou hodnotu nelze sdělit, jelikož se týká utajované ceny jediného indického výrobce na domácím trhu. Zúčastněné strany však byly informovány o tom, že „standardní“ běžná hodnota pro spojovací prostředek třídy pevnosti 8.8 (třída „G“ v tabulce PCN), což je standardní typ běžně vyvážený čínskými výrobci, byla vyčíslena v rozmezí 9 až 12 CNY za kg ze závodu.
2.2 Připomínky ke sdělení o poskytnutí informací ze dne 30. května 2012
(38)
Jeden dovozce a čtyři vyvážející výrobci tvrdili, že lhůta poskytnutá stranám pro vyjádření připomínek k doplňujícím informacím (10 dnů) je příliš krátká. Komise se však domnívá, že výše uvedená lhůta je odpovídající vzhledem k tomu, že poskytnuté informace jsou pouhým doplňkem k informacím, jež byly poskytnuty již v konečném nařízení, na konci původního šetření. Lhůta poskytnutá pro prověření těchto doplňujících informací a vyjádření se k nim byla proto považována za přiměřenou.
(39)
Některé strany tvrdily, že Komise prohlásila, že nemá žádné nové informace týkající se fyzických vlastností kromě třídy pevnosti výrobku používané ke stanovení běžné hodnoty. Toto tvrzení je třeba odmítnout. V této fázi přezkumu Komise pouze dodatečně objasnila, jak byla při původním šetření stanovena běžná hodnota. Je důležité zdůraznit, že čínští vyvážející výrobci označili „pevnost“ za jednu z relevantních vlastností. To však neznamená, že Komise neměla žádné informace o ostatních fyzických vlastnostech.
(40)
Tytéž strany tvrdily, že Komise během slyšení, v souvislosti s případnými úpravami provedenými za účelem srovnání vývozních cen a běžné hodnoty, prohlásila, že budou upřednostněny úpravy na základě analýzy cen spíše než analýzy nákladů. Ve skutečnosti Komise objasnila, že podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení by srovnání mělo být provedeno s náležitým přihlédnutím k rozdílům, které mají vliv na srovnatelnost cen, a nikoli k rozdílům v nákladech.
(41)
Tyto strany následně zopakovaly svůj požadavek, aby byly provedeny úpravy zohledňující rozdíly ve výrobních nákladech, jako jsou rozdíly v účinnosti spotřeby surovin, ve spotřebě válcovaného drátu, ve spotřebě elektrické energie, v množství elektrické energie vyrobené z vlastních zdrojů, v produktivitě na zaměstnance, v přiměřené úrovni zisku a rozdíly související s vybavením nástroji. Jak již bylo uvedeno výše, čl. 2 odst. 10 základního nařízení se zmiňuje o ceně a nikoli o nákladech. Tyto strany nepředložily žádný důkaz o tom, že by se údajné rozdíly v nákladech promítaly do rozdílů v cenách. Při šetřeních týkajících se ekonomik v procesu transformace, jakou je čínská ekonomika, se používá srovnatelná země, aby se zajistilo, že v zemích bez tržního hospodářství nebudou brány v úvahu ceny a náklady, které nejsou standardním výsledkem tržních sil. Proto se za účelem stanovení běžné hodnoty používá náhrada v podobě nákladů a cen výrobců ve fungujících tržních ekonomikách. Tyto požadavky na úpravy zohledňující rozdíly ve výrobních nákladech se proto zamítají.
(42)
Tyto strany dále tvrdily, že doplňující informace poskytnuté dne 30. května 2012 a týkající se vlastností výrobků prodávaných indickým výrobcem byly neúplné, jelikož údajně chyběly informace o těchto ukazatelích: rozdílech souvisejících s typem spojovacího prostředku, povrchové úpravě a použití chromu, průměru a délce, sledovatelnosti, normě ISO 9000, míře závadnosti výrobku a jiných vlastnostech, jakými jsou tvrdost, ohyb, pevnost, odolnost při nárazu a koeficienty tření. Usilovaly o objasnění toho, proč nebyly ostatní vlastnosti původního PCN považovány za relevantní. Tyto záležitosti byly vysvětleny ve dvou sděleních o zveřejnění informací odeslaných dne 5. července a založeny dne 11. července 2012 do spisu ke kontrole zúčastněnými stranami.
2.3 Sdělení o poskytnutí informací ze dne 5. července 2012
(43)
V odpověď na žádost o doplňující informace předloženou stranami, jak je uvedeno v 42. bodě odůvodnění, bylo dne 5. července 2012 všem zúčastněným stranám odesláno druhé sdělení o poskytnutí informací. V tomto sdělení byly uvedeny tyto doplňující informace:
-
Tabulka ukazující rozmezí cenových úrovní běžných hodnot vyčíslených podle tříd pevnosti pro standardní spojovací prostředky prodávané nezávislým odběratelům na indickém trhu jediným indickým spolupracujícím výrobcem. Rovněž bylo upřesněno, že převážná většina vývozu čínských výrobců spadá do třídy pevnosti G.
-
Podrobná analýza údajů z Indie ukázala, že standardní spojovací prostředky prodávané na domácím trhu byly galvanicky pokovené a odpovídaly PCN kódu „A“. Komise proto u vyvážených modelů navrhla srovnávat běžnou hodnotu s typem povrchové úpravy „A“.
-
Po manuální analýze údajů o cenách na indickém trhu provedené podle návodu byly z textového řetězce kódování prodávaných výrobků používaného indickým výrobcem získány informace o průměru a délce. Tyto údaje byly shrnuty do rozmezí rozlišujících hlavní rozměry výrobku, aby bylo možno provést srovnání s vývozem čínských společností:
Ukazatel
Průměr
Délka
Malý
M4 až M10
0 až 100 mm
Střední
M12 až M20
100 až 200 mm
Velký
M22 až M30
200 až 300 mm
-
Komise proto navrhla použít tyto údaje k dalšímu zpřesnění běžné hodnoty a na jejím základě vypočítat dumpingová rozpětí. V případě, že vyvážené spojovací prostředky nespadají do těchto rozmezí, nebyly použity při výpočtu dumpingu. To se týkalo jen velmi malého množství vyvážených výrobků.
-
Komise předložila tyto upravené kódy PCN:
Ukazatel
Popis
PCN
Standardní/speciální
Standardní spojovací prostředek
S
Speciální spojovací prostředek
P
Třída pevnosti
3,6
A
4,6
B
4,8
C
5,6
D
5,8
E
6,8
F
8,8
G
9,8
H
10,9
I
12,9
J
Povrchová úprava
Galvanické pokovení
A
Průměr
M4 až M10
S
M12 až M20
M
M22 až M30
L
Délka
0 až 100 mm
S
101 až 200 mm
M
201 až 300 mm
L
-
Komise poskytla přehled dumpingových rozpětí upravených podle návrhu uvedeného ve sdělení o zveřejnění informací a zároveň poznamenala, že tato upravená antidumpingová rozpětí automaticky nebudou totožná s antidumpingovými cly, na která se bude vztahovat pravidlo nižšího cla.
-
Nakonec byly jedním výrobcem v EU dodány nové tabulky 22, 23, 32, 33 a 34 v návaznosti na připomínky některých zúčastněných stran, podle nichž byly informace poskytnuté v rámci sdělení o poskytnutí informací ze dne 30. května 2012 neúplné, jelikož v těchto tabulkách některé údaje buď chyběly, nebo nebyly náležitě shrnuty.
2.4 Připomínky ke sdělení o poskytnutí informací ze dne 5. července 2012
(44)
Některé strany požadovaly doplňující informace o cenové úrovni běžné hodnoty. Jak uvádí 82. bod odůvodnění, cenová úroveň nemohla být zúčastněným stranám sdělena, jelikož se jedná o důvěrnou informaci týkající se cen jediného srovnatelného výrobce. Dne 5. července 2012 však byla čínským vyvážejícím výrobcům, kteří tyto dodatečné informace požadovali, poskytnuta nedůvěrná verze běžné hodnoty standardních spojovacích prostředků podle třídy pevnosti a byla rovněž založena do spisu ke kontrole zúčastněnými stranami. V tomto sdělení Komise uvedla tabulku znázorňující rozmezí cenových úrovní běžných hodnot vypočtených podle třídy pevnosti pro standardní spojovací prostředky prodávané na indickém trhu jediným indickým spolupracujícím výrobcem nezávislým odběratelům.
(45)
Některé strany rovněž tvrdily, že Komise je během slyšení konaného dne 26. června 2012 informovala o tom, že výrobky prodávané na indickém trhu mají dva typy povrchové úpravy „A“ a „B“ podle tabulky PCN použité při původním šetření. Toto tvrzení je nepodložené. Komise zmíněné strany informovala, že v této fázi přezkumu teprve zkoumá typy povrchové úpravy použité indickým výrobcem u standardních spojovacích prostředků. Během následného slyšení konaného dne 3. července 2012 byly všechny strany prostřednictvím informačního sdělení, jež bylo dne 11. července 2012 založeno do spisu ke kontrole zúčastněnými stranami, informovány, že indický výrobce k výrobě standardních spojovacích prostředků používá povrchovou úpravu typu „A“.
(46)
Během slyšení konaného dne 11. července 2012 tytéž strany požádaly Komisi, aby vysvětlila, jakým způsobem bylo provedeno rozdělení běžné hodnoty mezi speciální a standardní spojovací prostředky od indického výrobce. Komise naznačila, že to bylo učiněno podle názvů odběratelů. Jak ale dokládá zápis pořízený úředníkem pro slyšení GŘ pro obchod, Komise před skončením slyšení konstatovala, že tuto záležitost bude muset objasnit, což učinila v dalším informačním sdělení ze dne 13. července 2012, jež bylo zasláno stranám, které se slyšení účastnily, a bylo založeno do nedůvěrného spisu k nahlédnutí všem zúčastněným stranám. Prohlášení učiněné zmíněnými stranami, podle něhož Komise konstatovala, že „rozdělení běžné hodnoty mezi speciální a standardní spojovací prostředky bylo provedeno mimo jiné podle názvů odběratelů,“ je tedy neúplné, jelikož k této záležitosti bylo poskytnuto více informací, jak se uvádí v níže uvedeném bodě odůvodnění.
(47)
K rozlišení mezi standardními a speciálními spojovacími prostředky Komise ve svém sdělení ze dne 13. července 2012 uvedla, že „nelze vyloučit, že automobilový průmysl pro některé aplikace používá rovněž standardní spojovací prostředky“. Některé strany tvrdily, že se Komise domnívala, že spojovací prostředky používané v automobilovém průmyslu by rovněž mohly být považovány za standardní. Toto tvrzení je nepodložené. Jak ono sdělení jasně vysvětluje, prohlášení Komise bylo učiněno v době, kdy indický výrobce nedal k dispozici seznam odběratelů. Jak však bylo stanoveno při původním šetření a jak je dále vysvětleno v části 2.7, výrobci automobilů si z důvodu kvality a z obchodních důvodů vždy objednávají spojovací prostředky, které jsou vyráběny na zakázku, aby vyhověli požadavkům ISO platným v tomto odvětví. Veškeré spojovací prostředky určené pro automobilový průmysl proto výrobci spojovacích prostředků považují za „speciální“ výrobky, což podle informací uvedených na webových stránkách indických výrobců automobilů platí i v Indii. Jelikož indický výrobce za „speciální spojovací prostředky“ jednoznačně označil všechny součásti vyrobené na zakázku, Komise se domnívá, že standardní spojovací prostředky určené pro automobilový průmysl nebyly zařazeny do seznamu standardních spojovacích prostředků poskytnutého během původního šetření.
(48)
Podobné požadavky týkající se možného zahrnutí spojovacích prostředků určených pro automobilové odvětví do běžné hodnoty vznesli také čínská obchodní komora a čínský vyvážející výrobce, kteří navíc tvrdili, že spojovací prostředky používané v automobilovém průmyslu, které nejsou vyrobeny podle návrhu konkrétního zákazníka, přesto musí projít speciální kontrolou kvality nebo musí splňovat požadavky na sledovatelnost, které zvýší jejich cenu, a měly by proto být běžně považovány za speciální spojovací prostředky. Výše uvedené strany tvrdily, že zjištění Komise, podle nichž byly spojovací prostředky používané pro špičkové aplikace, ale nevyrobené podle nákresů uživatele byly přesto považovány za speciální spojovací prostředky, byla nepodložená, a Komise tedy jednala v rozporu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení tím, že porušila zásadu spravedlivého srovnání. Dále se domnívaly, že zjištění Komise vycházející z rozdělení učiněného indickým výrobcem nebyla předmětem inspekce provedené na místě. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem požádaly Komisi, aby přezkoumala rozlišení mezi standardními a speciálními spojovacími prostředky, a není-li to možné, aby se uchýlila k jinému souboru údajů o běžné hodnotě.
(49)
Zdůvodněním Komise týkajícím se rozlišení mezi standardními a speciálními spojovacími prostředky se zabýval již 47. bod odůvodnění. Pokud jde o tvrzení týkající se neprovedení inspekce rozdělení učiněného indickým výrobcem, Komise prověřila záznamy o prodeji pomocí řady testů v průběhu operací (tj. provedla podrobnou inspekci vzorku prodejních transakcí uvedených v záznamech o prodeji, aby ověřila jejich přesnost) podle standardního postupu pro inspekce prováděné na místě. Mimoto bylo následné rozdělení těchto záznamů o prodeji poskytnutých indickým výrobcem prověřeno porovnáním s průměrnou úrovní cen při rozdělení, jak je vysvětleno ve zmíněném sdělení. Tvrzení, podle něhož Komise automaticky převzala údaje poskytnuté indickým výrobcem, je tedy nepodložené.
(50)
Kritéria používaná indickým výrobcem k určení speciálních spojovacích prostředků, tj. prostředků vyrobených podle nákresu zákazníka, jak uvádí 47. bod odůvodnění, mimoto poskytují dostatečnou záruku spolehlivosti údajů. Komise již při původním šetření běžnou hodnotu upravila tak, aby zohlednila opatření týkající se kontroly kvality učiněná indickým výrobcem, které nebyly zjištěny u čínských výrobců zařazených do vzorku. Za těchto okolností Komise nepovažuje za nutné, aby se uchýlila k jinému souboru údajů o běžné hodnotě, jak navrhovaly dotčené strany. Jak uvádí 89. bod odůvodnění konečného nařízení, navzdory snahám Komise žádný jiný výrobce ze všech možných srovnatelných zemí při šetření nenabídl svou spolupráci.
(51)
Pokud jde o využití údajů indického výrobce ve srovnatelné zemi pro určení běžné hodnoty, Sdružení evropských distributorů (EFDA) tvrdilo, že tento postup je nevhodný, neboť sortiment výrobků indického výrobce, jeho objem výroby, profil zákazníka, způsob distribuce a postavení na trhu nejsou srovnatelné se situací čínského vyvážejícího výrobce. Sdružení dále tvrdilo, že čínské ceny jsou nízké, neboť se v nich odrážejí výhody výroby standardních výrobků ve velkém objemu a čínští výrobci jsou specializovaní a efektivní. Navíc požadovalo podrobnější informace o cenách indického výrobce a objemu výroby standardních spojovacích prostředků. Sdružení evropských distributorů nakonec předložilo údaje Eurostatu, aby podpořilo svá tvrzení, podle nichž srovnání vývozních cen z ČLR a Indie u dvou konkrétních KN kódů ukáže, že objem indického vývozu těchto výrobků tvoří méně než 4 % objemu vývozu z ČLR a že Indie pro vývozní trhy nepředstavuje věrohodného dodavatele těchto výrobků.
(52)
Pokud jde o vhodnost výběru indického výrobce ve srovnatelné zemi, odkazuje se na závěrečnou část 49. bodu odůvodnění. V souvislosti s obecným tvrzením, že se v čínských vývozních cenách odrážejí výhody výroby ve velkém objemu, tato tvrzení nebyla podložena ani kvantifikována jakýmkoli smysluplným způsobem, který by v této fázi přezkumu mohl pomoci při provedení analýzy. Pokud se týká žádosti o doplňující informace ohledně údajů indického výrobce, odkazuje se na 82. bod odůvodnění pojednávající o důvěrnosti. Pokud jde o tvrzení, že vývoz z Indie během OŠ a po OŠ nebyl srovnatelný s vývozem z ČLR, pro stanovení běžné hodnoty se podle základního nařízení považují za relevantní ceny na indickém trhu, a nikoli indické vývozní ceny. Zmíněná tvrzení Sdružení evropských distributorů jsou tedy nepodložená.
(53)
Co se týče povrchové úpravy použité indickým výrobcem, čínská obchodní komora a čínský vyvážející výrobce v této věci vyjádřili své pochybnosti a požádali Komisi, aby vysvětlila, jakým způsobem důvěrné informace poskytly přesvědčivý důkaz o tom, že indický výrobce na domácím trhu prodával pouze galvanicky pokovené spojovací prostředky. Během inspekce indický výrobce poskytl důkazy, jež Komisi umožnily vyvodit závěr, že standardní spojovací prostředky prodávané na domácím trhu byly galvanicky pokovené a odpovídaly typu povrchové úpravy „A“ původního PCN. Za těchto okolností se Komise domnívá, že důkazy uvedené ve spisu jsou dostačující k tomu, aby vyvodila závěr, že standardní spojovací prostředky prodávané na domácím trhu byly galvanicky pokovené. V této souvislosti byly provedeny úpravy zohledňující rozdíly v obsahu chromu, jak uvádí 81. bod odůvodnění.
2.5 Další informace požadované po sdělení o poskytnutí informací ze dne 5. července 2012
(54)
Někteří vyvážející výrobci požadovali další vysvětlení a informace, aby případně mohli vznést žádost o úpravy jejich vlastního dumpingového rozpětí stanoveného při původním šetření, na základě následujících skutečností:
a)
vlastností „typů výrobku“ (kódů KN, třídy pevnosti, rozlišení standardní versus speciální části) použitých k určení běžné hodnoty;
b)
dalších informací o vlastnostech výrobků prodávaných indickým výrobcem využívaných k určení běžné hodnoty;
c)
vysvětlení týkajícího se důvodů, proč nebyly využity ostatní vlastnosti původního PCN, a
d)
úprav, které je třeba provést vzhledem k rozdílům ve fyzických vlastnostech.
(55)
Pokud jde o písm. a), jak je uvedeno v informačním sdělení ze dne 30. května 2012, třída pevnosti spojovacích prostředků prodávaných indickým spolupracujícím výrobcem byla ukazatelem pevnosti uvedené v PCN, jež bylo použito v dotazníku zaslaném všem stranám. Třída pevnosti byla určena pomocí téže příslušné části PCN od indického výrobce uvedené v záznamech o prodeji zkontrolovaných během inspekce na místě.
(56)
Rozlišení mezi speciálními a standardními spojovacími prostředky bylo vysvětleno v 54. bodě odůvodnění konečného nařízení. „Speciální“ spojovací prostředky se vyrábějí podle nákresu zákazníka. „Standardní“ spojovací prostředky se vyrábějí do zásoby, a nikoli podle požadavků jednotlivých zákazníků. Nutnost rozlišovat mezi standardními a speciálními spojovacími prostředky vyráběnými indickým spolupracujícím výrobcem byla plně uznána a, jak uvádí 51. a 54. bod odůvodnění konečného nařízení, mezi spojovacími prostředky „standardního“ typu bylo provedeno srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty u čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku.
(57)
Pokud jde o záležitosti uvedené v písmenu b), z důvodu důvěrnosti není možné zveřejnit přesné typy modelů šroubů a svorníků prodávaných indickým výrobcem. Jak bylo však naznačeno výše, srovnání bylo provedeno na základě hmotnosti v rámci téže kategorie, ať už standardních nebo speciálních výrobků, a v rámci téže třídy pevnosti stanovené v PCN.
(58)
Opět v souvislosti se záležitostmi uvedenými v písmenu b) některé zúčastněné strany požadovaly více informací o povrchové úpravě. Údaje z původního šetření byly dále analyzovány a ukázalo se, že výrobky prodávané na indickém trhu jako „standardní“ měly základní povrchovou úpravu, tj. byly galvanicky pokoveny. Tato informace byla sdělena při slyšeních vyžádaných zúčastněnými stranami, znovu poskytnuta těm zúčastněným stranám, které o tuto informaci požádaly, a byla rovněž zanesena do spisu ke kontrole zúčastněnými stranami.
(59)
Dva vyvážející výrobci zařazení do vzorku požadovali více informací o úpravách zohledňujících použití chromu při povrchové úpravě. Údaje o prodeji poskytnuté indickým spolupracujícím výrobcem byly dále analyzovány, což vedlo k úpravě běžné hodnoty s ohledem na rozdíl v obsahu chromu, jak vysvětluje 81. bod odůvodnění. Titíž vyvážející výrobci požadovali podrobnější objasnění toho, jakým způsobem byla určena ziskovost u domácího prodeje indického spolupracujícího výrobce; zda byly výrobní náklady uváděny na základě PCN, nebo zda byly použity průměrné náklady; a jestli běžná hodnota zahrnovala prodej případným společnostem ve spojení.
(60)
Veškeré relevantní informace týkající se běžné hodnoty byly uvedeny v 94. bodě odůvodnění konečného nařízení. Dále je upřesněno, že byl použit pouze domácí prodej společnostem, které nebyly ve spojení.
(61)
Tito dva vyvážející výrobci později tvrdili, že mají vážné pochybnosti o tom, zda byly zkoušky ziskovosti a reprezentativnosti provedeny náležitým způsobem. V souvislosti se zkouškou reprezentativnosti tito vyvážející výrobci konkrétně pochybovali o tom, že u pozměněných skupin výrobků množství výrobků prodaných indickým výrobcem na domácím trhu přesahovalo 5 % jejich objemu vývozu. Co se týče zkoušky reprezentativnosti, bylo zjištěno, že v případech, kdy u konkrétního typu výrobku nebyla splněna podmínka 5 %, měl prodej na domácím trhu i tak dostatečně velký objem na to, aby bylo možno provést náležité srovnání. Pokud jde o zkoušku ziskovosti, potvrzuje se, že tato zkouška byla na základě druhu výrobku.
(62)
Pokud jde o záležitosti uvedené v písmenu c), tj. důvody, proč nebylo pro srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny použito celé PCN, během šetření se jasně ukázalo, že celé PCN by nebylo spolehlivým ukazatelem. Za prvé proto, že čínské ani indické orgány na rozdíl od orgánů EU nerozlišují 10 KN kódů používaných k vymezení dotčeného výrobku. Za druhé, jak je vysvětleno ve 48. bodě odůvodnění konečného nařízení, řada stran tvrdila, že spojovací prostředky vyráběné čínskými vyvážejícími výrobci jsou běžnými výrobky spadajícími převážně do rozmezí tříd pevnosti 4,8 až 8,8, které nemají žádné zvláštní vlastnosti, pokud jde o suroviny, odolnost, povrchovou úpravu nebo prvky související s certifikací/bezpečností; které byly určeny pro méně náročné aplikace (jiné než odborné použití a obecná distribuce) na rozdíl od špičkových aplikací; a nesplňovaly přísné požadavky specifických konečných uživatelů, například automobilového, chemického nebo leteckého průmyslu.
(63)
Pokud jde o záležitosti uvedené v písmenu d), prvky jako „sledovatelnost“, norma ISO 9000, míra závadnosti výrobku a další kritéria, např. „tvrdost, ohyb, pevnost, odolnost při nárazu a koeficient tření“, s nimiž přišli ostatní dva vyvážející výrobci, nemohly být akceptovány, jelikož dotčené společnosti neprokázaly, jakým způsobem tyto prvky ovlivňují srovnatelnost běžné hodnoty a vývozní ceny.
(64)
S ohledem na neexistenci konkrétních informací týkajících se chybějící srovnatelnosti, konstatované spolu s doporučeními, jež při původním šetření učinily zúčastněné strany, a vzhledem k omezenému množství dalších dostupných informací o jiných technických vlastnostech, jako je povrchová úprava, byl při původním šetření vyvozen závěr, podle něhož hlavní činitele a rozdíly zdůrazněné samotnými zúčastněnými stranami, zejména rozlišení standardní versus speciální a třídy pevnosti, tvoří dostatečný základ pro srovnání běžné hodnoty a vývozních cen.
2.6 Další poskytnutí informací týkajících se běžné hodnoty ze dne 11. července 2012
(65)
Dne 11. července 2012 Komise poskytla další informace o výše popsané reklasifikaci běžné hodnoty a jí navrhovaném novém výpočtu dumpingových rozpětí na výše popsaném základě, a požádala o připomínky.
(66)
Jak uvádí 32. bod odůvodnění, indický výrobce při původním podání poskytl záznamy o domácím prodeji bez PCN. Jediným ukazatelem každého prodeje byl kód položky, který byl interním kódem každého výrobku, a textový řetězec pro popis výrobku, například:
M8X1,25X16 PŘÍRUBOVÝ ŠROUB
(67)
Jak bylo vysvětleno ve 48. až 57. bodě odůvodnění konečného nařízení, indická společnost svůj domácí prodej rozdělila na standardní a speciální spojovací prostředky pomocí rozlišení uvedeného v 77. bodě odůvodnění. V důsledku toho byly záznamy o domácím prodeji dodány ve dvou spisech, z nichž jeden obsahoval „záznamy o standardním domácím prodeji“ a druhý „záznamy o speciálním domácím prodeji“. Prodej, který nebylo možné označit za standardní nebo speciální, nebyl do dalšího výpočtu běžné hodnoty zařazen.
(68)
Během šetření se také jasně ukázalo, že ke stanovení běžné hodnoty bude nutná třída pevnosti daného spojovacího prostředku. Indická společnost určila třídy pevnosti pro každý řádek spisů obsahujících „záznamy o standardním domácím prodeji“ a „záznamy o speciálním domácím prodeji“ a tyto byly zveřejněny ve sloupci označeném jako „TŘÍDA“ a uvádějícím třídu pevnosti, na příklad:
Popis
Třída
M8X1,25X16 PŘÍRUBOVÝ ŠROUB
8.8
(69)
Na tomto základě byla pomocí rozdělení na standardní versus speciální a pomocí třídy pevnosti vypočtena původní běžná hodnota stanovená v prvním zveřejnění přezkumu provádění ze dne 30. května 2012.
(70)
Jak je uvedeno v 54. bodě odůvodnění, někteří vyvážející výrobci požadovali další vysvětlení. Odkazovali se přitom na chybějící srovnání na základě povrchové úpravy, průměru a délky spojovacího prostředku a tvrdili, že by to mohlo mít vliv na úroveň původně vypočtené běžné hodnoty.
(71)
Vzhledem k chybějícímu PCN byl pro zjištění průměru a délky prodávaného spojovacího prostředku u každé transakce analyzován textový řetězec pro popis výrobku (poté, co byly do jedné skupiny zahrnuty transakce se stejným textem popisu). Ve výše uvedeném příkladu M8 označuje průměr a 16 označuje délku. V tomto případě je tedy popsán šroub o průměru 8 mm a délce 16 mm. Číselný údaj 1,25 označuje vzdálenost závitů, jež nebyla ke klasifikaci dotčeného výrobku použita.
(72)
Číslo PCN používané čínskými vyvážejícími výrobci tyto údaje označuje poněkud odlišně. Průměr a délka výše uvedeného šroubu by tak byly označeny jako „080016“.
(73)
Aby bylo zajištěno, že běžná hodnota a vývozní cena si budou odpovídat, Komise rozdělila průměr a délku do tří rovnoměrných pásem uvedených ve druhém informačním dopisu ze dne 5. července 2012:
Ukazatel
Průměr
Délka
Malý
M4 až M10
0 až 100 mm
Střední
M12 až M20
100 až 200 mm
Velký
M22 až M30
200 až 300 mm
(74)
Malé množství prodaných výrobků od indického výrobce do těchto rozmezí nespadalo a nebylo proto použito pro výpočet běžné hodnoty. Výše popsaný šroub by tedy byl podle upraveného PCN označen jako „GSS“, což představuje třídu pevnosti 8,8, malý průměr a malou délku.
(75)
Z výše uvedeného příkladu bylo zjevné, že textový řetězec pro popis výrobku neobsahuje žádné informace o povrchové úpravě použité indickým domácím výrobcem. Byl tedy zkontrolován vyšetřovací spis, aby se zjistilo, zda v něm nejsou nějaké důkazy o typu případné povrchové úpravy použité indickým výrobcem k prodeji standardních spojovacích prostředků na domácím trhu. Důvěrné důkazy ve spise, ověřené v prostorách indického výrobce, prokázaly použití galvanického pokovení (PCN typ A) u standardních spojovacích prostředků na domácím trhu a tato skutečnost byla dne 5. července 2012 sdělena všem stranám.
2.7 Připomínky ke sdělení o poskytnutí informací ze dne 11. července 2012
(76)
Na výše uvedené poskytnutí informací odpovědělo několik vyvážejících výrobců. Jak požadovali tito vyvážející výrobci, proběhlo slyšení, jemuž předsedal úředník pro slyšení GŘ pro obchod, se záměrem, aby pokračoval dialog s Komisí a byly projednány body, které zmínění výrobci nastolili. Vyvážející výrobci nastolili především následující otázky:
a)
metodika, pomocí které indický výrobce rozdělil svůj domácí prodej na standardní a speciální;
b)
jestliže některé spojovací prostředky prodávané automobilovému průmyslu byly považovány za standardní spojovací prostředky, pak by bylo žádoucí provést „významnou úpravu“;
c)
úprava běžné hodnoty o nepřímé daně uvalené na dovoz válcovaného drátu do Indie podle čl. 2 odst. 10 písm. b);
d)
přítomnost chromu VI v povrchové úpravě standardních spojovacích prostředků;
e)
metodika uplatněná Komisí v případě, že domácímu prodeji neodpovídala žádná konkrétní vývozní transakce, a
f)
poskytnutí informací o kódech výrobků prodávaných indickým výrobcem na domácím trhu.
(77)
Pokud jde o písmeno a), indický výrobce rozdělil svůj domácí prodej na standardní a speciální s ohledem na to, že spojovací prostředky vyráběné podle nákresu zákazníka jsou speciálními spojovacími prostředky, zatímco ostatní prodávané výrobky jsou standardními spojovacími prostředky, tj. nejsou vyráběny podle konkrétního nákresu nebo podle nákresu zákazníka.
(78)
Pokud jde o písmeno b), jak bylo uvedeno v poznámce ke spisu ze dne 13. července 2012 zaslané zmíněným zúčastněným stranám po slyšení konaném dne 11. července, Komise potvrdila, že vzhledem k chybějícím jménům zákazníků, jak je uvedeno výše, Komise odkazuje na 47. bod odůvodnění. Komise dále podotýká, že jak uvádí evropské sdružení výrobců spojovacích prostředků: „Když si v Evropě zákazník - zejména v automobilovém průmyslu - objedná spojovací prostředek, který je vyroben podle nákresu a který zároveň plně odpovídá mezinárodním normám (ISO, EN, DIN, AFNOR, UNI), je tento výrobek v každém případě výrobcem spojovacích prostředků považován za „speciální“ výrobek a v rámci interní klasifikace příslušné společnosti je následně označen jako „speciální“... Takový je zavedený postup všech výrobců spojovacích prostředků po celém světě včetně Indie.“ Komise si je proto jista, že standardní spojovací prostředky určené pro automobilový průmysl nebyly zahrnuty do seznamu standardních spojovacích prostředků zveřejněného během původního šetření. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(79)
Pokud jde o písmeno c), při slyšení vyvážející výrobci nastolili otázku úpravy podle čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení, aby byla zohledněna cla z dovozu válcovaného drátu do Indie, jež jsou zahrnuta do běžné hodnoty, avšak nikoli do vývozní ceny výrobků z Číny. Čínské společnosti zařazené do vzorku totiž během původního šetření kupovaly válcovaný drát vyrobený v Číně.
(80)
Suroviny dovezené indickým výrobcem podléhaly základnímu clu (5 % vyčíslitelné hodnoty) a vzdělávací dani (3 % hodnoty základního cla plus hodnota vyrovnávacího cla). Podle čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení lze však takovou úpravu o nepřímé daně požadovat pouze, pokud by dovozní poplatky zahrnuté do ceny obdobného výrobku a materiálu, z něhož je tvořen, je-li určen pro spotřebu na domácím trhu, nebyly vybrány nebo byly vráceny, až bude obdobný výrobek vyvezen do Evropské unie. Vzhledem k neexistenci tvrzení i důkazů, podle nichž by vývoz výše uvedených vyvážejících výrobců do EU profitoval z nevybraných nebo vrácených poplatků z dovozu surovin (válcovaného drátu), je toto tvrzení nutno odmítnout. Mimoto takovou úpravu nelze obvykle provést, pokud dotčený vyvážející výrobce, jak je tomu u tohoto přezkumu, získává veškeré suroviny od domácích dodavatelů, a proto nehradí žádné dovozní poplatky.
(81)
Pokud jde o písmeno d), důkazy ve spisu o původním šetření prokázaly, že standardní povrchová vrstva u standardních spojovacích prostředků obsahovala chrom Cr3, což odpovídalo definici PCN, podle níž není do povrchové vrstvy přidán chrom VI. Dumpingová rozpětí byla proto znovu vyčíslena pro nejdražší typ chromového povrchu u vyvážených výrobků, a to bez úpravy vývozní ceny. Dva vyvážející výrobci tvrdili, že informace o povrchové úpravě se týkaly současné situace, a nikoli situace v OŠ. Toto tvrzení je mylné. Při inspekci provedené v průběhu původního šetření byly získány ověřené důkazy svědčící o tom, že všechny standardní spojovací prostředky prodávané během původního OŠ na indickém domácím trhu byly galvanicky pokovené.
(82)
Pokud jde o písmeno e), potvrzuje se, že dumpingová rozpětí byla vypočítána tak, že v případě, kdy k vývozní transakci neexistoval odpovídající prodej na domácím trhu, byla tato transakce z výpočtu dumpingu vyňata. Některé strany tvrdily, že pro vynětí některých vývozních transakcí z výpočtu dumpingového rozpětí neexistuje důvod. U všech čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku však byla zjištěna natolik významná spojitost mezi prodejem na domácím trhu a vývozním prodejem, aby bylo zajištěno spravedlivé zastoupení prodeje uskutečněného různými stranami.
(83)
Pokud se jde o písmeno f), čínská obchodní komora a čínský vývozce tvrdili, že indický výrobce neuvedl oprávněný důvod, proč Komisi nepovolil sdělit konkrétní informace týkající se kódů výrobků prodávaných na domácím trhu. Komise poskytla co nejvíce informací prostřednictvím řady poznámek ke spisu, informačních sdělení dostupných všem zúčastněným stranám a slyšení udělených čínské obchodní komoře i všem čínským vývozcům, kteří o ně požádali, a zároveň přitom respektovala pravidla důvěrnosti. Co se týče žádosti o zveřejnění kódů výrobků indického výrobce, předpokládá se, že zveřejnění těchto informací umožní ostatním stranám s přiměřenou přesností vypočítat ceny indického výrobce na domácím trhu, čemuž je třeba zabránit s ohledem na ochranu důvěrných obchodních informací. Nezajištění ochrany důvěrných informací by mohlo Komisi vystavit případným žalobám na náhradu škody a společnosti ve srovnatelných zemích, jejichž spolupráce je dobrovolná, odradit od spolupráce při šetřeních. Tato žádost byla proto zamítnuta.
2.8 Úpravy metodiky použité při výpočtu běžné hodnoty v konečném nařízení
(84)
Vzhledem ke stanoviskům vyjádřeným při tomto přezkumu čínskými vyvážejícími výrobci a týkajícím se určení typů výrobku při výpočtu běžné hodnoty výrobků z Indie, podle nichž jsou kromě rozlišení standardní versus speciální a třídy pevnosti významnými parametry rovněž průměr, délka a povrchová úprava, a vzhledem ke slyšením i dialogu, probíhajícím za přítomnosti příslušného úředníka pro slyšení, byly údaje indického výrobce přezkoumány.
(85)
Po tomto přezkumu Komise mohla určit průměr i délku spojovacích prostředků prodávaných na indickém domácím trhu. Aby bylo možno provést spravedlivé srovnání těchto spojovacích prostředků s prostředky vyváženými z ČLR, byly průměr i délka rozděleny do několika rozmezí a běžná hodnota byla vypočítána pro každé rozmezí zvlášť. To bylo podrobně vysvětleno ve dvou informačních sděleních z 5. a 11. července 2012, která byla dána k dispozici všem zúčastněným stranám. Prostřednictvím rozmezí pro rozlišení hlavních rozměrů výrobků prodávaných indickým výrobcem tato metodika umožnila spravedlivé srovnání s vývozem od čínských společností, které požadovaly zúčastněné strany. Dva vyvážející výrobci následně tvrdili, že nemají úplné informace, neboť klasifikace je nejasná a nevhodná, a že tudíž nemají informace dostatečné k tomu, aby požadovali úpravu z důvodu fyzických rozdílů. Kromě těchto obecných prohlášení však tito dva vyvážející výrobci nepředložili žádný odůvodněný alternativní návrh ani ověřený důkaz. Příslušné tvrzení bylo proto odmítnuto.
(86)
Sdružení evropských distributorů tvrdilo, že použití průměru a délky neodpovídá skutečnosti, a navrhlo alternativu, jež se týkala těchto dvou kritérií, aby se podle jeho názoru zamezilo vyřazení některých výrobků, aniž by však tento alternativní přístup něčím doložilo. Klasifikace navrhovaná Komisí žádné typy výrobků nevyřazovala (byly do ní zahrnuty všechny možné kombinace průměru a délky), a toto tvrzení tudíž nemohlo být dále prověřováno.
(87)
Bylo zjištěno, že všechny prodávané standardní spojovací prostředky byly galvanicky pokovené, a proto byla běžná hodnota vypočítána podle povrchové úpravy odpovídající PCN kódu „A“. V případě, že čínský vyvážející výrobce zařazený do vzorku nevyvezl spojovací prostředky s povrchovou úpravou typu A, byl použit nejbližší typ povrchové úpravy, aniž by byla jakkoli upravena vývozní cena.
(88)
Údaje o třídách pevnosti a rozdělení na standardní a speciální výrobky zůstaly nezměněny.
(89)
Dva vyvážející výrobci požadovali zásah úředníka pro slyšení GŘ pro obchod, aby ověřil důvěrné údaje srovnatelného indického výrobce a poskytl záruku ohledně důvěrného charakteru jeho prodeje na domácím trhu, jakož i v otázce povrchové úpravy standardních spojovacích prostředků, přítomnosti chromu v povrchové vrstvě a získávání informací týkajících se délky a průměru standardních spojovacích prostředků. Poté, co úředník pro slyšení ověřil důvěrné údaje srovnatelného indického výrobce, poskytl jasné odpovědi na otázky položené dvěma vyvážejícími výrobci. Zpráva úředníka pro slyšení byla zařazena do spisu ke kontrole zúčastněnými stranami.
(90)
Navzdory výše uvedeným doplňujícím informacím, vysvětlením, slyšením a dialogu některé strany nadále tvrdily, že nemají informace k tomu, aby mohly požádat o úpravy k zajištění spravedlivého srovnání. Komise stranám poskytla podrobné informace o skupinách výrobků použitých při stanovení běžné hodnoty, jak to požadoval odvolací orgán (7). Komise navíc v prodloužené lhůtě od 30. května 2012 do 19. července 2012 poskytovala informace a odpovídala na všechny otázky vznesené všemi stranami. Mimoto byla všem stranám poskytnuta dodatečná lhůta 20 dnů k vyjádření připomínek ke konečnému zveřejnění.
(91)
Tytéž strany tvrdily, že Komise, v rozporu se zprávou odvolacího orgánu, odmítla poskytnout informace o konkrétních výrobcích indického výrobce, jež byly použity při stanovení běžné hodnoty, aniž by k tomu uvedla oprávněné důvody. Ustanovení čl. 6 odst. 5 antidumpingové dohody stanoví, že s informacemi, které jsou důvěrné nebo které jsou důvěrně poskytnuty, musí orgány provádějící šetření zacházet jako s důvěrnými informacemi. V tomto případě byly informace o typech výrobků prodávaných na domácím trhu indickým výrobcem poskytnuty jako důvěrné a příslušná společnost zopakovala svou žádost o důvěrné zacházení adresovanou Komisi, v níž konstatovala, že tyto informace nadále považuje za přísně důvěrné, jak uvádí 82. bod odůvodnění. Tyto strany také tvrdily, že Komise nebyla schopna poskytnout smysluplné nedůvěrné shrnutí informací poskytnutých indickým výrobcem, jak požadovaly zmíněné zprávy. Během pokračujícího dialogu však Komise, jak uvádí výše uvedené body odůvodnění, v mezích důvěrnosti zúčastněným stranám poskytla všechny relevantní informace týkající se indického výrobce, takže tyto mohly hájit své zájmy.
2.9 Určení běžné hodnoty u vyvážejících výrobců v ČLR, běžná hodnota, vývozní ceny, srovnání
(92)
Běžná hodnota byla vypočítána a srovnána s vývozní cenou výše uvedeným způsobem. Úpravy vývozní ceny byly provedeny za účelem odstranění cenových rozdílů v případě, že do povrchové vrstvy dotčených spojovacích prostředků byl přidán chrom VI. Srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu jako při původním šetření.
2.10 Požadavky na úpravy na základě vlastností výrobku
(93)
Jeden vyvážející výrobce požadoval úpravu podle čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení kvůli fyzickým rozdílům u různých typů dotčeného výrobku (šroubů se šestihrannou hlavou, vrutů do dřeva, svorníků atd.). Jelikož dotčený vyvážející výrobce kvůli důvěrnosti nemá přístup k úplným údajům o běžné hodnotě, spoléhala se příslušná společnost na vlastní vývozní ceny, aby ukázala, do jaké míry se liší ceny jednotlivých typů spojovacích prostředků.
(94)
Při původním šetření bylo srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny provedeno pomocí rozlišení mezi standardními a speciálními typy spojovacích prostředků, uvedeném v 102. bodě odůvodnění konečného nařízení, a také pomocí určení třídy pevnosti. Celá kontrolní čísla výrobku (PCN) nebyla v tomto případě použita, protože výrobce ve srovnatelné zemi neposkytl informace roztříděné podle PCN, jak bylo požadováno. Jedna z částí původního PCN měla sloužit k určení různých typů spojovacích prostředků podle toho, pod jaký kód KN spadají. Jelikož indický výrobce tyto informace neposkytl, nebylo při původním šetření možné tuto část využít ke srovnání.
(95)
Informace poskytnuté vyvážejícím výrobcem, tyto naznačovaly, že by mohl existovat důvod k úpravám kvůli rozdílům u různých typů spojovacích prostředků. Navrhovaná metoda však nebyla považována za vhodnou, jelikož příslušná společnost neposkytla přesné informace o typu výrobku roztříděné podle kódu KN, jak vysvětluje 34. bod odůvodnění a jak bylo původně požadováno. Jako alternativa byly zkoumány rozdíly v cenách výrobního odvětví Unie na trhu Unie, aby se zjistilo, zda mezi různými typy spojovacích prostředků existují cenové rozdíly. Informace poskytnuté výrobním odvětvím Unie byly úplné a roztříděné podle PCN, jak bylo původně požadováno. Toto zkoumání potvrdilo, že ceny na trhu EU se liší podle typu spojovacího prostředku. Na základě toho bylo považováno za vhodné upravit běžné hodnoty tak, aby odrážely tyto rozdíly. Pro úpravy byla průměrná cena výrobků prodávaných výrobním odvětvím Unie na trhu Unie vyčíslena jako „1“ a všem typům výrobků byla přidělena konkrétní hodnota v závislosti na vztahu mezi jejich cenou a průměrnou cenou. Tyto hodnoty byly poté vztaženy k běžné hodnotě použité při srovnání se všemi typy vyváženými vyvážejícím výrobcem.
(96)
Jelikož byly tyto úpravy provedeny na základě tržní hodnoty rozdílů ve fyzických vlastnostech výrobků na trhu EU, bylo považováno za vhodné provést podobné úpravy i při výpočtu dumpingových rozpětí všech vyvážejících výrobců.
(97)
Po zveřejnění obecného informačního dokumentu čínská obchodní komora a čínský vývozce tvrdili, že Komise stále porušuje čl. 2 odst. 4 a čl. 6 odst. 2 a 4 antidumpingové dohody WTO tím, že včas neposkytla informace, na jejichž základě bylo provedeno srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty, a vyzvali Komisi, aby poskytla podrobné informace o typech výrobků použitých k určení běžné hodnoty a splnila tak svou povinnost umožnit čínským vyvážejícím výrobcům, aby hájili své zájmy a se vší znalostí věci bránili svůj zájem, a zajistit spravedlivé srovnání vývozních cen a běžné hodnoty na základě úplných informací. Zmíněné strany proto Komisi požádaly, aby znovu zvážila:
a)
poskytnutí úplného seznamu typů výrobků použitých k určení běžné hodnoty;
b)
zaručení, že standardní spojovací prostředky vyráběné čínskými vyvážejícími výrobci nejsou srovnávány se spojovacími prostředky vyráběnými srovnatelným výrobcem za účelem jejich využití ve špičkových aplikacích;
c)
poskytnutí důkazů o odůvodnění žádostí o úpravy;
d)
poskytnutí informací o tom, jak byly provedeny některé úpravy a
e)
zohlednění povinnosti EU přihlédnout ke všem vývozním transakcím.
(98)
Pokud jde o písmeno a), vzhledem k informacím poskytnutým prostřednictvím informačních sdělení ze dne 30. května 2012, 11. července 2012 a 13. července 2012, obecného informačního dokumentu odeslaného dne 31. července 2012, a zejména 77. až 96. bodu odůvodnění a slyšení konaných během konzultačního procesu, se má za to, že veškeré informace, které bylo možno poskytnout v mezích požadavků týkajících se důvěrnosti, byly zúčastněným stranám poskytnuty.
(99)
Pokud jde o písmeno b), týkající se nutnosti zaručit, že standardní spojovací prostředky vyráběné čínskými vyvážejícími výrobci nejsou srovnávány se spojovacími prostředky vyráběnými srovnatelným výrobcem za účelem jejich využití ve špičkových aplikacích, tímto aspektem se zabýval 78. bod odůvodnění. Vzhledem k neexistenci jakýchkoli nových důkazů a k pouhým tvrzením výše zmíněných stran o možné existenci spojovacích prostředků určených pro špičkové aplikace mimo automobilový průmysl se Komise domnívá, že informace uvedené ve spisu jsou dostatečně spolehlivé, aby bylo možné zaručit, že k určení běžné hodnoty použité ke srovnání s vývozními cenami zmíněného čínského vývozce byly použity pouze standardní spojovací prostředky.
(100)
Pokud jde o písmeno c) a tvrzení, podle nichž Komise neposkytla informace o tom, jak by čínští vyvážející výrobci mohli doložit své žádosti o úpravy související se „sledovatelností“, normu ISO 9000, míru závadnosti výrobku a ostatní kritéria, jakou jsou „tvrdost, ohyb, pevnost, odolnost při nárazu, koeficient tření“ (viz 63. bod odůvodnění) a dovozní cla (viz 79. a 80. bod odůvodnění), Komise podotýká následující. Za prvé připomíná, že na tato kritéria upozornily zúčastněné strany, aniž by uvedly jakékoli další podrobnosti. Během slyšení pořádaného úředníkem pro slyšení dne 11. července 2012 Komise vyzvala zúčastněné strany, aby poskytly doplňující informace týkající se výše uvedených kritérií, žádné doplňující informace však poskytnuty nebyly. Co se týče žádosti o úpravy vývozních cen zohledňující cla na dovoz válcovaného drátu do Indie a obecně levnější přístup čínských vyvážejících výrobků k surovinám, Komise v 80. bodě odůvodnění podrobně vysvětlila, proč tuto úpravu nebylo možné akceptovat. Dále, jak uvádí 63. bod odůvodnění původního nařízení, cena hlavní suroviny - ocelového válcovaného drátu- v podstatě nevycházela z tržních hodnot. Bylo zjištěno, že ceny ocelových válcovaných drátů na domácím trhu byly výrazně nižší než ceny na jiných trzích. Tyto zkreslené ceny proto nemohou být použity jako základ pro úpravy, jak požadovaly zmíněné strany. Za těchto okolností Komisi není zřejmé, jaké další doplňující informace by podle mínění čínské obchodní komory a vyvážejícího výrobce mohly být poskytnuty k doložení těchto dvou žádostí o úpravy.
(101)
Pokud jde o písmeno d), Komise připomíná, že informace týkající se „typů výrobků vyráběných výrobci v EU, které byly použity k určení běžné hodnoty, a jejich cen, jakož i dopadu výsledných úprav na typy výrobků srovnatelného výrobce použité k určení běžné hodnoty“ jsou důvěrné a nemohou být poskytnuty. Čínská obchodní komora a jeden čínský vyvážející výrobce požadovali dodatečné vysvětlení toho, jak byly provedeny úpravy zohledňující rozdílné ceny povrchové úpravy. Je však třeba poznamenat, že, jak uvádí 92. bod odůvodnění, Komise v příslušném informačním dokumentu uvedla, u kterých typů vyvážených výrobků byly úpravy provedeny, čímž zúčastněným stranám umožnila porozumět tomu, jakým způsobem byly úpravy provedeny.
(102)
Pokud jde o písmeno e) a údajnou nutnost přihlédnout při výpočtu dumpingu k veškerým srovnatelným vývozním transakcím, aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání cen podle článku 2.4.2 antidumpingové dohody WTO, Komise podotýká, že běžná hodnota použitá pro určení dumpingových rozpětí byla upravena právě v návaznosti na žádost a návrhy předložené zmíněnými stranami. Použitá metoda byla vysvětlena v 93. až 96. bodě odůvodnění a důvody pro vyjádření výše zjištěného dumpingu jako procentního podílu z vývozních transakcí použitých při výpočtu výše dumpingu popsané v 107. a 108. bodě odůvodnění jsou zcela v souladu s článkem 2.4.2 antidumpingové dohody WTO, který pojednává o srovnatelných vývozních transakcích. V tomto případě byly pro srovnání použity veškeré srovnatelné transakce (určené dle typu výrobku). Vyjádření výše zjištěného dumpingu jako procentního podílu z vývozních transakcí použitých při výpočtu výše dumpingu tedy bylo odůvodněné.
(103)
Po zveřejnění obecných informací dva čínští vyvážející výrobci zopakovali své tvrzení, že by měly být provedeny úpravy zohledňující údajné rozdíly v účinnosti spotřeby surovin a snazší přístup k surovinám, účinnější spotřebu elektrické energie a nižší produktivitu na zaměstnance. Připomíná se, že v původním šetření nebylo žádnému z čínských vyvážejících výrobců přiznáno s zacházení jako v tržním hospodářství a struktura jejich nákladů nevychází z tržních hodnot, které lze použít jako základ pro úpravy, zejména pokud jde o přístup k surovinám. Dále je třeba poznamenat, že bylo zjištěno, že výrobní postupy v ČLR jsou srovnatelné s postupy indického výrobce a že výše zmíněné rozdíly jsou velmi malé. V tomto případě bylo zjištěno, že indický výrobce na indickém domácím trhu soutěžil s mnoha jinými výrobci a má se za to, že jeho ceny plně odrážely situaci na domácím trhu. Jak uvádí 41. bod odůvodnění, ke stanovení běžné hodnoty musela být použita náhrada za náklady a ceny výrobců ve fungujících tržních ekonomikách.
(104)
Titíž dva čínští vyvážející výrobci tvrdili, že při shrnutí údajů o průměru a délce Komise neměla ke srovnání používat rozmezí, nýbrž samotná čísla udávající délku a průměr. Za prvé, jak uvádí 70. bod odůvodnění, Komise v reakci na slyšení s týmiž stranami konané dne 26. června 2012 souhlasila s rozdělením údajů o průměru a délce do rozmezí, aby byl zohledněn dopad fyzických vlastností na ceny výrobků. Zmíněné strany samy navrhly některá možná rozmezí, avšak Komise během slyšení naznačila, že tato navrhovaná rozmezí by měla být změněna, aby bylo možné všem vyváženým typům výrobků přiřadit jim co nejvíce podobné typy výrobků indického výrobce. Za druhé, zmíněné strany ve svém prohlášení učiněném během slyšení konaného dne 3. července 2012 pro příklad uvedly, že průměr má jen malý dopad na spotřebu surovin. Výše uvedené tvrzení bylo proto odmítnuto.
2.11 Dumpingová rozpětí
(105)
Dumpingová rozpětí byla stanovena na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a vážené průměrné vývozní ceny.
(106)
Konečné dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procentní podíl z dovozní ceny CIF na hranice Unie před proclením, je pro vyvážejícího výrobce, který je předmětem tohoto přezkumu, stanoveno takto:
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd
0,0 %
(107)
Pozměněná konečná dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procentní podíl z dovozní ceny CIF na hranice Unie před proclením, jsou stanovena takto:
Vyvážející výrobce v ČLR
Současné dumpingové rozpětí
Pozměněné dumpingové rozpětí
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd.
69,9 %
43,4 %
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd.
93,2 %
63,7 %
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd.
74,5 %
64,3 %
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd.
105,3 %
69,7 %
Changshu City Standard Parts Factory a Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd.
63,1 %
38,3 %
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd
0 %
0 %
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd
26,5 %
22,9 %
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd
0 %
0 %
Spolupracující vyvážející výrobci nezařazení do vzorku
78,1 %
54,1 %
Všechny ostatní společnosti
115,4 %
74,1 %
(108)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že při výpočtu jeho dumpingového rozpětí by celková zjištěná výše dumpingu měla být vyjádřena jako procentní podíl z celkové hodnoty CIF všech vývozních transakcí, a nikoli jako procentní podíl z vývozních transakcí použitých při výpočtu výše dumpingu. Jiný postup by podle názoru této společnosti znamenal předpoklad dumpingu u těch vývozních transakcí, které nebyly použity při určení dumpingu.
(109)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty bylo provedeno na základě váženého průměru pouze u typů vyvezených čínským vyvážejícím výrobcem, jimž odpovídající typ byl vyroben a prodán indickým výrobcem. To bylo považováno za nejspolehlivější způsob stanovení případné úrovně dumpingu tohoto vyvážejícího výrobce. Pokus přiřadit všechny ostatní vyvážené typy k jim velmi podobným typům indického výrobce by býval vedl k nepřesným zjištěním. Z tohoto důvodu je správné vyjádřit výši zjištěného dumpingu jako procentní podíl z těch vývozních transakcí, jež byly použity při výpočtu výše dumpingu - toto zjištění se považuje za reprezentativní pro všechny vyvážené typy. Tentýž přístup byl uplatněn také při výpočtu dumpingových rozpětí ostatních vyvážejících výrobců.
3. Vymezení výrobního odvětví Unie
(110)
Jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení, Komise znovu posoudila definici výrobního odvětví Unie, aby byla zohledněna doporučení uvedená ve zprávách OŘS, jež naznačovaly, že EU jednala v rozporu s čl. 4 odst. 1 antidumpingové dohody WTO tím, že z definice výrobního odvětví Unie vyřadila ty výrobce, kteří nechtěli být zařazeni do vzorku, a tím, že hranici 25 % stanovenou v čl. 4 odst. 1 základního nařízení automaticky považovala za „podstatnou část“ celkové výroby dotčeného výrobku v Unii. V odstavci 430 zprávy odvolacího orgánu vydané dne 15. července 2011 se uznává, že „roztříštěnost výrobního odvětví spojovacích prostředků však mohla zapříčinit takto malý podíl daný nemožností získat více informací za předpokladu, že postup, kterým Komise vymezila příslušné výrobní odvětví, nevedl k podstatnému nebezpečí zkreslení. […] omezením definice domácího výrobního odvětví na výrobce ochotné být součástí vzorku Komise vyřadila výrobce, kteří poskytli relevantní informace“ (zdůraznění aut.). Právě tito posledně jmenovaní výrobci jsou nyní do definice výrobního odvětví Unie zahrnováni.
(111)
Při původním šetření bylo zjištěno, že výroba výrobců v Unii, kteří souhlasili se zařazením do vzorku a plně spolupracovali při původním šetření, tvořila 27,0 % celkové výroby dotčeného výrobku v Unii. Mělo se tedy za to, že tyto společnosti představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(112)
V návaznosti na závěry zpráv OŘS a na základě všech platných podání obdržených od všech výrobců v EU, kteří se přihlásili ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodu i) oznámení o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (8), a bez ohledu na to, zda uvedli, že jsou připraveni být součástí vzorku, Komise vypočítala, že výrobní odvětví Unie v roce 2006 ve skutečnosti tvořilo 36,3 % celkové výroby dotčeného výrobku v Unii.
(113)
Poté, co Komise přezkoumala definici výrobního odvětví Unie, ověřila, zda procentní podíl spojovacích prostředků vyrobených tímto odvětvím na celkové odhadované výrobě představuje podstatnou část ve smyslu čl. 4 odst. 1 antidumpingové dohody WTO.
(114)
Jak uvádí 112. bod odůvodnění konečného nařízení, šetřením bylo zjištěno, že obdobný výrobek vyrábí v Unii velké množství výrobců, odhadované na více než 300 převážně malých a středních podniků (dále jen „MSP“), ale zahrnující také několik větších společností či skupin společností. V době zahájení původního šetření Komise kontaktovala všechny tyto známé výrobce a požádala je, aby se účastnili šetření a poskytli některé informace o své činnosti. Ani oznámení o zahájení řízení zveřejněné při zahájení původního šetření ani průvodní dopis zaslaný v den zahájení řízení všem známým výrobcům v EU se nezmiňovaly o tom, že informace předložené výrobci v EU, kteří nechtěli spolupracovat, nebudou brány v úvahu.
(115)
Jak bylo uvedeno, většinu výrobců spojovacích prostředků v EU tvoří malé podniky, ne-li mikropodniky (rodinné firmy), které mají obvykle omezené prostředky, včetně finančních a lidských zdrojů, nejsou členy vnitrostátních ani unijních sdružení, která by je mohla během šetření reprezentovat, a jak tomu u MSP často bývá, nemají prostředky na to, aby si najaly specializované obchodní právníky a účetní. Malé společnosti mají rovněž vážné obavy týkající se ochrany jejich důvěrných údajů v průběhu těchto šetření, kterou považují za zcela zásadní. Přesto se přihlásil nemalý počet výrobců (celkem 63 výrobců v EU), kteří poskytli požadované informace. Je třeba poznamenat, že k těmto výrobcům patřily jak MSP, tak větší společnosti rozmístěné po celé EU. S ohledem na výše uvedené skutečnosti a vzhledem ke specifickým okolnostem tohoto případu, lze tyto výrobce, kteří představovali 36,3 % celkové výroby dotčeného výrobku v EU, považovat za podstatnou část celého výrobního odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 antidumpingové dohody WTO. Jelikož se navíc, jak bylo uvedeno, všichni největší známí výrobci v EU přihlásili ve lhůtě stanovené v původním oznámení o zahájení řízení, lze vzorek vybraný při původním šetření pokládat za reprezentativní, a to i po zahrnutí dalších 18 výrobců v EU do definice výrobního odvětví Unie.
(116)
Čínská obchodní komora tvrdila, že Komise nemůže používat pouze údaje získané od výrobců v EU, kteří se přihlásili ve lhůtě uvedené v 112. bodu odůvodnění, neboť někteří výrobci v EU se mohli rozhodnout, že se nepřihlásí, jelikož nechtěli být součástí vzorku, a tudíž věděli, že jejich odpovědi nebudou brány v úvahu. Sdružení čínských vývozců požádalo Komisi, aby „celý proces výběru znovu zopakovala a kontaktovala všechny výrobce v EU, aniž by se zmiňovala o tom, že výrobci musí být ochotni stát se součástí vzorku“ (9). Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se však mělo za to, že není třeba znovu zahajovat proces výběru konečného vzorku, jelikož největší známí výrobci v EU se přihlásili ve fázi zahájení řízení. Po zveřejnění informací čínská obchodní komora zopakovala své tvrzení, že nelze vyloučit, že mnozí výrobci na dotazník pro výběr vzorku zkrátka neodpověděli „právě proto, že věděli, že jejich neochota být součástí vzorku automaticky povede k jejich vyřazení z definice domácího výrobního odvětví“. Je třeba podotknout, že tytéž argumenty během původního šetření uváděli čínští vyvážející výrobci a evropští dovozci, kteří protestovali proti stávajícímu vzorku. Jak je vysvětleno ve 26. bodě odůvodnění konečného nařízení, Komise po zahájení řízení kontaktovala velké množství výrobců v Unii a jen několik z nich odpovědělo. Je třeba podotknout, že o jejich možném zařazení či nezařazení do konečného vzorku se Komise vůbec nezmínila. Případné zařazení výrobců v Unii do konečného vzorku ve skutečnosti nemělo žádný vliv na jejich rozhodnutí přihlásit se během řízení, neboť jejich rozhodnutí bylo motivováno jinými faktory, které jsou zdůrazněny v 115. bodě odůvodnění. Žádost adresovaná Komisi, podle níž měla Komise posouzení újmy provést znovu, byla proto zamítnuta.
4. Situace výrobního odvětví Unie
(117)
V návaznosti na zprávy byla na úrovni výrobního odvětví Unie, vymezené ve 114. bodu odůvodnění, přezkoumána zjištění o újmě týkající se vývoje výroby, výrobní kapacity, využití kapacity, objemu prodeje, jednotkových cen, podílu na trhu, zaměstnanosti a produktivity, a to na základě informací shromážděných od 6 výrobců zařazených do vzorku a dalších 57 výrobců, kteří jsou nyní součástí výrobního odvětví Unie. Pokud jde o ostatní ukazatele újmy zjištěné u vybraného výrobního odvětví Unie, informace o zásobách, ziskovosti, peněžním toku, investicích, návratnosti investic, schopnosti získat kapitál a mzdách byly získány z ověřených odpovědí šesti výrobců zařazených do vzorku na dotazník, a proto se příslušná zjištění tímto přezkumem potvrzují.
4.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(118)
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity výrobního odvětví Unie se na základě všech dostupných informací (viz 112. bod odůvodnění) vyvíjely takto:
Výrobní odvětví Unie celkem
2003
2004
2005
2006
OŠ
Objem výroby (v Mt)
489 993
524 571
493 924
519 880
537 877
Index
100
107
100
106
110
Výrobní kapacita (v Mt)
859 766
881 454
902 741
919 485
944 817
Index
100
102
105
107
110
Využití kapacity (v %)
57 %
60 %
55 %
57 %
57 %
(119)
Navzdory značnému nárůstu poptávky o 29 % mezi rokem 2004 a OŠ objem výroby výrobního odvětví Unie po celé posuzované období kolísal a v OŠ byl o 9 % vyšší než v roce 2003, oproti 6 % při původním šetření, tj. byl nadále výrazně nižší než nárůst poptávky činící 29 %.
(120)
Pokud jde o výrobní kapacitu a využití kapacity, závěry, k nimž dospělo původní šetření, se potvrdily, i když na základě jiného souboru údajů (viz 130. až 133. bod odůvodnění konečného nařízení).
4.2 Objem prodeje, podíl na trhu, růst a průměrné jednotkové ceny v Unii
(121)
Níže uvedené údaje představují prodej výrobního odvětví Unie nezávislým odběratelům v Unii na základě všech dostupných informací (o objemu a hodnotě):
Výrobní odvětví Unie celkem
2003
2004
2005
2006
OŠ
Prodej výrobního odvětví Unie v Unii (v tis. EUR)
990 540
1 050 039
1 102 684
1 198 794
1 289 940
Index
100
106
111
121
130
Prodej výrobního odvětví Unie v Unii (v Mt)
445 769
494 307
468 892
506 752
507 750
Index
100
111
105
114
114
Jednotková prodejní cena výrobního odvětví Unie v Unii (v EUR/Mt)
2 222
2 124
2 351
2 365
2 540
Index
100
96
106
106
114
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu (%)
není k dispozici
28 %
27 %
24 %
22 %
Index
není k dispozici
100
96
86
80
(122)
Pozměněné údaje uvedené v tabulce výše potvrzují zjištění zmíněná ve 137. až 140. bodě odůvodnění konečného nařízení vzhledem k tomu, že jsou potvrzeny všechny závěry o vývoji újmy. Objem prodeje výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období zvýšil o 14 %, místo 12 % zjištěných při původním šetření, a jeho hodnota se zvýšila o 30 %, místo 21 %. Ve skutečnosti byl zjištěn velmi podobný vývoj jako při původním šetření. Tentýž pokles objemu prodeje v letech 2004 a 2005 potvrzuje závěr uvedený ve 139. bodě odůvodnění konečného nařízení, podle něhož se výrobnímu odvětví Unie nepodařilo využít zvýšení spotřeby v Unii, a podíl výrobců v Unii na trhu se tak za méně než 3 roky snížil o 20 %.
4.3 Zaměstnanost a produktivita
(123)
Zaměstnanost a produktivita se ve výrobním odvětví Unie vyvíjely takto:
Výrobní odvětví Unie celkem
2003
2004
2005
2006
OŠ
Počet zaměstnanců
7 530
8 340
8 559
8 549
8 581
Index
100
111
114
114
114
Produktivita (Mt/zaměstnanec)
65
63
58
61
63
Index
100
97
89
93
96
4.4 Závěr ohledně újmy
(124)
Vhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrdily závěry zmíněné v 153. až 161. bodě odůvodnění konečného nařízení.
5. Objem dumpingového dovozu
(125)
Jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení, Komise vzala v úvahu závěry zpráv OŘS naznačující, že EU jednala v rozporu s čl. 3 odst. 1 a 2 antidumpingové dohody WTO, pokud jde o zvážení objemu dumpingového dovozu při původním šetření týkajícím se spojovacích prostředků.
(126)
Komise následně přezkoumala své posouzení újmy vzhledem ke skutečnosti, že bylo zjištěno, že někteří vyvážející výrobci se v OŠ dumpingu nedopustili. Je třeba připomenout, že při původním šetření nebyl dumping zjištěn u dvou čínských vyvážejících výrobců. Jak uvádí 105. bod odůvodnění, při tomto přezkumu byl zjištěn další vyvážející výrobce, který se dumpingu nedopustil. Celkový objem dovozu těchto tří vyvážejících výrobců se v OŠ pohyboval pouze mezi 0,01 % až 0,40 % celkového dovozu dotčeného výrobku z ČLR. Analýza újmy týkající se vývoje dovozu z ČLR, jež byla provedena na základě objemu dumpingového dovozu s vyloučením nedumpingového dovozu ukázala pouze zanedbatelné změny ve vývoji popsaném v 121. bodě odůvodnění konečného nařízení.
2003
2004
2005
2006
OŠ
Objem dovozu z ČLR (v Mt)
216 085
295 227
387 783
485 435
577 811
Index
100
137
179
225
267
Podíl ČLR na trhu
není k dispozici
17 %
22 %
23 %
25 %
Zdroj: Eurostat.
6. Příčinná souvislost - vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(127)
Jak se uvádí v oznámení o zahájení řízení, Komise znovu posoudila svou analýzu příčinných souvislostí, aby zohlednila závěry zpráv naznačující, že EU jednala v rozporu s čl. 3 odst. 1 a 5 antidumpingové dohody WTO tím, že vycházela ze statistických údajů o celkovém vývozu uváděných Eurostatem místo konkrétní vývozní výkonnosti výrobního odvětví EU.
(128)
Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie byla analyzována v 175. bodě odůvodnění konečného nařízení. Bylo zjištěno, že vývoz do třetích zemí v roce 2006 představoval pouze 11 % celkové výroby obdobného výrobku výrobním odvětvím Unie. Jak ale upozorňují zprávy OŘS, použité údaje se týkaly vývozu všech výrobců do Unie, zjištěného dle údajů Eurostatu, a nikoli vývozu výrobního odvětví Unie. V návaznosti na zprávy OŘS Komise znovu posoudila svou analýzu příčinných souvislostí a zkoumala, zda vývozní výkonnost nově vymezeného výrobního odvětví Unie mohla být jedním z činitelů způsobené újmy. Bylo zjištěno, že vývoz do třetích zemí v OŠ představoval pouze 3,7 % výroby obdobného výrobku nově vymezeným výrobním odvětvím Unie, spíše než 11 %, jak uvádí 175. bod odůvodnění konečného nařízení. Tento vývoz se mezi rokem 2003 a OŠ zvýšil přibližně o 4 %. Tento vývoz se mimoto důsledně uskutečňoval za ceny, které byly výrazně vyšší než prodejní ceny na trhu Unie.
Výrobní odvětví Unie celkem
2003
2004
2005
2006
OŠ
Vývoz dotčeného výrobku z Unie do zbytku světa (v Mt)
19 599
23 613
21 098
20 967
20 400
Index
100
120
108
107
104
Vývoz dotčeného výrobku z Unie do zbytku světa (v tis. EUR)
47 261
55 657
52 958
58 831
55 477
Index
100
118
112
124
117
Jednotková cena: (EUR/Mt):
2 411
2 357
2 510
2 806
2 719
(129)
Lze tedy vyvodit závěr, že výkonnost vývozu do třetích zemí nebyla u výrobního odvětví Unie zdrojem podstatné újmy. Potvrzuje se proto konečný závěr uvedený v 184. bodě odůvodnění konečného nařízení, podle nějž dumpingový dovoz pocházející z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
7. Zacházení s důvěrnými informacemi
(130)
Jak se uvádí v oznámení o zahájení řízení, Komise se zavázala znovu posoudit závěry učiněné na základě rozhodnutí ve zprávách naznačujících, že EU jednala v rozporu s čl. 6 odst. 5 a čl. 6 odst. 5 prvním pododstavcem antidumpingové dohody WTO, pokud jde o zacházení s důvěrnými informacemi.
(131)
V návaznosti na zprávy Komise vyzvala dva příslušné výrobce v Unii, aby uvedli řádné důvody, proč nebyly důvěrné informace doplněny o shrnutí, které nemá důvěrnou povahu. Tito dva výrobci veřejně poskytli doplňující informace a v případě, že určitou informaci nebylo možno shrnout, konstatovali, proč tomu tak je. Informace poskytnuté těmito výrobci byly zaslány všem zúčastněným stranám. Jedno sdružení zastupující dovozce v Evropské unii tvrdilo, že informace poskytnuté dvěma zmíněnými výrobci v Unii jsou nesrozumitelné a že je nebude možné zkontrolovat pomocí údajů veřejně dostupných na stránkách Eurostatu. K tomuto argumentu je třeba poznamenat, že jelikož se informace poskytnuté oněmi dvěma výrobci týkají konkrétních společností, je nepravděpodobné, že existuje nějaký veřejný zdroj, který by umožnil provést křížovou kontrolu.
(132)
Čínská obchodní komora a Sdružení evropských distributorů tvrdily, že poskytnuté doplňující informace jsou neúplné, neboť v tabulkách 22, 23 a 32 až 34 stále chybí některé údaje, což neodpovídá způsobu, jakým by měly být uplatněny závěry OŘS. Po zveřejnění těchto doplňujících informací nedůvěrné povahy nebyly obdrženy žádné další připomínky. Jelikož tabulky 32 až 34 obsahují podrobné údaje o prodeji a nákladech vynaložených dotčenou společností, byly tyto informace, jež mají důvěrnou povahu, shrnuty, aby byly poskytnuty určité informace o jejich obsahu, aniž by došlo ke zveřejnění důvěrných informací. Ostatní informace označené za chybějící v tabulce 22 (druhy dodaných surovin a objem zakoupené suroviny) a v tabulce 23 (uvedeny jsou pouze indexované hodnoty rozpětí zisku před zdaněním, a nikoli samostatné údaje o prodeji v EU a mimo ni) byly dotčenou společností v Unii znovu předloženy, aby bylo možno těmto informacím správně porozumět, a příslušná odpověď byla přiložena ke spisu ke kontrole zúčastněnými stranami. Na závěr se má za to, že doporučení ve zprávách týkajících se této záležitosti byla beze zbytku provedena.
(133)
Sdružení evropských distributorů dále tvrdilo, že z tabulky 24 dodané výrobcem v Unii nebylo možno vyvodit závěr, že tato společnost utrpěla podstatnou újmu, neboť tabulka ukazuje stálý nárůst zisku, využití kapacity a výkonu. Komise přesto opět provedla posouzení újmy pomocí údajů o šesti výrobcích v EU zařazených do vzorku a dospěla k závěru, že k podstatné újmě došlo, jak potvrzuje 124. bod odůvodnění. Výše zmíněné tvrzení je tedy nepodložené.
(134)
Konečně, jak uvádí 6. bod oznámení o zahájení řízení, v návaznosti na zjištění týkající se čl. 6 odst. 5 a čl. 6 odst. 5 prvního pododstavce antidumpingové dohody WTO, pokud jde o zacházení s důvěrnými informacemi, Komise dne 30. května 2012 zveřejnila údaje Eurostatu o celkové výrobě spojovacích prostředků v EU, jak byly původně předloženy.
8. Ostatní doporučení a rozhodnutí
(135)
Jak je uvedeno v oznámení, Komise se zavázala zvážit připomínky zúčastněných stran v šetření týkajícím se spojovacích prostředků, které tvrdí, že byly poškozeny zveřejněním zjištění týkajících se přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nebo jakýchkoli jiných doporučení či rozhodnutí OŘS.V souladu s doporučeními týkajícími se čl. 9 odst. 5 základního nařízení a uvedenými ve zprávách OŘS Komise jedné společnosti přiznala individuální zacházení.
F. POSKYTOVÁNÍ INFORMACÍ
(136)
Všechny zúčastněné strany byly informovány o výše uvedených zjištěních. Po poskytnutí informací jim byl rovněž dán čas pro podání připomínek a stanovisek. Po poskytnutí informací bylo obdrženo několik připomínek.
(137)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že antidumpingová opatření vztahující se na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky, která byla uložena nařízením (ES) č. 91/2009, by měla být zachována a že dovoz od společnosti Bulten Fasteners China by měl podléhat clu ve výši 0 %.
G. ZÁVĚR
(138)
Na základě výše uvedeného přehodnocení je učiněn závěr, že škodlivý dumping zjištěný při původním šetření byl potvrzen. Jednomu vyvážejícímu výrobci však bylo přiznáno individuální zacházení v souladu s doporučeními ve zprávách OŘS, která se týkají čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Ustanovení čl. 1 odst. 2 konečného nařízení by tedy mělo být změněno. Tentýž článek by měl být změněn také proto, aby zohlednil pozměněná antidumpingová cla, jež jsou pro některé společnosti uvedené v tabulce v čl. 1 odst. 2 konečného nařízení vyčíslena takto:
Vyvážející výrobce v ČLR
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Konečná opatření
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd.
43,4 %
99,9 %
43,4 %
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd.
63,7 %
79,5 %
63,7 %
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd.
64,3 %
64,4 %
64,3 %
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd.
69,7 %
78,3 %
69,7 %
Changshu City Standard Parts Factory a Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd.
38,3 %
65,3 %
38,3 %
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd.
0,0 %
0,3 %
0,0 %
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd.
22,9 %
133,2 %
22,9 %
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd.
0,0 %
0,0 %
0,0 %
Spolupracující vyvážející výrobci nezařazení do vzorku
54,1 %
77,5 %
54,1 %
Všechny ostatní společnosti
74,1 %
85,0 %
74,1 %
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Tabulka uvádějící sazby konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením pro výrobky vyrobené společnostmi uvedenými v čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 91/2009 se nahrazuje touto tabulkou:
„Společnost
Clo (%)
Doplňkový kód TARIC
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd., Shanghai
43,4 %
A924
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd., Suzhou
0,0 %
A918
Changshu City Standard Parts Factory a Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd., Changshu
38,3 %
A919
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd., Dongguan City
22,9 %
A920
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd., Kunshan
63,7 %
A921
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd., Ningbo City
64,3 %
A922
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd., Jiangshan Town
69,7 %
A923
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd., Yantai
0,0 %
A925
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd., Beijing
0,0 %
A997
Společnosti uvedené v příloze I
54,1 %
A928
Všechny ostatní společnosti
74,1 %
A999“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 4. října 2012.
TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 924/2012
2012 m. spalio 4 d.
kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 91/2009, kuriuo tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės geležinėms arba plieninėms tvirtinimo detalėms nustatomas galutinis antidempingo muitas
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2001 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1515/2001 dėl priemonių, kurių gali imtis Bendrija, remdamasi PPO ginčų sprendimo tarybos patvirtinta ataskaita antidempingo ir apsaugos nuo subsidijavimo klausimais (1) (toliau - PPO įgaliojimų suteikimo reglamentas), ypač į jo 1 straipsnį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
A. GALIOJANČIOS PRIEMONĖS
(1)
Reglamentu (EB) Nr. 91/2009 (2) Taryba tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės geležinėms arba plieninėms tvirtinimo detalėms nustatė galutinį antidempingo muitą (toliau - galutinis reglamentas).
B. PPO GINČŲ SPRENDIMO TARYBOS PRIIMTA ATASKAITA
(2)
2011 m. liepos 28 d. Pasaulio prekybos organizacijos (toliau - PPO) ginčų sprendimo taryba (toliau - GST) patvirtino apeliacinio komiteto ataskaitą ir šia ataskaita iš dalies pakeistą kolegijos ataskaitą byloje „Europos Bendrijos - galutinės antidempingo priemonės dėl tam tikrų geležinių ar plieninių tvirtinimo detalių iš Kinijos“ (3) (toliau - ataskaitos). Šiose ataskaitose nustatyta, kad, inter alia, ES veikė nesilaikydama šių nuostatų:
-
PPO antidempingo susitarimo 6.10 ir 9.2 straipsnių, kiek jie susiję su 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (4) (toliau - pagrindinis reglamentas) 9 straipsnio 5 dalimi, taikyta atliekant tam tikrų importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos kilmės geležinių ar plieninių tvirtinimo detalių tyrimą (toliau - tyrimas dėl tvirtinimo detalių),
-
PPO antidempingo susitarimo 6.4, 6.2 ir 2.4 straipsnių, kiek jie susiję su tam tikrais dempingo nustatymo atliekant tyrimą dėl tvirtinimo detalių aspektais,
-
PPO antidempingo susitarimo 4.1 straipsnio, kiek jis susijęs su Sąjungos pramonės apibrėžtimi atliekant tyrimą dėl tvirtinimo detalių,
-
PPO antidempingo susitarimo 3.1 ir 3.2 straipsnių, kiek jie susiję su importo dempingo kaina apimties nustatymu atliekant tyrimą dėl tvirtinimo detalių,
-
PPO antidempingo susitarimo 3.1 ir 3.5 straipsnių, kiek jie susiję su priežastinio ryšio tyrimu atliekant tyrimą dėl tvirtinimo detalių, taip pat
-
PPO antidempingo susitarimo 6.5 ir 6.5.1 straipsnių, kiek jie susiję su konfidencialios informacijos tvarkymu atliekant tyrimą dėl tvirtinimo detalių.
C. PRODECŪRA
(3)
Atsižvelgiant į PPO įgaliojimų suteikimo reglamentą tyrimas inicijuotas 2012 m. kovo 6 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbus pranešimą apie inicijavimą (5) (toliau - pranešimas apie inicijavimą). Europos Komisija pranešė tyrimo, kurį atlikus priimtas Reglamentas (EB) Nr. 91/2009, (toliau - pradinis tyrimas) šalims apie peržiūrą ir apie tai, kaip bus atsižvelgiama į ataskaitų išvadas dėl galutinio reglamento.
D. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS
(4)
Nagrinėjamasis produktas - tam tikros Kinijos Liaudies Respublikos kilmės geležinės arba plieninės tvirtinimo detalės, išskyrus pagamintas iš nerūdijančio plieno, t. y. medsraigčiai (išskyrus stambiuosius medsraigčius su briaunotomis galvutėmis), savisriegiai, kiti sraigtai ir varžtai su galvutėmis (su veržlėmis ir poveržlėmis arba be jų, tačiau išskyrus netuščiavidurio skerspjūvio sraigtus, ištekintus iš juostų, strypų, profilių arba iš vielos, kurių šerdies storis ne didesnis kaip 6 mm, bei sraigtus ir varžtus, skirtus geležinkelio bėgių konstrukcijų sudedamosioms dalims tvirtinti) ir poveržlės (toliau - tvirtinimo detalės arba nagrinėjamasis produktas).
(5)
Nagrinėjamojo produkto KN kodai šiuo metu yra 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 ir ex 7318 22 00.
(6)
Ataskaitos neturi poveikio galutinio reglamento 40-57 konstatuojamosiose dalyse išdėstytoms išvadoms, susijusioms su nagrinėjamuoju produktu ir panašiu produktu.
E. PAGAL ATASKAITAS PATIKSLINTOS IŠVADOS
(7)
Kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, Komisija iš naujo įvertino pradinio tyrimo galutines išvadas atsižvelgdama į GST rekomendacijas ir sprendimus. Šis naujas vertinimas atliktas atsižvelgiant į informaciją, gautą atliekant pradinį tyrimą ir gautą po pranešimo apie inicijavimą paskelbimo.
(8)
Atliekant pradinį dempingo ir žalos tyrimą nagrinėtas 2006 m. spalio 1 d. - 2007 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis (toliau - tiriamasis laikotarpis arba TL). Atliekant žalai įvertinti svarbių parametrų tyrimą, nagrinėti laikotarpio nuo 2003 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis) duomenys.
(9)
Šiuo reglamentu siekiama ištaisyti galutinio reglamento nuostatas, kurios GST priimtose ataskaitose pripažintos nenuosekliomis, ir suderinti galutinį reglamentą su GST rekomendacijomis ir sprendimais.
1. Individualus režimas. Galutinio reglamento 9 straipsnio 5 dalies taikymas
(10)
Šioje dalyje išdėstomos su toliau pateikiamomis ataskaitose išdėstytomis rekomendacijomis ir sprendimais susijusios persvarstytos pradinio tyrimo išvados, kad ES veikė nesilaikydama PPO antidempingo susitarimo 6.10 ir 9.2 straipsnių, kiek jie susiję su pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalies taikymu pradiniame tvirtinimo detalių reglamente.
(11)
Kaip minėta galutinio reglamento 81 ir 84 konstatuojamosiose dalyse, visi penki atrinkti eksportuojantys gamintojai ir trys individualiai nagrinėti eksportuojantys gamintojai, kurie prašė taikyti individualų režimą (toliau - IR), atitiko visus IR taikymo reikalavimus pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalį. Kaip nurodyta galutinio reglamento 62 ir 78 konstatuojamosiose dalyse, pradžioje atrinkti keturi eksportuojantys gamintojai ir viena bendrovė, kuriai taikytas individualus tyrimas, laikytos nebendradarbiaujančiomis bendrovėmis, nes jų pateikta informacija neatitiko tyrimo metu gautų įrodymų.
(12)
Atsižvelgiant į ataskaitose pateiktas rekomendacijas dėl pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalies, Komisija pakvietė eksportuojančius Kinijos Liaudies Respublikos gamintojus pranešti apie save ir pateikti informaciją, reikalingą jų dabartinei padėčiai ištirti, jei šiuo metu jų eksportui į Europos Sąjungą taikomos antidempingo priemonės, taikomos tam tikroms Kinijos Liaudies Respublikos geležies ar plieno tvirtinimo detalėms; taip pat jei, jų nuomone, jiems nebuvo sudarytos sąlygos bendradarbiauti ir prašyti taikyti IR pradiniame tyrime dėl susijusios administracinės naštos arba todėl, kad, jų nuomone, jie neatitiko visų pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalies kriterijų.
(13)
Komisija paragino šiuos gamintojus nurodyti, jei, jų nuomone, jiems nebuvo sudarytos sąlygos bendradarbiauti ir prašyti taikyti IR pradiniame tyrime dėl susijusios administracinės naštos arba todėl, kad, jų nuomone, jie neatitiko visų pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalies kriterijų. Šios suinteresuotosios šalys paragintos pranešti apie save per 30 dienų po pranešimo apie inicijavimą paskelbimo ir pateikti tokią informaciją:
-
ar, jų nuomone, joms nebuvo sudarytos sąlygos bendradarbiauti ir prašyti taikyti IR inicijuojant pradinį tyrimą, taip pat
-
pateikti informaciją apie eksporto į Europos Sąjungą apimtis ir eksporto kainas pradinio tyrimo tiriamuoju laikotarpiu.
(14)
Kai kurie KLR eksportuojantys gamintojai išreiškė susirūpinimą dėl GST ataskaitų įgyvendinimo procedūros, išdėstytos pranešime apie inicijavimą. Jie ypač pabrėžė, kad, jų nuomone, paskelbti terminai yra per trumpi. Jų teigimu, eksportuojantiems gamintojams teko nepagrįsta administracinė našta, dėl kurios darytas atgrasantis poveikis ir kliudyta bendrovėms taikyti individualų režimą.
(15)
Šių eksportuojančių gamintojų išreikštas susirūpinimas pripažintas nepagrįstu. Komisijos nuomone, jos nustatytas terminas buvo pagrįstas atsižvelgiant į administracinę naštą ir nedidelį prašomos informacijos kiekį. Pranešime apie inicijavimą paaiškinta, kad eksportuojančio gamintojo esamos padėties peržiūra būtų svarstoma gavus paraišką, įskaitant tokią informaciją:
-
paprastą teiginį, kad, eksportuojančio gamintojo nuomone, jam nebuvo sudarytos sąlygos bendradarbiauti ir prašyti taikyti IR, ir
-
tik pagrindinius duomenis, rodančius, kad gamintojas eksportavo nagrinėjamąjį produktą į ES pradiniu tiriamuoju laikotarpiu.
(16)
Vienintelis tikslas, kuriuo prašoma šios informacijos, buvo sudaryti Komisijai sąlygas nustatyti tuos eksportuojančius gamintojus, kurie galėjo bendradarbiauti ir prašyti taikyti IR pradiniame tyrime, bet, jų nuomone, jiems nebuvo sudarytos sąlygos. 30 dienų terminas laikytas tinkamu atsakyti į prašymą pateikti paprastą teiginį ir pagrindinius duomenis ir negalima laikyti, kad dėl to sudaryta neproporcinga administracinė našta. Kinijos prekybos rūmai ir Kinijos eksportuojantis gamintojas teigė, kad prašydama 15 konstatuojamojoje dalyje nurodytos informacijos Komisija nustatė sąlygas eksportuojantiems Kinijos gamintojams, nors IR turėtų būti automatiškai taikomas pagal PPO Antidempingo susitarimo 6.10 ir 9.3 straipsnius. Šis metodas prieštaravo GST ataskaitose pateiktoms rekomendacijoms ir šios šalys ragino Komisiją ex officio susisiekti su eksportuojančiais Kinijos gamintojais ir nurodyti, kad jiems bus taikomas IR. Šiuo atžvilgiu Komisija mano, kad paskelbdama pranešimą apie inicijavimą, kuris nusiųstas visiems žinomiems eksportuojantiems Kinijos gamintojams, jų prekybos asociacijai ir nacionalinėms institucijoms, Komisija susisiekė su visais eksportuojančiais Kinijos gamintojais ir ragino juos pranešti apie save per 30 dienų, jei jie eksportavo pradinio tyrimo laikotarpiu ir nepranešė apie save atliekant pradinį tyrimą. Tai neturėtų būti laikoma sąlyga atrankos prasme, kaip kad nurodė minėtos šalys, o įrodymu, kad jos iš tiesų buvo susijusios su pradiniu tyrimu. Galiausiai pažymėtina, kad su eksportuotais gaminiais susijusios informacijos prašoma tam, kad būtų patikrinta, ar reikėtų pakeisti pradžioje atrinktas bendroves ir ar tai susiję su IR taikymu. Todėl šis teiginys buvo atmestas.
(17)
Iš 15 bendrovių, kurios pranešė apie save po pranešimo apie inicijavimą paskelbimo ir iki termino pabaigos pateikė prašymus:
-
dešimt bendrovių buvo eksportuojantys gamintojai, kurie jau pranešė apie save ir bendradarbiavo atliekant pradinį tyrimą. Tai rodo, kad joms nebuvo kliudyta bendradarbiauti ir prašyti taikyti IR pradiniame tyrime, todėl atliekant šią peržiūrą jų padėtis negalėjo būti vertinama iš naujo. Viena iš šių bendrovių, prašiusi peržiūrėti jai taikomus muitus, paraginta pateikti prašymą atlikti peržiūrą Komisijai pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį,
-
viena bendrovė buvo nauja eksportuojanti gamintoja (t. y. atliekant pradinį tyrimą ji neeksportavo į ES). Todėl atliekant pradinį tyrimą ši bendrovė negalėjo bendradarbiauti ir prašyti taikyti IR. Šiai bendrovei pranešta apie prašymo taikyti naujo eksportuojančio gamintojo režimą pagal galutinio reglamento 2 straipsnį procedūras,
-
dvi bendrovės laikytos ne eksportuojančiais gamintojais, o prekybos bendrovėmis, taigi joms buvo pranešta, kad jos nėra susijusios su šia peržiūra,
-
du eksportuojantys gamintojai pareiškė, kad jie atitiko kriterijus ir paprašė, kad jų padėtis būtų nagrinėjama. Tačiau viena iš šių bendrovių vėliau paraišką atsiėmė.
(18)
Prašymus pateikusioms bendrovėms suteikta galimybė pateikti pastabas dėl joms pateiktos informacijos.
(19)
Nustatyta, kad eksportuojantis gamintojas, teigiantis, kad jis atitiko kriterijus ir prašė nagrinėti jo padėtį, atitiko pranešimo apie inicijavimą 1 punkte išdėstytus kriterijus. Šis eksportuojantis gamintojas taip pat prašė individualaus nagrinėjimo pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 3 dalį, teigdamas, kad jeigu jam nebūtų kliudyta bendradarbiauti atliekant pradinį tyrimą, jis būtų kreipęsis dėl tokio režimo. Atsižvelgiant į tai, kad atliekant pradinį tyrimą individualiai išnagrinėti visi tokį prašymą pateikę eksportuojantys gamintojai, sudarant vienodas sąlygas jo prašymas priimtas.
(20)
2012 m. birželio 6 d. paskelbtas pranešimas (6), kuriuo pranešama apie eksportuojančio gamintojo, Bulten Fasteners (Kinija) Co., Ltd (toliau - BFC), esamos padėties peržiūrą. Šio eksportuojančio gamintojo eksporto apimtis per TL sudarė mažiau nei 0,4 % bendro eksporto iš KLR per TL. Į tai atsižvelgdama Komisija manė, kad pradžioje atrinktų eksportuojančių bendrovių sąrašo keisti nebūtina. Eksportuojančiam KLR gamintojui ir jo susijusioms bendrovėms ES, kurios dalyvavo nagrinėjamojo produkto perpardavime per pradinį TL, nusiųstas klausimynas.
(21)
Komisija rinko ir tikrino visą, jos nuomone, dempingui nustatyti būtiną informaciją ir atliko tikrinamuosius vizitus šių susijusių bendrovių patalpose:
-
Bulten Sweden AB, Gėteborgas, Švedija,
-
Bulten GmbH, Bergkamenas, Vokietija.
(22)
Komisija padarė išvadą, kad atsižvelgiant į GST ataskaitose pateiktas rekomendacijas dėl pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalies, BFC turėtų būti taikomas IR.
2. Tam tikras dempingo nustatymo tvirtinimo detalių tyrimuose aspektas
(23)
Šioje dalyje išdėstomos persvarstytos pradinio tyrimo išvados, susijusios su toliau pateikiamomis ataskaitose išdėstytomis rekomendacijomis ir sprendimais, kad ES veikė nesilaikydama PPO antidempingo susitarimo 6.4, 6.2 ir 2.4 straipsnių, kiek tai susiję su tam tikru dempingo nustatymo aspekto taikymu pradiniame tvirtinimo detalių reglamente.
(24)
Atsižvelgiant į atvirą dialogą su kai kuriais eksportuojančiais Kinijos gamintojais ir Prekybos rūmais, šalims pateikta išsamesnės informacijos apie bendradarbiaujančio Indijos gamintojo parduodamo produkto savybes, kad būtų galima atsižvelgti į PPO GST rekomendacijas dėl PPO antidempingo susitarimo 6.4, 6.2 ir 2.4 straipsnių taikymo, kaip nurodyta 28-53 konstatuojamosiose dalyse. Ši informacija konkrečiai buvo susijusi su produkto savybėmis, kurios laikytos svarbiomis normaliajai vertei nustatyti ir kuriomis remtasi lyginant produktą su nagrinėjamuoju produktu, t. y. pardavimas Indijos vidaus rinkoje skirstytas į standartinio produkto pardavimą ir specialaus produkto pardavimą bei kiekvieno sandorio atveju nustatyta stiprumo klasė. Po to pagal kiekvieną stiprumo klasę apskaičiuota normalioji kilogramo vertė, kaip nurodyta produkto kontrolės numerių (toliau - PKN) lentelėje.
(25)
Atlikdama palyginimą Komisija daugiausia dėmesio skyrė dviem pagrindiniams aspektams, t. y. stiprumo klasei ir standartinėms bei specialioms tvirtinimo detalėms, kaip nurodyta galutinio reglamento 48-50 konstatuojamosiose dalyse. Specialių ir standartinių tvirtinimo detalių skyrimas pridėtas kaip papildomas palyginimo kriterijus atliekant tyrimą, o stiprumo klasė taikyta kaip kitas papildomas palyginimo kriterijus, kurį dauguma eksportuojančių Kinijos gamintojų nurodė atliekant pradinį tyrimą.
(26)
Kaip minėta galutinio reglamento 56 konstatuojamojoje dalyje, panašioje šalyje pagamintos standartinės tvirtinimo detalės gali būti lyginamos su atrinktų KLR gamintojų į ES eksportuojamomis tvirtinimo detalėmis, nes nustatyta, kad jų pagrindinės fizinės ir techninės savybės yra tokios pačios kaip ir iš KLR eksportuojamų produktų.
(27)
Normalioji vertė išreikšta kainomis EXW sąlygomis, koreguota atsižvelgiant į Indijos gamintojo atliktos kokybės kontrolės, kuri Kinijoje nebuvo taikoma, poveikį kainai. Todėl sudaryti du normaliosios vertės sąrašai, nurodant vertę Kinijos juaniais (CNY) už kilogramą pagal stiprumo klasę - standartinėms tvirtinimo detalėms ir specialioms tvirtinimo detalėms.
2.1. 2012 m. gegužės 30 d. pranešimas apie informacijos atskleidimą
(28)
2012 m. gegužės 30 d. visoms suinteresuotosioms šalims atskleista papildoma informacija, susijusi su skirtingais produkto tipais, kuriais remtasi lyginant normaliąją vertę ir eksporto kainą. Kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, išsamesnė informacija apie produkto savybes, kurios laikytos svarbiomis nustatant normaliąją vertę, pateikta visoms suinteresuotosioms šalims.
(29)
Pranešimo apie informacijos atskleidimą turinys buvo susijęs su normaliąja verte, kuri pagrįsta nagrinėjamojo produkto, kurį bendradarbiaujantis Indijos gamintojas parduoda vidaus rinkoje, kainomis. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu, normalioji vertė eksportuojantiems gamintojams, kuriems netaikomas RER, nustatoma pagal panašios šalies kainas arba apskaičiuotąją vertę. Du Indijos gamintojai sutiko bendradarbiauti ir pateikė klausimyno atsakymus. Klausimyno atsakymuose pateikti duomenys buvo patikrinti šių dviejų bendrovių patalpose. Tačiau tik viena iš šių dviejų bendrovių pateikė pakankamai išsamius duomenis, kuriais galima remtis nustatant normaliąją vertę.
(30)
Kaip nurodyta galutinio reglamento 90 konstatuojamojoje dalyje, „kai kurie importuotojai ir eksportuotojai suabejojo pastarojo Indijos gamintojo duomenų naudojimo tinkamumu remdamiesi tuo, kad i) šio gamintojo pagamintas ir Indijos vidaus rinkoje parduotas kiekis buvo tariamai netipinis, palyginti su kiekiu, kuris buvo eksportuotas iš KLR į Bendriją, ir kad ii) šis Indijos gamintojas tariamai turėjo prekybos ryšių su vienu iš skundui pritarusių Bendrijos gamintojų. Šiuo atžvilgiu reikėtų pastebėti, kad i) Indijos gamintojo parduotas kiekis laikytas pakankamai tipiniu, kad būtų galima nustatyti patikimą normaliąją vertę, ir kad ii) dėl to, jog panašios šalies gamintojas turi ryšių su skundui pritarusiu Bendrijos gamintoju, panašios šalies pasirinkimas netampa nepagrįstas. Be to, pastebėta, kad minėti ryšiai užmegzti po TL. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, ir tai, kad kitų trečiųjų šalių gamintojai nebendradarbiavo, manyta, kad Indijos pasirinkimas panašia šalimi yra pagrįstas.“
(31)
Atsižvelgiant į konkurencijos sąlygas, Indijos rinkos atvirumą ir tai, kad bendradarbiaujančio Indijos gamintojo parduotų tipų produktai yra panašūs į eksportuojančių KLR gamintojų eksportuotų tipų produktus, padaryta išvada, kad Indija yra tinkama rinkos ekonomikos trečioji šalis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalyje.
(32)
Pranešime apie informacijos atskleidimą nurodyta, kad duomenys, susiję su pardavimu vidaus rinkoje, apėmė tiriamąjį laikotarpį, bet nenurodytas produkto kontrolės numeris (toliau - PKN). Tačiau Indijos gamintojas galėjo nurodyti parduotų tvirtinimo detalių stiprumo klasę ir tai, ar tvirtinimo detalės buvo standartinės, ar specialios, kaip apibrėžta galutiniame reglamente. Tyrimo pradžioje, kai buvo sudaromi PKN, nebuvo nustatytas poreikis atskirti standartines ir specialias tvirtinimo detales.
(33)
Tačiau Komisija pastebėjo, kad šis atskyrimas turėjo įtakos kainų palyginamumui ir todėl Indijos gamintojas gavo prašymą pateikti duomenis ir juos pateikė. Todėl Indijos pardavimas vidaus rinkoje buvo atskirtas į standartinio ir specialaus produkto pardavimą bei kiekvieno sandorio atveju nustatyta stiprumo klasė. Normalioji kilogramo vertė apskaičiuota pagal kiekvieną stiprumo klasę, kaip pradžioje nurodyta PKN lentelėje.
(34)
Kitos pradinio PKN savybės nebuvo taikomos ne tik dėl to, kad Indijos gamintojas negalėjo pateikti tokių išsamių duomenų, bet ir dėl šių priežasčių:
-
skersmuo ir ilgis nebuvo laikomi svarbiais, nes tyrimas atliktas remiantis svoriu, todėl automatiškai atsižvelgiant į bet kokius skirtumus, susijusius su skirtingu tvirtinimo detalių skersmeniu arba ilgiu,
-
nebuvo jokių požymių, kad Indijos gamintojo produktas ir Kinijos tvirtinimo detalės skyrėsi pagal galvanizavimo pobūdį - padengimą chromu arba įprastą padengimą,
-
kalbant apie paskutinį PKN aspektą, t. y. KN kodą, laikyta, kad tai nebūtų patikimas rodiklis, nes Kinijos ir Indijos valdžios institucijos, kitaip nei ES institucijos, neatskiria 10 KN kodų, taikytų nagrinėjamajam produktui apibrėžti.
(35)
Todėl Komisija daugiausia dėmesio skyrė dviem svarbiausiems produktų skirtumams: stiprumo klasei ir standartinių bei specialių tvirtinimo detalių skirtumui, pagal kurį skiriami klientai ir kokybė.
(36)
Normalioji vertė išreikšta kainomis EXW sąlygomis, sumažinta atsižvelgiant į Indijos gamintojo atliktos kokybės kontrolės, kuri Kinijoje nebuvo taikoma, poveikį kainai. Todėl sudaryti du normaliosios vertės sąrašai, nurodant vertę Kinijos juaniais (CNY) už kilogramą pagal stiprumo klasę - standartinėms tvirtinimo detalėms ir specialioms tvirtinimo detalėms.
(37)
Komisija visoms suinteresuotosioms šalims pranešė, kad normalioji vertė negali būti atskleista, nes ji susijusi su konfidencialia vienintelio Indijos gamintojo kaina vidaus rinkoje. Tačiau suinteresuotosioms šalims pranešta, kad apskaičiuota 8.8 stiprumo klasės standartinės tvirtinimo detalės (pagal PKN lentelę - G), atitinkančios įprastai Kinijos gamintojų eksportuojamo tipo produktą, normalioji vertė buvo 9-12 CNY už kilogramą EXW sąlygomis.
2.2. Su 2012 m. gegužės 30 d. pranešimu apie informacijos atskleidimą susijusios pastabos
(38)
Vienas importuotojas ir keturi eksportuojantys gamintojai teigė, kad šalims skirtas laikas pateikti pastabas dėl papildomos informacijos (10 dienų) buvo per trumpas. Tačiau, Komisijos nuomone, minėtas laikotarpis buvo tinkamas, atsižvelgiant į tai, kad pateikta informacija tik papildė galutiniame reglamente pasibaigus pradiniam tyrimui pateiktą informaciją. Todėl laikotarpis, skirtas šiai papildomai informacijai nagrinėti ir pateikti pastabas, laikytas tinkamu.
(39)
Kai kurios šalys teigė, kad Komisija nurodė, jog, išskyrus produktų, pagal kuriuos nustatyta normalioji vertė, stiprumo klasę, Komisija neturėjo jokios naujos informacijos, susijusios su kitomis fizinėmis savybėmis. Šis argumentas turėtų būti atmestas. Tame tyrimo etape Komisija tik papildomai paaiškino, kaip pradiniame tyrime nustatyta normalioji vertė. Svarbu pabrėžti, kad eksportuojantys Kinijos gamintojai nurodė stiprumą kaip vieną iš susijusių savybių. Tačiau tai nereiškė, kad Komisija neturėjo jokios kitos informacijos apie kitas fizines savybes.
(40)
Tos pačios šalys teigė, kad klausymo metu Komisija nurodė, jog, kalbant apie galimą koregavimą, atliekamą siekiant palyginti eksporto kainas ir normaliąją vertę, pirmenybė būtų teikiama koregavimui pagal kainų tyrimą, o ne pagal sąnaudų tyrimą. Iš tiesų, Komisija paaiškino, jog, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį, palyginimas turėtų būti atliekamas tinkamai atsižvelgiant į skirtumus, turinčius įtakos kainų palyginamumui, o ne į sąnaudų skirtumus.
(41)
Vėliau šios šalys pakartojo savo teiginį, kad koreguojant reikėtų atsižvelgti į gamybos sąnaudų skirtumus, kaip antai žaliavų suvartojimo efektyvumo skirtumus; vielos ruošinių suvartojimo skirtumus; elektros energijos suvartojimo, pačių pagamintos elektros energijos, darbuotojų našumo, pagrįsto pelno lygio ir įrangos skirtumus. Kaip minėta, pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalis yra susijusi su kaina, o ne su sąnaudomis. Šios šalys nepateikė jokių įrodymų, kad kainos skyrėsi dėl tariamų sąnaudų skirtumų. Su pereinamojo laikotarpio ekonomikos šalimis, kaip antai Kinija, susijusiuose tyrimuose pasirenkama panaši šalis, siekiant išvengti ne rinkos ekonomikos šalių kainų ir sąnaudų, kurios nėra nustatytos rinkos sąlygomis, taikymo. Todėl, siekiant nustatyti normaliąją vertę taikomos pakaitinės veikiančios rinkos ekonomikos šalių gamintojų sąnaudos ir kainos. Todėl šie teiginiai dėl koregavimo atsižvelgiant į skirtingas gamybos sąnaudas atmetami.
(42)
Šios šalys toliau teigė, kad 2012 m. gegužės 30 d. pateikta papildoma informacija dėl Indijos gamintojo parduodamo produkto savybių buvo neišsami, nes tariamai trūko informacijos šiais klausimais: su tvirtinimo detalės tipu susijusių skirtumų; padengimo ir chromavimo; skersmens ir ilgio; atsekamumo; ISO 9000; brokuotų produktų dalies; kitų aspektų, susijusių su patvarumu, lenkimu, stiprumu, atsparumu poveikiui ir kitais trinties koeficientais. Šalys prašė paaiškinti, kodėl laikyta, kad kitos pradinio PKN savybės laikytos nesusijusiomis. Šie klausimai buvo paaiškinti dviejuose informacijos atskleidimo pranešimuose - išsiųstame liepos 5 d. ir įtrauktame į 2012 m. liepos 11 d. duomenų rinkinį, skirtą suinteresuotosioms šalims susipažinti.
2.3. 2012 m. liepos 5 d. pranešimas apie informacijos atskleidimą
(43)
Gavus 42 konstatuojamojoje dalyje minėtą šalių prašymą pateikti daugiau informacijos, 2012 m. liepos 5 d. visoms suinteresuotosioms šalims nusiųstas antras pranešimas apie informacijos atskleidimą. Šiame pranešime pateikta tokia papildoma informacija:
-
lentelė, kurioje nurodyti pagal stiprumo klases apskaičiuoti Indijos vidaus rinkoje vienintelio bendradarbiaujančio Indijos gamintojo nepriklausomiems pirkėjams parduodamų standartinių tvirtinimo detalių normaliosios vertės kainų lygio intervalai. Taip pat nurodyta, kad didžioji Kinijos gamintojų eksportuojamų produktų dalis priskiriama G stiprumo klasei;
-
atidžiai išnagrinėjus Indijos duomenis atskleista, kad vidaus rinkoje parduodamos standartinės tvirtinimo detalės buvo padengtos elektrolizės būdu ir atitiko PKN kodą „A“. Todėl Komisija siūlė palyginti normaliąją vertę pagal eksportuotą produktą, padengtą A tipo danga;
-
neautomatizuotu būdu išnagrinėjus Indijos vidaus rinkos kainų duomenis, Indijos gamintojo pardavimo duomenų eilutėse atskirta informacija apie skersmenį ir ilgį. Siekiant palyginti su Kinijos bendrovių eksportu, šie duomenys suskirstyti į intervalus, atskiriant pagrindinius produkto matmenis:
Rodiklis
Skersmuo
Ilgis
Mažas
M4-M10
0-100 mm
Vidutinis
M12-M20
100-200 mm
Didelis
M22-M30
200-300 mm
-
todėl Komisija siūlė taikyti šiuos duomenis tikslesnei normaliajai vertei nustatyti ir pagal tai apskaičiuoti dempingo skirtumus. Tais atvejais, kai eksportuotos tvirtinimo detalės neatitiko šių intervalų, jos skaičiuojant dempingą neįtrauktos. Tai taikyta tik nedidelei eksporto daliai;
-
Komisija pateikė informacijai siūlomus peržiūrėtus PKN:
Rodiklis
Aprašymas
PKN
Standartinė/speciali
Standartinė tvirtinimo detalė
S
Speciali tvirtinimo detalė
P
Stiprumo klasė
3.6
A
4.6
B
4.8
C
5.6
D
5.8
E
6.8
F
8.8
G
9.8
H
10.9
I
12.9
J
Danga
Elektrolizės būdu gauta danga
A
Skersmuo
M4-M10
S
M12-M20
M
M22-M30
L
Ilgis
0-100 mm
S
101-200 mm
M
201-300 mm
L
-
Komisija pateikė dempingo skirtumų, koreguotų pagal pranešime apie informacijos atskleidimą pateiktus pasiūlymus, apžvalgą ir nurodė, kad šie peržiūrėti antidempingo skirtumai automatiškai netampa antidempingo muitais; muitams būtų taikoma mažesniojo muito taisyklė;
-
galiausiai, atsakyme į kai kurių suinteresuotųjų šalių pateiktas pastabas, kad 2012 m. gegužės 30 d. pranešime apie informacijos atskleidimą pateikta papildoma informacija buvo neišsami, pateiktos naujos 22, 23, 32, 33 ir 34 lentelės, nes šiose lentelėse trūko kai kurių duomenų arba jie nebuvo tinkamai apibendrinti.
2.4. Su 2012 m. liepos 5 d. pranešimu apie informacijos atskleidimą susijusios pastabos
(44)
Kai kurios šalys paprašė papildomos informacijos apie normaliosios vertės kainų lygį. Kaip nurodyta 82 konstatuojamojoje dalyje, kainų lygio nebuvo galima atskleisti suinteresuotosioms šalims, nes tai konfidenciali informacija, susijusi su vienintelio panašios šalies gamintojo kainomis. Tačiau nekonfidenciali standartinių tvirtinimo detalių normaliosios vertės pagal stiprumo klases versija 2012 m. liepos 5 d. atskleista tiems eksportuojantiems Kinijos gamintojams, kurie paprašė tokios išsamesnės informacijos, bei pateikta suinteresuotosioms šalims susipažinti skirtame dokumentų rinkinyje. Šiame pranešime Komisija pateikė lentelę, kurioje nurodyti pagal stiprumo klases apskaičiuoti Indijos vidaus rinkoje vienintelio bendradarbiaujančio Indijos gamintojo nepriklausomiems pirkėjams parduodamų standartinių tvirtinimo detalių normaliosios vertės kainų lygių intervalai.
(45)
Kai kurios šalys taip pat teigė, kad Komisija per 2012 m. birželio 26 d. surengtą klausymą joms pranešė, kad Indijos vidaus rinkoje pagal pradiniame tyrime taikytą PKN lentelę buvo parduodami dviejų tipų dangos - A ir B - produktai. Šis teiginys nepagrįstas. Komisija minėtoms šalims pranešė, kad tame peržiūros etape ji nagrinėjo Indijos gamintojo standartinėms tvirtinimo detalėms taikytos dangos tipus. Vėlesniame klausyme, surengtame 2012 m. liepos 3 d., ir 2012 m. liepos 11 d. suinteresuotosioms šalims susipažinti skirtame dokumentų rinkinyje pateiktame informaciniame pranešime visoms šalims pranešta, kad Indijos gamintojas standartinėms tvirtinimo detalėms taikė A tipo dangą.
(46)
Per 2012 m. liepos 11 d. surengtą klausymą tos pačios šalys paprašė Komisijos paaiškinti, kaip buvo atskirtos Indijos gamintojo specialių ir standartinių tvirtinimo detalių normaliosios vertės. Komisija nurodžiusi, kad tai atlikta pagal klientų pavadinimus. Tačiau, kaip nurodyta Prekybos GD bylas nagrinėjančio pareigūno protokole, Komisija prieš pasibaigiant klausymui nurodė, kad ji turės išsiaiškinti šį klausimą, ir ji tai atliko vėlesniame 2012 m. liepos 13 d. informaciniame pranešime, kuris nusiųstas klausyme dalyvavusioms šalims ir įtrauktas į nekonfidencialių dokumentų rinkinį, skirtą suinteresuotosioms šalims susipažinti. Todėl minėtų šalių teiginys, kad Komisija nurodė, jog „specialių ir standartinių tvirtinimo detalių normalioji vertė atskirta, inter alia, pagal klientų pavadinimus“, yra neišsamus, nes, kaip minėta, šiuo klausimu pateikta daugiau informacijos.
(47)
Kalbant apie standartinių ir specialiųjų tvirtinimo detalių skirtumus, 2012 m. liepos 13 d. Komisijos pranešime paaiškinta, kad „negalima atmesti, kad automobilių pramonė tam tikrais tikslais taip pat naudoja standartines tvirtinimo detales“. Kai kurios šalys teigė, kad Komisija laikiusi, jog automobilių tvirtinimo detalės taip pat gali būti laikomos standartinėmis. Šis teiginys nepagrįstas. Kaip aiškiai nurodyta pranešime, Komisijos teiginys pateiktas neturint Indijos gamintojo klientų sąrašo. Tačiau, kaip nustatyta pradiniame tyrime ir vėliau paaiškinta 2.7 dalyje, dėl kokybės ir komercinių priežasčių, automobilių gamintojai visuomet užsako tvirtinimo detales, kurios kuriamos specialiai pagal pramonei taikomus ISO reikalavimus. Todėl remiantis informacija, pateikta Indijos automobilių gamintojų svetainėse, visas tvirtinimo detales, skirtas automobilių sektoriui, tvirtinimo detalių gamintojai, įskaitant Indiją, laiko specialiais produktais. Vienas Indijos gamintojas visas detales, pagamintas pagal specialų užsakymą, aiškiai apibrėžė kaip specialias tvirtinimo detales, todėl Komisija laiko, kad automobilių pramonei skirtos standartinės tvirtinimo detalės nebuvo įtrauktos į standartinių detalių sąrašą, pateiktą atliekant pradinį tyrimą.
(48)
Kinijos prekybos rūmai ir eksportuojantis Kinijos gamintojas išdėstė panašius teiginius, susijusius su galimu tvirtinimo detalių, skirtų automobilių pramonei, įtraukimu į normaliąją vertę bei teigė, kad automobilių pramonei skirtoms tvirtinimo detalėms, kurios nebuvo pagamintos pagal specialų užsakymą, vis tiek taikoma speciali kokybės kontrolė arba laikomasi atsekamumo reikalavimų, todėl jos pabrangsta ir įprastai turėtų būti laikomos specialiomis tvirtinimo detalėmis. Jie teigė, kad Komisijos išvados, kuriose nurodyta, kad tvirtinimo detalės, naudotos aukštos kokybės įrenginiams, bet pagamintos ne pagal užsakovo brėžinius, vis tiek laikytos specialiomis tvirtinimo detalėmis, buvo nepagrįstos ir todėl Komisija veikė nesilaikydama pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies ir pažeidė teisingo palyginimo principą. Be to, jų nuomone, Indijos gamintojo atliktu atskyrimu pagrįstos Komisijos išvados nebuvo patikrintos surengiant tikrinamąjį vizitą vietoje. Į tai atsižvelgdami jie prašė Komisijos peržiūrėti standartinių ir specialių tvirtinimo detalių atskyrimą ir, jei tai neįmanoma, taikyti skirtingą normaliosios vertės duomenų rinkinį.
(49)
Komisijos standartinių ir specialių tvirtinimo detalių atskyrimo pagrindimas jau išdėstytas 47 konstatuojamojoje dalyje. Dėl teiginio apie nesurengtą tikrinamąjį vizitą vietoje siekiant patikrinti Indijos gamintojo atliktą atskyrimą, Komisija patikrino pardavimo sąrašus atlikdama keletą patikrinimo vietoje tyrimų (t. y. išsamiai patikrino atrinktus pardavimo sandorius, įtrauktus į pardavimo sąrašus, kad patikrintų jų tikslumą) ir keletą įprastų patikrinimo tyrimų. Be to, tolesnis Indijos gamintojo pateikto pardavimo sąrašo atskyrimas patikrintas pagal vidutinį atskirų produktų kainų lygį, kaip paaiškinta minėtame pranešime. Todėl teiginys, kad Komisija rėmėsi tokiais duomenimis, kokius juos pateikė Indijos gamintojas, yra nepagrįstas.
(50)
Be to, kriterijai, kuriuos Indijos gamintojas taikė specialioms tvirtinimo detalėms nustatyti, t. y. pagal užsakovų brėžinius, kaip minėta 47 konstatuojamojoje dalyje, yra pakankamas duomenų patikimumo garantas. Pradiniame tyrime Komisija jau koregavo normaliąją vertę atsižvelgdama į Indijos gamintojo taikytos kokybės kontrolės, kurios atrinkti Kinijos gamintojai netaikė, etapus. Šiomis aplinkybėmis Komisija nemano, kad reikėtų taikyti kitą normaliosios vertės duomenų rinkinį, kaip siūlė suinteresuotosios šalys. Galiausiai, kaip minėta galutinio reglamento 89 konstatuojamojoje dalyje, nepaisant Komisijos pastangų, nė vienas kitų galimų panašių šalių gamintojas nepasisiūlė bendradarbiauti atliekant tyrimą.
(51)
Dėl Indijos kaip panašios šalies gamintojo pasirinkimo nustatant normaliąją vertę, Europos platintojų asociacija (EFDA) teigė, kad toks metodas buvo netinkamas atsižvelgiant į gamintojo produktų asortimentą, gamybos apimtį, užsakovų tipą, platinimo metodą ir rinkos padėtį, kurių nebuvo galima palyginti su eksportuojančio Kinijos gamintojo parametrais. Be to, ji teigė, kad Kinijos kainos buvo žemos, nes atspindėjo didelės apimties standartinių produktų gamybos pranašumus, nes gamintojai specializuojasi ir veikia efektyviai. Be to, ji prašė išsamesnės informacijos apie Indijos gamintojo standartinių tvirtinimo detalių kainas ir gamybos apimtį. Galiausiai, EFDA pateikė Eurostato duomenis, pagrindžiančius jos teiginius, kad palyginus KLR ir Indijos eksporto kainas pagal du konkrečius KN kodus paaiškėtų, kad šių produktų Indijos eksportas sudarė mažiau nei 4 % KLR eksporto ir kad Indija nebuvo patikima šių produktų eksportuotoja į eksporto rinkas.
(52)
Dėl Indijos kaip panašios šalies gamintojo pasirinkimo tinkamumo, tai aptariama 49 konstatuojamojoje dalyje. Dėl bendro teiginio, kad Kinijos eksporto kainos atspindėjo didelės apimties gamybos pranašumus, šie teiginiai nebuvo pagrįsti arba reikšmingai įvertinti, kad būtų galima pagrįsti peržiūros etape atliekamą tyrimą. Dėl prašymo pateikti papildomos informacijos, susijusios su Indijos gamintojo duomenimis, pateikiama nuoroda į 82 konstatuojamąją dalį dėl konfidencialumo. Dėl teiginio, kad per TL ir po TL eksportas iš Indijos buvo nepalyginamas su eksportu iš KLR, pagal pagrindinį reglamentą normaliajai vertei nustatyti tinkamomis laikytos Indijos vidaus rinkos kainos, o ne Indijos eksporto kainos. Todėl šie EFDA teiginiai buvo nepagrįsti.
(53)
Dėl dangos, kurią taikė Indijos gamintojas, Kinijos prekybos rūmai ir eksportuojantis Kinijos gamintojas išreiškė abejones ir prašė Komisijos paaiškinti, kaip konfidencialioje informacijoje įrodyta, kad Indijos gamintojas savo vidaus rinkoje pardavė tik elektrolizės būdu padengtas tvirtinimo detales. Atliekant tikrinamąjį vizitą Indijos gamintojas pateikė įrodymų, pagal kuriuos Komisija galėjo padaryti išvadą, kad vidaus rinkoje parduodamos standartinės tvirtinimo detalės buvo padengtos elektrolizės būdu ir pagal pradinį PKN atitiko A dangos tipą. Tokiomis aplinkybėmis Komisija laiko, kad dokumentų rinkinyje pateikti įrodymai yra pakankami, kad būtų galima padaryti išvadą, kad vidaus rinkoje parduotos standartinės tvirtinimo detalės buvo padengtos elektrolizės būdu. Šiuo atžvilgiu, kaip nurodyta 81 konstatuojamojoje dalyje, atliktas koregavimas atsižvelgiant į chromo dangą.
2.5. Papildoma informacija, kurios prašyta po 2012 m. liepos 5 d. pranešimo apie informacijos atskleidimą
(54)
Kai kurie eksportuojantys gamintojai prašė išsamesnio paaiškinimo ir informacijos, kad galėtų prašyti koreguoti pradiniame tyrime nustatytus jų dempingo skirtumus, atsižvelgiant į šiuos aspektus:
a)
taikytų produkto tipų savybes (KN kodus, stiprumo klasę, standartines arba specialias dalis) normaliajai vertei nustatyti;
b)
išsamesnę informaciją, susijusią su Indijos gamintojo parduodamų produktų, pagal kuriuos nustatyta normalioji vertė, savybėmis;
c)
paaiškinimą, kodėl netaikytos kitos pradinio PKN savybės, taip pat
d)
koregavimus pagal fizinių savybių skirtumus.
(55)
Dėl a punkto, kaip minėta 2012 m. gegužės 30 d. pateiktame informaciniame pranešime, bendradarbiaujančio Indijos gamintojo parduodamų tvirtinimo detalių stiprumo klasė buvo stiprumo rodiklis, įtrauktas į PKN, naudotą visoms šalims nusiųstame klausimyne. Stiprumo klasė nustatyta taikant tą patį susijusį PKN aspektą, kurį Indijos gamintojas taikė pardavimo sąrašuose, patikrintuose surengus tikrinamąjį vizitą vietoje.
(56)
Specialių ir standartinių tvirtinimo detalių skirtumas paaiškintas galutinio reglamento 54 konstatuojamojoje dalyje. Specialiosios tvirtinimo detalės gaminamos pagal užsakovo brėžinius. Standartinės tvirtinimo detalės gaminamos atsargoms ir ne pagal konkretaus užsakovo brėžinius. Bendradarbiaujančio Indijos gamintojo gaminamų standartinių ir specialių tvirtinimo detalių atskyrimo svarba buvo visiškai pripažinta ir, kaip minėta galutinio reglamento 51 ir 54 konstatuojamosiose dalyse, atrinktų eksportuojančių Kinijos gamintojų eksporto kaina ir normalioji vertė palygintos pagal standartines tvirtinimo detales.
(57)
Kalbant apie b punkte išvardytus klausimus, dėl konfidencialumo priežasčių negalima atskleisti tikslių Indijos gamintojų parduotų sraigtų ir varžtų modelių tipų. Tačiau, kaip minėta, palyginta pagal tos pačios kategorijos standartinių arba specialių detalių svorį ir pagal tą pačią PKN nurodytą stiprumo klasę.
(58)
Dėl b punkte nurodytų klausimų, kelios suinteresuotosios šalys taip pat praprašė daugiau informacijos apie dangą. Pradinio tyrimo duomenys išsamiau išnagrinėti ir nustatyta, kad Indijos vidaus rinkoje parduodamas standartinis produktas buvo padengtas įprasta danga, t. y. elektrolizės būdu padengta danga. Ši informacija pateikta klausymuose, kurių prašė suinteresuotosios šalys; ji atskleista suinteresuotosioms šalims, prašiusioms šios informacijoms, ir taip pat pateikta dokumentų rinkinyje, skirtame suinteresuotosioms šalims susipažinti.
(59)
Du atrinkti eksportuojantys gamintojai prašė daugiau informacijos dėl koregavimo atsižvelgiant į padengimą chromu. Bendradarbiaujančio Indijos gamintojo pateikti pardavimo duomenys išnagrinėti išsamiau ir, atsižvelgiant į chromo dangą, normalioji vertė koreguota, kaip paaiškinta 81 konstatuojamojoje dalyje. Tie patys du eksportuojantys gamintojai paprašė išsamesnio paaiškinimo, kaip nustatytas bendradarbiaujančio Indijos gamintojo pardavimo vidaus rinkoje pelningumas; ar gamybos sąnaudos nurodytos pagal PKN ar taikytos vidutinės sąnaudos; ar skaičiuojant normaliąją vertę įtrauktas pardavimas susijusioms bendrovėms.
(60)
Visa susijusi informacija apie normaliąją vertę nurodyta galutinio reglamento 94 konstatuojamojoje dalyje. Taip pat nurodyta, kad taikytas tik nesusijusių bendrovių pardavimas vidaus rinkoje.
(61)
Šie du eksportuojantys gamintojai vėliau teigė, kad jie labai abejojo, ar teisingai nustatytas pelningumas ir tipiškumas. Konkrečiau, kalbant apie tipiškumo nustatymą, šie eksportuojantys gamintojai abejojo, ar Indijos gamintojo vidaus pardavimas pagal peržiūrėtas produktų grupes viršijo 5 % jų pardavimo eksportui. Dėl tipiškumo nustatymo, nustatyta, kad tais atvejais, kai tam tikro tipo produkto pardavimas sudarė mažiau nei 5 %, pardavimas vidaus rinkoje vis tiek buvo pakankamo masto, kad būtų galima tinkamai palyginti. Dėl pelningumo nustatymo, patvirtinta, kad tai atlikta pagal kiekvieno tipo produktą.
(62)
Dėl c punkte nurodytų klausimų, t. y. kodėl išsamus PKN netaikytas normaliajai vertei ir eksporto kainai palyginti, atliekant tyrimą paaiškėjo, kad išsamus PKN nebūtų patikimas rodiklis. Visų pirma, nei Kinijos, nei Indijos valdžios institucijos neskiria 10 KN kodų, kurie taikomi nagrinėjamajam produktui apibrėžti, kaip tai atlieka ES institucijos. Antra, kaip paaiškinta pagrindinio reglamento 48 konstatuojamojoje dalyje, kai kurios šalys teigė, kad eksportuojančių Kinijos gamintojų pagamintos tvirtinimo detalės buvo standartinis produktas (dažniausiai 4.8-8.8 atsparumo klasės), nepasižymintis specialiomis su žaliava, atsparumu ir padengimu susijusiomis savybėmis ar su sertifikavimo ir (arba) saugos apsektais susijusiomis savybėmis; jis skirtas žemesnės klasės įrenginiams (neprofesionaliam naudojimui ir bendram platinimui), o ne aukštos kokybės įrenginiams; jis neatitiko konkrečių galutinių naudotojų, kaip antai automobilių, chemijos ar erdvėlaivių pramonės, griežtų reikalavimų.
(63)
Dėl d punkte išvardytų klausimų, „atsekamumo“ aspektai, ISO standartas 9000, brokuotų produktų dalis ir kiti kriterijai, kaip antai patvarumas, lenkimo atsparumas, poveikio stiprumas, trinties koeficientas, kuriuos nurodė kitu du eksportuojantys gamintojai, negalėjo būti taikomi, nes susijusios bendrovės neįrodė, kad šie aspektai turi įtakos normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginamumui.
(64)
Trūkstant konkrečios informacijos, susijusios su palyginamumo trūkumu, kaip teigė pradinio tyrimo suinteresuotosios šalys teikdamos rekomendacijas, ir atsižvelgiant į išsamesnės informacijos, susijusios su kitomis techninėmis savybėmis, kaip antai danga, trūkumą, pradiniame tyrime padaryta išvada, kad pagrindiniai veiksniai ir pačių suinteresuotųjų šalių pabrėžti standartinių ir specializuotų produktų bei stiprumo klasių skirtumai buvo pakankamas pagrindas normaliajai vertei ir eksporto kainai palyginti.
2.6. 2012 m. liepos 11 d. išsamesnis informacijos apie normaliąją vertę atskleidimas
(65)
2012 m. liepos 11 d. Komisija išsamiau atskleidė normaliosios vertės perklasifikavimą, kaip aprašyta pirmiau, ir siūlomą dempingo skirtumų perskaičiavimą pagal minėtą pagrindą bei prašė teikti pastabas.
(66)
Kaip minėta 32 konstatuojamojoje dalyje, Indijos gamintojas pradiniame atsakyme pateikė pardavimo vidaus rinkoje sąrašus (toliau - PVRS) nenurodydamas PKN. Vienintelis kiekvieno sandorio atskyrimo požymis buvo prekės kodas, tai yra kiekvieno produkto vidaus naudojimui skirtas kodas, ir produkto aprašas eilute, pvz.:
M8X1,25X16 FLANGE SCREW
(67)
Kaip paaiškinta galutinio reglamento 48-57 konstatuojamosiose dalyse, Indijos bendrovė pateikė vidaus pardavimo skirstymą į standartines ir specialias tvirtinimo detales taikydama 77 konstatuojamojoje dalyje nurodytą metodą. Todėl PVRS pateiktas dviem dalimis - standartinio produkto PVRS ir specialaus produkto PVRS. Parduoti produktai, kurie negali būti laikomi standartiniais arba specialiais, skaičiuojant normaliąją vertę neįtraukti.
(68)
Atliekant tyrimą taip pat paaiškėjo, kad normaliajai vertei nustatyti reikalinga tvirtinimo detalių stiprumo klasė. Indijos bendrovė kiekvienoje standartinio produkto PVRS ir specialaus produkto PVRS eilutėje nurodė stiprumo klasę; ji pateikta stulpelyje „klasė“ nurodant stiprumo klasę, pvz.:
Apibūdinimas
Klasė
M8X1,25X16 FLANGE SCREW
8.8
(69)
Pradinė normalioji vertė apskaičiuota šiuo pagrindu, skirstant į standartinį ir specialų produktą bei stiprumo klasę, kaip nurodyta 2012 m. gegužės 30 d. pirmą kartą atskleidus įgyvendinimo peržiūros informaciją.
(70)
Kaip minėta 54 konstatuojamojoje dalyje, kai kurie eksportuojantys gamintojai prašė išsamesnio paaiškinimo nurodydami trūkstamą palyginamumą pagal dangą, skersmenį ir tvirtinimo detalės ilgį, bei teigė, kad tai gali turėti poveikio pradžioje apskaičiuotos normaliosios vertės lygiui.
(71)
Trūkstant PKN, kiekvieno sandorio aprašymo eilutė (sugrupavus sandorius pagal tokį patį apibūdinimą) išnagrinėta pagal parduotos tvirtinimo detalės skersmenį ir ilgį. Pateiktame pavyzdyje M8 yra skersmuo, 16 - ilgis. Todėl šiuo atveju aprašomo sraigto skersmuo 8 mm, ilgis - 16 mm. 1,25 yra sriegio žingsnis; šis parametras netaikytas nagrinėjamam produktui klasifikuoti.
(72)
Eksportuojančių Kinijos gamintojų naudotame PKN šie duomenys pateikiami šiek tiek kitaip. Minėto sraigto skersmuo ir ilgis būtų nurodyti 080016.
(73)
Siekdama užtikrinti normaliosios vertės ir eksporto kainos atitiktį, Komisija suskirstė skersmenį ir ilgį į tris vienodus intervalus, kaip nurodyta 2012 m. liepos 5 d. antrame informacijos atskleidimo rašte:
Rodiklis
Skersmuo
Ilgis
Mažas
M4-M10
0-100 mm
Vidutinis
M12-M20
100-200 mm
Didelis
M22-M30
200-300 mm
(74)
Nedidelė dalis Indijos gamintojo parduotų produktų neatitiko šių intervalų ir skaičiuojant normaliąją vertę į juos neatsižvelgta. Taigi minėtas sraigtas būtų aprašytas pagal peržiūrėtą PKN: „GSS“ = stiprumo klasė 8.8; mažas skersmuo; mažas ilgis.
(75)
Pagal pateiktą pavyzdį matyti, kad produkto aprašymo eilutėje nėra duomenų apie Indijos vidaus rinkos gamintojo naudotą dangą. Todėl tyrimo dokumentų rinkinyje patikrinta informacija apie dangą, kurią Indijos gamintojas galimai taikė vidaus rinkoje parduotoms standartinėms tvirtinimo detalėms. Pagal dokumentų rinkinio konfidencialius duomenis, patikrintus surengus vizitą Indijos gamintojo patalpose, nustatyta, kad vidaus rinkoje parduodamoms standartinėms tvirtinimo detalėms taikytas dengimas elektrolizės metodu (A tipas pagal PKN) ir apie tai 2012 m. liepos 5 d. pranešta visoms šalims.
2.7. Su 2012 m. liepos 11 d. pranešimu apie informacijos atskleidimą susijusios pastabos
(76)
Su šiuo atskleidimu susijusias pastabas pateikė keli eksportuojantys gamintojai. Šių eksportuojančių gamintojų prašymu surengtas klausymas, kuriam pirmininkavo Prekybos GD bylas nagrinėjantis pareigūnas, ir buvo tęsiamas dialogas su Komisija bei aptarti šalims rūpimi klausimai. Eksportuojantys gamintojai kėlė šiuos klausimus:
a)
metodas, pagal kurį Indijos gamintojas atskyrė standartinių ir specialių produktų pardavimą vidaus rinkoje;
b)
reikšmingas koregavimas, kurį būtina atlikti, jei kai kurios automobilių pramonei parduotos tvirtinimo detalės laikytos standartinėmis;
c)
normaliosios vertės koregavimas pagal 2 straipsnio 10 dalies b punktą atsižvelgiant į netiesioginius mokesčius, taikytus į Indiją importuotiems vielos ruošiniams;
d)
chromo IV taikymas standartinėms tvirtinimo detalėms padengti;
e)
Komisijos taikytas metodas tais atvejais, kai nebuvo tam tikrą eksporto sandorį atitinkančio pardavimo vidaus rinkoje; taip pat
f)
Indijos gamintojo vidaus rinkoje parduodamų produktų kodų atskleidimas.
(77)
Dėl a punkto, Indijos gamintojas standartinio ir specialaus produkto pardavimą vidaus rinkoje skiria darydamas prielaidą, kad visos pagal užsakovo brėžinius pagamintos tvirtinimo detalės buvo specialios, o kitos parduodamos tvirtinimo detalės yra standartinės, t. y. nepagamintos pagal jokius specialius ar užsakovo brėžinius.
(78)
Dėl b punkto, kaip nurodyta prie dokumentų rinkinio pateiktame 2012 m. liepos 13 d. pranešime, nusiųstame minėtoms suinteresuotosioms šalims po liepos 11 d. surengto klausymo, Komisija patvirtino, kad trūkstant užsakovų pavadinimų, kaip nurodyta pirmiau, Komisija remsis 47 konstatuojamąja dalimi. Be to, Komisija pastebėjo, kad Europos tvirtinimo detalių produktų asociacijos teigimu „Europoje, jei užsakovas (ypač automobilių pramonės sektoriuje) užsako pagaminti tvirtinimo detalės produktą pagal brėžinį, bet visiškai atitinkantį tarptautinius standartus (ISO, EN, DIN, AFNOR, UNI), bet kokiu atveju tokį produktą tvirtinimo detalių gamintojas laiko specialiu produktu ir atitinkamai nurodo, pagal bendrovės vidaus klasifikavimo taisykles, kad toks produktas yra specialus … Tokį „modus operandi“ taiko viso pasaulio tvirtinimo detalių gamintojai, įskaitant Indiją“. Todėl Komisija įsitikinusi, kad automobilių pramonei skirtos standartinės tvirtinimo detalės nebuvo įtrauktos į pradinio tyrimo išvadose pateiktą standartinių tvirtinimo detalių sąrašą. Todėl šis teiginys buvo atmestas.
(79)
Dėl c punkto, surengus klausymą eksportuojantys gamintojai teiravosi dėl koregavimo pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 punkto b dalį, atsižvelgiant į muitą, taikomą į Indiją importuojamiems vielos ruošiniams, kurie įtraukti skaičiuojat normaliąją vertę, bet neįtraukti skaičiuojant eksporto iš Kinijos kainą. Pradinio tyrimo metu atrinktos Kinijos bendrovės įsigijo Kinijoje pagamintų vielos ruošinių.
(80)
Indijos gamintojo importuotai žaliavai taikytas bazinis muitas (5 % apmokestinamos vertės) ir muitui taikomas švietimo mokestis (3 % pagrindinio muito vertės ir kompensacinio muito suma). Tačiau, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies b punktą, toks netiesioginių mokesčių koregavimas galimas, jei importo mokesčiai, taikomi panašiam produktui ir į jo sudėtį fiziškai įtrauktai žaliavai, skirtiems vartoti vidaus rinkoje, nebūtų renkami arba būtų kompensuojami eksportuojant panašų produktą į Europos Sąjungą. Nesant teiginio ir įrodymų, kad pirmiau minėtų į ES eksportuojančių gamintojų eksportui būtų nerenkami arba kompensuojami žaliavų (vielos ruošinių) importo muitai, teiginys turi būti atmestas. Be to, įprastai toks koregavimas neįmanomas, kuomet, kaip ir šioje peržiūroje, nagrinėjamasis eksportuojantis gamintojas visas žaliavas gauna vidaus rinkoje, todėl jam importo mokesčiai netaikomi.
(81)
Dėl d punkto, pagal pradinio tyrimo dokumentų rinkinyje pateiktus įrodymus nustatyta, kad Indijos vidaus rinkoje parduodamų standartinių tvirtinimo detalių standartinės dangos sudėtyje buvo chromo Cr3, todėl tai atitiko PKN apibrėžtį, kad dangai nenaudotas Chromas VI. Todėl dempingo skirtumai perskaičiuoti pagal eksportuoto brangiausio tipo chromo dangą, nekoreguojant eksporto kainos. Du eksportuojantys gamintojai teigė, kad informacija apie dangą buvo susijusi su esama padėtimi, o ne su TL padėtimi. Tai netiesa. Pradinio tyrimo metu atlikus patikrinimą Indijoje gauta įrodymų, pagrindžiančių, kad visos per pradinį TL vidaus rinkoje parduotos standartinės tvirtinimo detalės buvo dengtos elektrolizės būdu.
(82)
Dėl e punkto, patvirtinta, kad dempingo skirtumai apskaičiuoti remiantis tuo, kad jei nebuvo atitinkamo pardavimo vidaus rinkoje, skaičiuojant dempingą eksporto sandoris neįtraukiamas. Kai kurios šalys teigė, kad nebuvo pagrindo neįtraukti tam tikrų eksporto sandorių skaičiuojant dempingo skirtumą. Tačiau kiekvienam atrinktam eksportuojančiam Kinijos gamintojui nustatytas vidaus rinkos pardavimas ir atitinkamas eksporto pardavimas, taigi buvo galima tinkamai palyginti skirtingų šalių atliktus pardavimus.
(83)
Dėl f punkto, Kinijos prekybos rūmai ir Kinijos eksportuotojas teigė, kad Indijos gamintojas nenurodė tinkamos priežasties, dėl kurios Komisija negalėtų atskleisti konkrečios informacijos, susijusios su jo vidaus pardavimų produktų kodais. Komisija, laikydamasi konfidencialumo taisyklių, nurodė visą įmanomą informaciją pateikdama keletą su dokumentų rinkiniu susijusių pranešimų ir informacinį pranešimą, pateiktą visoms suinteresuotosioms šalims, bei Kinijos prekybos rūmams ir visiems to prašiusiems Kinijos eksportuotojams surengtame klausyme. Dėl prašymo atskleisti Indijos gamintojo produktų kodus, atskleidus šią informaciją kitos šalys galėtų pakankamai tiksliai nustatyti Indijos gamintojo vidaus kainas; to reikėtų vengti siekiant apsaugoti konfidencialią verslo informaciją. Neužtikrinus informacijos konfidencialumo Komisija galėtų sulaukti tvirtinimų dėl žalos ir tai atgrasytų savanoriškai bendradarbiaujančias panašių šalių bendroves. Todėl šis prašymas atmestas.
2.8. Galutiniame reglamente normaliajai vertei apskaičiuoti naudoto metodo koregavimas
(84)
Atsižvelgiant į eksportuojančių Kinijos gamintojų šioje peržiūroje pateiktas pastabas dėl produkto tipo apibrėžimo skaičiuojant Indijos normaliąją vertę, pagal kurias teigta, kad tvirtinimo detalės turėtų būti skiriamos ne tik į standartines ir specialias bei pagal stiprumo klasę, bet ir pagal skersmenį, ilgį ir dangą, bei atsižvelgiant į klausymus ir vėliau vykusį dialogą dalyvaujant bylas nagrinėjančiam pareigūnui, bendradarbiaujančio Indijos gamintojo duomenys išnagrinėti iš naujo.
(85)
Iš naujo išnagrinėjus duomenis Komisija galėjo nustatyti Indijos vidaus rinkoje parduodamų tvirtinimo detalių skersmenį ir ilgį. Kad būtų galima tinkamai palyginti šias tvirtinimo detales su eksportuotomis iš KLR, nustatyti skersmens ir ilgio intervalai ir apskaičiuota kiekvieno intervalo normalioji vertė. Tai buvo išsamiai paaiškinta 2012 m. liepos 5 d. ir liepos 11 d. informaciniuose pranešimuose, su kuriais galėjo susipažinti visos suinteresuotosios šalys. Suskirsčius į intervalus pagal pagrindinio Indijos gamintojo parduodamo produkto matmenis buvo galima atlikti tinkamą palyginimą su Kinijos bendrovių eksportu, kaip prašė suinteresuotosios bendrovės. Vėliau du eksportuojantys gamintojai teigė, kad jie neturėjo visos informacijos, tvirtindami, kad klasifikavimas buvo neaiškus bei netinkamas ir todėl nebuvo pakankamai informacijos kreiptis dėl koregavimo pagal fizinius skirtumus. Tačiau be šių bendro pobūdžio teiginių šie du eksportuojantys gamintojai nepateikė jokių kitų tinkamų pasiūlymų ar įrodymų. Todėl šis teiginys buvo atmestas.
(86)
EFDA teigė, kad skersmens ir ilgio parametrų taikymas neatitiko tikrovės ir pasiūlė kitą dviem kriterijais pagrįstą metodą, kad, jų nuomone, būtų galima išvengti tam tikrų produktų neįtraukimo, bet šio metodo nepagrindė. Klasifikuojant Komisijos pasiūlytu metodu įtraukiami visų tipų produktai (taikoma visokio skersmens ir galimo ilgio kombinacijoms) todėl šis teiginys išsamiau nenagrinėtas.
(87)
Nustatyta, kad visos parduotos standartinės tvirtinimo detalės buvo padengtos elektrolizės būdu, taigi normalioji vertė apskaičiuota pagal dangą, atitinkančią PKN kodą A. Tais atvejais, kai eksportuojantis Kinijos gamintojas neeksportavo tvirtinimo detalių padengtų A danga, taikyta panašiausia danga nekoreguojant eksporto kainos.
(88)
Stiprumo klasės duomenys ir standartinių bei specialių tvirtinimo detalių atskyrimas nebuvo keičiami.
(89)
Du eksportuojantys gamintojai prašė Prekybos GD bylas nagrinėjančio pareigūno išnagrinėti konfidencialius Indijos panašaus gamintojo duomenis ir pateikti garantijas dėl jo pardavimo vidaus rinkoje duomenų konfidencialumo, taip pat dėl standartinių tvirtinimo detalių dangos klausimo, chromo naudojimo dangai ir dėl informacijos, susijusios su standartinių tvirtinimo detalių ilgiu ir skersmeniu, atskyrimo. Bylas nagrinėjantis pareigūnas, išnagrinėjęs Indijos panašaus produkto gamintojo konfidencialius duomenis, išsamiai atsakė į dviejų eksportuojančių gamintojų pateiktus klausimus. Bylas nagrinėjančio pareigūno ataskaita pateikta duomenų rinkinyje, skirtame suinteresuotosioms šalims susipažinti.
(90)
Nepaisydamos pirmiau minėtos papildomos informacijos, paaiškinimų, klausymų ir vykusio dialogo, kai kurios šalys toliau teigė, kad joms trūko informacijos, kuria remdamosi jos galėtų kreiptis dėl koregavimo teisingam palyginimui užtikrinti. Komisija šalims pateikė išsamios informacijos apie produktų grupes, pagal kurias nustatyta normalioji vertė, kaip reikalauja apeliacinis komitetas (7). Be to, pratęstu laikotarpiu nuo 2012 m. gegužės 30 d. iki 2012 m. liepos 19 d. Komisija pateikė informacijos ir atsakė į visus šalių pateiktus klausimus. Taip pat visoms šalims suteiktas papildomas 20 dienų laikotarpis pateikti pastabas dėl galutinio faktų atskleidimo.
(91)
Tos pačios šalys teigė, kad priešingai nei teigta apeliacinio komiteto ataskaitoje, Komisija be tinkamo pagrindo atsisakė atskleisti informaciją apie specialius Indijos gamintojo produktus, pagal kuriuos nustatyta normalioji vertė. Antidempingo susitarimo 6.5 straipsnyje nurodyta, kad konfidencialią arba konfidencialiu pagrindu pateikiamą informaciją nagrinėjančios institucijos tvarko atitinkamai. Šiuo atveju Indijos gamintojo pateikta informacija apie vidaus rinkoje parduotų produktų tipus pateikta konfidencialiai ir bendrovė atnaujino savo prašymą Komisijai dėl konfidencialios informacijos tvarkymo, teigdama, kad ji ir toliau laiko šią informaciją visiškai konfidencialia, kaip nurodyta 82 konstatuojamojoje dalyje. Šios šalys taip pat teigė, kad Komisija nepateikė prasmingos nekonfidencialios Indijos gamintojo pateiktos informacijos santraukos, kaip reikalaujama ataskaitose. Tačiau toliau tęsiant dialogą ir kaip minėta pirmiau Komisija nepažeisdama konfidencialumo atskleidė visą su Indijos gamintoju susijusią informaciją suinteresuotosioms šalims, kad jos galėtų apginti savo interesus.
2.9. Normaliosios vertės nustatymas eksportuojantiems KLR gamintojams. Normalioji vertė, eksporto kainos ir palyginimas
(92)
Kaip nurodyta pirmiau, normalioji vertė apskaičiuota ir palyginta su eksporto kaina. Eksporto kaina koreguota siekiant pašalinti kainų skirtumus tais atvejais, kai nagrinėjamų tvirtinimo detalių dangoje naudotas chromas IV. Kaip ir pradiniame tyrime, normalioji vertė ir eksporto kainos buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis.
2.10. Prašymai koreguoti atsižvelgiant į produkto savybes
(93)
Vienas eksportuojantis gamintojas prašė koreguoti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies a punktą atsižvelgiant į skirtingų tipų (šešiakampių sraigtų, medsraigčių, varžtų) nagrinėjamojo produkto fizinius skirtumus. Atsižvelgiant į tai, kad nagrinėjamasis eksportuojantis gamintojas dėl konfidencialumo priežasčių negali gauti visų normaliosios vertės duomenų, bendrovė rėmėsi savo eksporto kainomis, kad parodytų kiek skiriasi kiekvieno tipo tvirtinimo detalių kainos.
(94)
Pradiniame tyrime normalioji vertė ir eksporto kaina palygintos atskiriant standartinių ir specialių tipų tvirtinimo detales, kaip nurodyta galutinio reglamento 102 konstatuojamojoje dalyje, ir nustatant stiprumo klasę. Išsamūs produkto kontrolės numeriai (PKN) netaikyti, nes šiuo atveju panašios šalies gamintojas nepateikė informacijos, suskirstytos pagal PKN, kaip prašyta. Pagal vieną iš PKN kriterijų nustatomas tvirtinimo detalės tipas pagal jai priskiriamą KN kodą. Atsižvelgiant į tai, kad Indijos gamintojas šios informacijos nepateikė, šiuo kriterijumi nebuvo galima remtis palyginimui pradiniame tyrime atlikti.
(95)
Pagal eksportuojančio gamintojo pateiktą informaciją koregavimas pagal skirtingų tipų tvirtinimo detalių skirtumus gali būti pagrįstas. Tačiau siūlytas metodas laikytas netinkamu, atsižvelgiant į tai, kad bendrovė nepateikė tikslios informacijos apie produktų tipus pagal KN kodą, kaip paaiškinta 34 konstatuojamojoje dalyje, kaip buvo prašyta. Taip pat išnagrinėti Sąjungos pramonės kainų Sąjungos rinkoje skirtumai, siekiant nustatyti ar skyrėsi skirtingų tipų tvirtinimo detalių kainos. Sąjungos pramonė pateikė išsamią informaciją pagal PKN, kaip prašyta. Išnagrinėjus nustatyta, kad skirtingų tipų tvirtinimo detalių kainos ES rinkoje skyrėsi. Tuo remiantis laikyta, kad normaliosios vertės turėtų būti koreguojamos pagal šiuos skirtumus. Koregavimui pagrįsti Sąjungos pramonės vidutinės pardavimo kainos Sąjungos rinkoje įvertintos „1“, o kiekvienam tipui priskirta atskira vertė, atsižvelgiant į kainos santykį su vidutine kaina. Po to šios vertės taikytos normaliajai vertei, taikytai lyginant su kiekvieno tipo eksportuojančio gamintojo eksportuotu produktu.
(96)
Šie koregavimai atlikti pagal fizinių savybių skirtumų rinkos vertę ES rinkoje, todėl laikyta, kad tinkama taikyti panašų koregavimą skaičiuojant visų eksportuojančių gamintojų dempingo skirtumus.
(97)
Paskelbus bendro atskleidimo dokumentą Kinijos prekybos rūmai ir Kinijos eksportuotojas teigė, kad Komisija toliau pažeidė PPO Antidempingo susitarimo 2.4, 6.2 ir 6.4 straipsnius laiku nepateikdama informacijos apie pagrindą, kuriuo remiantis palyginta eksporto kaina ir normalioji vertė bei paragino Komisiją atskleisti išsamią informaciją apie produktus tipus, taikytus skaičiuojant normaliąją vertę, kad laikytųsi įsipareigojimo eksportuojantiems Kinijos gamintojams suteikti galimybes užtikrinti jų interesų apsaugą, ginti savo poziciją turint visą informaciją ir užtikrinti tinkamą eksporto kainų ir normaliosios vertės palyginimą. Todėl minėtos šalys prašė Komisijos iš naujo išnagrinėti šiuos aspektus:
a)
pateikti visus duomenis apie skirtingų tipų produktų normaliąją vertę;
b)
užtikrinti, kad eksportuojančių Kinijos gamintojų pagamintos standartinės tvirtinimo detalės nėra lyginamos su panašios šalies gamintojo pagamintomis tvirtinimo detalėms, skirtomis aukštos kokybės įrenginiams;
c)
pateikti įrodymus, pagal kuriuos turėtų būti pagrįsti prašymai koreguoti;
d)
pateikti informacijos kaip atlikti tam tikri koregavimai; taip pat
e)
ES įsipareigojimą neatmesti jokių eksporto sandorių.
(98)
Dėl a punkto, atsižvelgiant į 2012 m. gegužės 30 d., 2012 m. liepos 11 d., 2012 m. liepos 13 d. informaciniuose pranešimuose pateiktą informaciją, 2012 m. liepos 31 d. nusiųstame bendrame faktų atskleidimo dokumente, ypač 77-96 konstatuojamosiose dalyse ir konsultacijų metų surengtuose klausymuose, laikoma, kad visa informacija, kuri gali būti atskleista laikantis konfidencialumo reikalavimų, buvo pateikta suinteresuotosioms šalims.
(99)
Dėl b punkto, susijusio su garantija, kad eksportuojančio Kinijos gamintojo pagamintos standartinės tvirtinimo detalės nėra lyginamos su panašios šalies gamintojo pagamintomis tvirtinimo detalėms, skirtomis aukštos kokybės įrenginiams, šis aspektas aptartas 78 konstatuojamojoje dalyje. Trūkstant naujų įrodymų ir gavus tik minėtų šalių tvirtinimą, kad galėjo būti tvirtinimo detalių, skirtų aukštos kokybės įrenginiams, išskyrus automobilių pramonę, Komisija laikosi nuomonės, kad dokumentų rinkinyje pateiktos informacijos visiškai pakanka užtikrinti, kad tik standartinės tvirtinimo detalės naudotos normaliajai vertei, lyginamai su minėto Kinijos eksportuotojo eksporto kainomis, nustatyti.
(100)
Dėl c punkto ir tvirtinimo, kad Komisija nepateikė informacijos, kaip eksportuojantys Kinijos gamintojai galėtų pagrįsti prašymus koreguoti, kiek tai susiję su atsekamumu, ISO standartu 9000, brokuotų produktų dalimi ir kitais kriterijais, kaip antai patvarumu, lenkimu, stiprumu, poveikiu, tvirtumu ir kitais trinties koeficientais (žr. 63 konstatuojamąją dalį) ir muitais importo sąnaudoms (žr. 79 ir 80 konstatuojamąsias dalis), Komisija pateikia tokias pastabas. Visų pirma primenama, kad šiuos aspektus nurodžiusios šalys nepateikė jokios išsamesnės informacijos. 2012 m. liepos 11 d. bylas nagrinėjančio pareigūno surengtame klausyme Komisija paragino šalis pateikti papildomos informacijos minėtais klausimais, bet papildomos informacijos negauta. Dėl prašymo koreguoti eksporto kainas atsižvelgiant į muitą, taikomą į Indiją importuojamiems vielos ruošiniams, ir, bendru atveju, į eksportuojančių Kinijos gamintojų prieigą prie pigesnių žaliavų, 80 konstatuojamojoje dalyje Komisija išsamiai paaiškino, kodėl toks koregavimas netinkamas. Be to, kaip išdėstyta pradinio reglamento 63 konstatuojamojoje dalyje, pagrindinės žaliavos, t. y. plieno vielos ruošinių, sąnaudos neturėjo didelės įtakos rinkos vertėms. Nustatyta, kad vidaus rinkoje taikomos plieno vielos ruošinių kainos buvo gerokai mažesnės už kainas kitose rinkose. Todėl iškraipytomis kainomis negalima pagrįsti koregavimo, kaip prašė minėtos šalys. Tokiomis aplinkybėmis Komisija nežino, kokia papildoma informacija, Kinijos prekybos rūmų ir eksportuojančio gamintojo nuomone, galėtų būti papildomai pateikta šiems dviems prašymams koreguoti pagrįsti.
(101)
Dėl d punkto, primenama, kad su „ES gamintojų produktų tipų normaliąja verte ir jų kainų lygiais susijusi informacija bei su panašios šalies gamintojo produktų tipų normaliosios vertės koregavimu susijęs poveikis“ laikomi konfidencialia informacija ir jos negalima atskleisti. Kinijos prekybos rūmai ir vienas eksportuojantis Kinijos gamintojas prašė tolesnio paaiškinimo, kaip atlikti koregavimai pagal dangos kainų skirtumus. Tačiau, kaip minėta 92 konstatuojamojoje dalyje, pažymėtina, kad konkrečiame faktų atskleidimo dokumente Komisija nurodė, kuriems eksportuotų tipų produktams atliktas koregavimas, todėl susijusios šalys galėjo sužinoti, kaip atliktas koregavimas.
(102)
Dėl e punkto ir tariamo poreikio skaičiuojant dempingą atsižvelgti į visus palygintinus eksporto sandorius, kad būtų užtikrinimas teisingas kainų palyginimas pagal PPO antidempingo susitarimo 2.4.2 straipsnį, Komisija pažymi, kad būtent atsižvelgiant į minėtų šalių prašymą ir pasiūlymus dempingo skirtumams nustatyti taikyta normalioji vertė buvo koreguota. Šis metodas paaiškintas 93-96 konstatuojamosiose dalyse ir priežastis, dėl kurios nustatytas dempingas išreikštas tų eksporto sandorių, taikytų skaičiuojant dempingo sumą, procentine dalimi išdėstyta 107 ir 108 konstatuojamosiose dalyse visiškai laikantis PPO Antidempingo susitarimo 2.4.2 straipsnio, kuriame nurodyti lygintini eksporto sandoriai. Šiuo atžvilgiu koreguojant taikyti visi lygintini sandoriai (pagal produktų tipus). Todėl buvo tinkama nustatyto dempingo sumą išreikšti kaip šių eksporto sandorių, taikytų dempingo sumai apskaičiuoti, procentinę dalį.
(103)
Po bendro faktų atskleidimo du eksportuojantys Kinijos gamintojai vėl teigė, kad atsižvelgiant į tariamus žaliavos naudojimo efektyvumo skirtumus, geresnę prieigą prie žaliavų, efektyvesnį elektros energijos naudojimą ir žemesnį darbuotojų našumą reikėtų atlikti koregavimus. Primenama, kad pradiniame tyrime RER netaikytas nė vienam eksportuojančiam Kinijos gamintojui ir jų sąnaudų struktūra negali būti laikoma atspindinčia rinkos vertes, kurias būtų galima taikyti koreguojant, ypač kiek tai susiję su žaliavų prieiga. Be to, reikia pastebėti, kad KLR gamybos procesai atitiko Indijos gamintojo procesus ir nustatyta, kad tariami skirtumai buvo nedideli. Šiuo atveju nustatyta, kad Indijos gamintojas konkuravo Indijos vidaus rinkoje su daugeliu kitų gamintojų ir laikoma, kad jo kainos visiškai atspindėjo vidaus rinkos padėtį. Kaip minėta 41 konstatuojamojoje dalyje, nustatant normaliąją vertę reikia taikyti veikiančios rinkos ekonomikos šalių gamintojų sąnaudas ir kainas.
(104)
Tie patys du eksportuojantys Kinijos gamintojai teigė, kad Komisija palyginimui turėtų taikyti ne skersmens ir ilgio duomenis intervalais, o faktinius ilgio ir skersmens duomenis. Pirma, kaip minėta 70 konstatuojamojoje dalyje, Komisija po 2012 m. liepos 26 d. surengto klausymo susitarė su tomis pačiomis šalimis taikyti skersmens ir ilgio intervalus ir atsižvelgti į fizinių skirtumų įtaką kainoms. Pačios minėtos šalys nurodė tam tikrus galimus intervalus, tačiau Komisija klausyme nurodė, kad siūlomi intervalai turėtų būti peržiūrėti, kad užtikrinti visų tipų eksportuotų produktų atitiktį Indijos gamintojo produktams. Antra, minėtos šalys 2012 m. liepos 3 d. surengtame klausyme kaip pavyzdį nurodė tai, kad skersmuo darytų mažą įtaką vertinant žaliavos suvartojimą produkto vienetui. Todėl šis teiginys buvo atmestas.
2.11. Dempingo skirtumai
(105)
Dempingo skirtumai nustatyti palyginus vidutinę svertinę normaliąją vertę ir vidutinę svertinę eksporto kainą.
(106)
Šioje peržiūroje nagrinėjamo eksportuojančio gamintojo procentais išreikštas CIF importo kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą galutinis dempingo skirtumas yra toks:
Bulten Fasteners (Kinija) Co., Ltd
0,0 %
(107)
Perskaičiuot procentais išreikšti CIF importo kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą galutiniai dempingo skirtumai yra tokie:
Eksportuojantis KLR gamintojas
Dabartinis dempingo skirtumas
Perskaičiuotas dempingo skirtumas
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd.
69,9 %
43,4 %
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd.
93,2 %
63,7 %
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd.
74,5 %
64,3 %
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd.
105,3 %
69,7 %
Changshu City Standard Parts Factory and Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd.
63,1 %
38,3 %
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd.
0 %
0 %
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd.
26,5 %
22,9 %
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd.
0 %
0 %
Neatrinktiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams
78,1 %
54,1 %
Visoms kitoms bendrovėms
115,4 %
74,1 %
(108)
Vienas eksportuojantis gamintojas teigė, kad skaičiuojant jo dempingo skirtumą bendra nustatyta dempingo suma turėtų būti išreikšta bendros visų eksporto sandorių CIF vertės procentine dalimi, o ne dempingo sumai apskaičiuoti taikytų eksporto sandorių procentine dalimi. Priešingu atveju, bendrovės teigimu, būtų daroma prielaida dėl dempingo tų sandorų, kurie netaikyti nustatant dempingą, atveju.
(109)
Eksporto kaina ir normalioji vertė palygintos tik pagal eksportuojančio Kinijos gamintojo eksportuotų tipų produktų, kurių atitinkamų tipų produktus gamino ir pardavė Indijos gamintojas, svertinį vidurkį. Tai laikyta patikimiausiu pagrindu eksportuojančio gamintojo dempingo, jei jis vykdomas, lygiui nustatyti; bandant rasti visų eksportuotų tipų produktų artimus Indijos gamintojo produktų atitikmenis nustatyti faktai būtų netikslūs. Tuo remiantis yra tinkama nustatytą dempingo sumą išreikšti procentine dempingui apskaičiuoti naudotų eksporto sandorių dalimi; šis nustatytas faktas laikomas tipišku visų tipų eksportuotiems produktams. Toks pats požiūris taikytas kitų eksportuojančių gamintojų dempingo skirtumams apskaičiuoti.
3. Sąjungos pramonės apibrėžtis
(110)
Kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, Komisija iš naujo įvertino Sąjungos pramonės apibrėžtį, siekdama atsižvelgti į GST ataskaitas, kuriose teigiama, kad ES veikė ne pagal PPO Antidempingo susitarimo 4.1 straipsnį į Sąjungos pramonės apibrėžtį neįtraukdama gamintojų, kurie nepageidavo būti atrinkti, ir laikydama, kad pagrindinio reglamento 4.1 straipsnyje nustatyta 25 % riba automatiškai reiškia didžiąją dalį viso Sąjungoje pagaminamo nagrinėjamojo produkto. 2011 m. liepos 15 d. paskelbtos apeliacinio komiteto ataskaitos 430 pastraipoje pripažįstama, kad „vis dėlto dėl tvirtinimo detalių pramonės nepastovaus pobūdžio, tokia maža dalis buvo įmanoma dėl sunkumų gauti daugiau informacijos, atsižvelgiant į tai, kad dėl Komisijos vykdytos veiklos apibrėžiant pramonę nekilo materialinės iškraipymo žalos. … ribodama vidaus pramonės apibrėžtį įtraukdama tik tuos gamintojus, kurie pageidavo būti atrinkti, Komisija neįtraukė gamintojų, pateikusių susijusios informacijos.“ (pabraukta vėliau). Būtent pastarieji gamintojai dabar įtraukiami į Sąjungos pramonės apibrėžtį.
(111)
Pradiniame tyrime nustatyta, kad sutikusių būti atrinktais ir pradiniame tyrime visiškai bendradarbiavusių Sąjungos gamintojų gamyba sudarė 27,0 % viso Sąjungoje pagaminto nagrinėjamojo produkto kiekio. Todėl laikyta, kad šios bendrovės yra Sąjungos pramonė, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje.
(112)
Gavus GST ataskaitų išvadas ir remiantis iš visų ES gamintojų, pranešusių apie save per Pranešime apie antidempingo tyrimą dėl tam tikrų Kinijos Liaudies Respublikos kilmės geležinių ar plieninių tvirtinimo detalių importo (8) 6 pastraipos b dalies i punkte nurodytą laikotarpį, gautomis tinkamomis pastabomis, neatsižvelgdama į tai, ar gamintojai buvo pasirengę būti atrinktais, Komisija perskaičiavo, kad Sąjungos pramonei iš viso teko 36,3 % visos nagrinėjamojo produkto gamybos Sąjungoje 2006 m.
(113)
Peržiūrėjusi Sąjungos pramonės apibrėžtį Komisija nustatė, ar šios pramonės tvirtinimo detalių gamybos procentinė dalis pagal visą apskaičiuotą gamybą sudarė didžiąją dalį, kaip nurodyta PPO antidempingo susitarimo 4.1 straipsnyje.
(114)
Kaip nurodyta galutinio reglamento 112 konstatuojamojoje dalyje, atlikus tyrimą nustatyta, kad panašų produktą gamina daug Sąjungos gamintojų - apytikriai daugiau nei 300 daugiausia mažų ir vidutinių įmonių (MVĮ), taip pat kelios didelės bendrovės ir bendrovių grupės. Inicijuodama pradinį tyrimą Komisija susisiekė su kiekvienu iš šių žinomų gamintojų ir paprašė jų dalyvauti atliekant tyrimą ir pateikti tam tikros informacijos apie jų veiklą. Nei inicijuojant pradinį tyrimą paskelbtame pranešime apie inicijavimą, nei inicijavimo dieną visiems žinomiems ES gamintojams nusiųstame paaiškinimo rašte nenurodyta, kad nebus atsižvelgiama į nepageidavusių bendradarbiauti ES gamintojų pateiktą informaciją.
(115)
Kaip minėta, dauguma ES tvirtinimo detalių gamintojų yra mažos arba netgi labai mažos įmonės (šeimos verslas), kurių ištekliai, įskaitant finansinius ir personalo išteklius, paprastai yra riboti, jos nepriklauso nacionalinėms arba ES asociacijoms, kurios galėtų jas atstovauti atliekant tyrimą ir, kaip dažnai pasitaiko MVĮ atveju, jos neturi išteklių samdyti prekybos sritį išmanančius teisininkus ir apskaitininkus. Mažoms bendrovėms taip pat labai rūpi užtikrinti jų duomenų konfidencialumą atliekant tokius tyrimus. Nepaisant to, apie save pranešė nemažai gamintojų (iš viso 63 ES gamintojai) ir pateikė prašomą informaciją. Pažymėtina, kad šie gamintojai buvo tiek MVĮ, tiek ir didesnės bendrovės, pasiskirsčiusios visoje ES. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, bei konkrečias šio atvejo aplinkybes, šie gamintojai, kuriems teko 36,3 % viso ES pagaminamo nagrinėjamojo produkto, gali būti laikomi sudarančiais didžiąją visos Sąjungos pramonės dalį, atitinkamai pagal PPO Antidempingo susitarimo 4.1 straipsnį. Be to, kaip minėta, kadangi visi didžiausi žinomi ES gamintojai inicijavus peržiūrą pranešė apie save per pradiniame pranešime apie inicijavimą nurodytą laikotarpį, pradiniame tyrime atrinktos bendrovės gali būti laikomos tipiškomis, net ir įtraukus dar 18 ES gamintojų į Sąjungos pramonės apibrėžtį.
(116)
Kinijos prekybos rūmų teigimu, Komisija negalėjo riboti duomenų, kuriuos gavo iš gamintojų, pranešusių apie save per 112 konstatuojamojoje dalyje nurodytą laikotarpį, naudojimo, nes tam tikri ES gamintojai galėjo nuspręsti nepranešti apie save, nes jie nepageidavo būti atrinkti ir todėl žinojo, kad į jų atsakymą bus neatsižvelgta. Kinijos eksportuotojų asociacija prašė Komisijos„iš naujo pradėti visą atrankos procesą ir susisiekti su visais ES gamintojais nenurodant fakto, kad gamintojai turi pageidauti būti atrinkti“ (9). Tačiau atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, laikyta, kad nebuvo poreikio iš naujo pradėti galutinės atrankos procesą, nes didžiausi žinomi ES gamintojai pranešė apie save inicijavimo etape. Po atskleidimo Kinijos prekybos rūmai pakartotinai teigė, kad negalima atmesti, kad daug gamintojų paprasčiausiai neatsakė į klausimyną „būtent dėl to, kad jie žino, jog nepageidaudamos būti atrinktomis jos būtų automatiškai neįtraukiamos į vidaus pramonės apibrėžtį.“ Pažymėtina, kad pradiniame tyrime tuos pačius argumentus pateikė eksportuojantys Kinijos gamintojai ir Europos importuotojai, prieštaravę dėl pozicijos. Kaip paaiškinta 26 konstatuojamojoje dalyje, po tyrimo inicijavimo Komisija susisiekė su daugeliu Sąjungos gamintojų ir gavo tik kelis atsakymus. Pažymėtina, kad galutinė bendrovių atranka nebuvo minima. Iš tiesų, Sąjungos gamintojai, kurie gali būti atrenkami galutinėje atrankoje, buvo nesusiję su tuo, ar jie pranešė apie save atliekant tyrimą, nes jų sprendimas buvo pagrįstas kitais veiksniais, kaip nurodyta 115 konstatuojamojoje dalyje. Todėl Komisijai pateiktas prašymas, kad Komisija turėtų iš naujo atlikti žalos vertinimą, atmestas.
4. Sąjungos pramonės padėtis
(117)
Po to kai buvo pateiktos ataskaitos, pradiniame tyrime nustatyti galutiniai žalos faktai išnagrinėti iš naujo Sąjungos pramonės lygmeniu, kaip apibrėžta 114 konstatuojamojoje dalyje, atsižvelgiant į gamybos, gamybos pajėgumų, pardavimo, vieneto kainų, rinkos dalies, užimtumo ir našumo tendencijas, t. y. pagal gautą informaciją, susijusią su 6 atrinktais gamintojais ir kitais 57 gamintojais, šiuo metu laikomais Sąjungos pramone. Dėl atrinktos ES pramonės kitų žalos rodiklių, kadangi informacija apie atsargas, pelningumą, grynųjų pinigų srautą, investicijas, investicijų grąžą, galimybę didinti kapitalą ir atlyginimus gauta iš patikrintų 6 atrinktų gamintojų klausimyno atsakymų, nustatyti faktai patvirtinti atlikus peržiūrą.
4.1. Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
(118)
Remiantis visa turima informacija (žr. 112 konstatuojamąją dalį), Sąjungos pramonės gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas kito taip:
Visa Sąjungos pramonė
2003 m.
2004 m.
2005 m.
2006 m.
TL
Pagamintas kiekis (metrinėmis tonomis)
489 993
524 571
493 924
519 880
537 877
Indeksas
100
107
100
106
110
Gamybos pajėgumai (metrinėmis tonomis)
859 766
881 454
902 741
919 485
944 817
Indeksas
100
102
105
107
110
Pajėgumų naudojimas (%)
57 %
60 %
55 %
57 %
57 %
(119)
Paklausa nuo 2004 m. iki TL pabaigos padidėjo net 29 %, tačiau Sąjungos pramonės pagaminamas kiekis per visą nagrinėjamąjį laikotarpį svyravo ir per TL buvo 9 % didesnis nei 2003 m., palyginti su 6 % pradiniame tyrime, t. y. daug mažesnis už pasiūlos padidėjimą 29 %.
(120)
Dėl gamybos pajėgumų ir pajėgumų panaudojimo, pradiniame tyrime nustatytos išvados, nors pagrįstos skirtingu duomenų rinkiniu, buvo patvirtintos (žr. galutinio reglamento 130-133 konstatuojamąsias dalis).
4.2. Pardavimas, rinkos dalis, augimas ir vidutinės vieneto kainos Sąjungoje
(121)
Toliau pateikiami duomenys apie Sąjungos pramonės pardavimą nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje (pagal apimtį ir vertę) pagrįsti visa turima informacija:
Visa Sąjungos pramonė
2003 m.
2004 m.
2005 m.
2006 m.
TL
Sąjungos pardavimas Sąjungoje (tūkst. EUR)
990 540
1 050 039
1 102 684
1 198 794
1 289 940
Indeksas
100
106
111
121
130
Sąjungos pardavimas Sąjungoje (metrinėmis tonomis)
445 769
494 307
468 892
506 752
507 750
Indeksas
100
111
105
114
114
Sąjungos pramonės vieneto pardavimo kaina Sąjungoje (EUR už metrinę toną)
2 222
2 124
2 351
2 365
2 540
Indeksas
100
96
106
106
114
Sąjungos pramonės rinkos dalis (%)
nėra duomenų
28 %
27 %
24 %
22 %
Indeksas
nėra duomenų
100
96
86
80
(122)
Lentelėje pateikti peržiūrėti duomenys patvirtina galutinio reglamento 137-140 konstatuojamosiose dalyse išdėstytus nustatytus faktus; šie duomenys patvirtina žalos raidą. Sąjungos pramonės pardavimo apimtys nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 14 %, palyginti su pradiniame tyrime nustatytais 12 %, ir 30 % pagal vertę, palyginti su 21 %. Iš tiesų nustatyta, kad tendencijos buvo labai panašios į nustatytas pradiniame tyrime. Toks pat pardavimo apimties sumažėjimas 2004-2005 m. patvirtina galutinio reglamento 139 konstatuojamojoje dalyje nurodytą išvadą, kad Sąjungos pramonė negalėjo pasinaudoti Sąjungos suvartojimo padidėjimu ir todėl Sąjungos gamintojų rinkos dalis per mažiau nei trejus metus sumažėjo 20 %.
4.3. Užimtumas ir našumas
(123)
Sąjungos pramonės užimtumo ir našumo raida:
Visa Sąjungos pramonė
2003 m.
2004 m.
2005 m.
2006 m.
TL
Darbuotojų skaičius
7 530
8 340
8 559
8 549
8 581
Indeksas
100
111
114
114
114
Našumas (metrinėmis tonomis vienam darbuotojui)
65
63
58
61
63
Indeksas
100
97
89
93
96
4.4. Išvada dėl žalos
(124)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, patvirtinamos galutinio reglamento 153-161 konstatuojamosiose dalyse išdėstytos išvados.
5. Importo dempingo kainomis apimtis
(125)
Kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, Komisija atsižvelgė į GST ataskaitas, kuriose teigiama, kad ES veikė nesilaikydama PPO antidempingo susitarimo 3.1 ir 3.2 straipsnių, kiek tai susiję su importo dempingo kaina apimtimi pradiniame tvirtinimo detalių reglamente.
(126)
Atitinkamai Komisija iš naujo persvarstė žalos vertinimą atsižvelgdama į tai, kad nustatyta, jog kai kurie eksportuojantys gamintojai per TL nevykdė dempingo. Primenama, kad pradiniame tyrime du eksportuojantys Kinijos gamintojai nevykdė dempingo. Kaip minėta 105 konstatuojamojoje dalyje, šioje peržiūroje nustatyta, kad vienas eksporto veiklą tęsiantis gamintojas dempingo nevykdė. Bendra šių trijų eksportuojančių gamintojų importo apimtis sudarė tik 0,01-0,40 % viso nagrinėjamojo produkto importo iš KLR per TL. Žalos tyrimas dėl importo iš KLR raidos, kuris atliktas remiantis importo dempingo kaina apimtimi, neskaičiuojant importo, vykdyto ne dempingo kaina, atskleidė nedidelius galutinio reglamento 121 konstatuojamojoje dalyje aprašytų tendencijų pokyčius.
2003 m.
2004 m.
2005 m.
2006 m.
TL
Importo iš KLR apimtis (metrinėmis tonomis)
216 085
295 227
387 783
485 435
577 811
Indeksas
100
137
179
225
267
Rinkos dalis KLR
nėra duomenų
17 %
22 %
23 %
25 %
Šaltinis: Eurostato duomenys.
6. Priežastinis ryšys. Sąjungos pramonės eksporto veikla
(127)
Kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, Komisija iš naujo peržiūrėjo priežastinio ryšio tyrimą atsižvelgdama į GST ataskaitas, kuriose teigiama, kad ES veikė nesilaikydama PPO antidempingo susitarimo 3.1 ir 3.5 straipsnių, atsižvelgdama į bendrus Eurostato pateiktus eksporto statistinius duomenis, o ne į konkrečią ES pramonės eksporto veiklą.
(128)
Sąjungos pramonės eksporto veikla išnagrinėta galutinio reglamento 175 konstatuojamojoje dalyje. Nustatyta, kad eksportas į trečiąsias šalis 2006 m. sudarė tik 11 % Sąjungos pramonės panašaus produkto gamybos. Tačiau, kaip nurodyta GST ataskaitose, su visų Sąjungos gamintojų eksportu susiję naudoti duomenys buvo pagrįsti Eurostato duomenimis, o ne su Sąjungos pramonės eksportu. Po GST ataskaitų Komisija iš naujo įvertino savo priežastinio ryšio tyrimą ir išnagrinėjo, ar naujai apibrėžtos Sąjungos pramonės eksporto veikla galėjo būti patirtos žalos veiksniu. Nustatyta, kad eksportas į trečiąsias šalis 2006 m. sudarė tik 3,7 % naujai apibrėžtos Sąjungos pramonės panašaus produkto gamybos per TL, palyginti su galutinio reglamento 175 konstatuojamojoje dalyje minėtais 11 %. Nuo 2003 m. iki TL pabaigos eksportuojamas kiekis padidėjo apie 4 %. Be to, visą laiką eksportuota daug didesnėmis už pardavimo Sąjungos rinkoje kainomis.
Visa Sąjungos pramonė
2003 m.
2004 m.
2005 m.
2006 m.
TL
Sąjungos eksportas į kitas pasaulio šalis per nagrinėjamąjį laikotarpį (metrinėmis tonomis)
19 599
23 613
21 098
20 967
20 400
Indeksas
100
120
108
107
104
Sąjungos eksportas į kitas pasaulio šalis per nagrinėjamąjį laikotarpį (tūkst. EUR)
47 261
55 657
52 958
58 831
55 477
Indeksas
100
118
112
124
117
Vieneto kaina (EUR už metrinę toną)
2 411
2 357
2 510
2 806
2 719
(129)
Todėl gali būti daroma išvada, kad eksportas į trečiąsias šalis nebuvo susijęs su Sąjungos pramonei padaryta materialine žala. Be to, patvirtinama galutinio reglamento 184 konstatuojamojoje dalyje pateikta galutinė išvada, kad importas dempingo kaina iš KLR Sąjungos pramonei padarė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje.
7. Konfidencialios informacijos tvarkymas
(130)
Kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, Komisija iš naujo įvertino išvadas atsižvelgdama į ataskaitose pateiktus sprendimus, kuriuose teigiama, kad ES veikė nesilaikydama PPO antidempingo susitarimo 6.5 ir 6.5.1 straipsnių, kiek tai susiję su konfidencialios informacijos tvarkymu.
(131)
Vadovaudamasi ataskaitomis, Komisija paragino du susijusius Sąjungos gamintojus tinkamai paaiškinti priežastis, dėl kurių konfidenciali informacija negalėjo būti pateikta nekonfidencialioje santraukoje. Du gamintojai nekonfidencialiai pateikė papildomos informacijos arba, jei tam tikra informacija nebuvo tinkama santraukai, paaiškino, kodėl taip yra. Tokia šių gamintojų pateikta informacija nusiųsta visoms suinteresuotosioms šalims. Viena Europos Sąjungos importuotojus atstovaujanti asociacija teigė, kad dviejų Sąjungos gamintojų pateikta informacija buvo nesuprantama ir pagal ją nebūtų galima patikrinti duomenų pagal viešai skelbiamus Eurostato duomenis. Dėl šio teiginio, pastebima, kad atsižvelgiant į tai, kad šių dviejų gamintojų pateikta informacija yra su konkrečiomis bendrovėmis susijusi informacija ir mažai tikėtina, kad ją būtų galima patikrinti pagal kokius nors viešai skelbiamus šaltinius.
(132)
Kinijos prekybos rūmai ir EFDA teigė, kad pateikta papildoma informacija buvo neišsami, nes 22, 23 ir 32-34 lentelėse trūko kai kurių duomenų ir todėl nebuvo tinkamai atsižvelgta GST nustatytus faktus. Atskleidus šią papildomą nekonfidencialią informaciją jokių kitų pastabų negauta. Kadangi 32-34 lentelėse pateikta informacija apie nagrinėjamosios bendrovės pardavimą ir sąnaudas, ši konfidencialaus pobūdžio informacija buvo pateikta apibendrinta, kad nurodyti tam tikrą informaciją apie jos turinį, bet neatskleidžiant konfidencialios informacijos. Kitą nurodytą trūkstamą informaciją 22 lentelėje (teiktų žaliavų tipai ir įsigytų žaliavų apimtys) ir 23 lentelėje (nurodytas priešmokestinio pelno dydžio indeksas ir neatskirtas ES vidaus rinkos ir išorės pardavimas) nagrinėjamoji Sąjungos bendrovė pateikė iš naujo, kad šią informaciją būtų galima tinkamai įvertinti ir atsakymas pridėtas į suinteresuotosioms šalims susipažinti skirtą dokumentų rinkinį. Apibendrinant, laikoma, kad buvo visiškai atsižvelgta į ataskaitose pateiktas rekomendacijas šiais klausimais.
(133)
Be to, EFDA teigė, kad pagal Sąjungos gamintojo pateiktoje 24 lentelėje nurodytus duomenis negalima daryti išvados, kad bendrovė patyrė didelę žalą, nes matoma, kad jos pelnas, panaudojimas ir produkcija vis didėjo. Komisija dar kartą įvertino žalą įtraukdama šešių atrinktų ES gamintojų duomenis ir padarė išvadą, kad patirta materialinė žala kaip patvirtinta 124 konstatuojamojoje dalyje. Todėl šis teiginys nepagrįstas.
(134)
Galiausiai, kaip nurodyta Pranešimo apie inicijavimą 6 punkte, nustačius faktus, susijusius su PPO Antidempingo susitarimo 6.5 ir 6.5.1 straipsniais dėl konfidencialios informacijos tvarkymo, 2012 m. gegužės 30 d. Komisija atskleidė pradžioje pateiktus bendros ES tvirtinimo detalių gamybos Eurostato duomenis.
8. Kitos rekomendacijos ir sprendimai
(135)
Kaip minėta pranešime, Komisija apsiėmė įvertinti pastabas, kurias tvirtinimo detalių tyrime pateikė šalys, tvirtindamos, kad joms padarytas neigiamas poveikis dėl nustatytų faktų, susijusių su rinkos ekonomikos režimu arba su kitomis GST rekomendacijomis ir sprendimais. Komisija atsižvelgdama į GST ataskaitose pateiktas rekomendacijas dėl pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalies nusprendė vienai bendrovei taikyti IR.
F. INFORMACIJOS ATSKLEIDIMAS
(136)
Minėti nustatyti faktai pranešti visoms šalims. Joms taip pat suteiktas laikotarpis pateikti pastabas ir prašymus po informacijos atskleidimo. Atskleidus informaciją gauta keletas pastabų.
(137)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, Reglamentu (EB) Nr. 91/2009 kuriuo tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės geležinėms arba plieninėms tvirtinimo detalėms taikomos antidempingo priemonės turėtų būti toliau taikomos, o importui iš Bulten Fasteners China turėtų būtų taikomas 0 % muitas.
G. IŠVADA
(138)
Remiantis išdėstytu nauju vertinimu, daroma išvada, kad patvirtinamas pradiniame tyrime nustatytas žalingas dempingas. Tačiau atsižvelgiant į GST ataskaitose pateiktas rekomendacijas dėl pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalies vienai bendrovei taikomas IR. Todėl galutinio reglamento 1 straipsnio 2 dalis turėtų būti atitinkamai pakeista. Tas pats straipsnis taip pat turėtų būti pakeistas, kad būtų atsižvelgta į peržiūrėtus antidempingo muitus, apskaičiuotus kai kurioms galutinio reglamento 1 straipsnio 2 dalyje pateiktoje lentelėje nurodytoms bendrovėms, išvardytoms toliau:
Eksportuojantis KLR gamintojas
Dempingo skirtumas
Žalos skirtumas
Galutinės priemonės
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd.
43,4 %
99,9 %
43,4 %
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd.
63,7 %
79,5 %
63,7 %
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd.
64,3 %
64,4 %
64,3 %
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd.
69,7 %
78,3 %
69,7 %
Changshu City Standard Parts Factory and Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd.
38,3 %
65,3 %
38,3 %
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd
0,0 %
0,3 %
0,0 %
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd
22,9 %
133,2 %
22,9 %
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd
0,0 %
0,0 %
0,0 %
Neatrinktiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams
54,1 %
77,5 %
54,1 %
Visoms kitoms bendrovėms
74,1 %
85,0 %
74,1 %
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Lentelė, kurioje nurodyti galutiniai antidempingo muitai, taikomi Reglamento (EB) Nr. 91/2009 1 straipsnio 2 dalyje išvardytų bendrovių pagamintų produktų neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, pakeičiama šia lentele:
„Bendrovė
Muitas (%)
Papildomas TARIC kodas
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd., Shanghai
43,4 %
A924
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd., Suzhou
0,0 %
A918
Changshu City Standard Parts Factory and Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd., Changshu
38,3 %
A919
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd., Dongguan City
22,9 %
A920
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd., Kunshan
63,7 %
A921
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd., Ningbo City
64,3 %
A922
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd. Jiangshan Town
69,7 %
A923
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd., Yantai
0,0 %
A925
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd., Beijing
0,0 %
A997
I priede išvardytoms bendrovėms
54,1 %
A928
Visoms kitoms bendrovėms
74,1 %
A999“
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Liuksemburge 2012 m. spalio 4 d.