PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/499
ze dne 24. března 2015,
kterým se stanoví prováděcí technické normy, pokud jde o postupy, které mají být použity pro udělování schválení ze strany orgánů dohledu k použití položek doplňkového kapitálu v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2009/138/ES
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/138/ES ze dne 25. listopadu 2009 o přístupu k pojišťovací a zajišťovací činnosti a jejím výkonu (Solventnost II) (1), a zejména na čl. 92 odst. 3 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Pojišťovny a zajišťovny by měly připravovat žádosti o schválení položek doplňkového kapitálu na obezřetném a realistickém základě.
(2)
Žádost o položku doplňkového kapitálu je strategickým rozhodnutím pro účely řízení rizik a kapitálového plánování. Vzhledem ke konečné odpovědnosti správního, řídícího nebo kontrolního orgánu za dodržování předpisů podle článku 40 směrnice 2009/138/ES by mělo být jeho zapojení do rozhodovacího procesu ohledně žádosti pečlivě zváženo.
(3)
Pojišťovna nebo zajišťovna by měla uvést všechny relevantní skutečnosti, které jsou nezbytné pro posouzení ze strany orgánu dohledu, včetně vlastního posouzení, jak by daná položka splňovala kritéria pro položku doplňkového kapitálu a v případě výzvy ke splacení pro klasifikaci jako položky primárního kapitálu, aby orgán dohledu mohl přijmout včasná rozhodnutí na základě příslušných důkazů.
(4)
Informace, které má pojišťovna nebo zajišťovna ve své žádosti uvést, by měly být přesně stanoveny, aby se zajistil jednotný základ pro rozhodování ze strany orgánu dohledu.
(5)
Z důvodu vzájemné závislosti mezi různými žádostmi o schválení podle směrnice 2009/138/ES by pojišťovna nebo zajišťovna při podávání žádosti o schválení položky doplňkového kapitálu měla informovat orgán dohledu o jiných žádostech týkajících se položek uvedených v čl. 308a odst. 1 směrnice 2009/138/ES, které se právě vyřizují nebo jsou plánovány v období příštích šesti měsíců. Tento požadavek je nezbytný pro zajištění toho, aby posouzení orgánu dohledu byla založena na transparentních a objektivních informacích.
(6)
Schopnost orgánů dohledu a pojišťoven a zajišťoven posoudit postavení skupin protistran, jako by to byla jediná protistrana, se považuje za obzvláště důležité v případech, kdy vzájemná pojišťovna a zajišťovna nebo pojišťovna a zajišťovna na bázi vzájemnosti má velký počet homogenních členů, kteří nemají formu společností, u kterých může uplatnit výzvu k zaplacení dodatečných příspěvků.
(7)
Postup pro schvalování doplňkového kapitálu předpokládá neustálou komunikaci mezi orgány dohledu a pojišťovnami a zajišťovnami. Tato komunikace zahrnuje komunikaci před podáním formální žádosti orgánu dohledu a po schválení žádosti komunikaci prostřednictvím procesu kontroly orgánem dohledu. Tato neustálá komunikace je nezbytná pro zajištění toho, aby posouzení orgánu dohledu byla založena na relevantních a aktuálních informacích.
(8)
Pokud orgán dohledu obdrží od pojišťovny nebo zajišťovny oznámení, že došlo ke snížení schopnosti schválené položky doplňkového kapitálu absorbovat ztrátu, měl by revidovat směrem dolů schválenou částku nebo odejmout schválení metody tak, aby zajistil, že odpovídá uvedené snížené schopnosti absorbovat ztrátu.
(9)
Ustanovení článku 226 směrnice 2009/138/ES umožňuje, aby skupina pojišťoven nebo zajišťoven požádala o schválení položky doplňkového kapitálu týkající se zprostředkující pojišťovací holdingové společnosti nebo zprostředkující smíšené finanční holdingové společnosti. V takových případech by měla pro zprostředkující pojišťovací holdingovou společnost nebo zprostředkující smíšenou finanční holdingovou společnost platit stejná pravidla, jako kdyby byla pojišťovnou nebo zajišťovnou. To by mělo platit rovněž i v případě, že skupinu vede pojišťovací holdingová společnost nebo smíšená finanční holdingová společnost v souladu s článkem 235 směrnice 2009/138/ES.
(10)
Toto nařízení vychází z návrhů prováděcích technických norem, které Komisi předložil Evropský orgán pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění.
(11)
Evropský orgán pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění uskutečnil otevřené veřejné konzultace o návrzích prováděcích technických norem, z nichž toto nařízení vychází, analyzoval potenciální související náklady a přínosy a požádal o stanovisko skupinu subjektů působících v oblasti pojištění a zajištění zřízenou podle článku 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1094/2010 (2).
(12)
V zájmu posílení právní jistoty ohledně režimu dohledu během období postupného zavádění stanoveného v článku 308a směrnice 2009/138/ES, které bude zahájeno dne 1. dubna 2015, je důležité zajistit, aby toto nařízení vstoupilo v platnost co nejdříve, prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Obecné rysy žádosti
1. Pojišťovna nebo zajišťovna předloží orgánu dohledu písemnou žádost o schválení každé položky doplňkového kapitálu.
2. Žádost musí být podána v jednom z úředních jazyků členského státu, ve kterém má pojišťovna nebo zajišťovna sídlo, nebo v jazyce dohodnutém s orgánem dohledu.
3. Žádost musí obsahovat průvodní dopis a podpůrné důkazy.
Článek 2
Průvodní dopis
Pojišťovna nebo zajišťovna musí předložit průvodní dopis. Průvodní dopis musí potvrdit všechny tyto body:
a)
veškeré právní nebo smluvní podmínky, kterými se řídí položka doplňkového kapitálu nebo jakékoli související ujednání, jsou jednoznačně a jasně definovány;
b)
částka připsaná položce doplňkového kapitálu v žádosti je v souladu s ustanovením čl. 90 odst. 2 směrnice 2009/138/ES;
c)
ekonomická podstata položky doplňkového kapitálu, včetně toho, jak tato položka poskytne primární kapitál v případě podání výzvy ke splacení, byla v žádosti plně zohledněna;
d)
s přihlédnutím k pravděpodobnému budoucímu vývoji, jakož i okolnostem k datu podání žádosti má pojišťovna nebo zajišťovna za to, že položka doplňkového kapitálu splňuje kritéria pro klasifikaci kapitálu;
e)
nebyly opominuty žádné skutečnosti, které, pokud by byly orgánu dohledu známy, by mohly ovlivnit jeho rozhodnutí ohledně toho, zda bude položka doplňkového kapitálu schválena, částky, pro kterou se schválení položky udělí, nebo období, po které bude platit schválení metody výpočtu.
Průvodní dopis musí rovněž obsahovat seznam dalších žádostí podaných pojišťovnou nebo zajišťovnou nebo v současné době plánovaných na období příštích šesti měsíců o schválení kterýchkoli položek uvedených v čl. 308a odst. 1 směrnice 2009/138/ES spolu s příslušnými daty žádostí.
Článek 3
Podpůrné důkazy týkající se částky nebo metody
Předmětem žádosti podané pojišťovnou nebo zajišťovnou je schválení určité peněžní částky položky doplňkového kapitálu nebo metody stanovení částky položky doplňkového kapitálu.
Pokud pojišťovna nebo zajišťovna požaduje schválení určité peněžní částky, musí žádost obsahovat vysvětlení výpočtu této částky, jež vychází z obezřetných a reálných předpokladů v souladu s čl. 90 odst. 2 směrnice 2009/138/ES.
Pokud pojišťovna nebo zajišťovna žádá o schválení metody výpočtu, musí poskytnout tyto informace:
a)
vysvětlení metody a jakým způsobem metoda odráží schopnost položky doplňkového kapitálu absorbovat ztrátu;
b)
popis všech předpokladů, o které se metoda opírá, a jak jsou tyto předpoklady obezřetné a reálné;
c)
očekávanou počáteční částku položky, která byla vypočtena v souladu s metodou, a odůvodnění této částky;
d)
vysvětlení postupů ověřování, které pojišťovna nebo zajišťovna bude uplatňovat k zajištění toho, aby výsledky dosahované pomocí této metody průběžně zohledňovaly schopnost této položky absorbovat ztrátu.
Článek 4
Podpůrné důkazy týkající se kritérií pro schválení
Podpůrné důkazy musí obsahovat dostatečné informace, aby mohl orgán dohledu posoudit, zda žádost splňuje kritéria stanovená v článku 90 směrnice 2009/138/ES a článcích 62 až 65 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/35 (3). Musí obsahovat alespoň informace popsané ve druhém až sedmém pododstavci tohoto článku.
Pojišťovna nebo zajišťovna musí poskytnout informace týkající se povahy položky doplňkového kapitálu a schopnosti absorbovat ztráty položky primárního kapitálu, ve kterou se položka doplňkového kapitálu promění v případě výzvy ke splacení, včetně:
a)
právních či smluvních podmínek položky spolu s podmínkami všech souvisejících ujednání a dále včetně důkazů, že protistrana smlouvu a všechna související ujednání uzavřela nebo uzavře;
b)
důkazu, že smlouva a veškerá související ujednání jsou právně závazné a vymahatelné ve všech příslušných jurisdikcích, a to na základě právního stanoviska;
c)
období, během něhož je smlouva účinná, a pokud se liší, období, během něhož může pojišťovna nebo zajišťovna vyzvat ke splacení položky;
d)
potvrzení, že položka doplňkového kapitálu, jakmile byla podána výzva k jejímu splacení a byla splacena, by vykazovala všechny rysy položky primárního kapitálu zařazené do kategorie tier 1 v souladu s článkem 71 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/35 nebo všechny rysy položky primárního kapitálu zařazené do kategorie tier 2 v souladu s článkem 73 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/35;
e)
potvrzení, že smluvní podmínky položky neobsahují žádné ustanovení, které by mohlo vytvořit překážku pro to, aby pojišťovna nebo zajišťovna podala výzvu ke splacení položky s cílem absorbovat ztráty, nebo představovat omezení její schopnosti být splatná na požádání;
f)
potvrzení, že položka doplňkového kapitálu nebo její přínosy by byly dostupné pouze pojišťovně nebo zajišťovně a nebyly by přenositelné nebo převoditelné na žádnou další stranu nebo by nemohly být zatíženy jakýmkoli jiným způsobem;
g)
veškerých faktorů, které omezují podmínky, za nichž by pojišťovna nebo zajišťovna mohla uvažovat o podání výzvy na splacení položky, včetně, ale ne výlučně, podmínek obtíží specifických pro pojišťovnu a zajišťovnu či širších krizových podmínek na trhu;
h)
zda pojišťovna nebo zajišťovna má nebo v budoucnosti může mít jakýkoli závazek nebo očekávání nebo dohodu, že zaplatí finanční prostředky nebo poskytne jakékoli jiné výhody protistraně nebo třetí straně v souvislosti s danou položkou jiné než v případě splacení položky primárního kapitálu, které by odpovídalo rysům uvedeným v ustanovení čl. 71 odst. 1 písm. h) a čl. 73 odst. 1 písm. d) nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/35;
i)
kopie střednědobého plánu řízení kapitálu, včetně vysvětlení, jak se daná položka podílí na stávající kapitálové struktuře pojišťovny nebo zajišťovny a jak by tato položka mohla pojišťovně nebo zajišťovně umožnit splnit její stávající nebo budoucí kapitálové požadavky.
S výjimkou případů, kdy se použije čl. 63 odst. 6 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/35 a postavení skupiny protistran může být posouzeno tak, jako by to byla jediná protistrana, musí pojišťovna nebo zajišťovna poskytnout informace týkající se postavení každé protistrany, včetně těchto:
a)
názvu a popisu každé protistrany, včetně povahy veškerých vztahů mezi pojišťovnou nebo zajišťovnou a danou protistranou;
b)
posouzení rizika selhání protistran s cílem podpořit posouzení ze strany orgánu dohledu podle čl. 63 odst. 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/35;
c)
posouzení likvidity protistran s cílem podpořit posouzení ze strany orgánu dohledu podle čl. 63 odst. 3 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/35;
d)
posouzení ochoty protistran zaplatit s cílem podpořit posouzení ze strany orgánu dohledu podle čl. 63 odst. 4 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/35;
e)
popisu všech možných okolností, za kterých by pojišťovna nebo zajišťovna mohla uvažovat o podání výzvy na splacení položky, včetně současných očekávání, pokud jde o to, kdy by mohla být podána výzva na splacení položky před tím, než dojde k nedodržení solventnostního kapitálového požadavku nebo minimálního kapitálového požadavku, nebo v okamžiku nedodržení;
f)
informace o všech ostatních faktorech důležitých pro postavení protistran s cílem podpořit posouzení ze strany orgánu dohledu podle čl. 63 odst. 5 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/35.
V případě protistran, které jsou považovány za skupinu protistran v souladu s čl. 63 odst. 6 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/35, musí být informace uvedené v písmenech a) až f) třetího pododstavce poskytnuty za skupinu protistran.
V případech, kdy protistrana je členem stejné skupiny nebo podskupiny jako pojišťovna nebo zajišťovna podle článku 213 směrnice 2009/138/ES a má závazky v rámci položek doplňkového kapitálu vůči různým subjektům ve skupině, musí informace uvedené v písmenech b) až f) třetího pododstavce obsahovat důkazy o schopnosti protistrany vyhovět vícenásobným výzvám na splacení položek doplňkového kapitálu v jednom okamžiku s přihlédnutím k okolnostem a subjektům ve skupině.
Pojišťovna nebo zajišťovna musí poskytnout informace týkající se vymahatelnosti zdrojů, včetně:
a)
podrobných údajů o opatřeních, která by mohla podpořit vymahatelnost položky, včetně dostupnosti kolaterálu;
b)
podrobných údajů o tom, zda vnitrostátní právní předpisy v jakékoli příslušné jurisdikci brání podání výzvy ke splacení nebo splacení, včetně případů zahájení řízení k řešení krize, správního nebo úpadkového řízení týkajících se pojišťovny nebo zajišťovny;
c)
podrobných údajů o opatřeních nebo okolnostech, které by mohly bránit podání výzvy ke splacení nebo splacení za zhoršujících se finančních podmínek, včetně nedodržení solventnostního kapitálového požadavku nebo minimálního kapitálového požadavku.
Pojišťovna nebo zajišťovna musí poskytnout informace týkající se předchozích výzev ke splacení, včetně:
a)
informací o svých zkušenostech z předchozích výzev ke splacení nebo výběru jiných finančních prostředků splatných ze strany stejných nebo podobných protistran ve stejné nebo podobné situaci;
b)
všech příslušných dostupných tržních údajů týkajících se předchozích výzev ke splacení nebo výběru jiných finančních prostředků splatných ze strany stejných nebo podobných protistran ve stejné nebo podobné situaci;
c)
posouzení relevance a spolehlivosti informací popsaných v písmenech a) a b), pokud jde o očekávaný výsledek budoucích výzev ke splacení ze strany pojišťovny nebo zajišťovny.
Pojišťovna nebo zajišťovna předloží popis postupů, které má zavedeny za účelem zjištění jakýchkoli budoucích změn specifikovaných v čl. 62 odst. 1 písm. d) nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/35, které mohou mít za následek snížení schopnosti položky doplňkového kapitálu absorbovat ztrátu. Popis postupů musí obsahovat tyto informace:
a)
jakým způsobem pojišťovna nebo zajišťovna hodlá zjišťovat změny:
i)
struktury nebo smluvních podmínek ujednání, včetně zrušení nebo uplynutí platnosti položky doplňkového kapitálu, jejího použití nebo podání výzvy k částečnému nebo úplnému splacení doplňkové položky kapitálu,
ii)
postavení příslušných protistran, včetně selhání protistrany,
iii)
vymahatelnosti položky doplňkového kapitálu, včetně podání výzev ke splacení jiných doplňkových položek kapitálu poskytovaných stejnými protistranami;
b)
jakým způsobem pojišťovna nebo zajišťovna hodlá informovat orgán dohledu o zjištěných změnách, včetně toho, jaké mechanismy zavedla s cílem zjistit, kdy by změna měla být postoupena správnímu, řídícímu nebo kontrolnímu orgánu podniku a orgánu dohledu.
Pojišťovna nebo zajišťovna musí poskytnout písemné doklady o svém interním rozhodovacím procesu týkajícím se žádosti.
Článek 5
Posouzení žádosti
Orgán dohledu potvrdí obdržení žádosti pojišťovny nebo zajišťovny.
Orgán dohledu považuje žádost za úplnou, pokud pokrývá veškeré záležitosti uvedené v článcích 2, 3 a 4.
Orgán dohledu včas potvrdí, zda žádost je, nebo není považována za úplnou, a to nejpozději do 30 dnů od data jejího obdržení.
Orgán dohledu zajistí, aby lhůta, v níž rozhodne o žádosti, byla přiměřená a nepřesáhla tři měsíce ode dne přijetí úplné žádosti, pokud nenastanou výjimečné okolnosti, o kterých je pojišťovna nebo zajišťovna včas písemně informována.
Nastanou-li výjimečné okolnosti, orgán dohledu nesmí při rozhodování o žádosti překročit dobu šesti měsíců od obdržení úplné žádosti.
Pokud orgán dohledu považuje žádost za úplnou, není tím vyloučeno, aby požadoval doplňující informace nezbytné pro provedení posouzení. V požadavku musí být specifikovány požadované doplňující informace a uvedeny důvody, proč byl vznesen. Období mezi datem, kdy si orgán dohledu takové informace vyžádá, a datem, kdy orgán dohledu tyto informace nebo úpravy obdrží, se nezapočítává do lhůt uvedených v čtvrtém a pátém pododstavci.
Pojišťovna nebo zajišťovna musí orgán dohledu informovat o všech změnách v podrobnostech své žádosti.
V případě, že pojišťovna nebo zajišťovna informuje orgán dohledu o změně ve své žádosti, bude tato žádost považována za novou žádost, ledaže:
a)
by tato změna byla provedena z důvodu žádosti orgánu dohledu o doplňující informace nebo
b)
by orgán dohledu došel k závěru, že daná změna významně neovlivní jeho posouzení žádosti.
Pojišťovna nebo zajišťovna může žádost stáhnout písemným oznámením kdykoli před rozhodnutím orgánu dohledu. Jestliže pojišťovna nebo zajišťovna následně žádost znovu podá nebo podá aktualizovanou žádost, orgán dohledu k ní přistupuje jako k nové žádosti.
Článek 6
Rozhodnutí o žádosti
Pokud orgán dohledu přijal rozhodnutí o žádosti, neprodleně to písemně sdělí pojišťovně nebo zajišťovně.
Pokud orgán dohledu schválí nižší částku, než o kterou pojišťovna nebo zajišťovna žádala, nebo žádost o schválení zamítne, musí uvést důvody, na nichž se rozhodnutí zakládá.
V případě, že schválení orgánem dohledu bylo uděleno za podmínky, že bude uzavřena smlouva, pojišťovna nebo zajišťovna neprodleně smlouvu uzavře za podmínek, z nichž schválení vycházelo, a předá kopii podepsané smlouvy orgánu dohledu.
Pojišťovna nebo zajišťovna nebude považovat položku doplňkového kapitálu nebo metodu za přípustné, dokud nebude uzavřena smlouva.
Článek 7
Revize schválené částky nebo odnětí schválení metody
1. Pokud položka doplňkového kapitálu již nesplňuje podmínky, za nichž bylo schválení částky nebo metody výpočtu uděleno, orgán dohledu rozhodne o přijetí některého z těchto opatření:
a)
snížení částky položky doplňkového kapitálu na nižší částku, nebo na nulu;
b)
odnětí schválení metody výpočtu.
2. V případě, že orgán dohledu učinil rozhodnutí v souladu s odstavcem 1, oznámí to neprodleně s uvedením důvodů pojišťovně nebo zajišťovně.
Článek 8
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 24. března 2015.
KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2015/499
2015 m. kovo 24 d.
kuriuo nustatomi techniniai įgyvendinimo standartai, susiję su priežiūros institucijų leidimo naudoti papildomus nuosavų lėšų elementus pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/138/EB suteikimo procedūromis
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/138/EB dėl draudimo ir perdraudimo veiklos pradėjimo ir jos vykdymo (Mokumas II) (1), visų pirma į jos 92 straipsnio 3 dalį,
kadangi:
(1)
papildomų nuosavų lėšų elementų patvirtinimo prašymus draudimo ir perdraudimo įmonės turėtų parengti vadovaudamosi atsargumo ir tikroviškumo principais;
(2)
prašymas patvirtinti nuosavų lėšų elementą yra strateginis sprendimas rizikos valdymo ir kapitalo planavimo tikslais. Atsižvelgiant į galutinę administracinio, valdymo ar priežiūros organo atsakomybę užtikrinti atitiktį, kaip nustatyta Direktyvos 2009/138/EB 40 straipsnyje, jo dalyvavimą priimant sprendimą dėl prašymo reikėtų atidžiai apsvarstyti;
(3)
draudimo ar perdraudimo įmonė turėtų įtraukti visus svarbius faktus, kurie yra reikalingi priežiūros institucijos vertinimui atlikti, įskaitant draudimo ar perdraudimo įmonės atliktą vertinimą, kaip elementas atitiktų papildomų nuosavų lėšų elementui taikomus kriterijus, ir, jeigu jo būtų pareikalauta, priskyrimo pagrindinių nuosavų lėšų elementams kriterijus, kad priežiūros institucija galėtų laiku priimti sprendimus remdamasi tinkamais įrodymais;
(4)
reikėtų konkrečiai nurodyti informaciją, kurią draudimo ar perdraudimo įmonė turi įtraukti į savo prašymą, kad būtų užtikrintas nuoseklus pagrindas priežiūros institucijai priimti sprendimus;
(5)
dėl skirtingų patvirtinimo prašymų pagal Direktyvą 2009/138/EB tarpusavio sąsajų draudimo ar perdraudimo įmonė, teikdama prašymą patvirtinti papildomų nuosavų lėšų elementą, priežiūros institucijai turėtų pranešti apie kitus prašymus, susijusius su Direktyvos 2009/138/EB 308a straipsnio 1 dalyje nurodytais elementais, kurie yra nagrinėjami arba kuriuos numatyta pateikti per kitus šešis mėnesius. Toks reikalavimas yra būtinas siekiant užtikrinti, kad priežiūros institucijų vertinimai būtų grindžiami skaidria ir nešališka informacija;
(6)
laikoma, kad priežiūros institucijų ir draudimo ir perdraudimo įmonių gebėjimas sandorio šalių grupės statusą vertinti taip, lyg ji būtų viena sandorio šalis, yra itin svarbus, kai savidraudos arba savidraudos tipo įmonė turi daug vienodų narių, kurie nėra įmonės ir iš kurių ji gali pareikalauti įmokėti papildomus įnašus;
(7)
pagal papildomų nuosavų lėšų patvirtinimo procesą numatytas nuolatinis priežiūros institucijų ir draudimo ir perdraudimo įmonių bendravimas. Tai apima bendravimą prieš pateikiant oficialų prašymą priežiūros institucijai ir po to, kai prašymas patvirtinamas, vykdant priežiūros procesą. Toks nuolatinis bendravimas yra būtinas siekiant užtikrinti, kad priežiūros institucijų vertinimai būtų pagrįsti svarbia ir nauja informacija;
(8)
gavusi draudimo ar perdraudimo įmonės pranešimą, kad sumažėjo patvirtinto papildomų nuosavų lėšų elemento tinkamumas nuostoliams padengti, priežiūros institucija turėtų sumažinti patvirtintą sumą arba atšaukti metodo patvirtinimą, kad užtikrintų jo derėjimą su tuo sumažėjusiu tinkamumu nuostoliams padengti;
(9)
Direktyvos 2009/138/EB 226 straipsnyje draudimo ar perdraudimo įmonių grupei leidžiama prašyti patvirtinti papildomų nuosavų lėšų elementą tarpininkei draudimo kontroliuojančiajai bendrovei arba tarpininkei mišrią veiklą vykdančiai finansų kontroliuojančiajai bendrovei. Tokiais atvejais tarpininkei draudimo kontroliuojančiajai bendrovei arba tarpininkei mišrią veiklą vykdančiai finansų kontroliuojančiajai bendrovei turėtų būti taikomos tos pačios taisyklės, lyg ji būtų draudimo ar perdraudimo įmonė. Tai taip pat turėtų būti taikoma, kai grupei vadovauja draudimo kontroliuojančioji bendrovė arba mišrią veiklą vykdanti finansų kontroliuojančioji bendrovė pagal Direktyvos 2009/138/EB 235 straipsnį;
(10)
šis reglamentas grindžiamas Europos draudimo ir profesinių pensijų institucijos Komisijai pateiktais techninių įgyvendinimo standartų projektais;
(11)
Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija dėl techninių įgyvendinimo standartų projektų, kuriais pagrįstas šis reglamentas, surengė atviras viešas konsultacijas, išnagrinėjo galimas susijusias sąnaudas ir naudą ir paprašė Draudimo ir perdraudimo suinteresuotųjų subjektų grupės, įsteigtos pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1094/2010 37 straipsnį, pateikti savo nuomonę (2);
(12)
siekiant padidinti teisinį tikrumą dėl priežiūros tvarkos Direktyvos 2009/138/EB 308a straipsnyje numatytu laipsniško įgyvendinimo laikotarpiu, kuris prasidės 2015 m. balandžio 1 d., svarbu užtikrinti, kad šis reglamentas įsigaliotų kuo greičiau - kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Bendros prašymo savybės
1. Draudimo ar perdraudimo įmonė priežiūros institucijai pateikia raštišką prašymą patvirtinti kiekvieną papildomų nuosavų lėšų elementą.
2. Prašymas pateikiamas viena iš valstybės narės, kurioje yra draudimo ar perdraudimo įmonės pagrindinė buveinė, oficialių kalbų arba kalba, dėl kurios susitarta su priežiūros institucija.
3. Prašymą sudaro papildomas raštas ir patvirtinamieji dokumentai.
2 straipsnis
Papildomas raštas
Draudimo ar perdraudimo įmonė pateikia papildomą raštą. Tame papildomame rašte patvirtinami visi šie dalykai:
a)
kad bet kokios teisinės ar sutartinės sąlygos, taikomos papildomų nuosavų lėšų elementui, arba bet koks susijęs susitarimas yra nedviprasmiški ir aiškiai apibrėžti;
b)
kad prašyme nurodytam papildomų nuosavų lėšų elementui priskirta suma atitinka Direktyvos 2009/138/EB 90 straipsnio 2 dalį;
c)
kad prašyme visapusiškai parodytas papildomų nuosavų lėšų elemento ekonominis pagrindas, įskaitant tai, kaip elementu suteikiamos pagrindinės nuosavos lėšos, kai jo pareikalaujama;
d)
kad, atsižvelgdama į tikėtinus būsimus pokyčius, taip pat į aplinkybes prašymo dieną, draudimo ar perdraudimo įmonė laiko, jog papildomų nuosavų lėšų elementas atitinka nuosavų lėšų klasifikavimui taikomus kriterijus;
e)
kad nepraleisti jokie faktai, kurie, jeigu būtų žinomi priežiūros institucijai, galėtų turėti įtakos jos sprendimui dėl to, ar patvirtinti papildomų nuosavų lėšų elementą, dėl patvirtinamos elemento sumos arba dėl laikotarpio, kuriam patvirtinamas apskaičiavimo metodas.
Papildomame rašte taip pat pateikiamas kitų prašymų, kuriuos draudimo ar perdraudimo įmonė pateikė arba numato pateikti per kitus šešis mėnesius ir kuriais prašoma patvirtinti bet kurį iš Direktyvos 2009/138/EB 308a straipsnio 1 dalyje nurodytų elementų, sąrašas nurodant atitinkamas prašymų datas.
3 straipsnis
Patvirtinamieji dokumentai, susiję su suma ar metodu
Draudimo ar perdraudimo įmonės pateiktu prašymu prašoma patvirtinti nurodytą papildomų nuosavų lėšų elemento sumą arba papildomų nuosavų lėšų elemento sumos nustatymo metodą.
Kai draudimo ar perdraudimo įmonė prašo patvirtinti nurodytą pinigų sumą, prašyme pateikiamas sumos apskaičiavimo paaiškinimas remiantis atsargiomis ir tikroviškomis prielaidomis pagal Direktyvos 2009/138/EB 90 straipsnio 2 dalį.
Jeigu draudimo ar perdraudimo įmonė prašo patvirtinti apskaičiavimo metodą, ji pateikia šią informaciją:
a)
paaiškina metodą ir tai, kaip jis parodo papildomų nuosavų lėšų elemento tinkamumą nuostoliams padengti;
b)
aprašo bet kokias prielaidas, kuriomis grindžiamas metodas, ir kaip tos prielaidos yra atsargios ir tikroviškos;
c)
nurodo tikėtiną elemento pirminę sumą, apskaičiuotą taikant metodą, ir tos sumos pagrindimą;
d)
paaiškina patvirtinimo procesus, kuriuos draudimo ar perdraudimo įmonė įdiegs, kad užtikrintų, kad metodo rezultatai nuolat rodytų elemento tinkamumą nuostoliams padengti.
4 straipsnis
Patvirtinamieji dokumentai, susiję su patvirtinimo kriterijais
Patvirtinamuosiuose dokumentuose pateikiama pakankamai informacijos, kad priežiūros institucija galėtų įvertinti, ar prašymas atitinka Direktyvos 2009/138/EB 90 straipsnyje ir Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2015/35 (3) 62-65 straipsniuose nustatytus kriterijus. Ji apima bent šio straipsnio 2-7 pastraipose aprašytą informaciją.
Draudimo ar perdraudimo įmonė pateikia informaciją, susijusią su papildomų nuosavų lėšų elemento pobūdžiu ir su pagrindinių nuosavų lėšų elemento, į kurį konvertuojamas papildomų nuosavų lėšų elementas jo pareikalavus, tinkamumu nuostoliams padengti, įskaitant:
a)
elemento teisines ar sutartines sąlygas kartu su bet kokio susijusio susitarimo sąlygomis ir įrodymus, kad sandorio šalis sudarė arba sudarys sutartį ir bet kokį susijusį susitarimą;
b)
įrodymus, kad sutartis ir bet koks susijęs susitarimas yra teisiškai privalomi ir jų vykdymas užtikrinamas visose atitinkamai jurisdikcijai priklausančiose teritorijose, remiantis teisine nuomone;
c)
sutarties galiojimo laikotarpį ir, jeigu skiriasi, laikotarpį, per kurį draudimo ar perdraudimo įmonė gali pareikalauti elemento;
d)
patvirtinimą, kad, pareikalavus papildomų nuosavų lėšų elemento ir jį įmokėjus, tas elementas turės visus pagrindinių nuosavų lėšų elemento, priskirto 1 lygiui pagal Deleguotojo reglamento (ES) 2015/35 71 straipsnį, požymius arba visus pagrindinių nuosavų lėšų elemento, priskirto 2 lygiui pagal Deleguotojo reglamento (ES) 2015/35 73 straipsnį, požymius;
e)
patvirtinimą, kad elemento sutartinėse sąlygose nėra jokių nuostatų, kurios galėtų atgrasyti draudimo ar perdraudimo įmones nuo sprendimo reikalauti elemento nuostoliams padengti ar kaip nors apriboti galimybes jo pareikalauti;
f)
patvirtinimą, kad papildomų nuosavų lėšų elementu arba jo nauda galės naudotis tik draudimo ar perdraudimo įmonė ir jų nebus galima perduoti arba priskirti jokiai kitai šaliai ar kad nebus galima jo suvaržyti jokiais kitais būdais;
g)
bet kokius veiksnius, dėl kurių apribojamos sąlygos, kuriomis draudimo ar perdraudimo įmonė galėtų siekti pareikalauti elemento, įskaitant (tačiau tuo neapsiribojant) draudimo ir perdraudimo įmonei būdingas nepalankias sąlygas arba platesnio masto nepalankias rinkos sąlygas;
h)
informaciją, ar draudimo ar perdraudimo įmonė turi arba ateityje gali turėti kokią nors pareigą, lūkestį ar susitarimą sandorio šaliai ar trečiajai šaliai išmokėti su elementu susijusias lėšas ar suteikti kitokią naudą kitais nei Deleguotojo reglamento (ES) 2015/35 71 straipsnio 1 dalies h punkte ir 73 straipsnio 1 dalies d punkte nustatytus požymius atitinkančio pagrindinių nuosavų lėšų elemento grąžinimo atvejais;
i)
vidutinio laikotarpio kapitalo valdymo plano kopiją, įskaitant informaciją, kaip elementu bus prisidedama prie draudimo ar perdraudimo įmonės esamos kapitalo struktūros ir kaip elementas galėtų suteikti galimybių draudimo ar perdraudimo įmonei laikytis esamų ar būsimų kapitalo reikalavimų.
Išskyrus atvejus, kai taikoma Deleguotojo reglamento (ES) 2015/35 63 straipsnio 6 dalis ir kai sandorio šalių grupės statusas gali būti vertinamas taip, lyg ji būtų viena sandorio šalis, draudimo ar perdraudimo įmonės pateikia informaciją apie kiekvienos sandorio šalies statusą, įskaitant:
a)
kiekvienos sandorio šalies pavadinimą ir aprašymą, nurodant bet kokio draudimo ar perdraudimo įmonės ir sandorio šalies ryšio pobūdį;
b)
sandorio šalių įsipareigojimų neįvykdymo rizikos vertinimą siekiant paremti priežiūros institucijos atliekamą vertinimą, nurodytą Deleguotojo reglamento (ES) 2015/35 63 straipsnio 2 dalyje;
c)
sandorio šalių likvidumo padėties vertinimą siekiant paremti priežiūros institucijos atliekamą vertinimą, nurodytą Deleguotojo reglamento (ES) 2015/35 63 straipsnio 3 dalyje;
d)
sandorio šalių noro mokėti vertinimą siekiant paremti priežiūros institucijos atliekamą vertinimą, nurodytą Deleguotojo reglamento (ES) 2015/35 63 straipsnio 4 dalyje;
e)
įvairių aplinkybių, kuriomis draudimo ar perdraudimo įmonė galėtų siekti pareikalauti elemento, aprašymą, įskaitant esamus lūkesčius, kokiais atvejais elemento galėtų būti pareikalauta iki to momento arba tuo momentu, kai bus nesilaikoma mokumo kapitalo reikalavimo ar minimalaus kapitalo reikalavimo;
f)
informaciją apie bet kokius kitus veiksnius, svarbius sandorio šalių statusui, siekiant paremti priežiūros institucijos atliekamą vertinimą, nurodytą Deleguotojo reglamento (ES) 2015/35 63 straipsnio 5 dalyje.
Jei sandorio šalys yra vertinamos kaip sandorio šalių grupė pagal Deleguotojo reglamento (ES) 2015/35 63 straipsnio 6 dalį, trečios pastraipos a-f punktuose nurodyta informacija pateikiama apie sandorio šalių grupę.
Jeigu sandorio šalis yra tos pačios grupės ar pogrupio narė kaip ir draudimo ar perdraudimo įmonė pagal Direktyvos 2009/138/EB 213 straipsnį ir turi įsipareigojimų pagal papildomų nuosavų lėšų elementus skirtingiems grupei priklausantiems subjektams, pateikiant trečios pastraipos b-f punktuose nurodytą informaciją pateikiami įrodymai, kad sandorio šalis gali patenkinti kelis tuo pačiu metu pateikiamus reikalavimus įmokėti papildomų nuosavų lėšų elementus, atsižvelgiant į grupės aplinkybes ir subjektus.
Draudimo ar perdraudimo įmonė pateikia informaciją, susijusią su lėšų atgaunamumu, įskaitant:
a)
duomenis apie susitarimus, dėl kurių galėtų padidėti elemento atgaunamumas, įskaitant galimybes naudotis užtikrinimo priemone;
b)
duomenis apie tai, ar pagal nacionalinę teisę, taikomą bet kokiai atitinkamai jurisdikcijai priklausančioje teritorijoje, neleidžiama pateikti ar patenkinti reikalavimo įmokėti lėšas, įskaitant atvejus, kai draudimo ar perdraudimo įmonės atžvilgiu pradedama pertvarkymo, administravimo ar nemokumo procedūra;
c)
duomenis apie susitarimus ar aplinkybes, kurie galėtų trukdyti pateikti ar patenkinti reikalavimą įmokėti lėšas blogėjant finansinei padėčiai, įskaitant mokumo kapitalo reikalavimo ar minimalaus kapitalo reikalavimo nesilaikymo atvejus.
Draudimo ar perdraudimo įmonė pateikia informaciją, susijusią su ankstesniais reikalavimais įmokėti lėšas, įskaitant:
a)
informaciją apie savo patirtį, susijusią su ankstesniais reikalavimais įmokėti lėšas, arba patirtį renkant kitas lėšas, mokėtinas tų pačių ar panašių sandorio šalių tomis pačiomis arba panašiomis aplinkybėmis;
b)
visus svarbius turimus rinkos duomenis, susijusius su ankstesniais reikalavimais įmokėti lėšas arba su kitų lėšų, mokėtinų tų pačių ar panašių sandorio šalių tomis pačiomis arba panašiomis aplinkybėmis, rinkimu;
c)
a ir b punktuose aprašytos informacijos aktualumo ir patikimumo vertinimą, kiek tai susiję su draudimo ar perdraudimo įmonės pateiktinų būsimų reikalavimų įmokėti lėšas tikėtinu rezultatu.
Draudimo ar perdraudimo įmonė pateikia procesų, kuriuos taiko, kad nustatytų bet kokius būsimus pokyčius, kaip nustatyta Deleguotojo reglamento (ES) 2015/35 62 straipsnio 1 dalies d punkte, dėl kurių gali sumažėti papildomų nuosavų lėšų elemento tinkamumas nuostoliams padengti, aprašymą. Šiame aprašyme pateikiama ši informacija:
a)
kaip įmonė ketina nustatyti:
i)
susitarimo struktūros ar sutartinių sąlygų pokyčius, įskaitant papildomų nuosavų lėšų elemento panaikinimą ar galiojimo pabaigą arba papildomų nuosavų lėšų elemento naudojimą ar jo dalies arba viso pareikalavimą;
ii)
atitinkamų sandorio šalių statuso pokyčius, įskaitant sandorio šalies įsipareigojimų neįvykdymą;
iii)
papildomų nuosavų lėšų elemento atgaunamumo pokyčius, įskaitant kitų papildomų nuosavų lėšų elementų, kuriuos teikia tos pačios sandorio šalys, pareikalavimus;
b)
kaip įmonė ketina pranešti priežiūros institucijai apie nustatytus pokyčius, įskaitant informaciją apie mechanizmus, kuriuos įdiegė, kad nustatytų, kada apie pokytį turėtų būti pranešama įmonės administraciniam, valdymo ar priežiūros organui ir priežiūros institucijai.
Draudimo ar perdraudimo įmonė į prašymą įtraukia savo vidinio sprendimų priėmimo proceso, susijusio su prašymu, patvirtinamuosius dokumentus.
5 straipsnis
Prašymo vertinimas
Priežiūros institucija patvirtina, kad gavo draudimo ar perdraudimo įmonės prašymą.
Priežiūros institucija laiko, kad prašymas yra išsamus, jeigu jis apima visus 2-4 straipsniuose nustatytus dalykus.
Priežiūros institucija laiku ir ne vėliau kaip per 30 dienų nuo prašymo gavimo patvirtina, ar prašymas laikomas išsamiu, ar ne.
Priežiūros institucija užtikrina, kad laikotarpis, per kurį ji priima sprendimą dėl prašymo, būtų pagrįstas ir nebūtų ilgesnis kaip trys mėnesiai nuo išsamaus prašymo gavimo, nebent yra išimtinių aplinkybių, apie kurias draudimo ar perdraudimo įmonė laiku pranešė raštu.
Kai yra išimtinių aplinkybių, priežiūros institucija sprendimą dėl prašymo priima per ne ilgesnį kaip šešių mėnesių laikotarpį nuo išsamaus prašymo gavimo.
Jeigu priežiūros institucijos laiko, kad prašymas yra išsamus, tai neužkerta kelio priežiūros institucijai prašyti papildomos informacijos, reikalingos vertinimui atlikti. Informacijos prašyme nurodoma, kokios papildomos informacijos reikia, ir nurodomos informacijos prašymo priežastys. Laikotarpis nuo datos, kai priežiūros institucija paprašo tokios informacijos, iki datos, kai priežiūros institucijos tokią informaciją gauna, neįtraukiamas į 5 ir 6 pastraipose nurodytus laikotarpius.
Draudimo ar perdraudimo įmonė priežiūros institucijai praneša apie bet kokius savo prašymo duomenų pakeitimus.
Jeigu draudimo ar perdraudimo įmonė priežiūros institucijai praneša apie savo prašymo pakeitimą, tai vertinama kaip naujas prašymas, nebent:
a)
pakeitimas padarytas dėl priežiūros institucijos prašymo pateikti papildomos informacijos arba
b)
priežiūros institucija įsitikinusi, kad pakeitimas neturi reikšmingos įtakos prašymo vertinimui.
Draudimo ar perdraudimo įmonė gali atsiimti prašymą bet kuriuo etapu raštu apie tai pranešusi priežiūros institucijai, kol nepriimtas priežiūros institucijos sprendimas. Jeigu vėliau draudimo ar perdraudimo įmonė vėl pateikia prašymą arba atnaujintą prašymą, priežiūros institucija jį vertina kaip naują prašymą.
6 straipsnis
Sprendimas dėl prašymo
Kai priežiūros institucija priima sprendimą dėl prašymo, ji nedelsdama savo sprendimą raštu praneša draudimo ar perdraudimo įmonei.
Jeigu priežiūros institucija patvirtina mažesnę sumą, nei prašyta draudimo ar perdraudimo įmonės, arba patvirtinimo prašymą atmeta, ji nurodo priežastis, kuriomis grindžiamas sprendimas.
Jeigu priežiūros institucijos patvirtinimas suteiktas su sąlyga, kad bus sudaryta sutartis, draudimo ar perdraudimo įmonė nedelsdama sudaro sutartį pagal sąlygas, kuriomis buvo grindžiamas patvirtinimas, ir priežiūros institucijai pateikia pasirašytos sutarties kopiją.
Kol sutartis nesudaryta, draudimo ar perdraudimo įmonė nelaiko, kad papildomų nuosavų lėšų elementas ar metodas yra priimtinas.
7 straipsnis
Patvirtintos sumos tikslinimas arba metodo patvirtinimo atšaukimas
1. Jeigu papildomų nuosavų lėšų elementas nebeatitinka sąlygų, kuriomis buvo patvirtinta suma arba apskaičiavimo metodas, priežiūros institucija priima sprendimą atlikti bet kurį iš šių veiksmų:
a)
sumažinti papildomų nuosavų lėšų elemento sumą iki mažesnio dydžio arba iki nulio;
b)
atšaukti apskaičiavimo metodo patvirtinimą.
2. Jeigu priežiūros institucija priima sprendimą pagal 1 dalį, ji nedelsdama apie tai praneša draudimo ar perdraudimo įmonei ir nurodo priežastis.
8 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2015 m. kovo 24 d.