PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1371/2013
ze dne 16. prosince 2013,
kterým se rozšiřuje konečné antidumpingové clo uložené prováděcím nařízením Rady (EU) č. 791/2011 na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken zasílaných z Indie a Indonésie bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Indie a Indonésie či nikoli
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 13 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Stávající opatření
(1)
Prováděcím nařízením (EU) č. 791/2011 (2) (dále jen „původní nařízení“) uložila Rada konečné antidumpingové clo ve výši 62,9 % na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) pro všechny ostatní společnosti kromě společností uvedených v čl. 1 odst. 2 a v příloze I uvedeného nařízení. Uvedená opatření jsou platná a šetření, které vedlo k jejich uložení, je původní šetření.
(2)
Prováděcím nařízením Rady (EU) č. 672/2012 (3) byla platná opatření již rozšířena na Malajsii a prováděcím nařízením Rady (EU) č. 21/2013 (4) na Tchaj-wan a Thajsko.
1.2 Žádost
(3)
Dne 25. února 2013 obdržela Evropská komise (dále jen „Komise“) žádost podle čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení, aby prošetřila možné obcházení antidumpingových opatření uložených na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z ČLR a aby zavedla celní evidenci dovozu některých otevřených síťovin ze skleněných vláken zasílaných z Indie a Indonésie, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Indie a Indonésie či nikoli.
(4)
Žádost předložily společnosti Saint-Gobain Adfors CZ s. r. o., Tolnatext Fonalfeldolgozo es Muszakiszovet-gyarto Bt., Valmieras „Stikla Skiedra“ AS a Vitrulan Technical Textiles GmbH, čtyři výrobci některých otevřených síťovin ze skleněných vláken v Unii.
(5)
Žádost obsahovala dostatečné důkazy prima facie, že po uložení platných opatření došlo k podstatné změně obchodních toků týkajících se vývozu z ČLR, Indie a Indonésie do Unie, pro kterou mimo uložení platných opatření neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod. Tato změna obchodních toků údajně vyplynula ze zasílání některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z ČLR přes Indii a Indonésii a/nebo vyhotovením nepravdivého prohlášení o původu čínských výrobků.
(6)
Důkazy dále poukázaly na skutečnost, že byly mařeny vyrovnávací účinky platných opatření, pokud se jedná o množství i ceny. Z důkazů vyplynulo, že ceny u tohoto zvýšeného dovozu z Indie a Indonésie byly nižší než ceny, které nepůsobí újmu, stanovené v rámci původního šetření.
(7)
Existovaly rovněž důkazy, že ceny některých otevřených síťovin ze skleněných vláken zasílaných z Indie a Indonésie byly dumpingové ve srovnání s běžnou hodnotou, která byla stanovena pro obdobný výrobek v původním šetření.
1.3 Zahájení šetření
(8)
Poté, co bylo po konzultaci s poradním výborem shledáno, že existují dostatečné důkazy prima facie pro zahájení šetření podle čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení, zahájila Komise šetření nařízením Komise (EU) č. 322/2013 (5) („zahajovací nařízení“). Podle čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení Komise zahajovacím nařízením rovněž nařídila celním orgánům, aby evidovaly dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken zasílaných z Indie a Indonésie.
1.4 Šetření
(9)
Komise oficiálně informovala o zahájení šetření orgány ČLR, Indie a Indonésie, výrobce/vývozce v těchto zemích, známé dotčené dovozce v Unii a výrobní odvětví Unie. Výrobcům/vývozcům v ČLR, Indii a Indonésii známým Komisi nebo výrobcům/vývozcům, kteří se přihlásili ve lhůtách uvedených v 15. bodě odůvodnění zahajovacího nařízení, byly zaslány dotazníky. Dotazníky byly zaslány také dovozcům v Unii. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně vyjádřit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v zahajovacím nařízení. Všechny strany byly informovány, že odmítnutí spolupráce by mohlo vést k použití článku 18 základního nařízení a k závěrům založeným pouze na dostupných údajích.
(10)
Přihlásili se dva vyvážející výrobci v Indii a jeden dovozce v Unii, který není ve spojení, a poskytli odpovědi na uvedené dotazníky. Dovozce v Unii později Komisi sdělil, že dovážel jiné výrobky a v minulosti nedovezl žádný výrobek, který je předmětem šetření. Odpověď na dotazník neposkytl žádný vyvážející výrobce v Indonésii. Níže uvedení vyvážející výrobci v Indii předložili vyplněný formulář s žádostí o osvobození:
-
Montex Glass Fibre Industries Pvt.Ltd. (dále jen „Montex“), a
-
Urja Products Pvt.Ltd.
(11)
Společnost Urja Products Pvt.Ltd. následně informovala Komisi, že není výrobcem výrobku, který je předmětem šetření, a že její výrobek má odlišné technické vlastnosti a využití (výrobek jiných kódů KN). Inspekce na místě byla proto provedena pouze v prostorách společnosti Montex.
1.5 Období šetření
(12)
Šetření se vztahovalo na období od 1. dubna 2009 do 31. března 2013 (dále jen „období šetření“). Za období šetření byly shromážděny údaje za účelem prošetření mimo jiné údajné změny obchodních toků. Za období od 1. dubna 2012 do 31. března 2013 (dále jen „období, o němž se podává zpráva“) byly shromážděny podrobnější údaje s cílem přezkoumat možné maření vyrovnávacího účinku platných opatření a existenci dumpingu.
2. VÝSLEDKY ŠETŘENÍ
2.1 Obecné informace
(13)
V souladu s čl. 13 odst. 1 základního nařízení byla existence obcházení posouzena prostřednictvím postupné analýzy, jejímž účelem bylo zjistit, zda dochází ke změně obchodních toků mezi ČLR, Indií, Indonésií a Unií; zda je tato změna způsobena praktikami, zpracovatelskými postupy nebo pracemi, pro něž mimo uložení cla neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod; zda existují důkazy o újmě nebo o tom, že vyrovnávací účinky cla jsou mařeny, pokud se jedná o ceny a/nebo množství výrobku, který je předmětem šetření; zda existují důkazy o dumpingu ve vztahu k běžné hodnotě, která byla dříve v případě nutnosti stanovena pro dotčený výrobek, v souladu s ustanoveními článku 2 základního nařízení.
2.2 Dotčený výrobek a výrobek, který je předmětem šetření
(14)
Dotčený výrobek je definován v původním šetření takto: otevřené síťoviny ze skleněných vláken o velikosti buňky větší než 1,8 mm na délku i na šířku a o plošné hmotnosti větší než 35 g/m2, kromě kotoučů ze skleněných vláken, pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN ex 7019 51 00 a ex 7019 59 00.
(15)
Výrobek, který je předmětem šetření, je stejný jako výrobek definovaný v předchozím bodě odůvodnění, avšak zasílaný z Indie a Indonésie, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Indie a Indonésie či nikoli.
(16)
Z šetření vyplynulo, že výše definované otevřené síťoviny ze skleněných vláken vyvážené z ČLR do Unie a otevřené síťoviny ze skleněných vláken zasílané z Indie a Indonésie do Unie mají stejné základní fyzické i technické vlastnosti a využití, a musí být tedy považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
2.3 Míra spolupráce
2.3.1 Indie
(17)
Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, dvě společnosti v Indii předložily vyplněný formulář s žádostí o osvobození. Vzhledem k tomu, že jedna z těchto společností, Urja Products Pvt.Ltd., není výrobcem výrobku, který je předmětem šetření, zůstala pouze jedna spolupracující společnost, a to společnost Montex. Tato společnost představovala ve srovnání s celkovým vývozem z Indie pouze 1 % vývozu z této země do Unie během období, o němž se podává zpráva. Proto byl použit čl. 18 odst. 1 základního nařízení a zjištění týkající se Indie založena na dostupných údajích.
2.3.2 Indonésie
(18)
Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, odpovědi na dotazník neposkytla žádná společnost v Indonésii. Ze společností v Indonésii nespolupracovala žádná. Proto byl použit čl. 18 odst. 1 základního nařízení a zjištění týkající se Indonésie založena na dostupných údajích.
2.3.3 ČLR
(19)
Z čínských vyvážejících výrobců nespolupracoval žádný. Proto byl použit čl. 18 odst. 1 základního nařízení a zjištění týkající se ČLR založena na dostupných údajích.
2.4 Změna obchodních toků
(20)
Za účelem zjištění, zda došlo ke změně obchodních toků, byl posouzen dovoz výrobku, který je předmětem šetření, z Indie a Indonésie do Unie a vývoz výrobku, který je předmětem šetření, z ČLR do Indie a Indonésie. Vzhledem k poměrně malé či nulové spolupráci indických, indonéských a čínských společností (viz oddíl 2.3 výše) bylo posouzení dovozu podle čl. 18 odst. 1 základního nařízení založeno na dostupných údajích.
(21)
Za tímto účelem byly při analýze použity statistiky COMEXT (6), statistiky obchodu z Indie a Indonésie získané od vnitrostátních orgánů těchto zemí a statistiky Global Trade Information Services (7). Jako období dvanácti měsíců bylo použito účetní období, které začíná 1. dubna a končí 31. března.
(22)
Objem dovozu zaznamenaný ve statistikách COMEXT zahrnuje větší skupinu výrobků, než je dotčený výrobek a výrobek, který je předmětem šetření. Na základě odhadů poskytnutých výrobním odvětvím Unie však bylo možné zjistit, že významnou část tohoto objemu dovozu představoval dotčený výrobek a výrobek, který je předmětem šetření. Tyto údaje mohly být tudíž použity ke stanovení změny obchodních toků.
2.4.1 Dovoz do Unie
(23)
Statistiky COMEXT vykazují podstatnou změnu obchodních toků v období šetření (viz tabulka 1).
Tabulka 1
Objem dovozu(v milionech m2) (8)
duben 2009/březen 2010
duben 2010/březen 2011
duben 2011/březen 2012
duben 2012/březen 2013
ČLR
288,40
385,85
110,30
85,93
Indie
0,35
0,28
0,89
13,13
Indonésie
0,004
0,16
3,22
33,31
Zdroj: Statistiky COMEXT
Dovoz z ČLR
(24)
Dovoz dotčeného výrobku z ČLR do Unie dramaticky klesl po zavedení prozatímních opatření v únoru 2011 (9) a konečných opatření v srpnu 2011 (10). Tabulka 1 ukazuje, že v období 2010/2011 a 2011/2012 vývoz z ČLR do Unie poklesl z 385,85 milionu m2 na 110,30 milionu m2 (přibližně o 70 %) a v období 2010/2011 a 2012/2013 dále na 85,9 milionu m2 (přibližně o 80 %).
Dovoz z Indie
(25)
V účetním období 2009/2010 bylo podle statistik COMEXT z Indie do Unie dovezeno množství 0,35 milionu m2, v účetním období 2010/2011 0,28 milionu m2; dovezené množství se prudce zvýšilo mezi obdobím 2011/2012 a 2012/2013 a v účetním období 2012/2013 se jednalo o 13,13 milionu m2.
(26)
Jak je uvedeno v 17. bodě odůvodnění, společnost Montex vyvezla do Unie velmi malé množství výrobku, který byl v období šetření předmětem šetření - ve srovnání s celkovým vývozem z Indie se jedná o 1 % vývozu z Indie do Unie v období 2012/2013. Dále bylo zjištěno, že společnost Montex vyváží výrobek, který je předmětem šetření, pod nesprávným kódem KN - 7019 52. Vývoz této společnosti bylo proto nutno přidat do statistik COMEXT, jak ukazuje tabulka 1.
Dovoz z Indonésie
(27)
V účetním období 2009/2010 podle statistik COMEXT bylo z Indonésie na trh Unie dovezeno množství 0,004 milionu m2, v období 2010/2011 0,16 milionu m2; dovezené množství se prudce zvýšilo mezi obdobím 2011/2012 a 2012/2013 z 3,22 milionu m2 na 33,31 milionu m2.
2.4.2 Vývoz z ČLR do Indie a Indonésie
(28)
Ve stejném období je rovněž patrný dramatický nárůst vývozu z ČLR do Indie a Indonésie.
Tabulka 2
Objem dovozu (v milionech m2)
duben 2009/březen 2010
duben 2010/březen 2011
duben 2011/březen 2012
duben 2012/březen 2013
Indie
4,80
16,35
18,38
29,28
Indonésie
5,78
4,01
8,94
11,54
Zdroj: Celní statistika ČLR
Vývoz z ČLR do Indie
(29)
Podle celní statistiky ČLR se vývoz výrobku, který je předmětem šetření, z ČLR do Indie zvýšil ze 4,8 milionu m2 v účetním období 2009/2010 na 29,3 milionu m2 v účetním období 2012/2013.
Vývoz z ČLR do Indonésie
(30)
Podle celní statistiky ČLR se vývoz výrobku, který je předmětem šetření, z ČLR do Indonésie zvýšil z 5,78 milionu m2 v účetním období 2009/2010 na 11,54 milionu m2 v účetním období 2012/2013.
2.4.3 Závěr týkající se změny obchodních toků
(31)
Celkový pokles vývozu z ČLR do Unie a souběžný nárůst vývozu z Indie a Indonésie do Unie a vývozu z ČLR do Indie a Indonésie po uložení prozatímních opatření v únoru 2011 a po uložení konečných opatření v srpnu 2011 představuje změnu obchodních toků mezi výše uvedenými zeměmi na straně jedné a vývozu těchto dvou zemí do Unie na straně druhé.
2.5 Povaha obcházení
(32)
Ustanovení čl. 13 odst. 1 základního nařízení vyžaduje, aby byla změna obchodních toků způsobena praktikami, zpracovatelskými postupy nebo pracemi, pro něž mimo uložení vyrovnávacího cla neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod. Praktiky, zpracovatelské postupy nebo práce mimo jiné zahrnují zasílání výrobku, na který se vztahují platná opatření, přes třetí země v souladu s čl. 13 odst. 2 základního nařízení.
(33)
V průběhu šetření byly shromážděny důkazy o praktikách překládky v Indonésii a Indii a/nebo o nesprávných osvědčeních o původu. V některých případech byl například dovážený dotčený výrobek do Unie přepravován přes Dubaj nebo Singapur s osvědčením o původu v Indonésii/Indii a část dovozu do Unie byla přepravována prostřednictvím jedné indické společnosti, která při šetření nespolupracovala. Nedostatečná spolupráce ze strany výrobců výrobku, který je předmětem šetření, s výjimkou společnosti Montex, poukazuje rovněž na to, že v Indonésii a Indii nedochází ke skutečné výrobě, která by zdůvodňovala úroveň vývozu z Indonésie a Indie do Unie. Lze důvodně předpokládat, že pokud by skuteční výrobci existovali, usilovali by o to, aby nebyli spojováni s obcházením antidumpingových opatření tak, že by se do šetření zapojili mezi prvními. Kromě toho šetření neprokázalo existenci skutečné výroby v obou dotčených zemích, kromě výroby společnosti Montex. Rovněž prudký nárůst dovozu z těchto dvou zemí naznačuje, že čínské výrobky jsou při vývozu do Unie předmětem překládky v Indii a Indonésii a/nebo jsou dováženy s nesprávným osvědčením o původu.
(34)
Existence překládky výrobků pocházejících z ČLR v Indii a Indonésii je tudíž potvrzena.
2.6 Nedostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod mimo uložení antidumpingového cla
(35)
Během šetření nevyšlo najevo žádné jiné dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod překládky kromě snahy vyhnout se platným opatřením týkajícím se dotčeného výrobku. Kromě cla nebyly zjištěny žádné jiné skutečnosti, jež bylo možné považovat za vyrovnání nákladů na překládku, zejména pokud jde o náklady na dopravu některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z ČLR v Indii a Indonésii a s ní spojenou nakládku.
2.7 Maření vyrovnávacího účinku antidumpingového cla
(36)
Dále bylo posuzováno, zda dovoz výrobku, který je předmětem šetření, do Unie mařil vyrovnávací účinky platných opatření, pokud jde o množství a ceny. Údaje databáze COMTEX byly použity jakožto nejlepší dostupné údaje o množstvích a cenách vývozu uskutečňovaného nespolupracujícími společnostmi v Indii a Indonésii. Takto stanovené ceny byly srovnány s úrovní pro odstranění újmy stanovenou pro výrobní odvětví Unie v 74. bodě odůvodnění původního nařízení.
(37)
Nárůst dovozu z Indie do Unie z 0,35 milionu m2 v období 2009/2010 na 13,10 milionu m2 v období, o němž se podává zpráva, tj. 2012/2013, byl značný z hlediska množství, ve srovnání s (velmi nízkým) objemem dovozu z Indie před uložením prozatímních opatření v období 2009/2010. Rovněž nárůst dovozu z Indonésie do Unie z 0,04 milionu m2 v období 2009/2010 na 33,31 milionu m2 v období, o němž se podává zpráva, tj. 2012/2013, byl považován za podstatný z hlediska množství, ve srovnání s (velmi nízkým) objemem dovozu z Indonésie před uložením prozatímních opatření v období 2009/2010.
(38)
Za účelem posoudit, zda byly vyrovnávací účinky platných opatření mařeny, pokud jde o ceny, byly ceny dovozu z Indonésie a Indie srovnány s úrovní pro odstranění újmy stanovenou v původním nařízení. Úroveň pro odstranění újmy stanovená v původním nařízení byla upravena s ohledem na inflaci. Vážená průměrná vývozní cena při vývozu z Indie a Indonésie byla upravena s ohledem na náklady vynaložené po dovozu a se zohledněním úprav ve vztahu ke kvalitě stanovených v původním šetření, pokud jde o dovoz z ČLR. Ze srovnání vyplynulo, že vývozní ceny při vývozu z dotčených zemí do Unie jsou značně nižší. Z toho důvodu byl vyvozen závěr, že vyrovnávací účinky platných opatření jsou rovněž mařeny z hlediska množství i cen.
2.8 Důkazy o existenci dumpingu
(39)
V souladu s čl. 13 odst. 1 základního nařízení bylo také přezkoumáno, zda existuje důkaz o existenci dumpingu.
(40)
V původním nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě cen v Kanadě, jež byla v případě ČLR během uvedeného šetření považována za vhodnou srovnatelnou zemi s tržním hospodářstvím. V souladu s čl. 13 odst. 1 základního nařízení se použila běžná hodnota, jak je stanovena v původním šetření.
(41)
Vývozní ceny při vývozu z Indie a Indonésie byly podle článku 18 základního nařízení založeny na dostupných údajích. Vývozní cena byla průměrnou vývozní cenou některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z obou dotčených zemí v průběhu období, o němž se podává zpráva, jak je uvedeno v databázi COMEXT. Vývoz uskutečňovaný indickou společností Montex se z důvodu nesprávného zařazení jejích výrobků (viz 25. bod odůvodnění) do statistik nepromítl a nebyl použit pro výpočet dumpingového rozpětí.
(42)
V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy za účelem zohlednění rozdílů, které ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Odpovídajícím způsobem byly provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, pojištění a náklady spojené s balením. Vzhledem k tomu, že dostupné údaje neumožnily stanovit úroveň úprav, musely být úpravy provedeny na základě nejlepších dostupných údajů. Úpravy byly proto stanoveny na základě procenta vypočteného jako podílu celkových nákladů na dopravu, pojištění a balení vůči hodnotě obchodních transakcí směřujících do Unie s dodacími podmínkami CIF udaných spolupracujícími čínskými výrobci v původním šetření.
(43)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byl dumping vypočten srovnáním vážené průměrné běžné hodnoty stanovené v původním nařízení a odpovídajících vážených průměrných vývozních cen dvou dotčených zemí v průběhu tohoto období šetření, o němž se podává zpráva, a je vyjádřen jako procento z ceny CIF na hranici Unie před proclením.
(44)
Ze srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a takto stanovené vážené průměrné vývozní ceny je zřejmé, že docházelo k dumpingu.
3. OPATŘENÍ
(45)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn závěr, že ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení bylo konečné antidumpingové clo uložené na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z ČLR obcházeno překládkou v Indii a Indonésii.
(46)
V souladu s první větou čl. 13 odst. 1 základního nařízení by platná opatření na dovoz dotčeného výrobku měla být rozšířena na dovoz stejného výrobku, avšak zasílaného z Indie a Indonésie, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Indie a Indonésie či nikoli.
(47)
Opatření, která mají být rozšířena, by měla být opatření stanovená v čl. 1 odst. 2 nařízení (EU) č. 791/2011 pro „všechny ostatní společnosti“, tedy konečné antidumpingové clo ve výši 62,9 %, které se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením.
(48)
V souladu s čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení, které stanoví, že by se každé rozšířené opatření mělo vztahovat na dovoz výrobků, které vstoupily do Unie na základě celní evidence zavedené zahajovacím nařízením, by měla být z těchto evidovaných případů dovozu některých otevřených síťovin ze skleněných vláken zasílaných z Indie a Indonésie vybrána cla.
4. ŽÁDOSTI O OSVOBOZENÍ
4.1 Indie
(49)
Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, po oznámení zahájení řízení se přihlásili dva vyvážející výrobci (společnosti Montex a Urja Products), poskytli odpovědi na dotazníky a v souladu s čl. 13 odst. 4 základního nařízení požádali o osvobození.
(50)
Jak je uvedeno v 11. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že jedna z těchto dvou společností, společnost Urja Products, není výrobcem výrobku, který je předmětem šetření. Osvobození podle čl. 13 odst. 4 základního nařízení se na uvedenou společnost nevztahuje.
(51)
Bylo zjištěno, že společnost Montex se nepodílela na praktikách obcházení, jež jsou předmětem tohoto šetření. Tato společnost prokázala, že je skutečným výrobcem, jehož výrobní kapacita přesahuje objem vývozu výrobku, který je předmětem šetření, do Unie. Tato společnost předložila úplný soubor údajů; tyto údaje byly ověřeny na místě. Ověřené údaje, které se týkají vzniku uvedené společnosti, nákupu strojního zařízení, postupu výroby, kapacity, zásob, nákupu surovin a výrobních nákladů, podporují vyvozený závěr. Uvedený výrobce mimoto prokázal, že není ve spojení s žádnými výrobci/vývozci v ČLR, kteří podléhají stávajícím opatřením, nebo se společnostmi, které se podílejí na obcházení platných opatření. Tato společnost proto mohla být osvobozena od rozšířených opatření.
4.2 Indonésie
(52)
Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, žádost o osvobození podle čl. 13 odst. 4 základního nařízení nepodal žádný vyvážející výrobce v Indonésii. Při šetření nebyl zjištěn žádný skutečný výrobce výrobku, který je předmětem šetření.
4.3 Noví výrobci/vývozci
(53)
Výrobci v Indii a Indonésii, kteří se neúčastnili tohoto šetření nebo v období, o němž se podává zpráva, nevyváželi výrobek, který je předmětem šetření, do Unie, mohou podat žádost o osvobození od rozšířeného antidumpingového cla podle čl. 11 odst. 4 a čl. 13. odst. 4 základního nařízení. Budou požádáni o vyplnění dotazníku, aby Komise mohla stanovit, zda lze osvobození udělit. Osvobození tohoto druhu lze udělit po posouzení tržní situace dotčeného výrobku, výrobní kapacity a využití kapacity, nákupu a prodeje a pravděpodobnosti přetrvávání praktik, pro něž neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod, jakož i důkazů o dumpingu. Komise obvykle vykonává také inspekci na místě. Žádost je třeba odeslat Komisi spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o změny činností společnosti spojené s výrobou a prodejem.
(54)
Je-li osvobození uděleno, Komise po konzultaci s poradním výborem navrhne odpovídající změnu platných rozšířených opatření. Následně bude každé udělené osvobození sledováno, aby byl zaručen soulad s podmínkami stanovenými v osvobození.
5. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(55)
Všem zúčastněným stranám byly sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, které vedly k výše uvedeným závěrům, a bylo jim umožněno, aby se k nim vyjádřily. Ústní a písemné připomínky předložené stranami byly zváženy. Žádný z předložených argumentů nedal podnět ke změně konečných zjištění,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Konečné antidumpingové clo použitelné na „všechny ostatní společnosti“ uložené podle čl. 1 odst. 2 nařízení (EU) č. 791/2011 na dovoz otevřených síťovin ze skleněných vláken o velikosti buňky větší než 1,8 mm na délku i na šířku a o plošné hmotnosti větší než 35 g/m2, kromě kotoučů ze skleněných vláken, pocházejících z Čínské lidové republiky se rozšiřuje na dovoz otevřených síťovin ze skleněných vláken o velikosti buňky větší než 1,8 mm na délku i na šířku a o plošné hmotnosti větší než 35 g/m2, kromě kotoučů ze skleněných vláken, zasílaných z Indie a Indonésie, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Indie a Indonésie či nikoli, v současnosti kódů KN ex 7019 51 00 a ex 7019 59 00 (kódy TARIC 7019510014, 7019510015, 7019590014 a 7019590015), s výjimkou dotčeného výrobku vyráběného společností Montex Glass Fibre Industries Pvt.Ltd. (doplňkový kód TARIC B265).
2. Použití osvobození uděleného společnosti Montex Glass Fibre Industries Pvt. Ltd. je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která musí splňovat požadavky stanovené v příloze tohoto nařízení, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se antidumpingové clo uložené odstavcem 1 tohoto článku.
3. Clo rozšířené podle odstavce 1 tohoto článku se vybere z dovozu zasílaného z Indie a Indonésie bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ v Indii a Indonésii či nikoli, evidovaného v souladu s článkem 2 nařízení (EU) č. 322/2013 a čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 nařízení (ES) č. 1225/2009.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Žádosti o osvobození od cla rozšířeného podle článku 1 se podávají písemně v jednom z úředních jazyků Evropské unie a musí být podepsány osobou oprávněnou k zastupování subjektu žádajícího o osvobození. Žádost musí být zaslána na adresu Evropské komise, Generálního ředitelství pro obchod, ředitelství H:
European Commission
Directorate-General for Trade
Directorate H
Office: N-105 8/20
1049 Bruxelles/Brussel
BELGIQUE/BELGIË
Fax +32 22956505
2. Dovoz uskutečňovaný společnostmi, které neobcházejí antidumpingová opatření uložená nařízením (EU) č. 791/2011,nůže být osvobozen od cla rozšířeného podle článku 1 v souladu s ustanoveními základního nařízení.
Článek 3
Celní orgány se vyzývají, aby ukončily evidenci dovozu zavedenou v souladu s článkem 2 nařízení (EU) č. 322/2013.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. prosince 2013.
TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1371/2013
2013 m. gruodžio 16 d.
kuriuo galutinio antidempingo muito, nustatyto Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 791/2011 tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės tinkliniams stiklo pluošto audiniams, taikymo sritis išplečiama tam tikriems iš Indijos ir Indonezijos siunčiamiems importuojamiems tinkliniams stiklo pluošto audiniams, deklaruojamiems arba nedeklaruojamiems kaip Indijos ir Indonezijos kilmės
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 13 straipsnį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
kadangi:
1. PROCEDŪRA
1.1. Galiojančios priemonės
(1)
Taryba Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 791/2011 (2) (toliau - pradinis reglamentas) nustatė 62,9 % galutinį antidempingo muitą visų kitų bendrovių, išskyrus nurodytąsias to reglamento 1 straipsnio 2 dalyje ir 1 priede, importuojamiems tam tikriems Kinijos Liaudies Respublikos (toliau - KLR) kilmės tinkliniams stiklo pluošto audiniams. Šios priemonės - tai galiojančios priemonės, o tyrimas, po kurio buvo nustatytos priemonės - tai pradinis tyrimas.
(2)
Galiojančių priemonių taikymo sritis anksčiau Tarybos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 672/2012 (3) buvo išplėsta, kad aprėptų Malaiziją, o Tarybos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 21/2013 (4) - kad aprėptų Taivaną ir Tailandą.
1.2 Prašymas
(3)
2013 m. vasario 25 d. Europos Komisija (toliau - Komisija) gavo pagal pagrindinio reglamento 13 straipsnio 3 dalį ir 14 straipsnio 5 dalį pateiktą prašymą atlikti galimo antidempingo priemonių, nustatytų tam tikriems importuojamiems KLR kilmės tinkliniams stiklo pluošto audiniams, vengimo tyrimą ir įpareigoti registruoti tam tikrus iš Indijos ir Indonezijos siunčiamus importuojamus tinklinius stiklo pluošto audinius, deklaruojamus arba nedeklaruojamus kaip Indijos ir Indonezijos kilmės.
(4)
Prašymą pateikė keturi Sąjungos tam tikrų tinklinių stiklo pluošto audinių gamintojai: „Saint-Gobain Adfors CZ s.r.o.“, „Tolnatext Fonalfeldolgozo es Muszakiszovet-gyarto Bt.“, „Valmieras Stikla Skiedra AS“ ir „Vitrulan Technical Textiles GmbH“.
(5)
Prašyme pateikta pakankamai prima facie įrodymų, kad nustačius galiojančias priemones labai pasikeitė su eksportu iš KLR, Indijos ir Indonezijos į Sąjungą susijusios prekybos pobūdis ir kad nėra jokios kitos pakankamai pagrįstos priežasties ar pateisinančios ekonominės aplinkybės, išskyrus galiojančių priemonių nustatymą, kuria būtų galima paaiškinti tokį pokytį. Prekybos pobūdis tariamai pasikeitė dėl to, kad tam tikri KLR kilmės tinkliniai stiklo pluošto audiniai siunčiami per Indiją ir Indoneziją ir (arba) neteisingai nurodoma Kinijos produktų kilmė.
(6)
Be to, buvo įrodymų, kad galiojančių priemonių taisomasis poveikis sumažėjo ir kiekio, ir kainos požiūriu. Remiantis įrodymais, didesnis produkto kiekis iš Indijos ir Indonezijos buvo importuojamas mažesne kaina, palyginti su nežalinga kaina, kuri nustatyta atlikus pradinį tyrimą.
(7)
Galiausiai pateikta įrodymų, kad buvo vykdomas iš Indijos ir Indonezijos siunčiamų tinklinių stiklo pluošto audinių kainų dempingas, palyginti su pradinio tyrimo metu panašiam produktui nustatyta normaliąja verte.
1.3 Inicijavimas
(8)
Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad yra pakankamai prima facie įrodymų, pagrindžiančių tyrimo inicijavimą pagal pagrindinio reglamento 13 straipsnio 3 dalį ir 14 straipsnio 5 dalį, Komisija Reglamentu (ES) Nr. 322/2013 (5) (toliau - inicijavimo reglamentas) inicijavo tyrimą. Remdamasi pagrindinio reglamento 13 straipsnio 3 dalimi ir 14 straipsnio 5 dalimi, Komisija inicijavimo reglamentu taip pat nurodė muitinėms registruoti tam tikrus iš Indijos ir Indonezijos siunčiamus importuojamus tinklinius stiklo pluošto audinius.
1.4 Tyrimas
(9)
Komisija KLR, Indijos ir Indonezijos valdžios institucijoms, tų šalių gamintojams / eksportuotojams, žinomiems susijusiems Sąjungos importuotojams ir Sąjungos pramonei oficialiai pranešė apie tyrimo inicijavimą. Komisija išsiuntė klausimynus žinomiems arba per inicijavimo reglamento 15 konstatuojamojoje dalyje nurodytą laikotarpį apie save pranešusiems KLR, Indijos ir Indonezijos gamintojams / eksportuotojams. Klausimynai buvo išsiųsti ir Sąjungos importuotojams. Suinteresuotosioms šalims suteikta galimybė per inicijavimo reglamente nustatytą terminą raštu pareikšti nuomonę ir prašyti būti išklausytoms. Visos šalys buvo informuotos, kad joms nebendradarbiaujant gali būti taikomas pagrindinio reglamento 18 straipsnis ir išvados daromos remiantis turimais faktais.
(10)
Apie save pranešė ir klausimyno atsakymus pateikė du eksportuojantys Indijos gamintojai ir vienas nesusijęs Sąjungos importuotojas. Vėliau Sąjungos importuotojas pranešė Komisijai, kad jis importavo kitus produktus ir kad anksčiau jis neimportavo tiriamojo produkto. Iš Indonezijos eksportuojančių gamintojų atsakymo negauta. Prašymus netaikyti priemonių pateikė šie Indijos eksportuojantys gamintojai:
-
„Montex Glass Fibre Industries Pvt.Ltd.“ („Montex“), ir
-
„Urja Products Pvt.Ltd.“.
(11)
Vėliau „Urja Products Pvt.Ltd.“ pranešė Komisijai, kad ji negamina tiriamojo produkto, o jos produktų techninės savybės ir naudojimo paskirtis yra kitokia (jiems priskiriami kiti KN kodai). Todėl tikrinamasis vizitas surengtas tik „Montex“ patalpose.
1.5 Tiriamasis laikotarpis
(12)
Tiriamasis laikotarpis truko nuo 2009 m. balandžio 1 d. iki 2013 m. kovo 31 d. (toliau - TL). Surinkti TL duomenys siekiant ištirti, inter alia, tariamą prekybos pobūdžio pokytį. Siekiant išnagrinėti galimą galiojančių priemonių taisomojo poveikio mažinimą ir dempingo buvimą surinkta išsamesnių duomenų apie ataskaitinį laikotarpį (2012 m. balandžio 1 d. - 2013 m. kovo 31 d., toliau - AL).
2. TYRIMO REZULTATAI
2.1 Bendrosios aplinkybės
(13)
Vadovaujantis pagrindinio reglamento 13 straipsnio 1 dalimi, priemonių vengimas vertintas paeiliui tiriant, ar pasikeitė prekybos tarp KLR, Indijos, Indonezijos ir Sąjungos pobūdis, ar tas pokytis įvyko dėl praktikos, procesų ar veiklos, kurių negalima paaiškinti jokia kita pakankamai pagrįsta priežastimi arba pateisinančiomis ekonominėmis aplinkybėmis, išskyrus muito nustatymą, ar rasta žalos įrodymų ar įrodymų, kad muito taisomasis poveikis sumažėjo tiriamojo produkto kainos ir (arba) kiekio požiūriu, ir ar rasta dempingo įrodymų atsižvelgiant į pradiniame tyrime nustatytą nagrinėjamojo produkto normaliąją vertę, prireikus vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio nuostatomis.
2.2 Nagrinėjamasis produktas ir tiriamasis produktas
(14)
Nagrinėjamasis produktas, kaip apibrėžta atliekant pradinį tyrimą, - tai KLR kilmės tinkliniai stiklo pluošto audiniai, kurių akutės ilgis ir plotis didesni nei 1,8 mm, o svoris didesnis nei 35 g/m2, išskyrus stiklo pluošto diskus, ir kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7019 51 00 ir ex 7019 59 00.
(15)
Tiriamasis produktas, deklaruojamas arba nedeklaruojamas kaip Indijos ir Indonezijos kilmės, yra toks pat kaip aprašytasis ankstesnėje konstatuojamojoje dalyje, tačiau siunčiamas iš Indijos ir Indonezijos.
(16)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad iš KLR į Sąjungą eksportuojamiems ir iš Indijos ir Indonezijos į Sąjungą siunčiamiems tinkliniams stiklo pluošto audiniams yra būdingos tos pačios pagrindinės fizinės ir techninės savybės, ir jie turi tą pačią paskirtį, todėl juos reikia laikyti panašiais produktais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
2.3 Bendradarbiavimo lygis
2.3.1 Indija
(17)
Kaip nurodyta 10 konstatuojamojoje dalyje, tik dvi Indijos bendrovės pateikė prašymus netaikyti priemonių. Paaiškėjus, kad viena iš jų („Urja Products Pvt.Ltd.“) nėra tiriamojo produkto gamintoja, liko tik viena bendradarbiaujanti bendrovė „Montex“. Ataskaitiniu laikotarpiu bendrovei teko tik 1 % eksporto iš Indijos į Sąjungą, palyginti su visu eksporto iš Indijos kiekiu. Todėl buvo taikomas pagrindinio reglamento 18 straipsnis, o išvados dėl Indijos buvo daromos remiantis turimais faktais.
2.3.2 Indonezija
(18)
Kaip nurodyta 10 konstatuojamojoje dalyje, atsakymų į klausimyną nepateikė nei viena Indonezijos bendrovė. Indonezijos bendrovės nebendradarbiavo. Todėl buvo taikomas pagrindinio reglamento 18 straipsnis, o išvados dėl Indonezijos buvo daromos remiantis turimais faktais.
2.3.3 KLR
(19)
Eksportuojantys Kinijos gamintojai nebendradarbiavo. Todėl buvo taikomas pagrindinio reglamento 18 straipsnis, o išvados dėl KLR buvo daromos remiantis turimais faktais.
2.4 Prekybos pobūdžio pokytis
(20)
Siekiant nustatyti, ar pasikeitė prekybos pobūdis, buvo įvertintas iš Indijos ir Indonezijos į Sąjungą importuojamas tiriamasis produktas ir iš KLR į Indiją ir Indoneziją eksportuojamas tiriamasis produktas. Šio importo kiekis buvo nustatytas remiantis turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalį, kadangi Indijos, Indonezijos ir Kinijos bendrovės bendradarbiavo palyginti mažai arba visai nebendradarbiavo (žr. pirmiau 2.3 skirsnį).
(21)
Šiuo tikslu atliekant analizę buvo naudojami COMEXT (6) statistiniai duomenys, Indijos ir Indonezijos prekybos statistiniai duomenys, gauti iš atitinkamų nacionalinių institucijų, ir „Global Trade Information Services“ (7) statistiniai duomenys. Norint taikyti 12 mėnesių laikotarpius buvo vadovaujamasi finansiniais metais, kurių pradžia balandžio 1 d., o pabaiga kovo 31 d.
(22)
COMEXT statistiniai duomenys apie importo apimtį aprėpia didesnę produktų grupę nei nagrinėjamasis produktas ir tiriamasis produktas. Vis dėlto, remiantis Sąjungos pramonės pateiktais įverčiais, galima nustatyti, kad didelė to importo apimties dalis yra susijusi su nagrinėjamuoju ir tiriamuoju produktu. Todėl pagal tuos duomenis galima buvo nustatyti prekybos pobūdžio pokytį.
2.4.1 Importas į Sąjungą
(23)
COMEXT statistiniai duomenys rodo, kad tiriamuoju laikotarpiu gerokai pasikeitė prekybos pobūdis (žr. 1 lentelę).
1 lentelė
Importo apimtis (mln. m2) (8)
2009 m. balandis/2010 m. kovas
2010 m. balandis/2011 m. kovas
2011 m. balandis/2012 m. kovas
2012 m. balandis/2013 m. kovas
KLR
288,40
385,85
110,30
85,93
Indija
0,35
0,28
0,89
13,13
Indonezija
0,004
0,16
3,22
33,31
Šaltinis. COMEXT statistiniai duomenys.
Importas iš KLR
(24)
Remiantis COMEXT statistiniais duomenimis, 2011 m. vasario mėn. (9) nustačius laikinąsias priemones, o 2011 m. rugpjūčio mėn. (10) - galutines priemones, labai sumažėjo nagrinėjamojo produkto importas iš KLR į Sąjungą. 1 lentelė rodo, kad laikotarpiu nuo 2010/2011 m. iki 2011/2012 m. KLR importas į Sąjungą sumažėjo nuo 385,85 mln. m2 iki 110,30 mln. m2 (t. y. apie 70 %), o laikotarpiu nuo 2010/2011 m. iki 2012/2013 m. dar sumažėjo iki 85,9 mln. m2 (t. y. apie 80 %).
Importas iš Indijos
(25)
Remiantis COMEXT statistiniais duomenimis, 2009-2010 finansiniais metais iš Indijos į Sąjungą importuojamas kiekis sudarė 0,35 mln. m2, 2010-2011 m. jis sudarė 0,28 mln. m2, 2011-2012 m. ir 2012-2013 m. jis smarkiai padidėjo - 2012-2013 finansiniais metais jis siekė 13,13 mln. m2.
(26)
Kaip nurodyta 17 konstatuojamojoje dalyje, tiriamuoju laikotarpiu bendrovė „Montex“ į Sąjungą importavo labai mažą kiekį tiriamojo produkto - palyginti su visu eksportu iš Indijos 2012-2013 m. laikotarpiu jis sudaro 1 % Sąjungai skirto eksporto iš Indijos. Be to, buvo nustatyta, kad bendrovė „Montex“ tiriamąjį produktą eksportuoja jam priskirdama neteisingą KN kodą - 7019 52. Todėl jos eksportas turėjo būti įtrauktas į COMEXT statistinius duomenis, kaip parodyta pirmiau 1 lentelėje.
Importas iš Indonezijos
(27)
Remiantis COMEXT statistiniais duomenimis, 2009-2010 finansiniais metais iš Indonezijos į Sąjungą importuojamas kiekis sudarė 0,004 mln. m2, 2010-2011 m. jis sudarė 0,16 mln. m2, 2011-2012 m. ir 2012-2013 m. jis smarkiai padidėjo - atitinkamai nuo 3,22 mln. m2 iki 33,31 mln. m2.
2.4.2 Eksportas iš KLR į Indiją ir Indoneziją
(28)
Tuo pačiu laikotarpiu taip pat užfiksuotas didelis eksporto iš KLR į Indiją ir Indoneziją padidėjimas.
2 lentelė
Importo apimtis (mln. m2)
2009 m. balandis/2010 m. kovas
2010 m. balandis/2011 m. kovas
2011 m. balandis/2012 m. kovas
2012 m. balandis/2013 m. kovas
Indija
4,80
16,35
18,38
29,28
Indonezija
5,78
4,01
8,94
11,54
Šaltinis. Kinijos muitinės statistiniai duomenys
Eksportas iš KLR į Indiją
(29)
Remiantis Kinijos muitinės statistiniais duomenimis, iš KLR į Indiją importuojamo tiriamojo produkto kiekis padidėjo nuo 4,8 mln. m2 2009-2010 finansiniais metais iki 29,3 mln. m2 2012-2013 finansiniais metais.
Eksportas iš KLR į Indoneziją
(30)
Remiantis Kinijos muitinės statistiniais duomenimis, iš KLR į Indiją importuojamo tiriamojo produkto kiekis padidėjo nuo 5,78 mln. m2 2009-2010 finansiniais metais iki 11,54 mln. m2 2012-2013 finansiniais metais.
2.4.3 Išvados dėl prekybos pobūdžio pokyčio
(31)
2011 m. vasario mėn. nustačius laikinąsias priemones ir 2011 m. rugpjūčio mėn. nustačius galutines priemones, dėl sumažėjusio bendro eksporto iš KLR į Sąjungą ir tuo pačiu metu padidėjusio eksporto iš Indijos ir Indonezijos į Sąjungą ir iš KLR į Indiją ir Indoneziją, pasikeitė tų šalių tarpusavio prekybos ir tų šalių eksporto į Sąjungą pobūdis.
2.5 Priemonių vengimo pobūdis
(32)
Pagrindinio reglamento 13 straipsnio 1 dalyje reikalaujama, kad prekybos pobūdžio pokytis būtų susijęs su praktika, procesu ar veikla, kurios negalima paaiškinti jokia kita pakankamai pagrįsta priežastimi ar pateisinančiomis ekonominėmis aplinkybėmis, išskyrus muito nustatymą. Remiantis pagrindinio reglamento 13 straipsnio 2 dalimi, praktika, procesas ar veikla apima, inter alia, produkto, kuriam taikomos galiojančios priemonės, siuntimą per trečiąsias šalis.
(33)
Tyrimo metu gauta įrodymų, kad per Indoneziją ir Indiją buvo vykdoma perkrova ir (arba) naudojami neteisingi kilmės sertifikatai. Pavyzdžiui, tam tikras susijusio į Sąjungą importuojamo produkto kiekis buvo perkraunamas Dubajuje arba Singapūre naudojant Indonezijos / Indijos kilmės sertifikatus, o tam tikros į Sąjungą importuojamo produkto dalies perkrovą atliko Indijos bendrovė, kuri tyrimo metu nebendradarbiavo. Tai, kad nei vienas tiriamojo produkto gamintojas (išskyrus „Montex“) nebendradarbiavo, taip pat rodo, kad Indonezijoje ir Indijoje iš tikrųjų neužsiimama gamyba, kuri galėtų pateisinti eksporto iš Indonezijos ir Indijos į Sąjungą mastą. Yra pagrindo manyti, kad jeigu būtų tikrųjų gamintojų, jie visų pirma dalyvautų šiame tyrime ir taip bandytų atsiriboti nuo priemonių vengimo veiklos. Be to, tyrimo metu negauta įrodymų dėl tikrosios gamybos susijusiose dviejose šalyse, išskyrus bendrovės „Montex“ atvejį. Todėl padidėjęs importas iš tų dviejų šalių rodo, kad Kinijos produktai gabenami į Sąjungą juos perkraunant Indijoje ir Indonezijoje ir (arba) naudojant neteisingus kilmės sertifikatus.
(34)
Todėl tai patvirtina, kad Kinijos kilmės produktai perkraunami Indijoje ir Indonezijoje.
2.6 Pakankamai pagrįstų priežasčių ar ekonominių motyvų, išskyrus antidempingo muito taikymą, nebuvimas
(35)
Atlikus tyrimą nenustatyta jokių kitų pagrįstų perkrovos priežasčių ar ją pateisinančių ekonominių aplinkybių, išskyrus nagrinėjamajam produktui galiojančių priemonių vengimą. Išskyrus muitą, daugiau nenustatyta nieko, kas galėtų kompensuoti tam tikrų KLR kilmės tinklinių stiklo pluošto audinių, atvežamų iš KLR, perkrovos Indijoje ir Indonezijoje išlaidas, visų pirma susijusias su transportavimu ir perkrovimu.
2.7 Antidempingo muito taisomojo poveikio mažinimas
(36)
Vėliau buvo įvertinta, ar į Sąjungą importuojamas tiriamasis produktas sumažino galiojančių priemonių taisomąjį poveikį kiekio ir kainų požiūriu. COMEXT duomenys buvo naudojami kaip geriausi turimi duomenys apie Indijos ir Indonezijos nebendradarbiaujančių bendrovių eksportuojamo produkto kiekį ir kainas. Šiuo būdu nustatytos kainos buvo palygintos su žalos pašalinimo lygiu, kuris Sąjungos gamintojams nustatytas pradinio reglamento 74 konstatuojamojoje dalyje.
(37)
Importo kiekis iš Indijos į Sąjungą smarkiai padidėjo - nuo 0,35 mln. m2 2009-2010 m. iki 13,10 mln. m2 ataskaitiniu laikotarpiu, palyginti su (labai mažu) importo iš Indijos kiekiu prieš nustatant laikinąsias priemones 2009-2010 m. Be to, importo kiekio iš Indonezijos į Sąjungą padidėjimas irgi laikytas dideliu - nuo 0,35 mln. m2 2009-2010 m. Iki 33,31 mln. m2 ataskaitiniu laikotarpiu, palyginti su (labai mažu) importo iš Indonezijos kiekiu prieš nustatant laikinąsias priemones 2009-2010 m.
(38)
Siekiant įvertinti, ar atsižvelgiant į kainas galiojančių priemonių taisomasis poveikis buvo sumažintas, iš Indonezijos ir Indijos importuojamo produkto kainos buvo palygintos su pradiniame reglamente nustatytu žalos pašalinimo lygiu. Pradiniame reglamente nustatytas žalos pašalinimo lygis buvo pakoreguotas atsižvelgiant į infliaciją. Vidutinė svertinė eksporto Iš Indijos ir Indonezijos kaina buvo pakoreguota atsižvelgiant į sąnaudas po importo ir pradiniame KLR importo tyrime nustatytą kokybės suderinimą. Palyginimas parodė gerokai mažesnes eksporto iš susijusių šalių į Sąjungą kainas. Todėl padaryta išvada, kad galiojančių priemonių taisomasis poveikis kiekio ir kainų atžvilgiu taip pat sumažėjo.
2.8 Dempingo įrodymai
(39)
Galiausiai pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalį buvo ištirta, ar yra dempingo įrodymų.
(40)
Pradiniame reglamente normalioji vertė buvo nustatyta remiantis kainomis Kanadoje, kuri atliekant minėtą tyrimą buvo pasirinkta kaip tinkama rinkos ekonomikos šalis, panaši į KLR. Remiantis pagrindinio reglamento 13 straipsnio 1 dalimi buvo naudojama per pradinį tyrimą nustatyta normalioji vertė.
(41)
Eksporto iš Indijos ir Indonezijos kainos buvo pagrįstos turimais faktais remiantis pagrindinio reglamento 18 straipsniu. Kaip rodo COMEXT duomenys, eksporto kaina - tai ataskaitiniu laikotarpiu iš šių dviejų susijusių šalių eksportuojamų tam tikrų tinklinių stiklo pluošto audinių vidutinė kaina. Į statistinius duomenis nebuvo įtrauktas Indijos bendrovės „Montex“ eksportas, nes jos produktai buvo neteisingai suklasifikuoti (žr. 25 konstatuojamąją dalį), tad duomenys apie šį eksportą nebuvo naudojami apskaičiuojant dempingo skirtumą.
(42)
Siekiant teisingai palyginti normaliąją vertę ir eksporto kainą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant buvo deramai atsižvelgta į skirtumus, darančius poveikį kainoms ir kainų palyginamumui. Koreguojant buvo atsižvelgta ir į transporto, draudimo bei pakavimo išlaidų skirtumus. Kadangi turimi duomenys neleido nustatyti atliktino koregavimo lygio, koregavimas turėjo būti nustatytas remiantis turimais geriausiais duomenimis. Todėl atliekant koregavimą remtasi pradinio tyrimo metu bendradarbiavusių Kinijos eksportuojančių gamintojų nurodyta visų transporto, draudimo ir pakavimo išlaidų procentine dalimi, palyginti su Sąjungos pardavimo sandorių CIF pristatymo sąlygomis verte.
(43)
Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalimis, dempingas buvo apskaičiuotas palyginus pradiniame reglamente nustatytą normaliosios vertės svertinį vidurkį ir dviejų nagrinėjamųjų šalių atitinkamų eksporto kainų per šio tyrimo AL svertinį vidurkį, išreikštus CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą procentais.
(44)
Dempingas nustatytas palyginus taip nustatytus normaliosios vertės svertinį vidurkį ir eksporto kainų svertinį vidurkį.
3. PRIEMONĖS
(45)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, padaryta išvada, kad galutinių antidempingo muitų, taikomų tam tikrų KLR kilmės tinklinių stiklo pluošto audinių importui, buvo vengiama produktus perkraunant Indijoje ir Indonezijoje, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 13 straipsnio 1 dalyje.
(46)
Remiantis pagrindinio reglamento 13 straipsnio 1 dalies pirmuoju sakiniu, importuojamam nagrinėjamajam produktui nustatytų galiojančių priemonių taikymas turėtų būti išplėstas tam pačiam, bet iš Indijos ir Indonezijos siunčiamam importuojamam produktui, deklaruojamam arba nedeklaruojamam kaip Indijos ir Indonezijos kilmės.
(47)
Priemonės, kurių taikymo sritis turi būti išplėsta, turėtų būti Reglamento (ES) Nr. 791/2011 1 straipsnio 2 dalyje nustatytos priemonės „visoms kitoms bendrovėms“, t. y. galutinis 62,9 % antidempingo muitas, taikomas neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą.
(48)
Remiantis pagrindinio reglamento 13 straipsnio 3 dalimi ir 14 straipsnio 5 dalimi, kuriose nustatyta, kad importuojamiems produktams, kurie į Sąjungą buvo įvežti laikantis inicijavimo reglamentu nustatyto registravimo reikalavimo, turėtų būti taikoma bet kokia išplėsta priemonė, turėtų būti surinkti muitai, mokėtini už tam tikrus registruotus importuojamus tinklinius stiklo pluošto audinius, siunčiamus iš Indijos ir Indonezijos.
4. PRAŠYMAI NETAIKYTI PRIEMONIŲ
4.1 Indija
(49)
Kaip nurodyta 10 konstatuojamojoje dalyje, inicijavus tyrimą apie save pranešė du eksportuojantys gamintojai - „Montex“ ir „Urja Products“, jie pateikė klausimyno atsakymus ir paprašė, kad remiantis pagrindinio reglamento 13 straipsnio 4 dalimi jie būtų atleisti nuo priemonių.
(50)
Kaip nurodyta 11 konstatuojamojoje dalyje, buvo nustatyta, kad viena iš šių dviejų bendrovių („Urja Products“) negamina tiriamojo produkto. Ta bendrovė negali būti atleista nuo priemonių pagal pagrindinio reglamento 13 straipsnio 4 dalį.
(51)
Nustatyta, kad bendrovė „Montex“ šiame tyrime nagrinėjamoje vengimo veikloje nedalyvavo. Bendrovė įrodė, kad ji yra tikroji gamintoja, o jos gamybos pajėgumai viršija į Sąjungą eksportuoto tiriamojo produkto kiekį. Bendrovė pateikė išsamius duomenis ir buvo atliktas jos patikrinimas vietoje. Tokią išvadą apie bendrovę pagrindžia patikrinti duomenys, susiję su bendrovės įkūrimu, įrenginių pirkimų, gamybos procesu, pajėgumais, atsargomis, perkamomis žaliavomis ir gamybos sąnaudomis. Be to, ši gamintoja galėjo įrodyti, kad ji nėra susijusi su jokiais Kinijos gamintojais / eksportuotojais, kuriems taikomos galiojančios priemonės, arba su bendrovėmis, užsiimančiomis vengimo veikla. Todėl šią bendrovę buvo galima atleisti nuo išplėstų muitų taikymo.
4.2 Indonezija
(52)
Kaip nurodyta 10 konstatuojamojoje dalyje, nei vienas Indonezijos eksportuojantis gamintojas nepateikė prašymo netaikyti priemonių pagal pagrindinio reglamento 13 straipsnio 4 dalį. Atlikus tyrimą tikrųjų tiriamojo produkto gamintojų Indonezijoje nenustatyta.
4.3 Nauji dalyviai
(53)
Indijos ir Indonezijos gamintojai, kurie nedalyvavo šiame tyrime ir (arba) kurie ataskaitiniu laikotarpiu neeksportavo į Sąjungą tiriamojo produkto, gali prašyti, kad pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 ir 4 dalis bei 13 straipsnio 4 dalį jiems nebūtų taikomas išplėstas antidempingo muitas. Jų bus paprašyta atsakyti į klausimyno klausimus, kad Komisija galėtų nustatyti, ar gali būti pagrindo juos atleisti nuo priemonių. Toks atleidimas nuo priemonių gali būti suteiktas įvertinus nagrinėjamojo produkto rinkos padėtį, gamybos pajėgumus ir pajėgumų naudojimą, viešuosius pirkimus, pardavimą, tikimybę, kad bus tęsiama nepateisinama arba ekonomiškai nepagrįsta veikla, ir dempingo įrodymus. Prašymą reikėtų pateikti Komisijai, nurodant visą svarbią informaciją, visų pirma apie visus bendrovės veiklos pokyčius, susijusius su gamyba ir pardavimu.
(54)
Jei atleidimas nuo priemonių yra pagrįstas, Komisija, pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu, atitinkamai pasiūlys iš dalies pakeisti galiojančias išplėstas priemones. Vėliau bus stebima, kaip suteiktas atleidimas yra taikomas, siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi sąlygų.
5. INFORMACIJOS ATSKLEIDIMAS
(55)
Visoms suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriomis remiantis padarytos pirmiau minėtos išvados, ir jos buvo paragintos pateikti pastabas. Buvo apsvarstytos žodžiu ir raštu šalių pateiktos pastabos. Nei dėl vieno iš pateiktų argumentų nebuvo pakeistos galutinės išvados,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Visoms kitoms bendrovėms taikomo galutinio antidempingo muito, nustatyto Reglamento (ES) Nr. 791/2011 1 straipsnio 2 dalimi importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės tinkliniams stiklo pluošto audiniams, kurių akutės ilgis ir plotis didesni nei 1,8 mm, o svoris didesnis nei 35 g/m2, išskyrus stiklo pluošto diskus, taikymas išplečiamas iš Indijos ir Indonezijos siunčiamiems importuojamiems tinkliniams stiklo pluošto audiniams, kurių akutės ilgis ir plotis didesni nei 1,8 mm, o svoris didesnis nei 35 g/m2, išskyrus stiklo pluošto diskus, deklaruojamiems arba nedeklaruojamiems kaip Indijos ir Indonezijos kilmės, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7019 51 00 ir ex 7019 59 00 (TARIC kodai - 7019510014, 7019510015, 7019590014 ir 7019590015), išimtis daroma „Montex Glass Fibre Industries Pvt.Ltd.“ gaminamiems produktams (papildomas TARIC kodas B265).
2. „Montex Glass Fibre Industries Pvt.Ltd.“ atleidžiama nuo priemonių su sąlyga, kad valstybių narių muitinėms pateikiama galiojanti komercinė sąskaita faktūra, atitinkanti šio reglamento priede išdėstytus reikalavimus. Nepateikus tokios sąskaitos faktūros taikomas šio straipsnio 1 dalyje nustatytas antidempingo muitas.
3. Surenkami muitai, kurių taikymas išplėstas šio straipsnio 1 dalimi, mokami už iš Indijos ir Indonezijos siunčiamus importuojamus produktus, deklaruojamus arba nedeklaruojamus kaip Indijos ir Indonezijos kilmės, užregistruotus pagal Reglamento (ES) Nr. 322/2013 2 straipsnį ir Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 13 straipsnio 3 dalį bei 14 straipsnio 5 dalį.
4. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
2 straipsnis
1. Prašymai atleisti nuo muito, kurio taikymas išplėstas 1 straipsniu, pateikiami raštu viena iš oficialiųjų Europos Sąjungos kalbų ir turi būti pasirašyti asmens, įgalioto atstovauti netaikyti priemonių prašančiam subjektui. Prašymą reikia siųsti šiuo adresu:
European Commission
Directorate-General for Trade
Directorate H
Office: N-105 8/20
1049 Brussels
Belgium
Faksas (+32 2) 295 65 05.
2. Bendrovių, nevengiančių Reglamentu (ES) Nr. 791/2011 nustatytų antidempingo priemonių, importuojamiems produktams muitas, kurio taikymas išplėstas 1 straipsniu, gali būti netaikomas pagal atitinkamas pagrindinio reglamento nuostatas.
3 straipsnis
Šiuo reglamentu muitinės įstaigoms nurodoma nutraukti importuojamo produkto registraciją, nustatytą pagal Reglamento (EB) Nr. 322/2013 2 straipsnį.
4 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2013 m. gruodžio 16 d.