NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 110/2014
ze dne 30. září 2013
o vzorovém finančním nařízení pro subjekty partnerství veřejného a soukromého sektoru uvedeném v článku 209 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a zrušuje nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (1), a zejména na článek 209 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012, které vychází ze zkušeností se zahrnutím partnerství veřejného a soukromého sektoru mezi subjekty Unie podle článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (2), se zavedly další kategorie těchto partnerství s cílem rozšířit spektrum dostupných nástrojů a zahrnout subjekty, jejichž pravidla jsou z pohledu soukromých partnerů pružnější a přístupnější než pravidla, kterými se řídí orgány Unie. K těmto dalším kategoriím patří subjekty uvedené v článku 209 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, jež jsou pověřeny realizací partnerství veřejného a soukromého sektoru (dále jen „subjekty PVSS“).
(2)
S cílem zajistit řádné finanční řízení finančních prostředků Unie a umožnit subjektům PVSS přijmout vlastní finanční pravidla je nutné přijmout pro tyto subjekty vzorové finanční nařízení.
(3)
Subjekty PVSS by měly sestavovat a plnit rozpočet v souladu se zásadami jednotnosti, správnosti rozpočtu, ročního rozpočtu, vyrovnanosti, zúčtovací jednotky, univerzálnosti, specifikace, řádného finančního řízení vyžadujícího účinnou a efektivní vnitřní kontrolu a zásadou transparentnosti.
(4)
Aby se zajistilo celkové provádění úkolů a činností subjektů PVSS, mělo by být možné zaznamenávat nevyužité prostředky pro daný rok do odhadu příjmů a výdajů pro následující až tři rozpočtové roky.
(5)
Vzhledem k tomu, že finanční prostředky Unie, které jsou k dispozici subjektu PVSS, je třeba čerpat v rámci nepřímého řízení podle článku 60 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, měla by být ustanovení o finančním plánování a podávání zpráv jednotná s metodou nepřímého řízení plnění rozpočtu. Absolutorium za plnění rozpočtu v souvislosti s příspěvkem Unie na subjekty PVSS by mělo být součástí absolutoria udělovaného Komisi Evropským parlamentem v souvislosti s plněním rozpočtu Unie. V souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012 je proto potřeba stanovit podávání příslušných ročních zpráv, včetně předkládání prohlášení řídicího subjektu, aby Komise mohla lépe plnit své povinnosti týkající se udělování absolutoria.
(6)
S ohledem na soukromě-veřejnou povahu subjektů PVSS je nutné vymezit pravomoci a povinnosti účetního a schvalujících osob. Schvalující osoby by měly nést plnou odpovědnost za veškeré příjmové i výdajové operace provedené v rámci jejich pravomoci a měly by být plně odpovědné za svou činnost, v případě nutnosti i v rámci disciplinárních řízení.
(7)
Je nezbytné vyjasnit funkce interního auditu a vnitřní kontroly a zjednodušit požadavky na podávání zpráv. Funkci interního auditu by v rámci subjektů PVSS měl vykonávat interní auditor Komise, který by měl audity provádět tehdy, je-li to odůvodněno souvisejícími riziky. Je třeba zavést ustanovení o zřízení a fungování interního auditu.
(8)
Aby bylo zaručeno, že každý subjekt je odpovědný za plnění svého rozpočtu a že sleduje cíle, jež mu byly stanoveny při jeho založení, měly by být subjektům PVSS v rámci plnění jim svěřených úkolů povoleno využívat externích soukromoprávních subjektů jen tehdy, bude-li to nutné, ne však pro plnění úkolů zahrnujících jakékoliv veřejné služby nebo použití pravomoci volného uvážení.
(9)
Je třeba stanovit zásady, které je nutno dodržet v souvislosti s příjmovými a výdajovými operacemi subjektu PVSS.
(10)
Vzhledem k soukromě-veřejné povaze subjektů PVSS, a zejména vzhledem k příspěvku soukromého sektoru do rozpočtu subjektu PVSS, by měly být stanoveny pružné postupy pro zadávání veřejných zakázek. Příslušné postupy by měly dodržovat zásady transparentnosti, proporcionality, rovného zacházení a zákazu diskriminace a měly by se částečně odchylovat od příslušných ustanovení stanovených v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (3). Je nezbytné zajistit lepší a levnější zboží a služby a rovněž zabránit nadměrným nákladům při řízení postupů zadávání veřejných zakázek, a to prostřednictvím posílené spolupráce mezi členy subjektů PVSS. Subjekty PVSS by proto měly mít také možnost uzavírat se svými členy jinými než Unie smlouvy na dodávky zboží, poskytování služeb nebo provádění stavebních prací, které tito členové dodávají, poskytují nebo provádějí přímo bez využití třetích stran, aniž by se musely uchylovat k zadávání veřejných zakázek.
(11)
V zájmu lepší nákladové efektivnosti by měla být stanovena možnost sdílet služby nebo je převádět na jiný subjekt nebo Komisi, zejména tím, že účetní Komise je pověřen všemi nebo některými úkoly účetního subjektu PVSS.
(12)
Při hodnocení žádostí o granty, projektů a nabídek a při vydávání stanoviska a poskytování poradenství v konkrétních případech by subjekty PVSS měly mít možnost využívat externích odborníků. Tito odborníci by měli být vybíráni v souladu se zásadami zákazu diskriminace, rovného zacházení a neexistence střetu zájmů.
(13)
V zájmu zajištění jednotného provádění akcí řízených přímo Komisí by se na udělování grantů a cen měla vztahovat příslušná ustanovení nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 s výhradou jakýchkoliv zvláštních ustanovení zřizujícího aktu subjektu PVSS nebo základního právního aktu programu, jehož provedení je subjektu PVSS svěřeno.
(14)
Pokud musí být účetní závěrky subjektů PVSS konsolidovány v souladu s účetními pravidly uvedenými v článku 143 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, měla by účetní pravidla platná pro subjekty PVSS takovou konsolidaci umožňovat.
(15)
Toto nařízení by mělo vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie, aby v zájmu zajištění jednotných pravidel pro příští víceletý finanční rámec bylo možné přijmout k 1. lednu 2014 revidovaná finanční nařízení pro subjekty PVSS,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA 1
OBLAST PŮSOBNOSTI
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanovuje hlavní zásady, podle nichž přijme subjekt partnerství veřejného a soukromého sektoru (dále jen „subjekt PVSS“) svá vlastní finanční pravidla. Finanční pravidla subjektu PVSS se nesmí odchylovat od tohoto nařízení, s výjimkou případů, kdy si to vyžadují zvláštní potřeby subjektu PVSS, přičemž Komise musí podle článku 209 čtvrtého pododstavce nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 vydat předchozí souhlas.
Každý subjekt PVSS přijme prováděcí předpisy k provedení těchto zásad do svých finančních pravidel.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice:
-
„správní radou“ se rozumí hlavní vnitřní orgán subjektu PVSS rozhodující o finančních a rozpočtových otázkách, bez ohledu na jeho název ve zřizujícím aktu subjektu PVSS,
-
„ředitelem“ se rozumí osoba pověřená prováděním rozhodnutí správní rady a plněním rozpočtu subjektu PVSS jako schvalující osoba, bez ohledu na jeho označení ve zřizujícím aktu subjektu PVSS,
-
„členem“ se rozumí člen subjektu PVSS v souladu s jeho zřizujícím aktem,
-
„zřizujícím aktem“ se rozumí nástroj unijního práva upravující hlavní aspekty zřízení a provozu subjektu PVSS,
-
„rozpočtem subjektu PVSS“ se rozumí nástroj, kterým se pro každý rozpočtový rok stanoví a schvalují veškeré příjmy a výdaje považované za nezbytné pro subjekt PVSS.
Článek 3
Oblast působnosti rozpočtu
Rozpočet subjektu PVSS tvoří:
a)
příjmy subjektu PVSS, které zahrnují:
i)
finanční příspěvek jeho členů na správní náklady,
ii)
finanční příspěvek jeho členů na operační náklady,
iii)
příjmy účelově vázané na zvláštní výdaje,
iv)
veškeré příjmy, jichž subjekt PVSS dosáhne;
b)
výdaje subjektu PVSS, včetně správních výdajů.
KAPITOLA 2
ROZPOČTOVÉ ZÁSADY
Článek 4
Dodržování rozpočtových zásad
Rozpočet subjektu PVSS se sestavuje a plní v souladu se zásadami jednotnosti, správnosti rozpočtu, ročního rozpočtu, vyrovnanosti, zúčtovací jednotky, univerzálnosti, specifikace, řádného finančního řízení vyžadujícího účinnou a efektivní vnitřní kontrolu a zásadou transparentnosti, jak jsou stanoveny v tomto nařízení.
Článek 5
Zásada jednotnosti a správnosti rozpočtu
1. Žádný příjem ani výdaj nesmí být uskutečněn, pokud není zaznamenán v rozpočtové položce subjektu PVSS.
2. Výdaje mohou být přiděleny nebo schváleny pouze v rámci schválených prostředků rozpočtu subjektu PVSS.
3. Do rozpočtu subjektu PVSS mohou být zaznamenány jen prostředky, které odpovídají výdajům považovaným za nezbytné.
4. Subjektu PVSS nepřísluší úroky z plateb předběžného financování uskutečněných z rozpočtu subjektu PVSS.
Článek 6
Zásada ročního rozpočtu
1. Prostředky zaznamenané do rozpočtu subjektu PVSS se schvalují na dobu jednoho rozpočtového roku, který začíná 1. ledna a končí 31. prosince.
2. Z prostředků na závazky musí být pokryty celkové náklady právních závazků přijatých během rozpočtového roku.
3. Prostředky na platby kryjí platby prováděné ke splnění právních závazků přijatých během rozpočtového roku nebo v předchozích rozpočtových letech.
4. Výdaje ze správních prostředků nesmí být vyšší než očekávané roční příjmy uvedené v čl. 3 písm. a) bodě i).
5. Vzhledem k potřebám subjektu PVSS se nevyužité prostředky mohou zaznamenávat do odhadu příjmů a výdajů pro následující až tři rozpočtové roky. Tyto prostředky musí být použity přednostně.
6. Odstavce 1 až 5 nebrání tomu, aby rozpočtové závazky na akce, jejichž trvání přesahuje jeden rozpočtový rok, byly rozloženy do několika ročních splátek, pokud tak stanovuje zřizující akt nebo pokud se týkají správních výdajů.
Článek 7
Zásada vyrovnanosti
1. Rozpočet musí být vyrovnaný co do příjmů a prostředků na platby.
2. Prostředky na závazky nesmějí převýšit příslušný roční příspěvek Unie uvedený v dohodě o ročním převodu finančních prostředků uzavřené s Komisí, navýšený o roční příspěvky od členů jiných než Unie, všechny ostatní příjmy uvedené v článku 3 a výši nevyužitých prostředků uvedených v čl. 6 odst. 5.
3. Subjekt PVSS si nesmí brát půjčky v rámci svého rozpočtu.
4. Pokud je rozpočtový výsledek kladný, zaznamená se do rozpočtu na následující rozpočtový rok jako příjem.
Pokud je rozpočtový výsledek záporný, zaznamená se do rozpočtu na následující rozpočtový rok jako prostředky na platby.
Článek 8
Zásada zúčtovací jednotky
Rozpočet subjektu PVSS se sestavuje a plní v eurech a účty se předkládají v eurech. V souvislosti s peněžními toky je však účetní oprávněn provádět operace v jiných měnách za podmínek stanovených ve finančních pravidlech subjektu PVSS.
Článek 9
Zásada univerzálnosti
1. Aniž je dotčen odstavec 2, pokrývají celkové příjmy celkové prostředky na platby. Všechny příjmy a výdaje se zaznamenávají v plné výši bez jakýchkoli vzájemných úprav, s výhradou zvláštních ustanovení ve finančních pravidlech subjektu PVSS upravujících případy, kdy lze určitou částku odečíst od žádostí o platbu, která je poté vyplacena v čisté částce.
2. Příjmy určené na zvláštní účely, například příjmy z nadací, dotací, darů a odkazů, se použijí na financování specifických výdajů.
3. Ředitel smí přijímat jakékoli příspěvky určené subjektu PVSS, jako například nadace, dotace, dary a odkazy.
Přijetí příspěvků, které by mohly vést ke značným finančním nákladům, podléhá předchozímu schválení správní radou, která se usnese do dvou měsíců ode dne obdržení žádosti. Pokud správní rada nerozhodne v této lhůtě, je příspěvek považován za přijatý.
Výše částky, od níž se finanční náklady považují za významné, se stanoví rozhodnutím správní rady.
Článek 10
Zásada specifikace
1. Prostředky se věcně člení alespoň do hlav a kapitol.
2. Z jedné kapitoly do druhé může ředitel prostředky převádět bez omezení a z jedné hlavy do druhé do maximální výše 10 % prostředků pro daný rozpočtový rok uvedených v rozpočtové položce, ze které se převod provádí.
Nad hranici uvedenou v prvním pododstavci může ředitel převod položek z jedné hlavy do druhé navrhnout správní radě. Správní rada může do tří týdnů vznést proti těmto převodům námitky. Po uplynutí této lhůty jsou převody považovány za schválené.
Ředitel co nejdříve informuje správní radu o všech převodech provedených podle prvního pododstavce.
Článek 11
Zásada řádného finančního řízení
1. Používání prostředků musí být v souladu se zásadou řádného finančního řízení, tj. se zásadami hospodárnosti, účinnosti a účelnosti.
2. Zásada hospodárnosti vyžaduje, aby prostředky použité subjektem PVSS při provádění jeho činností byly k dispozici ve správnou dobu, v dostatečném množství a přiměřené kvalitě a za nejvýhodnější cenu.
Zásada účinnosti se týká dosažení co nejlepšího vztahu mezi použitými zdroji a dosaženými výsledky.
Zásada účelnosti se týká dosažení konkrétních stanovených cílů a zamýšlených výsledků.
3. Pro všechny oblasti činností, na které se vztahuje rozpočet subjektu PVSS, musí být stanoveny konkrétní, měřitelné, dosažitelné, relevantní a časově vymezené cíle. Dosahování těchto cílů se sleduje pomocí výkonnostních ukazatelů pro každou činnost a ředitel každoročně správní radě poskytuje informace, nejpozději však v dokladech přiložených k návrhu rozpočtu subjektu PVSS.
4. Pokud zřizující akt nestanoví možnost, aby Komise prováděla hodnocení, vypracuje subjekt PVSS v zájmu lepšího rozhodovacího procesu hodnocení svých programů a činností (včetně hodnocení ex post), které jsou spojeny se značnými výdaji, a výsledky těchto hodnocení se zašlou správní radě.
Článek 12
Vnitřní kontrola plnění rozpočtu
1. Rozpočet subjektu PVSS se plní v souladu s účinnou a efektivní vnitřní kontrolou.
2. Pro účely plnění rozpočtu subjektu PVSS se vnitřní kontrolou rozumí postup použitelný na všech úrovních řízení, jehož smyslem je poskytovat přiměřenou jistotu, že bylo dosaženo těchto cílů:
a)
účelnosti, účinnosti a hospodárnosti operací;
b)
spolehlivosti výkazů;
c)
ochrany majetku a informací;
d)
předcházení podvodům a nesrovnalostem, jejich odhalování a nápravy a následných opatření reagujících na tyto podvody a nesrovnalosti;
e)
náležitého řízení rizik souvisejících s legalitou a správností uskutečněných operací, s přihlédnutím k víceleté povaze programů a k povaze dotčených plateb.
3. Účinná a efektivní vnitřní kontrola vychází z osvědčených mezinárodních postupů a zahrnuje zejména prvky uvedené v čl. 32 odst. 3 a 4 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, s přihlédnutím ke struktuře a velikosti subjektu PVSS, povaze jemu svěřených úkolů, výši finančních prostředků a souvisejícím finančním a provozním rizikům.
Článek 13
Zásada transparentnosti
1. Rozpočet subjektu PVSS se sestavuje a plní v souladu se zásadou transparentnosti, podle níž se rovněž vedou účty.
2. Přijaté znění rozpočtu subjektu PVSS, včetně plánu pracovních míst a opravných rozpočtů a včetně úprav uvedených v čl. 15 odst. 1, se zveřejní na internetových stránkách subjektu PVSS do čtyř týdnů od jeho přijetí a předá se Komisi a Účetnímu dvoru.
3. V souladu s čl. 21 odst. 2, 3 a 4 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 zveřejní subjekt PVSS na svých internetových stránkách podle standardní úpravy nejpozději do 30. června následujícího rozpočtového roku informace o příjemcích prostředků pocházejících z jeho rozpočtu.
Zveřejněné informace jsou snadno dostupné, průhledné a úplné. Subjekt údaje poskytne při řádném dodržení požadavků důvěrnosti a bezpečnosti, zejména požadavků na ochranu osobních údajů, jak jsou stanoveny v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (4).
4. Jména odborníků najatých podle článku 34 tohoto nařízení se zveřejňují na internetové stránce Unie.
KAPITOLA 3
FINANČNÍ PLÁNOVÁNÍ
Článek 14
Odhad příjmů a výdajů
1. Subjekt PVSS zašle Komisi a ostatním členům nejpozději do 31. ledna roku, který předchází roku plnění rozpočtu subjektu PVSS, odhad svých příjmů a výdajů a obecné zásady, z nichž tento odhad vychází, spolu se svým návrhem pracovního programu uvedeného v čl. 31 odst. 4.
2. Odhad příjmů a výdajů subjektu PVSS obsahuje:
a)
odhad počtu stálých a dočasných pracovních míst, v členění podle jednotlivých funkčních skupin a platových tříd, jakož i odhad počtu smluvních zaměstnanců a vyslaných národních odborníků, vyjádřeno v přepočtu na plný pracovní úvazek, v mezích rozpočtových prostředků;
b)
v případě změny stavu pracovníků na dané pozici odůvodnění požadavků na nová pracovní místa;
c)
čtvrtletní odhad hotovostních plateb a příjmů hotovosti;
d)
informace o dosažení všech předem stanovených cílů pro různé činnosti;
e)
cíle stanovené pro rozpočtový rok, ke kterému se odhad vztahuje, s uvedením konkrétních rozpočtových potřeb spojených s dosažením těchto cílů;
f)
správní náklady a plnění rozpočtu subjektu PVSS v předchozím rozpočtovém roce;
g)
výši finančních příspěvků poskytnutých členy a hodnotu věcného plnění ze strany členů jiných než Unie;
h)
informace o nevyužitých prostředcích, které jsou zaznamenány v odhadu příjmů a výdajů za rok v souladu s čl. 6 odst. 5.
Článek 15
Sestavování rozpočtu
1. Rozpočet subjektu PVSS a plán pracovních míst, včetně počtu stálých a dočasných pracovních míst v členění podle jednotlivých funkčních skupin a platových tříd a počtu smluvních zaměstnanců a vyslaných národních odborníků, vyjádřeno v přepočtu na plný pracovní úvazek, přijímá správní rada v souladu se zřizujícím aktem subjektu PVSS. Prováděcí ustanovení lze stanovit ve finančních pravidlech subjektu PVSS. Všechny změny rozpočtu subjektu PVSS, včetně plánu pracovních míst, jsou předmětem opravného rozpočtu subjektu PVSS přijatého stejným postupem jako původní rozpočet subjektu PVSS. Rozpočet subjektu PVSS a případně opravné rozpočty subjektu PVSS musí být uzpůsobeny tak, aby zohledňovaly výši příspěvku Unie stanoveného v rámci rozpočtu Unie.
2. Rozpočet subjektu PVSS se skládá z výkazu příjmů a výkazu výdajů.
3. Rozpočet subjektu PVSS obsahuje:
a)
ve výkazu příjmů:
i)
odhadované příjmy subjektu PVSS za daný rozpočtový rok (rok „n“),
ii)
odhadované příjmy za předchozí rozpočtový rok a příjmy za rozpočtový rok n-2,
iii)
řádné poznámky ke každé příjmové položce;
b)
ve výkazu výdajů:
i)
prostředky na závazky a platby na rok n,
ii)
prostředky na závazky a platby za předchozí rozpočtový rok, jakož i výdaje přidělené a výdaje uskutečněné v rozpočtovém roce n-2, přičemž uskutečněné výdaje se vyjadřují také jako procentní podíl rozpočtu subjektu PVSS na rok n,
iii)
souhrnný výkaz časového rozpisu plateb v následujících rozpočtových letech ke splnění rozpočtových závazků z minulých rozpočtových let,
iv)
řádné poznámky ke každé části.
4. Plán pracovních míst obsahuje vedle počtu pracovních míst schválených pro rozpočtový rok i počet pracovních míst schválených pro předchozí rozpočtový rok a počet pracovních míst skutečně obsazených. Stejné údaje musí být uvedeny pro smluvní zaměstnance a vyslané národní odborníky.
KAPITOLA 4
ÚČASTNÍCI FINANČNÍCH OPERACÍ
Článek 16
Plnění rozpočtu v souladu se zásadou řádného finančního řízení
1. Ředitel vykonává povinnosti schvalovací osoby. Ředitel plní příjmy a výdaje rozpočtu subjektu PVSS v souladu s finančními pravidly subjektu PVSS a se zásadou řádného finančního řízení na vlastní odpovědnost a v mezích schválených prostředků. Ředitel odpovídá za zajišťování jejich legality a správnosti.
Aniž je dotčena odpovědnost schvalující osoby, pokud jde o předcházení podvodům a nesrovnalostem a jejich odhalování, podílí se subjekt PVSS na činnosti Evropského úřadu pro boj proti podvodům v oblasti předcházení podvodům (OLAF).
2. Ředitel může přenést pravomoc k plnění rozpočtu na zaměstnance subjektu PVSS, na které se vztahuje služební řád (pokud se služební řád vztahuje na tyto zaměstnance subjektu PVSS), a to v souladu s podmínkami stanovenými ve finančních pravidlech subjektu PVSS. Pověřené osoby mohou jednat pouze v rozsahu pravomocí výslovně na ně přenesených.
Článek 17
Pravomoci a povinnosti schvalující osoby
1. Ředitel plní rozpočet subjektu PVSS v útvarech přidělených pod jeho vedení.
2. Pokud se to ukáže nevyhnutelné, lze vnějším soukromoprávním subjektům na základě dohod svěřit úkoly technického poradenství a správní, přípravné nebo doplňující úkoly, které nezahrnují výkon veřejné moci či použití pravomoci volného uvážení.
3. Ředitel v souladu s minimálními standardy přijatými správní radou a s náležitým ohledem na rizika spojená s prostředím řízení a povahou financovaných akcí zavede organizační strukturu a systémy vnitřní kontroly, které jsou vhodné pro plnění jeho povinností. Vytvoření takové struktury a systémů vychází z analýzy rizik, která zohledňuje jejich nákladovou efektivnost.
Ředitel může v rámci svých útvarů zřídit funkci poradce, který mu bude nápomocen při kontrole rizik souvisejících s jeho činnostmi.
4. Schvalující osoba uchovává podklady týkající se provedených operací po dobu pěti let ode dne rozhodnutí o udělení absolutoria Komisi ohledně plnění rozpočtu Unie na daný rok. Osobní údaje, které jsou v podkladech obsaženy, musí být pokud možno odstraněny, nejsou-li potřebné pro účely kontroly a auditu. V každém případě se pro uchovávání provozních údajů použije čl. 37 odst. 2 nařízení (ES) č. 45/2001.
Článek 18
Kontroly ex ante
1. U každé operace se provede alespoň kontrola ex ante, která je založena na dokumentární prověrce a na dostupných výsledcích již provedených kontrol a týká se provozních a finančních hledisek dané operace.
Předmětem kontrol ex ante je zahájení a ověření operace.
Zahájení operace a její ověření jsou dvě oddělené činnosti.
2. Zahájením operace se rozumějí všechny operace, které slouží k přípravě přijetí aktů, jimiž se plní rozpočet subjektu PVSS, příslušnou schvalující osobou.
3. Ověřením operace ex ante se rozumějí všechny kontroly ex ante, jež provádí příslušná schvalující osoba, aby ověřila operativní a finanční aspekty operace.
4. Kontroly ex ante ověřují vzájemný soulad požadovaných podkladů a dalších údajů, jež jsou k dispozici.
Četnost a hloubku kontrol ex ante určuje příslušná schvalující osoba s přihlédnutím k rizikům a hledisku nákladové efektivnosti. V případě pochybností si tato osoba k potvrzení platby vyžádá doplňující informace nebo provede kontrolu na místě, aby v rámci kontroly ex ante získala přiměřenou jistotu.
Účelem kontrol ex ante je ověřit:
a)
správnost výdajů a jejich soulad s platnými ustanoveními;
b)
uplatňování zásady řádného finančního řízení uvedené v článku 11.
Pro účely kontrol může příslušná schvalující osoba posoudit jako jedinou operaci několik podobných jednotlivých transakcí, jejichž předmětem jsou běžné výdaje na platy, důchody, náhrady výdajů na služební cesty a náklady na lékařskou péči.
Článek 19
Kontroly ex post
1. Příslušná schvalující osoba může zavést kontroly ex post za účelem ověření operací, které již byly schváleny na základě kontrol ex ante. V závislosti na míře rizika mohou být takové kontroly prováděny u vzorku.
Kontroly ex post lze provádět na základě dokladů a případně i na místě.
2. Kontroly ex post nesmějí provádět zaměstnanci odpovědní za kontroly ex ante. Zaměstnanci odpovědní za kontroly ex post nesmějí být podřízeni zaměstnancům odpovědným za kontroly ex ante.
Zaměstnanci odpovědní za kontrolu řízení finančních operací musí mít nezbytné odborné znalosti.
Článek 20
Podávání ročních zpráv
Schvalující osoba podává každoročně správní radě zprávu o plnění svých povinností. Pro tento účel předkládá schvalující osoba nejpozději do 15. února následujícího rozpočtového roku správní radě a Komisi:
a)
zprávu o provádění ročního pracovního programu subjektu PVSS, plnění rozpočtu subjektu PVSS a využívání personálních zdrojů;
b)
předběžnou účetní závěrku subjektu PVSS, včetně zprávy o rozpočtovém a finančním řízení uvedeném v článku 39;
c)
prohlášení řídícího subjektu, v němž se uvádí, že pokud není ve výhradách uvedeno jinak, má schvalující osoba přiměřenou jistotu, že:
i)
informace jsou předkládány v náležité podobě a jsou úplné a přesné (podávají věrný a poctivý obraz skutečnosti),
ii)
výdaje byly použity k zamýšlenému účelu,
iii)
zavedené kontrolní systémy poskytují nezbytné záruky legality a správnosti uskutečněných operací;
d)
souhrn závěrečný zpráv o auditu a informací o provedených kontrolách, včetně rozboru povahy a rozsahu chyb a nedostatků zjištěných v systémech a přijatých či plánovaných nápravných opatření.
Zpráva uvádí výsledky operací vzhledem ke stanoveným cílům, rizika spojená s těmito operacemi, využití zdrojů, které byly k dispozici, a účinnost a účelnost systémů vnitřní kontroly a je přiměřená povaze svěřených úkolů a výši použitých částek.
Ředitel zašle Komisi nejpozději do 1. července každého roku doklady uvedené v prvním pododstavci písm. c) a d) a jejich posouzení správní radou, schválenou výroční zprávu a účetní závěrku schválenou správní radou na základě čl. 43 odst. 2. Komise tyto doklady zašle Evropskému parlamentu a Radě.
Článek 21
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Pokud se zaměstnanec pověřený finančním řízením a kontrolou operací domnívá, že rozhodnutí, které má na žádost nadřízeného učinit nebo schválit, vykazuje nesrovnalost nebo porušuje zásady řádného finančního řízení nebo profesní pravidla, která tento zaměstnanec musí dodržovat, uvědomí o tom písemně ředitele, který na upozornění písemně odpoví. Pokud ředitel nepřijme žádná opatření nebo potvrdí počáteční rozhodnutí či pokyny a zaměstnanec se domnívá, že toto potvrzení není dostatečnou reakcí na jeho obavy, informuje o tom písemně příslušnou komisi uvedenou v čl. 23 odst. 3. Komise uvedená v čl. 23 odst. 3 o tom neprodleně informuje správní radu.
2. V případě jakéhokoli protiprávního jednání, podvodu nebo korupce, které by mohly poškodit zájmy subjektu PVSS nebo jeho členů, zaměstnanec uvědomí orgány a subjekty určené platnými právními předpisy. Smlouvy s externími auditory provádějícími audity finančního řízení subjektu PVSS musí stanovit povinnost externího auditora informovat schvalující osobu o jakémkoli podezření z protiprávního jednání, podvodu nebo korupci, které by mohly poškodit zájmy subjektu PVSS či jeho členů.
Článek 22
Účetní
1. Správní rada jmenuje účetního, na kterého se vztahuje služební řád (pokud se služební řád vztahuje na zaměstnance subjektu PVSS), který je při plnění svých povinností zcela nezávislý. Účetní v subjektu PVSS odpovídá za:
a)
řádné provádění plateb, vybírání příjmů a inkaso stanovených pohledávek;
b)
vedení, přípravu a předkládání účtů v souladu s kapitolou 8;
c)
provádění účetních pravidel a účtové osnovy v souladu s kapitolou 8;
d)
stanovení a validaci účetních systémů a případně validaci systémů stanovených schvalující osobou a určených k poskytnutí nebo odůvodnění účetních údajů; v tomto ohledu je účetní zmocněn kdykoli ověřovat dodržování kritérií pro validaci;
e)
správu pokladny.
2. Dva nebo více subjektů PVSS mohou jmenovat stejného účetního.
Subjekty PVSS se také mohou dohodnout s Komisí, že účetní Komise jedná rovněž jako účetní subjektu PVSS.
S přihlédnutím k nákladové efektivnosti mohou rovněž pověřit účetního Komise některými úkoly, které vykonává účetní subjektu PVSS.
V případech uvedených v tomto odstavci učiní subjekty PVSS nezbytná opatření k zamezení střetu zájmů.
3. Účetní získává od schvalující osoby veškeré informace, které jsou nezbytné k sestavování účetních závěrek poskytujících věrný a poctivý obraz finanční situace subjektu PVSS a plnění rozpočtu. Schvalující osoba zaručuje spolehlivost poskytovaných informací.
4. Než ředitel přijme účetní závěrku, schválí ji nejprve účetní, který osvědčí, že účetní závěrka s přiměřenou jistotou poskytuje věrný a poctivý obraz o finanční situaci subjektu PVSS.
Pro účely prvního pododstavce účetní ověří, že účetní závěrka byla zpracována v souladu s účetními pravidly uvedenými v článku 38 a že do ní byly zaznamenány veškeré příjmy a výdaje.
Účetní má pravomoc provést kontrolu obdržených informací a jakoukoli další kontrolu, již považuje za nezbytnou ke schválení účetní závěrky.
V případě potřeby vznese účetní výhrady a přesně vysvětlí jejich povahu a rozsah.
S výhradou odstavce 5 je ke správě hotovosti a ekvivalentů hotovosti oprávněn výhradně účetní. Účetní odpovídá za jejich úschovu.
5. Účetní může při plnění svých povinností delegovat některé úkoly na zaměstnance, na které se vztahuje služební řád (pokud se služební řád vztahuje na tyto zaměstnance subjektu PVSS), pokud je to nezbytné pro plnění jeho povinností v souladu s finančními pravidly subjektu PVSS.
6. Aniž jsou dotčena případná disciplinární opatření, může být účetní kdykoli dočasně nebo s konečnou platností zbaven svých povinností správní radou. V tomto případě správní rada jmenuje prozatímního účetního.
Článek 23
Odpovědnost účastníků finančních operací
1. Články 16 až 25 není dotčena trestní odpovědnost, kterou mají účastníci finančních operací za podmínek stanovených použitelným vnitrostátním právem a platnými předpisy týkajícími se ochrany finančních zájmů Unie a boje proti korupci úředníků Unie a úředníků členských států.
2. Každá schvalující osoba a účetní má disciplinární a finanční odpovědnost dle podmínek stanovených ve služebním řádu. V případě jakéhokoli protiprávního jednání, podvodu nebo korupce, které mohou poškodit zájmy subjektu PVSS nebo jeho členů, je věc předložena orgánům a subjektům určeným platnými právními předpisy, zejména Evropskému úřadu pro boj proti podvodům (OLAF).
3. Specializovaná komise pro řešení finančních nesrovnalostí zřízená Komisí, nebo na jejíž činnosti se Komise podílí v souladu s čl. 73 odst. 6 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, vykonává ve vztahu k subjektu PVSS stejné pravomoci, jaké vykonává ve vztahu k útvarům Komise, pokud se správní rada nerozhodne zřídit funkčně nezávislou komisi nebo se stát členem společné komise zřízené několika subjekty. V případech předložených subjekty PVSS zahrnují specializovaná komise pro řešení finančních nesrovnalostí zřízená Komisí, nebo na jejíž činnosti se Komise podílí, jednoho zaměstnance subjektu PVSS.
Na základě stanoviska komise uvedené v prvním pododstavci rozhodne ředitel o zahájení disciplinárního řízení nebo řízení z důvodu finanční odpovědnosti. Pokud komise odhalí systémové problémy, podá schvalující osobě zprávu obsahující doporučení. Pokud se stanovisko týká ředitele, předá komise tuto zprávu správní radě a internímu auditorovi Komise. Ředitel ve své zprávě podle článku 20 anonymně odkazuje na stanoviska komise a uvádí, jaká opatření byla na jejich základě přijata.
4. Po každém zaměstnanci může být požadováno, aby zcela nebo zčásti nahradil škodu, která subjektu PVSS vznikne v důsledku závažného pochybení, jehož se dopustí při plnění nebo v souvislosti s plněním svých povinností. Po splnění náležitostí stanovených pro disciplinární otázky v platných právních předpisech přijme orgán odpovědný za jmenování odůvodněné rozhodnutí.
Článek 24
Střet zájmů
1. Účastníci finančních operací ve smyslu článku 16 až 25 a jiné osoby podílející se na plnění rozpočtu a na jeho správě, včetně přípravy na tuto činnost, auditu nebo kontroly, se zdrží jakéhokoli jednání, jež by mohlo uvést jejich zájmy do střetu se zájmy subjektu PVSS.
Pokud toto riziko existuje, upustí dotčená osoba od takového jednání a předloží věc řediteli, který vydá písemné potvrzení o tom, zda střet zájmů existuje. Dotčená osoba informuje rovněž svého přímého nadřízeného. Pokud je účastníkem ředitel, musí předložit věc správní radě.
Pokud se zjistí střet zájmů, ukončí dotčená osoba veškerou svou činnost ve věci. Ředitel nebo - pokud je účastníkem ředitel - správní rada přijmou veškerá další vhodná opatření.
2. Pro účely odstavce 1 ke střetu zájmů dochází, je-li z rodinných důvodů, z důvodů citových vazeb, z důvodů politické nebo národní spřízněnosti, z důvodů hospodářského zájmu nebo z důvodů jiného společného zájmu s příjemcem finančních prostředků ohrožen nestranný a objektivní výkon funkcí účastníka finančních operací nebo jiné osoby podle odstavce 1.
Článek 25
Oddělení funkcí
Funkce schvalující osoby a účetního jsou oddělené a vzájemně neslučitelné.
KAPITOLA 5
INTERNÍ AUDIT
Článek 26
Jmenování, pravomoci a povinnosti interního auditora
1. Subjekt PVSS zřídí funkci interního auditora, která musí být vykonávána v souladu se souvisejícími mezinárodními standardy.
2. Funkci interního auditora vykonává interní auditor Komise. Interní auditor nesmí být ani schvalující osobou, ani účetním.
3. Interní auditor poskytuje rady subjektu PVSS v otázkách rizik tím, že vydává nezávislá stanoviska ke kvalitě řídících a kontrolních systémů a doporučení ke zlepšení podmínek provádění operací a k podpoře řádného finančního řízení.
Interní auditor odpovídá zejména za:
a)
posuzování vhodnosti a účelnosti vnitřních systémů řízení a výkonu útvarů při provádění programů a akcí s ohledem na rizika s nimi spojená;
b)
posuzování účinnosti a účelnosti systémů vnitřní kontroly a auditu použitelných na každou operaci plnění rozpočtu.
4. Interní auditor plní své povinnosti ve vztahu ke všem činnostem a útvarům subjektu PVSS. Interní auditor má úplný a neomezený přístup ke všem informacím potřebným k plnění svých povinností.
5. Interní auditor vezme na vědomí zprávu schvalující osoby podle článku 20 i ostatní dostupné informace.
6. Interní auditor podává správní radě a řediteli zprávu o svých zjištěních a doporučeních.
Interní auditor podává rovněž zprávu, pokud:
-
nebyla vyřešena kritická rizika a provedena doporučení,
-
dochází k významným zpožděním v provádění doporučení z minulých let.
Správní rada a ředitel zajistí pravidelné sledování provádění doporučení auditu. Správní rada prověří informace uvedené v článku 20 a plné a včasné provedení doporučení.
7. Subjekt PVSS zpřístupní kontaktní údaje interního auditora všem fyzickým či právnickým osobám zapojeným do výdajových operací, aby se na interního auditora mohly obracet důvěrně.
8. Zprávy a zjištění interního auditora jsou veřejně dostupné poté, co interní auditor schválí opatření přijatá k jejich provedení.
Článek 27
Nezávislost interního auditora
Nezávislost interního auditora, jeho odpovědnost za opatření přijatá při plnění jeho povinností a jeho právo podávat žaloby u Soudního dvora Evropské unie se určí v souladu s článkem 100 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
Článek 28
Zřízení oddělení interního auditu
1. Správní rada může s náležitým ohledem na nákladovou efektivnost a přidanou hodnotu zřídit oddělení interního auditu, které plní své povinnosti v souladu s příslušnými mezinárodními standardy.
Účel, kompetence a odpovědnosti oddělení interního auditu jsou stanoveny v chartě interního auditu a podléhají schválení správní radou.
Roční plán oddělení interního auditu vypracuje vedoucí oddělení interního auditu s přihlédnutím mimo jiné k posouzení rizik v subjektu PVSS, jež vypracoval ředitel.
Plán přezkoumá a schválí správní rada.
Oddělení interního auditu podává správní radě a řediteli zprávu o svých zjištěních a doporučeních.
Pokud oddělení interního auditu některého subjektu PVSS není nákladově efektivní nebo není schopno dodržovat mezinárodní standardy, může subjekt PVSS rozhodnout, že oddělení interního auditu bude sdílet s ostatními subjekty PVSS působícími ve stejné oblasti politiky.
V takových případech se správní rada dotyčných subjektů PVSS dohodne na praktických způsobech provozu sdíleného oddělení interního auditu.
Subjekty interního auditu budou účinně spolupracovat prostřednictvím výměny informací a zpráv o auditu a případně prováděním společného posouzení rizik a společných auditů.
2. Správní rada a ředitel zajistí pravidelné sledování provádění doporučení oddělení interního auditu.
KAPITOLA 6
PŘÍJMOVÉ A VÝDAJOVÉ OPERACE
Článek 29
Plnění příjmů
1. Plnění příjmů zahrnuje sestavení odhadů pohledávek, stanovení inkasních nároků a inkaso neoprávněně vyplacených částek. Zahrnuje rovněž případnou možnost upustit od inkasa stanovených nároků.
2. Neoprávněně vyplacené částky musí být předmětem inkasa.
Pokud nebyla částka skutečně inkasována v den splatnosti uvedený ve výzvě k úhradě dluhu, uvědomí o tom účetní příslušnou schvalující osobu a bezodkladně zahájí postup pro inkaso jakýmikoli právními prostředky, včetně případného započtení, a není-li možné, výkonem rozhodnutí.
Pokud příslušná schvalující osoba hodlá zcela nebo zčásti upustit od inkasa stanovené pohledávky, ujistí se, že toto upuštění je v pořádku a je v souladu se zásadami řádného finančního řízení a proporcionality. Rozhodnutí o upuštění od inkasa musí být odůvodněno. Rozhodnutí o upuštění od inkasa musí uvádět, jaké kroky byly učiněny k inkasu pohledávky, a právní a skutkový stav, ze kterého vychází.
Účetní povede seznam částek splatných k inkasu. Nároky subjektu PVSS jsou v tomto seznamu řazeny podle data vystavení inkasního příkazu. Účetní rovněž uvede rozhodnutí o upuštění nebo částečném upuštění od inkasa stanovených pohledávek. Tento seznam bude připojen ke zprávě subjektu PVSS o rozpočtovém a finančním řízení.
3. Veškeré pohledávky neuhrazené ke dni splatnosti stanovenému ve výzvě k úhradě dluhu jsou úročeny v souladu s nařízením v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012.
4. Nároky subjektu PVSS vůči třetím stranám a nároky třetích stran vůči subjektu PVSS se promlčují po uplynutí pěti let.
Článek 30
Příspěvek členů
1. Subjekt PVSS předloží svým členům žádosti o vyplacení celého jejich příspěvku nebo jeho části za podmínek a v intervalech stanovených ve zřizujícím aktu či dohodnutých se členy.
2. Prostředky vyplacené subjektu PVSS jeho členy ve formě příspěvku jsou úročeny ve prospěch rozpočtu subjektu PVSS.
Článek 31
Plnění výdajů
1. K plnění výdajů přijímá schvalující osoba rozpočtové i právní závazky, potvrzuje výdaje, schvaluje platby a provádí předběžné úkony nezbytné pro plnění prostředků.
2. Každý výdaj musí být přidělen na závazek, potvrzen, schválen a zaplacen.
Potvrzení výdaje je úkon, kterým příslušná schvalující osoba potvrzuje finanční operaci.
Schválení výdaje je úkon, kterým příslušná schvalující osoba po ověření, že jsou prostředky k dispozici, dá pokyn účetnímu, aby zaplatil potvrzený výdaj.
3. U všech opatření, která mohou vést k výdajům k tíži rozpočtu subjektu PVSS, musí příslušná schvalující osoba před uzavřením právního závazku vůči třetí osobě přijmout rozpočtový závazek.
4. Roční pracovní program subjektu PVSS stanoví, že správní rada schvaluje operační výdaje subjektu PVSS ohledně činností, jež jsou předmětem programu, za předpokladu, že prvky uvedené v tomto odstavci jsou jasně vymezeny.
Roční pracovní program obsahuje podrobné cíle a předpokládané výsledky včetně ukazatelů výkonnosti. Obsahuje rovněž popis činnosti/í, které mají být financovány, a výši finančních částek přidělených na jednotlivá opatření.
Všechny zásadní změny ročního pracovního programu se přijmou stejným postupem jako původní pracovní program, a to v souladu s ustanoveními zřizujícího aktu.
Správní rada může schvalující osobě subjektu PSVV svěřit pravomoc provádět nepodstatné změny pracovního programu.
Článek 32
Lhůty pro výdaje
Platby výdajů se musí uskutečnit ve lhůtách uvedených v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 a v souladu s těmito nařízeními.
KAPITOLA 7
PLNĚNÍ ROZPOČTU SUBJEKTU PVSS
Článek 33
Zadávání veřejných zakázek
1. Pokud jde o zadávání veřejných zakázek, použije se s výhradou odstavců 3 až 6 tohoto článku hlava V nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012.
2. Subjekt PVSS se podílí na společné ústřední databázi, kterou zřídila a provozuje Komise podle článku 108 obecného finančního nařízení.
3. Pro zakázky s hodnotou mezi 60 000 EUR a limity uvedenými v článku 118 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 lze použít postup stanovený nařízením v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 pro veřejné zakázky nízké hodnoty nepřesahující 60 000 EUR.
4. Subjekt PVSS může být na základě žádosti přibrán jako zadavatel v případě udělování zakázek Komise nebo interinstitucionálních zakázek a při udělování zakázek jiných subjektů Unie či subjektů PVSS.
5. Subjekt PVSS může s Komisí, interinstitucionálními úřady, Překladatelským střediskem pro instituce Evropské unie zřízeným nařízením Rady (ES) č. 2965/94 (5) a jinými subjekty PVSS uzavřít smlouvu na dodávky zboží, poskytování služeb nebo provádění stavebních prací, které tyto strany dodávají, poskytují nebo provádějí, aniž by se musel uchylovat k zadávání veřejných zakázek.
Subjekt PVSS může se svými členy jinými než Unie uzavřít smlouvu na dodávky zboží, poskytování služeb nebo provádění stavebních prací, které tito členové dodávají, poskytují nebo provádějí přímo bez využití třetích stran, aniž by se musel uchylovat k zadávání veřejných zakázek.
Zboží, služby nebo práce poskytnuté podle prvního a druhého pododstavce se nepovažují za součást příspěvku členů do rozpočtu subjektu PVSS.
6. K pokrytí svých administrativních potřeb může subjekt PVSS zadávat zakázky společně se zadavateli hostitelského členského státu nebo se zadavateli z členských států, států Evropského sdružení volného obchodu nebo kandidátských zemí Unie, kteří jsou do subjektu zapojeni jako členové. V takových případech se obdobně použijí ustanovení článku 133 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012.
Subjekt PVSS může zadávat zakázky společně se svými členy ze soukromého sektoru nebo se zadavateli ze zemí účastnících se programů Unie, které jsou do subjektu zapojeni jako členové. V takových případech se obdobně použijí ustanovení čl. 133 prvního pododstavce nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012.
Článek 34
Odborníci
Článek 287 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 se použije obdobně pro výběr odborníků s výhradou zvláštního postupu stanoveného v základním právním aktu programu, jehož provedení je svěřeno subjektu PVSS. Tito odborníci jsou odměňováni předem oznámenou a stanovenou pevnou částkou a vybíráni na základě svých odborných schopností.
Subjekt PVSS může použít seznamy vypracované Komisí nebo jinými subjekty Unie či subjekty PVSS.
V případě potřeby a v řádně odůvodněných případech může subjekt PVSS vybrat jakoukoli osobu s patřičnými znalostmi, i když není v seznamech uvedena.
Externí odborníci se vyberou podle dovedností, zkušeností a znalostí vhodných k plnění přidělených úkolů, a to v souladu se zásadami zákazu diskriminace, rovného zacházení a neexistence střetu zájmů.
Článek 35
Granty
Pokud jde o granty, použije se s výhradou veškerých zvláštních ustanovení zřizujícího aktu hlava VI nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012.
Článek 36
Ceny
1. Pokud jde o ceny, použije se s výhradou odstavce 2 tohoto článku hlava VII nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012.
2. Soutěže o ceny o jednotkové hodnotě nejméně 1 000 000 EUR lze zveřejnit, pouze pokud jsou uvedeny v návrhu pracovního programu uvedeného v čl. 14 odst. 1.
Článek 37
Údaje o opravných prostředcích
1. Dotýká-li se procesní akt schvalující osoby nepříznivě práv žadatele nebo uchazeče, příjemce grantu nebo zhotovitele, dodavatele nebo poskytovatele, musí obsahovat údaje o dostupných správních nebo soudních opravných prostředcích, kterými je možné tento akt napadnout.
2. Musí být uvedena zejména povaha opravných prostředků, orgán nebo orgány, jimž se podávají, a lhůty pro jejich uplatnění.
3. Na odstavce 1 a 2 se vztahují veškeré zvláštní postupy stanovené v základních právních aktech programu, jehož provedení je svěřeno subjektu PVSS.
KAPITOLA 8
ÚČETNICTVÍ
Článek 38
Pravidla pro účetní závěrku
Subjekt PVSS zavede účetní systém poskytující včas přesné, úplné a spolehlivé informace.
Účetnictví subjektu PVSS je v souladu s účetními pravidly uvedenými v článku 143 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
Článek 39
Skladba účetní závěrky
Účetní závěrka subjektu PVSS obsahuje:
a)
finanční výkazy subjektu PVSS;
b)
zprávy o plnění rozpočtu subjektu PVSS (zpráva o rozpočtovém a finančním řízení).
Subjekt PVSS vypracuje zprávu o rozpočtovém a finančním řízení za rozpočtový rok. Ta přinejmenším uvádí, jak v absolutních hodnotách, tak v procentním vyjádření, úroveň vynakládání prostředků a souhrnné informace o převodech prostředků mezi jednotlivými rozpočtovými body.
Pokud musí být účetní závěrka subjektu PVSS konsolidována v souladu s účetními pravidly uvedenými v článku 143 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, předá subjekt PVSS Evropskému parlamentu, Radě a Účetnímu dvoru do 31. března následujícího rozpočtového roku zprávu o rozpočtovém a finančním řízení.
Článek 40
Účetní zásady
Finanční výkazy musí podávat informace, včetně informací o účetních zásadách, způsobem zajišťujícím jejich relevanci, spolehlivost, srovnatelnost a srozumitelnost. Finanční výkazy jsou vypracovány v souladu s obecně uznávanými účetními zásadami uvedenými v účetních pravidlech podle článku 143 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 nebo s mezinárodními účetními standardy pro veřejný sektor (dále jen „IPSAS“), jež vycházejí ze zásad akruálního účetnictví.
Článek 41
Finanční výkazy
1. Finanční výkazy jsou uváděny v eurech a obsahují:
a)
rozvahu a výkaz o finanční výkonnosti, v nichž se uvádějí všechna aktiva a pasiva, finanční situace a hospodářský výsledek k 31. prosinci předchozího rozpočtového roku; předkládají se v souladu s účetními pravidly uvedenými v článku 143 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 nebo se standardy IPSAS, jež vycházejí ze zásad akruálního účetnictví;
b)
výkaz peněžních toků, z něhož vyplývají částky vybrané a vyplacené během rozpočtového roku, a konečný stav pokladny;
c)
výkaz změn v čistých aktivech, který obsahuje přehled o změnách stavu rezerv v průběhu roku a souhrnné výsledky.
2. Příloha k finančním výkazům doplňuje a vysvětluje informace předložené ve výkazech uvedených v odstavci 1 a obsahuje doplňující informace předepsané mezinárodně uznávanou účetní praxí, pokud se tyto informace vztahují k činnosti subjektu PVSS.
Článek 42
Zprávy o plnění rozpočtu
Zprávy o plnění rozpočtu jsou uváděny v eurech. Obsahují:
a)
zprávy, které shrnují všechny rozpočtové příjmové a výdajové operace rozpočtového roku;
b)
přílohu, která doplňuje a vysvětluje informace uvedené ve zprávách.
Zprávy o plnění rozpočtu mají stejnou strukturu jako samotný rozpočet.
Článek 43
Předběžná účetní závěrka a schválení účetní závěrky
1. Pokud musí být účetní závěrka subjektu PVSS konsolidována v souladu s účetními pravidly uvedenými v článku 143 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, předá účetní subjektu PVSS předběžnou účetní závěrku Účetnímu dvoru do 15. února následujícího rozpočtového roku.
V případě uvedeném v prvním pododstavci předá účetní subjektu PVSS do 15. února následujícího roku účetnímu Komise rovněž soubor výkazů ve standardizovaném formátu, jejž účetní Komise stanoví za účelem konsolidace.
2. Účetní sestavuje účetní závěrku subjektu PVSS. Ředitel ji do 15. března zasílá spolu s výrokem externího auditora uvedeným v článku 46 správní radě ke schválení.
Pokud musí být účetní závěrka subjektu PVSS konsolidována v souladu s účetními pravidly uvedenými v článku 143 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, předá účetní Účetnímu dvoru, Evropskému parlamentu a Radě do 1. července následujícího rozpočtového roku účetní závěrku spolu s výrokem externího auditora uvedeným v článku 46 a schválením správní rady. V takovém případě předá účetní subjektu PVSS do 1. července účetnímu Komise rovněž soubor výkazů ve standardizovaném formátu, jejž účetní Komise stanoví za účelem konsolidace.
Pokud musí být účetní závěrka subjektu PVSS konsolidována v souladu s účetními pravidly uvedenými v článku 143 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, předá účetní subjektu PVSS Účetnímu dvoru ve stejné lhůtě, v níž předává účetní závěrku, rovněž prohlášení vedení k auditu, s kopií pro účetního Komise.
K účetní závěrce se přikládá osvědčení, v němž účetní prohlásí, že závěrka byla vypracována v souladu s touto kapitolou a s platnými účetními zásadami, pravidly a metodami.
Schválená účetní závěrka subjektu PVSS se zveřejní na jeho internetových stránkách do jednoho měsíce od jejího schválení.
Článek 44
Účetní systém
1. Pokud musí být účetní závěrka subjektu PVSS konsolidována v souladu s účetními pravidly uvedenými v článku 143 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, schválí účetní Komise v souladu s článkem 152 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 harmonizovanou účtovou osnovu platnou pro subjekt PVSS.
2. Účetní systém je tvořen obecnými a rozpočtovými účty. Tyto účty jsou vedeny v eurech za kalendářní rok.
3. Obecné účty zaznamenávají v časovém pořadí podvojným způsobem všechny události a operace, které ovlivňují hospodářskou, finanční a majetkovou situaci subjektu PVSS.
4. Rozpočtové účty umožňují podrobně sledovat plnění rozpočtu subjektu PVSS. Zaznamenávají veškeré rozpočtové příjmové a výdajové operace.
Článek 45
Inventární soupisy majetku
Subjekt PVSS vede inventární soupisy vykazující objem a hodnotu veškerého hmotného, nehmotného a finančního majetku, jež jsou v jeho vlastnictví nebo ve vlastnictví Unie. Pokud musí být účetní závěrka subjektu PVSS konsolidována v souladu s účetními pravidly uvedenými v článku 143 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, vede subjekt PVSS tyto inventární soupisy v souladu se vzorem vypracovaným účetním Komise. Subjekt PVSS ověřuje shodu mezi inventárními soupisy a skutečností.
KAPITOLA 9
EXTERNÍ AUDIT A BOJ PROTI PODVODŮM
Článek 46
Externí audit
Subjekt PVSS podléhá nezávislému externímu auditu prováděnému nezávislým auditním subjektem v souladu s mezinárodně uznávanými standardy pro provádění auditu. Ve výroku externího auditora se uvede, zda účetní závěrka poskytuje věrný a poctivý obraz skutečnosti, zda zavedené kontrolní systémy řádně fungují a zda jsou uskutečněné transakce legální a správné. Ve výroku se rovněž uvede, zda audit zpochybňuje tvrzení obsažená v prohlášení řídícího subjektu uvedeném v článku 20. Výrok se předkládá správní radě. Společně s účetní závěrkou subjektu PVSS se do 15. března předá Komisi.
Článek 47
Prověření závěrky Účetním dvorem
1. Nestanoví-li zřizující akt subjektu PVSS jinak, provádí Účetní dvůr kontrolu závěrky subjektu PVSS v souladu s článkem 287 Smlouvy o fungování Evropské unie. Přitom může Účetní dvůr přihlédnout k auditu provedenému nezávislým externím auditorem uvedeným v článku 46 tohoto nařízení a opatřením přijatým na základě zjištění auditora.
2. Kontrola prováděná Účetním dvorem se řídí články 158 až 163 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
Článek 48
Kontroly na místě prováděné Komisí, Účetním dvorem a úřadem OLAF
1. Aniž je dotčen čl. 47 odst. 1, poskytne subjekt PVSS zaměstnancům Komise a jiným osobám, které Komise pověří, jakož i auditorům Účetního dvora přístup do svých prostor a zařízení a ke všem informacím včetně informací v elektronickém formátu, jež potřebují k tomu, aby mohli provádět audity.
2. OLAF může provádět šetření, včetně kontrol a inspekcí na místě, v souladu s ustanoveními a postupy uvedenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (6) a v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (7) s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantem či zakázkou financovanou subjektem PVSS nedošlo k podvodu, korupci nebo jakékoli jiné protiprávní činnosti poškozující finanční zájmy Unie.
3. Aniž jsou dotčeny odstavce 1 a 2, obsahují smlouvy, dohody a rozhodnutí subjektu PVSS ustanovení výslovně zmocňující Evropský účetní dvůr a úřad OLAF k provádění takových auditů a šetření, a to v souladu s jejich příslušnými pravomocemi.
KAPITOLA 10
ZÁVĚREČNÁ A PŘECHODNÁ USTANOVENÍ
Článek 49
Žádosti o informace
Komise a členové subjektu PVSS jiní než Unie mohou požadovat veškeré nezbytné informace nebo vysvětlení ze strany subjektu PVSS týkající se rozpočtových záležitostí spadajících do jejich působnosti.
Článek 50
Přijetí finančních pravidel subjektu PVSS
Každý subjekt uvedený v článku 209 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 přijme nová finanční pravidla tak, aby vstoupila v platnost dne 1. ledna 2014 nebo v každém případě během devíti měsíců ode dne, kdy se na subjekt PVSS začne vztahovat působnost článku 209 uvedeného nařízení.
Článek 51
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 30. září 2013.
KOMISIJOS DELEGUOTASIS REGLAMENTAS (ES) Nr. 110/2014
2013 m. rugsėjo 30 d.
dėl pavyzdinio finansinio reglamento viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės įstaigoms, nurodytoms Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 209 straipsnyje
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (1), ypač į jo 209 straipsnį,
kadangi:
(1)
atsižvelgiant į patirtį su viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės įstaigomis, kurios pagal Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (2) 185 straipsnį oficialiai laikomos Sąjungos įstaigomis, Reglamente (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 buvo nustatytos papildomos viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės įstaigų kategorijos, siekiant padidinti priemonių pasirinkimą ir įtraukti įstaigas, kurių taisyklės lankstesnės ir privačiojo sektoriaus partnerių pritaikomos lengviau nei tos, kurios taikomos Sąjungos institucijoms. Į šias papildomas kategorijas įeina ir Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 209 straipsnyje nurodytos įstaigos, kurioms pavesta įgyvendinti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę (toliau - VPSP įstaigos);
(2)
siekiant užtikrinti patikimą Sąjungos lėšų finansinį valdymą ir suteikti VPSP įstaigoms galimybę priimti savo finansines taisykles, būtina priimti šioms įstaigoms skirtą pavyzdinį finansinį reglamentą;
(3)
VPSP įstaigos savo biudžetą turėtų sudaryti ir vykdyti laikydamosi šių biudžeto principų: vieningumo, biudžeto tikslumo, metinio periodiškumo, subalansuotumo, apskaitos vieneto, universalumo, konkretumo, patikimo finansų valdymo, kuriam užtikrinti būtina efektyvi ir veiksminga vidaus kontrolė, ir skaidrumo principų;
(4)
siekiant užtikrinti, kad būtų visapusiškai įgyvendinamos VPSP įstaigos užduotys ir veikla, įstaiga turėtų turėti galimybę nepanaudotus tam tikrų metų asignavimus įrašyti į ne ilgesnio kaip trejų paskesnių metų laikotarpio įplaukų ir išlaidų sąmatą;
(5)
VPSP įstaigai suteiktos lėšos turi būti naudojamos taikant Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 60 straipsnyje numatytą netiesioginio valdymo metodą, todėl finansų planavimo ir ataskaitų teikimo nuostatos turėtų derėti su šiuo netiesioginio valdymo metodu, pagal kurį vykdomas biudžetas. Su Sąjungos įnašu į VPSP įstaigas susijęs biudžeto įvykdymo patvirtinimas turi būti procedūros, per kurią Europos Parlamentas patvirtina, kad Komisija įvykdė Sąjungos biudžetą, dalis. Todėl, siekiant suteikti Komisijai galimybę geriau vykdyti savo pareigas, susijusias su biudžeto įvykdymo patvirtinimu, reikėtų, vadovaujantis Reglamentu (ES, Euratomas) Nr. 966/2012, tinkamai teikti metines ataskaitas, įskaitant valdymo pareiškimus;
(6)
būtina, atsižvelgiant į tai, kad VPSP įstaigos jungia viešąjį ir privatųjį sektorius, nustatyti apskaitos pareigūno ir leidimus suteikiančio pareigūno įgaliojimus ir pareigas. Leidimus suteikiantys pareigūnai turėtų būti visiškai atsakingi už visas jiems vadovaujant atliktas įplaukų ir išlaidų operacijas ir turėtų atsakyti už savo veiksmus, prireikus taikant ir drausmines priemones;
(7)
būtina aiškiau apibrėžti vidaus audito ir vidaus kontrolės funkcijas ir supaprastinti ataskaitų teikimo reikalavimus. VPSP įstaigų vidaus audito funkciją turėtų atlikti Komisijos vidaus auditorius, kuris turėtų atlikti auditą, kai tam yra pagrindo atsižvelgiant į susijusią riziką. Turėtų būti pateiktos nuostatos dėl vidaus audito struktūros sukūrimo ir veikimo;
(8)
siekiant užtikrinti, kad kiekviena įstaiga atsakytų už savo biudžeto vykdymą ir laikytųsi tikslų, dėl kurių ji buvo įkurta, reikėtų nustatyti, kad VPSP įstaigos, atlikdamos joms pavestas užduotis, samdyti išorės privačiojo sektoriaus įstaigas galėtų tik būtinais atvejais, išskyrus užduotis, susijusias su viešosiomis paslaugomis ar veikimu savo nuožiūra;
(9)
reikėtų nustatyti VPSP įstaigų įplaukų ir išlaidų operacijų principus;
(10)
atsižvelgiant į tai, kad VPSP įstaigos jungia viešąjį ir privatųjį sektorius, ypač į tai, kad dalį VPSP įstaigos biudžeto sudaro privačiojo sektoriaus lėšos, reikėtų leisti taikyti lanksčias viešųjų pirkimų sutarčių sudarymo procedūras. Atitinkamos procedūros turėtų atitikti skaidrumo, proporcingumo, vienodo požiūrio ir nediskriminavimo principus ir iš dalies nukrypti nuo atitinkamų Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 1268/2012 (3) nuostatų. Būtina stiprinant VPSP įstaigų narių bendradarbiavimą užtikrinti geresnį ir pigesnį prekių tiekimą bei paslaugų teikimą ir išvengti pernelyg didelių viešųjų pirkimų procedūrų valdymo išlaidų. Todėl VPSP įstaigos taip pat turėtų turėti galimybę, netaikydamos viešųjų pirkimų procedūros, sudaryti su kitais nei Sąjunga savo nariais sutartis dėl produktų, paslaugų ar darbų, kuriuos tie nariai gali tiekti, teikti ar vykdyti tiesiogiai, nesinaudodami trečiųjų šalių paslaugomis, tiekimo, teikimo ar vykdymo;
(11)
siekiant padidinti ekonominį veiksmingumą, reikėtų suteikti galimybę dalytis funkcijomis arba perleisti jas kitai Komisijos įstaigai, visų pirma suteikti galimybę pavesti Komisijos apskaitos pareigūnui visas arba dalį VPSP įstaigos apskaitos pareigūno užduočių;
(12)
VPSP įstaigos turėtų turėti galimybę prašyti išorės ekspertų įvertinti dotacijų paraiškas, projektus ir konkursų pasiūlymus ir pateikti nuomonių ir patarimų konkrečiais atvejais. Šie ekspertai turėtų būti atrenkami vadovaujantis nediskriminavimo, vienodo požiūrio ir interesų konflikto nebuvimo principais;
(13)
dotacijos ir apdovanojimai turėtų būti skiriami vadovaujantis atitinkamomis Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 ir Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 1268/2012 nuostatomis ir laikantis konkrečių VPSP įstaigos steigimo dokumento nuostatų arba konkrečių programos, kurią įgyvendinti yra pavesta VPSP įstaigai, pagrindinio teisės akto nuostatų, kad būtų užtikrintas įgyvendinimo derėjimas su Komisijos tiesiogiai valdomais veiksmais;
(14)
tais atvejais, kai, vadovaujantis Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 143 straipsnyje nurodytomis apskaitos taisyklėmis, reikia konsoliduoti VPSP įstaigų ataskaitas, pagal VPSP įstaigų taikomas taisykles turėtų būti galima tokį konsolidavimą atlikti;
(15)
šis reglamentas turėtų įsigalioti kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, kad VPSP įstaigos galėtų laiku - 2014 m. sausio 1 d. - priimti peržiūrėtus finansinius reglamentus siekiant, kad kitos daugiametės finansinės programos laikotarpiu būtų užtikrintos nuoseklios taisyklės,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 SKYRIUS
TAIKYMO SRITIS
1 straipsnis
Dalykas
Šiuo reglamentu nustatomi pagrindiniai principai, pagal kuriuos viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės įstaigos (toliau - VPSP įstaigos) priima savo finansines taisykles. Vadovaujantis Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 209 straipsnio ketvirta pastraipa, VPSP įstaigos finansinės taisyklės nuo šio reglamento gali nukrypti tik jei to reikia dėl specifinių poreikių ir gavus išankstinį Komisijos sutikimą.
Kiekviena VPSP įstaiga priima išsamias nuostatas, kuriomis šie principai įgyvendinami jos finansinėmis taisyklėmis.
2 straipsnis
Apibrėžtys
Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:
- valdyba- pagrindinis VPSP įstaigos vidaus organas, atsakingas už sprendimų finansų ir biudžeto klausimais priėmimą, neatsižvelgiant į tai, kaip jis įvardytas VPSP įstaigos steigimo dokumente;
- direktorius- asmuo, atsakingas už valdybos sprendimų ir VPSP įstaigos biudžeto vykdymą, kaip leidimus suteikiantis pareigūnas, neatsižvelgiant į tai, kaip jis įvardytas VPSP įstaigos steigimo dokumente;
- narys- VPSP įstaigos narys pagal jos steigimo dokumentą;
- steigimo dokumentas- Sąjungos teisės dokumentas, kuriuo reglamentuojami pagrindiniai VPSP įstaigos sukūrimo ir veiklos aspektai;
- VPSP įstaigos biudžetas- dokumentas, kuriuo numatomos ir leidžiamos daryti kiekvienų finansinių metų įplaukos ir išlaidos, laikomos reikalingomis VPSP įstaigai.
3 straipsnis
Biudžeto mastas
VPSP įstaigos biudžetą sudaro:
a)
VPSP įstaigos įplaukos, susidedančios iš:
i)
jos narių finansinių įnašų administracinėms išlaidoms;
ii)
jos narių finansinių įnašų veiklos išlaidoms;
iii)
įplaukos, skirtos specifinėms išlaidoms padengti;
iv)
visos VPSP įstaigos gautos įplaukos;
b)
VPSP įstaigos išlaidos, įskaitant administracines išlaidas.
2 SKYRIUS
BIUDŽETO PRINCIPAI
4 straipsnis
Biudžeto principų laikymasis
VPSP įstaigos biudžetas sudaromas ir vykdomas laikantis vieningumo, biudžeto tikslumo, metinio periodiškumo, subalansuotumo, apskaitos vieneto, universalumo, konkretumo, patikimo finansų valdymo, kuriam užtikrinti būtina efektyvi ir veiksminga vidaus kontrolė, ir skaidrumo principų, kaip nustatyta šiame reglamente.
5 straipsnis
Vieningumo ir biudžeto tikslumo principai
1. Įplaukos surenkamos ir išlaidos patiriamos tik jei yra įrašomos į tam tikrą VPSP įstaigos biudžeto eilutę.
2. Negalima prisiimti ar leisti daryti išlaidų, kurios viršija VPSP įstaigos biudžetu patvirtintus asignavimus.
3. Asignavimas į VPSP įstaigos biudžetą gali būti įrašytas tik jei yra skirtas išlaidoms, kurios laikomos būtinomis, padengti.
4. Iš išankstinio finansavimo mokėjimų, atliktų iš VPSP įstaigos biudžeto, gaunamos palūkanos nėra mokėtinos VPSP įstaigai.
6 straipsnis
Metinio periodiškumo principas
1. Į VPSP įstaigos biudžetą įrašyti asignavimai patvirtinami vieneriems finansiniams metams, kurie prasideda sausio 1 d. ir baigiasi gruodžio 31 d.
2. Įsipareigojimų asignavimus sudaro visų finansiniais metais prisiimtų teisinių įsipareigojimų bendra suma.
3. Mokėjimų asignavimus sudaro mokėjimai, atliekami vykdant tais arba ankstesniais finansiniais metais prisiimtus teisinius įsipareigojimus.
4. Administracinių asignavimų atveju išlaidos neturi viršyti tais metais numatytų gauti 3 straipsnio a punkto i papunktyje nurodytų įplaukų.
5. Atsižvelgiant į VPSP įstaigos poreikius, nepanaudotus asignavimus galima įrašyti į ne ilgesnio kaip trejų paskesnių metų laikotarpio įplaukų ir išlaidų sąmatą. Šie asignavimai turi būti panaudojami pirmiausiai.
6. Šio straipsnio 1-5 dalies nuostatomis neužkertamas kelias biudžetinius įsipareigojimus, susijusius su veiksmais, kurie tęsiasi daugiau nei vienerius finansinius metus, suskaidyti į per kelerius metų mokamas metines dalis tuo atveju, kai tai yra numatyta steigimo dokumente arba kai jie yra susiję su administracinėmis išlaidomis.
7 straipsnis
Subalansuotumo principas
1. Įplaukos ir mokėjimų asignavimai turi būti subalansuoti.
2. Įsipareigojimų asignavimai turi neviršyti bendros atitinkamo metinio Sąjungos įnašo, nurodyto su Komisija sudarytame metiniame lėšų pervedimo susitarime, metinių kitų nei Sąjunga narių įnašų, kitų 3 straipsnyje nurodytų įplaukų ir 6 straipsnio 5 dalyje nurodytų nepanaudotų asignavimų sumos.
3. Pagal VPSP įstaigos biudžeto struktūrą VPSP įstaiga negali imti paskolų.
4. Teigiamas biudžeto vykdymo rezultatas įrašomas į kitų finansinių metų biudžetą kaip įplaukos.
Neigiamas biudžeto vykdymo rezultatas įrašomas į kitų finansinių metų biudžetą kaip mokėjimų asignavimai.
8 straipsnis
Apskaitos vieneto principas
VPSP įstaigos biudžetas sudaromas ir vykdomas eurais, ataskaitose sumos nurodomos eurais. Tačiau pinigų srautų tikslais apskaitos pareigūnas yra įgaliotas vykdyti operacijas kitomis valiutomis, kaip nustatyta VPSP įstaigos finansinėse taisyklėse.
9 straipsnis
Universalumo principas
1. Nepažeidžiant šio straipsnio 2 dalies nuostatų, bendra įplaukų suma turi padengti bendrą mokėjimų asignavimų sumą. Visos įplaukos ir išlaidos įrašomos nekoreguojant jų viena kitos atžvilgiu ir laikantis konkrečių VPSP įstaigos finansinėse taisyklėse išdėstytų nuostatų dėl atvejų, kuriais iš mokėjimo prašymų galima išskaityti tam tikras sumas ir po to perduoti juos grynajai sumai išmokėti.
2. Konkrečiam tikslui numatytos įplaukos, tokios kaip pajamos iš fondų, subsidijos, dovanojamas turtas ir testamentu paliekamas turtas, naudojamos specifinėms išlaidoms padengti.
3. Direktorius gali priimti bet kokį VPSP įstaigai dovanojamą turtą, tokį kaip fondai, subsidijos, dovanojamas turtas ir testamentu paliekamas turtas.
Jeigu priimant dovanojamą turtą gali atsirasti didelių finansinių išlaidų, būtina gauti išankstinį valdybos leidimą; valdyba sprendimą priima per du mėnesius nuo prašymo gavimo dienos. Jei per tą laiką valdyba sprendimo nepriima, dovanojamas turtas laikomas priimtinu.
Suma, kurią viršijus susijusios finansinės išlaidos laikomos didelėmis, nustatoma valdybos sprendimu.
10 straipsnis
Konkretumo principas
1. Asignavimai konkretiems tikslams paskiriami bent jau pagal antraštinę dalį ir skyrių.
2. Direktorius gali perkelti asignavimus iš vieno skyriaus į kitą be jokių apribojimų, taip pat perkelti iš vienos antraštinės dalies į kitą ne daugiau kaip 10 % asignavimų, numatytų tiems metams, kurie nurodyti eilutėje, iš kurios perkeliami asignavimai.
Jei perkeltina suma viršija pirmoje pastraipoje nurodytą ribą, direktorius gali teikti pasiūlymą valdybai dėl asignavimų perkėlimo iš vienos antraštinės dalies į kitą. Valdyba gali per tris savaites pareikšti prieštaravimą tokiems perkėlimams. Po šio termino perkėlimai laikomi patvirtintais.
Direktorius kuo skubiau informuoja valdybą apie visus pagal pirmą pastraipą atliktus perkėlimus.
11 straipsnis
Patikimo finansų valdymo principas
1. Asignavimai naudojami laikantis patikimo finansų valdymo principo, t. y. ekonomiškumo, veiksmingumo ir efektyvumo principų.
2. Ekonomiškumo principu reikalaujama, kad ištekliai, kuriuos VPSP įstaiga naudoja vykdydama savo veiklą, būtų prieinami tinkamu laiku, reikiamo kiekio bei kokybės ir geriausia kaina.
Veiksmingumo principu siekiama geriausio panaudotų išteklių ir pasiektų rezultatų santykio.
Efektyvumo principas - tai konkrečių nustatytų tikslų įvykdymas ir planuotų rezultatų pasiekimas.
3. Visiems VPSP įstaigos biudžete numatytiems veiklos sektoriams nustatomi konkretūs, išmatuojami, pasiekiami, svarbūs ir apibrėžto laikotarpio tikslai. Šių tikslų įgyvendinimas stebimas naudojant kiekvienai veiklai nustatytus rezultatų rodiklius; informaciją apie tai direktorius kasmet pateikia valdybai, vėliausiai - dokumentuose, pridedamuose prie VPSP įstaigos biudžeto projekto.
4. Išskyrus atvejus, kai steigimo dokumente numatyta, kad vertinimus atlieka Komisija, VPSP įstaiga, siekdama tobulinti sprendimų priėmimą, atlieka savo su didelėmis išlaidomis susijusių programų ir veiklos vertinimus, įskaitant ex post vertinimus, ir jų rezultatus išsiunčia valdybai.
12 straipsnis
Biudžeto vykdymo vidaus kontrolė
1. VPSP įstaigos biudžetas vykdomas taikant efektyvią ir veiksmingą vidaus kontrolę.
2. VPSP įstaigos biudžeto vykdymo tikslais vidaus kontrolė apibrėžiama kaip visuose valdymo lygmenyse vykdomas procesas, kurio paskirtis - suteikti pakankamą užtikrinimą, kad bus pasiekti šie tikslai:
a)
operacijų efektyvumo, veiksmingumo ir ekonomiškumo;
b)
ataskaitų teikimo patikimumo;
c)
turto ir informacijos apsaugos;
d)
sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos, nustatymo, ištaisymo ir tolesnių veiksmų;
e)
tinkamo rizikos, susijusios su pagrindinių operacijų teisėtumu ir tvarkingumu, valdymo, atsižvelgiant į daugiametį programų pobūdį ir atitinkamų mokėjimų ypatybes.
3. Efektyvi ir veiksminga vidaus kontrolė grindžiama geriausia tarptautine praktika ir visų pirma apima Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 32 straipsnio 3 ir 4 dalyse nustatytus elementus, atsižvelgiant į VPSP įstaigos struktūrą ir dydį, jai pavestų užduočių pobūdį, sumas ir susijusią finansinę ir veiklos riziką.
13 straipsnis
Skaidrumo principas
1. VPSP įstaigos biudžetas sudaromas ir įgyvendinamas, ir ataskaitos pateikiamos laikantis skaidrumo principo.
2. Priimtas VPSP įstaigos biudžetas, įskaitant etatų planą, ir taisomieji biudžetai, įskaitant 15 straipsnio 1 dalyje numatytus pritaikymus, paskelbiami VPSP įstaigos interneto svetainėje per keturias savaites nuo jų priėmimo ir perduodami Komisijai bei Audito Rūmams.
3. VPSP įstaiga, vadovaudamasi Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 1268/2012 21 straipsnio 2, 3 ir 4 dalimis, ne vėliau kaip iki kitų finansinių metų birželio 30 d. savo interneto svetainėje standartine informacijos pateikimo tvarka paskelbia lėšų iš jos biudžeto gavėjus.
Paskelbta informacija turi būti lengvai prieinama, skaidri ir visapusiška. Ši informacija skelbiama deramai laikantis konfidencialumo ir saugumo, ypač asmens duomenų apsaugos reikalavimų, išdėstytų Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 45/2001 (4).
4. Ekspertų, su kuriais sudarytos sutartys pagal šio reglamento 34 straipsnį, sąrašas skelbiamas Sąjungos interneto svetainėje.
3 SKYRIUS
FINANSŲ PLANAVIMAS
14 straipsnis
Įplaukų ir išlaidų sąmatos
1. VPSP įstaiga ne vėliau kaip iki metų, po kurių bus vykdomas VPSP įstaigos biudžetas, sausio 31 d. išsiunčia Komisijai ir kitiems nariams savo įplaukų ir išlaidų sąmatą ir bendrąsias gaires, kuriomis ta sąmata grindžiama, taip pat savo darbo programos, nurodytos 31 straipsnio 4 dalyje, projektą.
2. Į VPSP įstaigos įplaukų ir išlaidų sąmatą įeina:
a)
numatytas nuolatinių ir laikinų etatų pagal pareigų grupes ir kategorijas skaičius ir numatytas visos darbo dienos ekvivalentais išreikštas sutartininkų ir komandiruotų nacionalinių ekspertų skaičius, neviršijant biudžeto asignavimų;
b)
pasikeitus etatus užimančių asmenų skaičiui - aiškinamasis raštas, kuriuo pagrindžiamas prašymas leisti sukurti naujų etatų;
c)
grynųjų pinigų mokėjimų ir įplaukų ketvirčio sąmata;
d)
informacija apie visų anksčiau nustatytų įvairios veiklos tikslų įvykdymą;
e)
nustatyti finansinių metų, su kuriais susijusi sąmata, tikslai nurodant visus konkrečius biudžeto lėšų, skirtų šiems tikslams pasiekti, poreikius;
f)
praėjusių finansinių metų administracinės išlaidos ir panaudotos VPSP biudžeto lėšos;
g)
narių sumokėtų finansinių įnašų suma ir kitų nei Sąjunga narių nepiniginių įnašų vertė;
h)
informacija apie nepanaudotus asignavimus, kurie pagal 6 straipsnio 5 dalį buvo įrašyti į įplaukų ir išlaidų sąmatą, nurodant sumas per metus.
15 straipsnis
Biudžeto sudarymas
1. VPSP įstaigos biudžetą ir etatų planą, įskaitant nuolatinių ir laikinų etatų pagal pareigų grupes ir kategorijas skaičių ir visos darbo dienos ekvivalentais išreikštą sutartininkų ir komandiruotų nacionalinių ekspertų skaičių, priima valdyba, vadovaudamasi VPSP įstaigos steigimo dokumentu. VPSP įstaigos finansinėse taisyklėse gali būti išdėstytos išsamesnės nuostatos. Visi VPSP įstaigos biudžeto, įskaitant etatų planą, keitimai atliekami priimant VPSP įstaigos taisomąjį biudžetą pagal tą pačią tvarką kaip ir priimant pradinį biudžetą. VPSP įstaigos biudžetas ir tam tikrais atvejais VPSP įstaigos taisomieji biudžetai pritaikomi siekiant atsižvelgti į Sąjungos biudžete nustatytą Sąjungos įnašo sumą.
2. VPSP įstaigos biudžetą sudaro įplaukų ir išlaidų suvestinės.
3. VPSP įstaigos biudžete nurodoma:
a)
įplaukų suvestinėje:
i)
numatytos atitinkamų finansinių metų (n metų) VPSP įstaigos įplaukos;
ii)
numatytos ankstesnių finansinių metų įplaukos ir n - 2 metų įplaukos;
iii)
atitinkamos pastabos kiekvienoje įplaukų eilutėje;
b)
išlaidų suvestinėje:
i)
n metų įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai;
ii)
ankstesnių finansinių metų įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai, taip pat n - 2 metais prisiimtos ir patirtos išlaidos, pastarosios taip pat išreiškiamos procentine n metų VPSP įstaigos biudžeto dalimi;
iii)
mokėjimų, privalomų atlikti paskesniais finansiniais metais, kad būtų vykdomi ankstesniais finansiniais metais prisiimti biudžetiniai įsipareigojimai, terminų suvestinė;
iv)
atitinkamos pastabos kiekvienoje padaloje.
4. Etatų plane šalia tais finansiniais metais leistino etatų skaičiaus nurodomas ankstesniais metais leistas etatų skaičius ir faktiškai užimtų etatų skaičius. Tokia pati informacija pateikiama ir apie sutartininkus bei komandiruotus nacionalinius ekspertus.
4 SKYRIUS
FINANSŲ PAREIGŪNAI
16 straipsnis
Biudžeto vykdymas pagal patikimo finansų valdymo principą
1. Leidimus suteikiančio pareigūno pareigas atlieka direktorius. Direktorius savo atsakomybe ir neviršydamas patvirtintų asignavimų vykdo VPSP įstaigos biudžeto įplaukas ir išlaidas, vadovaudamasis VPSP įstaigos finansinėmis taisyklėmis ir patikimo finansų valdymo principu. Direktorius atsako už tai, kad būtų laikomasi teisėtumo ir tvarkingumo reikalavimų.
Nepažeisdama leidimus suteikiančio pareigūno atsakomybės sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos ir nustatymo srityje, VPSP įstaiga dalyvauja Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) sukčiavimo prevencijos veikloje.
2. Direktorius, vadovaudamasis VPSP įstaigos finansinėse taisyklėse nustatytomis sąlygomis, gali suteikti biudžeto vykdymo įgaliojimus VPSP įstaigos darbuotojams, kuriems taikomi Tarnybos nuostatai, jei šie galioja VPSP įstaigos darbuotojams. Taip įgalioti asmenys gali veikti tik neviršydami jiems aiškiai suteiktų įgaliojimų.
17 straipsnis
Leidimus suteikiančio pareigūno įgaliojimai ir pareigos
1. Direktorius VPSP įstaigos biudžetą vykdo jam pavaldžiuose departamentuose.
2. Kai tai būtina, galima sudarant sutartis pavesti išoriniams privačiojo sektoriaus subjektams arba institucijoms techninės kompetencijos užduotis ir administracinius, parengiamuosius arba pagalbinius darbus, nesusijusius su viešosios valdžios funkcijų vykdymu arba veikimu savo nuožiūra.
3. Direktorius, laikydamasis valdybos priimtų būtiniausių standartų ir deramai atsižvelgęs į riziką, susijusią su valdymo sąlygomis ir finansuojamo veiksmo pobūdžiu, nustato organizacinę struktūrą ir vidaus kontrolės sistemas, tinkamas direktoriaus pareigoms atlikti. Tokia struktūra ir sistemos sukuriamos remiantis rizikos analize, kurioje atsižvelgiama į jų ekonominį veiksmingumą.
Direktorius savo departamentuose gali sukurti eksperto ir patarėjo, kurie padėtų jam kontroliuoti su jo veikla susijusią riziką, pareigybę.
4. Leidimus suteikiantis pareigūnas su atliktomis operacijomis susijusius patvirtinamuosius dokumentus saugo penkerius metus nuo sprendimo, kuriuo patvirtinama, kad Komisija įvykdė atitinkamų metų Sąjungos biudžetą, priėmimo dienos. Patvirtinamuosiuose dokumentuose esantys asmens duomenys, kurie nėra būtini kontrolės ir audito tikslais, jei įmanoma, pašalinami. Bet kokiu atveju srauto duomenys saugomi pagal Reglamento (EB) Nr. 45/2001 37 straipsnio 2 dalį.
18 straipsnis
Ex ante kontrolė
1. Kiekvienai operacijai taikoma bent ex ante kontrolė, pagrįsta dokumentų tikrinimu ir turimais jau atliktos kontrolės, susijusios su operacijos veiklos ir finansiniais aspektais, rezultatais.
Ex ante kontrolė apima operacijos pradėjimą ir patikrinimą.
Operacijos pradėjimas ir patikrinimas yra atskiros funkcijos.
2. Operacijos pradėjimas suprantamas kaip visos operacijos, kurios sudaro parengiamąjį etapą priimant teisės aktus, kuriais remdamasis atsakingas leidimus suteikiantis pareigūnas vykdo VPSP biudžetą.
3. Operacijos ex ante patikrinimas suprantamas kaip visos ex ante patikros, kurias organizuoja atsakingas leidimus suteikiantis pareigūnas, norėdamas patikrinti veiklos ir finansinius aspektus.
4. Vykdant ex ante kontrolę, tikrinamas prašomų patvirtinamųjų dokumentų ir kitos turimos informacijos ryšys.
Ex ante kontrolės dažnumą ir intensyvumą nustato atsakingas leidimus suteikiantis pareigūnas, atsižvelgdamas į rizikos ir ekonominio veiksmingumo aspektus. Iškilus abejonių, už atitinkamo mokėjimo tvirtinimą atsakingas leidimus suteikiantis pareigūnas prašo papildomos informacijos arba vykdo kontrolę vietoje, kad gautų pakankamą užtikrinimą, kuris yra ex ante kontrolės dalis.
Ex ante kontrolės tikslas - įsitikinti, kad:
a)
išlaidos yra tvarkingos ir atitinka taikomas nuostatas;
b)
taikomas 11 straipsnyje nustatytas patikimo finansų valdymo principas.
Vykdant kontrolę, keli atskiri panašūs sandoriai, susiję su įprastomis išlaidomis, skirtomis atlyginimams, pensijoms, komandiruočių išlaidoms ir medicininėms išlaidoms grąžinti, atsakingo leidimus suteikiančio pareigūno gali būti vertinami kaip viena operacija.
19 straipsnis
Ex post kontrolė
1. Atsakingas leidimus suteikiantis pareigūnas gali įvesti ex post kontrolę, kad patikrintų operacijas, kurios jau buvo patvirtintos atlikus ex ante kontrolę. Tokia kontrolė gali būti vykdoma atrankos būdu atsižvelgiant į riziką.
Ex post kontrolė gali būti vykdoma remiantis dokumentais ir, tam tikrais atvejais, vietoje.
2. Ex post kontrolę vykdo kiti darbuotojai nei tie, kurie atsakingi už ex ante kontrolę. Už ex post kontrolę atsakingi darbuotojai turi būti nepavaldūs darbuotojams, atsakingiems už ex ante kontrolę.
Darbuotojai, atsakingi už finansinių operacijų valdymo kontrolę, turi turėti būtinus profesinius įgūdžius.
20 straipsnis
Metinių ataskaitų teikimas
Leidimus suteikiantis pareigūnas teikia valdybai metines savo pareigų vykdymo ataskaitas. Šiuo tikslu leidimus suteikiantis pareigūnas ne vėliau kaip kitų finansinių metų vasario 15 d. valdybai ir Komisijai pateikia:
a)
VPSP įstaigos metinės darbo programos įgyvendinimo, biudžeto vykdymo ir darbuotojų išteklių panaudojimo ataskaitą;
b)
preliminarias VPSP įstaigos ataskaitas, įskaitant 39 straipsnyje nurodytą biudžeto ir finansų valdymo ataskaitą;
c)
valdymo pareiškimą, kuriame, jei nėra išlygų, kuriose nurodyta kitaip, pareiškiama, kad leidimus suteikiantis pareigūnas yra pakankamai užtikrintas, kad:
i)
informacija pateikta tinkamai, yra išsami ir tiksli (teisingas ir objektyvus vaizdas);
ii)
išlaidos naudotos pagal numatytą paskirtį;
iii)
įvestomis kontrolės sistemomis suteikiamos būtinos garantijos dėl pagrindinių operacijų teisėtumo ir tvarkingumo;
d)
galutinių audito ataskaitų ir vykdytos kontrolės suvestinę, įskaitant nustatytų sistemų klaidų ir trūkumų pobūdžio bei masto analizę, taip pat taisomųjų veiksmų, kurių buvo imtasi ar planuojama imtis, aprašą.
Ataskaitoje, atsižvelgiant į nustatytus tikslus, nurodomi veiklos rezultatai, su šia veikla susijusi rizika, suteiktų išteklių panaudojimas ir vidaus kontrolės sistemų veiksmingumas bei efektyvumas; ataskaita turi būti proporcinga pavestų užduočių pobūdžiui ir disponuojamų sumų dydžiui.
Direktorius ne vėliau kaip kiekvienų metų liepos 1 d. išsiunčia Komisijai šio straipsnio 1 dalies c ir d punktuose nurodytus dokumentus ir valdybos pateiktą jų vertinimą, patvirtintą metinę veiklos ataskaitą ir galutines ataskaitas kartu su valdybos pagal 43 straipsnio 2 dalį pateiktu jų patvirtinimu. Komisija išsiunčia šiuos dokumentus Europos Parlamentui ir Tarybai.
21 straipsnis
Sąjungos finansinių interesų apsauga
1. Jei finansų valdymo ir sandorių kontrolės veikloje dalyvaujantis darbuotojas mano, kad sprendimas, kurį jo viršininkas reikalauja vykdyti arba jam pritarti, yra neteisėtas arba neatitinka patikimo finansų valdymo principų arba profesinių taisyklių, kurių iš to darbuotojo reikalaujama laikytis, jis apie tai raštu praneša direktoriui, kuris taip pat atsako raštu. Jei direktorius nesiima veiksmų arba patvirtina pradinį sprendimą ar nurodymą ir darbuotojas mano, kad toks patvirtinimas nėra pagrįstas atsakymas į jam rūpimą klausimą, darbuotojas raštu informuoja 23 straipsnio 3 dalyje nurodytą atitinkamą komisiją. 23 straipsnio 3 dalyje nurodyta komisija nedelsdama informuoja valdybą.
2. Neteisėtos veiklos, sukčiavimo arba korupcijos, kurie gali pakenkti VPSP įstaigos arba jos narių interesams, atveju darbuotojas praneša institucijoms ir įstaigoms, nurodytoms taikytinuose teisės aktuose. Sutartyse su išorės auditoriais, atliekančiais VPSP įstaigos finansų valdymo auditą, turi būti numatyta išorės auditoriaus pareiga informuoti leidimus suteikiantį pareigūną apie visus įtariamus neteisėtos veiklos, sukčiavimo arba korupcijos, kurie gali pakenkti VPSP įstaigos arba jos narių interesams, atvejus.
22 straipsnis
Apskaitos pareigūnas
1. Valdyba paskiria apskaitos pareigūną, kuriam taikomi Tarnybos nuostatai, jei šie galioja VPSP įstaigos darbuotojams, ir kuris savo pareigas vykdo visiškai nepriklausomai. Apskaitos pareigūnas VPSP įstaigoje yra atsakingas už:
a)
tinkamą mokėjimų vykdymą, įplaukų surinkimą ir nustatytų gautinų sumų susigrąžinimą;
b)
ataskaitų saugojimą, rengimą ir teikimą pagal 8 skyrių;
c)
apskaitos taisyklių ir sąskaitų plano įgyvendinimą pagal 8 skyrių;
d)
apskaitos sistemų nustatymą bei tvirtinimą ir, prireikus, leidimus suteikiančio pareigūno nustatytų apskaitos informacijos teikimo arba pagrindimo sistemų tvirtinimą; šiuo atžvilgiu apskaitos pareigūnas įgaliotas bet kuriuo metu patikrinti atitiktį patvirtinimo kriterijams;
e)
iždo valdymą.
2. Dvi ar daugiau VPSP įstaigų gali paskirti tą patį apskaitos pareigūną.
VPSP įstaigos taip pat gali su Komisija sutarti, kad Komisijos apskaitos pareigūnas būtų ir VPSP įstaigos apskaitos pareigūnas.
Atsižvelgdamos į ekonominio veiksmingumo aspektą, VPSP įstaigos taip pat gali Komisijos apskaitos pareigūnui pavesti dalį VPSP įstaigos apskaitos pareigūno užduočių.
Šioje dalyje nurodytu atveju VPSP įstaigos užtikrina, kad būtų išvengta interesų konflikto.
3. Apskaitos pareigūnas iš leidimus suteikiančio pareigūno gauna visą informaciją, kuri yra būtina ataskaitoms, teisingai ir objektyviai parodančioms VPSP įstaigos finansinę būklę ir biudžeto vykdymą, parengti. Leidimus suteikiantis pareigūnas užtikrina šios informacijos patikimumą.
4. Prieš direktoriui patvirtinant ataskaitas, apskaitos pareigūnas jas pasirašo, taip patvirtindamas, kad yra pakankamai užtikrintas, kad ataskaitos teisingai ir objektyviai rodo VPSP įstaigos finansinę būklę.
Pirmoje pastraipoje nurodytu tikslu apskaitos pareigūnas įsitikina, kad ataskaitos yra parengtos pagal 38 straipsnyje nurodytas apskaitos taisykles ir kad jose yra nurodytos visos įplaukos ir išlaidos.
Apskaitos pareigūnas įgaliotas patikrinti gautą informaciją ir atlikti bet kokius papildomus patikrinimus, kurie, jo nuomone, būtini, kad būtų galima pasirašyti ataskaitas.
Apskaitos pareigūnas prireikus daro išlygas, tiksliai paaiškindamas tokių išlygų pobūdį ir taikymo sritį.
Taikant šio straipsnio 5 dalį tik apskaitos pareigūnas yra įgaliotas tvarkyti grynuosius pinigus ir pinigų ekvivalentus. Apskaitos pareigūnas atsakingas už jų saugojimą.
5. Vykdydamas savo pareigas apskaitos pareigūnas gali, vadovaudamasis VPSP įstaigos finansinėmis taisyklėmis, pavesti tam tikras užduotis darbuotojams, kuriems taikomi Tarnybos nuostatai, jei šie galioja VPSP įstaigos darbuotojams, kai tai yra būtina jo pareigoms atlikti.
6. Nepažeisdama drausminių priemonių, valdyba gali bet kuriuo metu laikinai ar visam laikui nušalinti apskaitos pareigūną nuo pareigų. Tokiu atveju valdyba skiria laikinąjį apskaitos pareigūną.
23 straipsnis
Finansų pareigūnų atsakomybė
1. 16 ir 25 straipsniais neapribojama bet kokia galima finansų pareigūnų baudžiamoji atsakomybė, numatyta taikomoje nacionalinėje teisėje ir galiojančiose nuostatose dėl Sąjungos finansinių interesų apsaugos ir dėl kovos su Sąjungos arba valstybių narių pareigūnų korupcija.
2. Kiekvienam leidimus suteikiančiam pareigūnui ir apskaitos pareigūnui gali būti taikoma drausminė priemonė ir iš jo gali būti reikalaujama sumokėti kompensaciją, kaip nustatyta Tarnybos nuostatuose. Neteisėtos veiklos, sukčiavimo arba korupcijos, kurie gali pakenkti VPSP įstaigos ar jos narių interesams, atveju klausimas perduodamas taikytinuose teisės aktuose nurodytoms institucijoms ir įstaigoms, visų pirma OLAF.
3. Speciali finansinių pažeidimų komisija, kurią pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 73 straipsnio 6 dalį sudarė arba kurioje dalyvauja Komisija, VPSP įstaigos atžvilgiu turi tokias pačias teises kaip ir Komisijos departamentų atžvilgiu, nebent valdyba nusprendžia sudaryti funkciniu atžvilgiu nepriklausomą komisiją arba dalyvauti bendroje kelių įstaigų sudarytoje komisijoje. Į VPSP įstaigų pateiktus klausimus svarstančios specialios finansinių pažeidimų komisijos, kurią sudarė arba kurioje dalyvauja Komisija, sudėtį turi įeiti vienas VPSP įstaigos darbuotojas.
Remdamasis pirmoje pastraipoje nurodytos komisijos nuomone, direktorius nusprendžia, ar pradėti drausminės priemonės taikymo arba reikalavimo sumokėti kompensaciją procedūrą. Nustačiusi sistemines problemas komisija išsiunčia leidimus suteikiančiam pareigūnui ataskaitą su rekomendacijomis. Jei nuomonė susijusi su direktoriumi, komisija išsiunčia ją valdybai ir Komisijos vidaus auditoriui. Direktorius savo pagal 20 straipsnį teikiamoje ataskaitoje anonimiškai pateikia komisijos nuomones ir nurodo priemones, kurių po to imtasi.
4. Iš bet kurio darbuotojo galima pareikalauti visiškai arba iš dalies atlyginti žalą, padarytą VPSP įstaigai dėl sunkaus nusižengimo einant savo pareigas ar su jomis susijusio sunkaus nusižengimo. Paskyrimų tarnyba priima pagrįstą sprendimą atlikusi taikytinuose teisės aktuose nustatytus drausminių klausimų formalumus.
24 straipsnis
Interesų konfliktas
1. 16 ir 25 straipsniuose apibrėžti finansų pareigūnai ir kiti biudžeto vykdymo ir valdymo, įskaitant parengiamuosius veiksmus, taip pat audito arba kontrolės veikloje dalyvaujantys asmenys nesiima jokių veiksmų, dėl kurių gali kilti jų ir VPSP įstaigos interesų konfliktas.
Jei toks pavojus kyla, atitinkamas asmuo susilaiko nuo tokių veiksmų ir perduoda klausimą svarstyti direktoriui, kuris raštu patvirtina, ar interesų konfliktas egzistuoja. Atitinkamas asmuo taip pat informuoja savo tiesioginį vadovą. Jei tas pareigūnas yra direktorius, jis privalo perduoti klausimą svarstyti valdybai.
Jei nustatoma, kad interesų konfliktas egzistuoja, atitinkamas asmuo privalo nutraukti bet kokią su tuo klausimu susijusią veiklą. Direktoriaus atveju valdybos direktorius imasi tolesnių reikiamų veiksmų.
2. 1 dalyje minimas interesų konfliktas konstatuojamas tais atvejais, kai dėl priežasčių, susijusių su šeima, emociniu gyvenimu, politine arba pilietine priklausomybe, ekonominiais interesais arba kitais su gavėju turimais bendrais interesais, kyla pavojus, kad 1 dalyje nurodytas finansų pareigūnas arba kitas asmuo nebegalės nešališkai ir objektyviai atlikti savo pareigų.
25 straipsnis
Pareigų atskyrimas
Leidimus suteikiančio pareigūno ir apskaitos pareigūno pareigos yra atskirtos ir nesuderinamos tarpusavyje.
5 SKYRIUS
VIDAUS AUDITAS
26 straipsnis
Vidaus auditoriaus skyrimas, įgaliojimai ir pareigos
1. VPSP įstaiga turi turėti vidaus audito funkciją, kuri turi būti vykdoma laikantis atitinkamų tarptautinių standartų.
2. Vidaus audito funkciją vykdo Komisijos vidaus auditorius. Vidaus auditorius negali būti nei leidimus suteikiantis pareigūnas, nei apskaitos pareigūnas.
3. Vidaus auditorius pataria VPSP įstaigai dėl rizikos valdymo, teikdamas nešališkas nuomones dėl valdymo ir kontrolės sistemų kokybės ir rekomendacijas dėl operacijų vykdymo sąlygų tobulinimo ir patikimo finansų valdymo skatinimo.
Vidaus auditorius visų pirma atsakingas už:
a)
vidaus valdymo sistemų tinkamumo bei veiksmingumo ir rezultatų, kuriuos departamentai pasiekė įgyvendindami programas ir veiksmus, atsižvelgiant į su šiais susijusią riziką, vertinimą;
b)
vidaus kontrolės ir audito sistemų, taikomų kiekvienai biudžeto vykdymo operacijai, veiksmingumo ir efektyvumo vertinimą.
4. Vykdydamas savo pareigas, vidaus auditorius atlieka visos VPSP įstaigos veiklos ir visų jos departamentų auditą. Vidaus auditoriui prieinama visa, be jokių apribojimų, informacija, kurios jam reikia savo pareigoms atlikti.
5. Vidaus auditorius atsižvelgia į leidimus suteikiančio pareigūno pagal 20 straipsnį teikiamą ataskaitą ir visą kitą nurodytą informaciją.
6. Vidaus auditorius praneša valdybai ir direktoriui apie nustatytus faktus ir rekomendacijas.
Vidaus auditorius praneša ir apie atvejus, kuriais:
-
nesiimta šalinti didelės rizikos ir neatsižvelgta į rekomendacijas,
-
smarkiai vėluojama įgyvendinti ankstesniais metais pateiktas rekomendacijas.
Valdyba ir direktorius užtikrina nuolatinę audito rekomendacijų įgyvendinimo stebėseną. Valdyba išnagrinėja 20 straipsnyje nurodytą informaciją ir patikrina, ar rekomendacijos buvo visiškai ir laiku įgyvendintos.
7. VPSP įstaiga užtikrina, kad vidaus auditoriaus kontaktiniai duomenys būtų prieinami visiems fiziniams ar juridiniams asmenims, dalyvaujantiems išlaidų operacijų veikloje, kad būtų galima konfidencialiai kreiptis į vidaus auditorių.
8. Vidaus auditoriaus ataskaitos ir nustatyti faktai visuomenei prieinami tik po to, kai vidaus auditorius patvirtina veiksmus, kurių imtasi rekomendacijoms įgyvendinti.
27 straipsnis
Vidaus auditoriaus nepriklausomumas
Vidaus auditoriaus nepriklausomumas, vidaus auditoriaus atsakomybė už veiksmus, kurių jis ėmėsi atlikdamas savo pareigas, ir vidaus auditoriaus teisė pateikti ieškinį Europos Sąjungos Teisingumo Teismui apibrėžiami pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 100 straipsnį.
28 straipsnis
Vidaus audito struktūros sukūrimas
1. Deramai atsižvelgusi į ekonominio veiksmingumo ir pridėtinės vertės aspektus, valdyba gali sukurti vidaus audito struktūrą, kuri vykdytų savo užduotis laikydamasi atitinkamų tarptautinių standartų.
Vidaus audito struktūros paskirtis, įgaliojimai ir atsakomybė numatomi vidaus audito nuostatuose ir yra tvirtinami valdybos.
Metinį vidaus audito struktūros audito planą sudaro vidaus audito struktūros vadovas, atsižvelgdamas į, be kita ko, direktoriaus pateiktą rizikos VPSP įstaigoje vertinimą.
Ši planą peržiūri ir tvirtina valdyba.
Vidaus audito struktūra praneša valdybai ir direktoriui apie nustatytus faktus ir rekomendacijas.
Jei atskiros VPSP įstaigos vidaus audito struktūra nėra ekonomiškai veiksminga arba nepajėgia atitikti tarptautinių standartų, VPSP įstaiga gali nuspręsti dalytis vidaus audito struktūra su kitomis toje pačioje politikos srityje veikiančiomis VPSP įstaigomis.
Tokiais atvejais atitinkamų VPSP įstaigų valdybos susitaria dėl praktinių bendros vidaus audito struktūros aspektų.
Vidaus audito pareigūnai veiksmingai bendradarbiauja keisdamiesi informacija bei audito ataskaitomis ir, prireikus, kartu atlikdami rizikos vertinimą ir bendrą auditą.
2. Valdyba ir direktorius užtikrina nuolatinę vidaus audito struktūros rekomendacijų įgyvendinimo stebėseną.
6 SKYRIUS
ĮPLAUKŲ IR IŠLAIDŲ OPERACIJOS
29 straipsnis
Įplaukų vykdymas
1. Įplaukų vykdymas - tai gautinų sumų sąmatų rengimas, susigrąžintinų sumų nustatymas ir nepagrįstai išmokėtų sumų susigrąžinimas. Įplaukų vykdymas apima ir galimybę prireikus atsisakyti teisės į grąžintinas sumas.
2. Klaidingai išmokėtos sumos turi būti susigrąžintos.
Jei suma faktiškai negrąžinama iki debetiniame dokumente nurodyto termino, apskaitos pareigūnas informuoja apie tai atsakingą leidimus suteikiantį pareigūną ir nedelsdamas pradeda susigrąžinimo teisinėmis priemonėmis, įskaitant, tam tikrais atvejais, tarpuskaitą, ir, jei tai neįmanoma, priverstinį išieškojimą, procedūrą.
Kai atsakingas leidimus suteikiantis pareigūnas ketina visiškai arba iš dalies atsisakyti teisės susigrąžinti nustatytą gautiną sumą, jis užtikrina, kad toks atsisakymas galimas ir atitinka patikimo finansų valdymo ir proporcingumo principus. Sprendimas atsisakyti teisės susigrąžinti sumą pagrindžiamas. Sprendime atsisakyti teisės susigrąžinti sumą konstatuojama, kad buvo imtasi veiksmų susigrąžinimui užtikrinti, ir nurodomi teisiniai bei faktiniai aspektai, kuriais grindžiamas sprendimas.
Apskaitos pareigūnas sudaro susigrąžintinų sumų sąrašą. VPSP įstaigos teisės į grąžintinas sumas sąraše grupuojamos pagal vykdomojo rašto sumoms išieškoti išdavimo datą. Apskaitos pareigūnas taip pat nurodo sprendimus visiškai arba iš dalies atsisakyti teisės susigrąžinti nustatytas sumas. Sąrašas pridedamas prie VPSP įstaigos biudžeto ir finansų valdymo ataskaitos.
3. Skolos, negrąžintos iki debetiniame dokumente nurodyto termino, sumai taikomos palūkanos pagal Deleguotąjį reglamentą (ES) Nr. 1268/2012.
4. VPSP įstaigos teisėms gauti sumas iš trečiųjų šalių ir trečiųjų šalių teisėms gauti sumas iš VPSP įstaigų taikomas penkerių metų senaties terminas.
30 straipsnis
Narių įnašai
1. VPSP įstaiga prašymus sumokėti visą įnašą ar jo dalį savo nariams teikia laikydamasi steigimo dokumente nustatytų arba su nariais sutartų sąlygų ir terminų.
2. Iš lėšų, gautų VPSP įstaigos nariams sumokėjus įnašus, gaunamos palūkanos įskaitomos į VPSP įstaigos biudžetą.
31 straipsnis
Išlaidų vykdymas
1. Išlaidos vykdomos leidimus suteikiančiam pareigūnui prisiimant biudžetinius ir teisinius įsipareigojimus, tvirtinant išlaidas, suteikiant leidimą atlikti mokėjimus ir atliekant parengiamuosius veiksmus asignavimams vykdyti.
2. Visos išlaidos prisiimamos, tvirtinamos, leidžiamos daryti, ir sumokama jų suma.
Išlaidų tvirtinimas - tai veiksmas, kuriuo atsakingas leidimus suteikiantis pareigūnas patvirtina finansinę operaciją.
Leidimas daryti išlaidas - tai veiksmas, kuriuo atsakingas leidimus suteikiantis pareigūnas, įsitikinęs, kad asignavimai turimi, nurodo apskaitos pareigūnui sumokėti patvirtintą išlaidų sumą.
3. Kiekvienos priemonės, dėl kurios gali atsirasti iš VPSP įstaigos biudžeto dengiamų išlaidų, atveju atsakingas leidimus suteikiantis pareigūnas, prieš teisiškai įsipareigodamas trečiosioms šalims, pirma prisiima biudžetinį įsipareigojimą.
4. VPSP įstaigos metine darbo programa suteikiamas valdybos leidimas daryti VPSP įstaigos vykdomos veiklos išlaidas su sąlyga, kad yra aiškiai nustatyti šioje dalyje nurodyti elementai.
Metinėje darbo programoje nustatomi išsamūs tikslai ir numatomi rezultatai, įskaitant rezultatų rodiklius. Į ją taip pat įtraukiamas veiksmo (-ų), kuriuos ketinama finansuoti, aprašymas ir nurodoma kiekvienam veiksmui skirta suma.
Esminiai metinės darbo programos pakeitimai priimami ta pačia tvarka, kaip ir pradinė darbo programa, vadovaujantis steigimo dokumento nuostatomis.
Valdyba gali įgalioti VPSP įstaigos leidimus suteikiantį pareigūną atlikti neesminius darbo programos pakeitimus.
32 straipsnis
Terminai
Išlaidų sumos privalo būti sumokamos laikantis Reglamente (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 ir Deleguotajame reglamente (ES) Nr. 1268/2012 nurodytų terminų ir šių reglamentų nuostatų.
7 SKYRIUS
VPSP ĮSTAIGOS BIUDŽETO VYKDYMAS
33 straipsnis
Viešieji pirkimai
1. Viešiesiems pirkimams taikoma Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 V antraštinė dalis ir Deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 1268/2012, atsižvelgiant į šio straipsnio 3-6 dalis.
2. VPSP įstaiga naudojasi pagal bendrojo Finansinio reglamento 108 straipsnį Komisijos sukurta ir tvarkoma centrine draudimo dalyvauti viešųjų pirkimų procedūroje duomenų baze.
3. Sutartims, kurių vertė yra nuo 60 000 EUR iki ribų, nustatytų Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 118 straipsnyje, gali būti taikoma Deleguotajame reglamente (ES) Nr. 1268/2012 nustatyta mažos vertės sutartims, kurių suma neviršija 60 000 EUR, taikoma tvarka.
4. VPSP įstaiga jos prašymu gali būti įtraukta kaip perkančioji institucija į Komisijos arba kelių institucijų ir kitų Sąjungos ar VPSP įstaigų sudaromas sutartis.
5. VPSP įstaiga gali, netaikydama viešųjų pirkimų procedūros, sudaryti su Komisija, tarpinstitucinėmis įstaigomis, pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2965/94 (5) įsteigtu Europos Sąjungos įstaigų vertimo centru ir kitomis VPSP įstaigomis sutartį dėl prekių tiekimo, paslaugų teikimo ar pastarųjų atliekamų darbų vykdymo.
VPSP įstaiga gali, netaikydama viešųjų pirkimų procedūros, sudaryti su kitais nei Sąjunga savo nariais sutartį dėl prekių, paslaugų ar darbų, kuriuos tie nariai gal tiekti, teikti ar vykdyti tiesiogiai, nesinaudodami trečiųjų šalių paslaugomis, tiekimo, teikimo ar vykdymo.
Pagal pirmą ir antrą pastraipas tiekiamos prekės, teikiamos paslaugos ar vykdomi darbai nelaikomi narių įnašo į VPSP įstaigos biudžetą dalimi.
6. Administracinėms reikmėms tenkinti VPSP įstaiga gali vykdyti bendras viešųjų pirkimų procedūras kartu su priimančiosios valstybės narės perkančiosiomis institucijomis arba su valstybių narių, Europos laisvosios prekybos asociacijos valstybių arba Sąjungos šalių kandidačių perkančiosiomis institucijomis, kurios dalyvauja kaip narės. Tokiais atvejais mutatis mutandis taikomas Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 1268/2012 133 straipsnis.
VPSP įstaiga gali vykdyti bendras viešųjų pirkimų procedūras kartu su savo privačiojo sektoriaus nariais arba su Sąjungos programose dalyvaujančių šalių perkančiosiomis institucijomis, kurios dalyvauja kaip narės. Tokiais atvejais mutatis mutandis taikoma Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 1268/2012 133 straipsnio pirma pastraipa.
34 straipsnis
Ekspertai
Ekspertų atrankai mutatis mutandis taikomas Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 1268/2012 287 straipsnis, laikantis programos, kurią įgyvendinti yra pavesta VPSP įstaigai, pagrindiniame teisės akte nustatytos konkrečios tvarkos. Tokiems ekspertams mokama iš anksto pranešta fiksuota suma, o jie atrenkami atsižvelgiant į jų profesinius gebėjimus.
VPSP įstaiga gali naudotis Komisijos arba kitų Sąjungos ar VPSP įstaigų sudarytais sąrašais.
VPSP įstaiga, kai mano, kad to reikia, tinkamai pagrįstais atvejais gali pasirinkti bet kurį tinkamų gebėjimų turintį asmenį, neįtrauktą į sąrašus.
Išorės ekspertai atrenkami, atsižvelgiant į jų įgūdžius, patirtį ir žinias, kurių reikia jiems pavestoms užduotims atlikti, ir vadovaujantis nediskriminavimo, vienodo požiūrio ir interesų konflikto nebuvimo principais.
35 straipsnis
Dotacijos
Dotacijoms taikoma Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 VI antraštinė dalis ir Deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 1268/2012, atsižvelgiant į steigimo dokumente išdėstytas konkrečias nuostatas.
36 straipsnis
Apdovanojimai
1. Apdovanojimams taikoma Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 VII antraštinė dalis ir Deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 1268/2012, atsižvelgiant į šio straipsnio 2 dalį.
2. Konkursai, kurių apdovanojimų vieneto vertė yra 1 000 000 EUR ar daugiau, gali būti skelbiami tik jei yra numatyti 14 straipsnio 1 dalyje nurodytame darbo programos projekte.
37 straipsnis
Teisių gynimo priemonių nurodymas
1. Jei leidimus suteikiančio pareigūno sudarytas procedūrinis aktas neigiamai veikia pareiškėjo ar konkurso dalyvio, naudos gavėjo ar rangovo teises, jame nurodoma, kokiomis administracinėmis ir (arba) teisinėmis teisių gynimo priemonėmis galima užginčyti šį aktą.
2. Visų pirma nurodoma, kokių teisių gynimo priemonių esama, kokiai institucijai ar institucijoms galima teikti prašymą dėl užginčijimo ir per kiek laiko tai reikia padaryti.
3. Šios straipsnio 1 ir 2 dalys taikomos laikantis programos, kurią įgyvendinti yra pavesta VPSP įstaigai, pagrindiniuose teisės aktuose nustatytos konkrečios tvarkos.
8 SKYRIUS
APSKAITA
38 straipsnis
Ataskaitoms taikomos taisyklės
VPSP įstaiga sukuria apskaitos sistemą, kurią naudojant laiku pateikiama tiksli, išsami ir patikima informacija.
VPSP įstaigos apskaita turi atitikti Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 143 straipsnyje nurodytas apskaitos taisykles.
39 straipsnis
Ataskaitų struktūra
VPSP įstaigos ataskaitas sudaro:
a)
VPSP įstaigos finansinių ataskaitų rinkinys;
b)
VPSP įstaigos biudžeto vykdymo ataskaitos (biudžeto ir finansų valdymo ataskaita).
VPSP įstaiga rengia finansinių metų biudžeto ir finansų valdymo ataskaitą. Šioje ataskaitoje ir absoliutine, ir procentine verte pateikiama bent jau informacija apie asignavimų panaudojimo lygį ir informacijos apie asignavimų perkėlimus iš vieno biudžeto punkto į kitą santrauka.
Jei, vadovaujantis Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 143 straipsnyje nurodytomis apskaitos taisyklėmis, VPSP įstaigos ataskaitas reikia konsoliduoti, VPSP įstaiga išsiunčia biudžeto ir finansų valdymo ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai ir Audito Rūmams iki kitų finansinių metų kovo 31 d.
40 straipsnis
Apskaitos principai
Finansinėse ataskaitose informacija, įskaitant informaciją apie apskaitos politiką, pateikiama taip, kad būtų užtikrintas jos aktualumas, patikimumas, palyginamumas ir suprantamumas. Vadovaujantis Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 143 straipsniu, finansinės ataskaitos sudaromos vadovaujantis apskaitos taisyklėse nustatytais bendraisiais apskaitos principais arba kaupimo principu pagrįstais tarptautiniais viešojo sektoriaus apskaitos standartais (toliau - TVSAS).
41 straipsnis
Finansinės ataskaitos
1. Finansinėse ataskaitose sumos nurodomos eurais, ir jas sudaro:
a)
balansas ir pelno ir nuostolio ataskaita, kuriuose rodomas visas turtas ir įsipareigojimai, finansinė būklė ir ekonominis rezultatas praėjusių metų gruodžio 31 d.; jie pateikiami pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 143 straipsnyje nurodytas apskaitos taisykles arba pagal kaupimo principu pagrįstus TVSAS;
b)
pinigų srautų ataskaita, kurioje rodomos per metus gautos ir išmokėtos sumos ir galutinė iždo padėtis;
c)
grynojo turto pokyčių ataskaita, kurioje pateikiama rezervų ir sukauptų rezultatų judėjimo per metus apžvalga.
2. Finansinių ataskaitų aiškinamuosiuose raštuose papildoma ir komentuojama informacija, pateikta šio straipsnio 1 dalyje nurodytose ataskaitose, ir pateikiama visa papildoma informacija, kurios reikalaujama pagal tarptautiniu mastu pripažintą apskaitos praktiką, kai tokia informacija yra svarbi VPSP įstaigos veiklai.
42 straipsnis
Biudžeto vykdymo ataskaitos
Biudžeto vykdymo ataskaitose sumos nurodomos eurais. Jas sudaro:
a)
ataskaitos, kuriose pateikiami apibendrinti tų metų visų biudžeto įplaukų ir išlaidų operacijų duomenys;
b)
aiškinamieji raštai, kuriais papildoma ir komentuojama tose ataskaitose pateikta informacija.
Biudžeto vykdymo ataskaitų struktūra yra tokia pat kaip ir biudžeto.
43 straipsnis
Preliminarios ataskaitos ir finansinių ataskaitų tvirtinimas
1. Jei, vadovaujantis Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 143 straipsnyje nurodytomis apskaitos taisyklėmis, VPSP įstaigos ataskaitas reikia konsoliduoti, VPSP įstaigos apskaitos pareigūnas išsiunčia preliminarias ataskaitas Audito Rūmams iki kitų metų vasario 15 d.
Pirmoje pastraipoje nurodytu atveju VPSP įstaigos apskaitos pareigūnas iki kitų metų vasario 15 d. taip pat išsiunčia Komisijos apskaitos pareigūnui ataskaitų rinkinį, parengtą pagal standartinę formą, kurią konsolidavimo tikslais nustato Komisijos apskaitos pareigūnas.
2. Apskaitos pareigūnas sudaro galutines VPSP įstaigos ataskaitas. Šias ataskaitas kartu su 46 straipsnyje nurodyto išorės auditoriaus nuomone direktorius iki kovo 15 d. išsiunčia tvirtinti valdybai.
Jei, vadovaujantis Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 143 straipsnyje nurodytomis apskaitos taisyklėmis, VPSP įstaigos ataskaitas reikia konsoliduoti, apskaitos pareigūnas išsiunčia galutines ataskaitas kartu su 46 straipsnyje nurodyto išorės auditoriaus nuomone ir valdybos patvirtinimu Audito Rūmams, Europos Parlamentui ir Tarybai iki kitų finansinių metų liepos 1 d. Tokiu atveju VPSP įstaigos apskaitos pareigūnas iki liepos 1 d. taip pat išsiunčia Komisijos apskaitos pareigūnui ataskaitų rinkinį, parengtą pagal standartinę formą, kurią konsolidavimo tikslais nustato Komisijos apskaitos pareigūnas.
Jei, vadovaujantis Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 143 straipsnyje nurodytomis apskaitos taisyklėmis, VPSP įstaigos ataskaitas reikia konsoliduoti, VPSP įstaigos apskaitos pareigūnas tą pačią dieną, kurią siunčiamos galutinės ataskaitos, taip pat išsiunčia Audito Rūmams su tomis galutinės ataskaitomis susijusį vadovybės pareiškimo raštą, jo kopiją nusiųsdamas Komisijos apskaitos pareigūnui.
Galutinės ataskaitos pateikiamos kartu su apskaitos pareigūno parengtu aiškinamuoju raštu, kuriame jis pareiškia, kad galutinės ataskaitos parengtos pagal šį skyrių ir taikytinus apskaitos principus, taisykles ir metodus.
Galutinės patvirtintos VPSP įstaigos ataskaitos paskelbiamos jos interneto svetainėje per vieną mėnesį nuo jų patvirtinimo.
44 straipsnis
Apskaitos sistema
1. Jei, vadovaujantis Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 143 straipsnyje nurodytomis apskaitos taisyklėmis, VPSP įstaigos ataskaitas reikia konsoliduoti, Komisijos apskaitos pareigūnas pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 152 straipsnį priima VPSP įstaigoje taikytiną suderintą sąskaitų planą.
2. Apskaitos sistemą sudaro bendrosios sąskaitos ir biudžeto sąskaitos. Apskaitoje sumos nurodomos eurais pagal kalendorinius metus.
3. Bendrosiose sąskaitose chronologine tvarka dvejybinio įrašo metodu registruojami visi įvykiai ir operacijos, turintys įtakos VPSP įstaigos ekonominei ir finansinei būklei, turtui ir įsipareigojimams.
4. Biudžetinėse sąskaitose išsamiai registruojamas VPSP įstaigos biudžeto vykdymas. Jose registruojamos visos biudžeto įplaukų ir išlaidų operacijos.
45 straipsnis
Inventoriaus sąrašai
VPSP įstaiga sudaro inventoriaus sąrašus, kuriuose nurodomas viso jos arba Sąjungos materialaus, nematerialaus ir finansinio turto kiekis ir vertė. Jei, vadovaujantis Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 143 straipsnyje nurodytomis apskaitos taisyklėmis, VPSP įstaigos ataskaitas reikia konsoliduoti, VPSP įstaiga tuos inventoriaus sąrašus sudaro pagal Komisijos apskaitos pareigūno parengtą modelį. VPSP įstaiga tikrina, ar inventoriaus sąrašo įrašai atitinka tikrąją padėtį.
9 SKYRIUS
IŠORĖS AUDITAS IR KOVA SU SUKČIAVIMU
46 straipsnis
Išorės auditas
Nepriklausoma audito įstaiga, laikydamasi tarptautiniu mastu pripažintų audito standartų, atlieka VPSP įstaigos nepriklausomą išorės auditą. Išorės auditoriaus nuomonėje nustatoma, ar ataskaitose pateikiamas teisingas ir objektyvus vaizdas, ar įdiegtos kontrolės sistemos veikia tinkamai ir ar pagrindinės operacijos yra teisėtos ir tvarkingos. Nuomonėje taip pat nurodoma, ar atlikus auditą kilo abejonių dėl tvirtinimų, pateiktų 20 straipsnyje nurodytame valdymo pareiškime. Nuomonė pateikiama valdybai. Kartu su galutinėmis VPSP įstaigos ataskaitomis ji pateikiama Komisijai ne vėliau kaip kovo 15 d.
47 straipsnis
Audito Rūmų atliekamas ataskaitų tikrinimas
1. Jei VPSP įstaigos steigimo dokumente nenumatyta kitaip, Audito Rūmai tikrina VPSP įstaigos ataskaitas pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 287 straipsnį. Tikrindami ataskaitas Audito Rūmai gali atsižvelgti į šio reglamento 46 straipsnyje nurodyto nepriklausomo išorės auditoriaus atliktą auditą ir į veiksmus, kurių imtasi atsižvelgiant į jo nustatytus faktus.
2. Audito Rūmai tikrinimą atlieka vadovaudamiesi Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 158-163 straipsniais.
48 straipsnis
Komisijos, Audito Rūmų ir OLAF atliekamos patikros vietoje
1. Nepažeidžiant 47 straipsnio 1 dalies nuostatų, VPSP įstaiga suteikia Komisijos darbuotojams ir kitiems jos įgaliotiems asmenims, taip pat Audito Rūmams galimybę patekti į jos teritorijas ir patalpas ir prieiti prie visos informacijos, įskaitant informaciją elektroniniu formatu, kurios jiems reikia auditui atlikti.
2. OLAF gali atlikti tyrimus, įskaitant patikras vietoje ir tikrinimus, remdamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 (6) ir Tarybos reglamento (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 (7) nuostatomis ir procedūromis, kad nustatytų, ar nebūta sukčiavimo, korupcijos arba kitos neteisėtos veiklos, kenkiančių Sąjungos finansiniams interesams, atvejų, susijusių su VPSP įstaigos finansuojamomis dotacijomis ar sutartimis.
3. Nepažeidžiant šios straipsnio 1 ir 2 dalies nuostatų, VPSP įstaigos sutartyse, susitarimuose ir sprendimuose pateikiamos nuostatos, pagal kurias Europos Audito Rūmams ir OLAF aiškiai suteikiami įgaliojimai pagal savo kompetenciją atlikti tokį auditą ir tyrimus.
10 SKYRIUS
BAIGIAMOSIOS IR PEREINAMOJO LAIKOTARPIO NUOSTATOS
49 straipsnis
Prašymai pateikti informacijos
Komisija ir kiti nei Sąjunga VPSP įstaigos nariai gali prašyti VPSP įstaigos pateikti bet kokią reikiamą informaciją ar paaiškinimus, susijusius su jų kompetencijos sričiai priklausančiais biudžeto reikalais.
50 straipsnis
VPSP įstaigos finansinių taisyklių priėmimas
Kiekviena Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 209 straipsnyje nurodyta įstaiga priima naujas finansines taisykles atsižvelgdama į tai, kad šios turi įsigalioti 2014 m. sausio 1 d. arba, bet kokiu atveju, nė vėliau kaip per devynis mėnesius nuo dienos, nuo kurios VPSP įstaigai taikomas to reglamento 209 straipsnis.
51 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2013 m. rugsėjo 30 d.