ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 16. prosince 2013
o zřízení rámce pro občanský dialog v záležitostech, na něž se vztahuje společná zemědělská politika, a o zrušení rozhodnutí 2004/391/ES
(2013/767/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Článek 38 Smlouvy o fungování Evropské unie stanoví, že Unie vymezuje a provádí společnou zemědělskou politiku.
(2)
V souladu s čl. 11 odst. 2 Smlouvy o Evropské unii udržují orgány otevřený, transparentní a pravidelný dialog s reprezentativními sdruženími a s občanskou společností. Rámec pro dialog zabývající se záležitostmi v oblasti společné zemědělské politiky existuje od roku 1962. Rámec stávajícího dialogu stanoví rozhodnutí Komise 2004/391/ES (1).
(3)
Aby se zvýšila transparentnost a zajistila lepší vyváženost zastoupených zájmů, je nutné přezkoumat dialog v rámci poradních skupin, které se zabývají otázkami zemědělství, zajistit rámec občanského dialogu v oblasti zemědělství a rozvoje venkova, včetně jejich mezinárodních aspektů, a vymezit jejich úkoly a strukturu.
(4)
Skupiny pro občanský dialog by měly být Komisi nápomocny a podporovat ji při vedení pravidelného dialogu o všech záležitostech týkajících se společné zemědělské politiky, včetně rozvoje venkova, a jejího provádění, a zejména opatření, která musí Komise v této souvislosti přijmout, včetně mezinárodních aspektů zemědělství, zajišťovat výměnu zkušeností a osvědčených postupů, poskytovat rady ohledně politiky, vydávat na žádost generálního ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova nebo z vlastního podnětu stanoviska týkající se konkrétních záležitostí a sledovat vývoj politiky.
(5)
Skupiny pro občanský dialog by se měly skládat z nevládních organizací alespoň na evropské úrovni, včetně reprezentativních sdružení, sociálně-ekonomických zájmových skupin, organizací občanské společnosti a odborů, které jsou registrovány ve společném evropském Rejstříku transparentnosti.
(6)
Aby se usnadnilo provádění úkolů přidělených skupinám, je nutné stanovit pravidla týkající se provozu a fungování skupin.
(7)
Osobní údaje by měly být zpracovávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (2).
(8)
Rozhodnutí 2004/391/ES by mělo být zrušeno,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Předmět
Toto rozhodnutí představuje rámec pro skupiny pro občanský dialog zabývající se záležitostmi v oblasti společné zemědělské politiky (dále jen „skupiny“) zřízené generálním ředitelem pro zemědělství a rozvoj venkova (dále jen „generální ředitel“) na základě rámce pro expertní skupiny Komise (3).
Článek 2
Úkoly
Úkolem skupin je:
a)
vést pravidelný dialog o všech záležitostech týkajících se společné zemědělské politiky, včetně rozvoje venkova, a jejího provádění, a zejména opatření, která musí Komise v této souvislosti přijmout, včetně mezinárodních aspektů zemědělství;
b)
zajišťovat výměnu zkušeností a osvědčených postupů v oblastech uvedených v písmenu a);
c)
pomáhat Komisi a poskytovat rady ohledně politiky v oblastech uvedených v písmenu a);
d)
vydávat stanoviska týkající se konkrétních záležitostí, buď na žádost generálního ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova (dále jen „generální ředitelství“) a ve lhůtě stanovené v žádosti, nebo z vlastního podnětu;
e)
sledovat vývoj politiky v oblastech uvedených v písmenu a).
Článek 3
Konzultace
1. Generální ředitelství může skupiny konzultovat v jakékoli záležitosti uvedené v čl. 2 písm. a).
2. Předseda skupiny, v úzké spolupráci s místopředsedy, může Komisi doporučit, aby v konkrétní otázce skupinu konzultovala.
Článek 4
Jmenování členů
1. Generální ředitel rozhoduje o složení skupin na základě výzvy k podávání přihlášek.
2. Skupiny se skládají z nevládních organizací alespoň na evropské úrovni, včetně reprezentativních sdružení, sociálně-ekonomických zájmových skupin, organizací občanské společnosti a odborů, které jsou registrovány v Rejstříku transparentnosti. Členství ve skupinách je otevřeno těm organizacím, které zastupují jakýkoli relevantní zájem.
3. Generální ředitel rozhoduje o počtu skupin a jejich velikosti, přičemž bere v úvahu zájmy občanské společnosti v rámci společné zemědělské politiky. Seznam skupin se zveřejňuje v Rejstříku expertních skupin Komise a dalších podobných subjektů („rejstřík“) a na příslušných internetových stránkách. Generální ředitel zajistí vyvážené zastoupení všech vyjádřených zájmů uvedených v odstavci 2. Zejména zajistí rovnováhu mezi hospodářskými a nehospodářskými zájmy.
4. Členské organizace jmenuje generální ředitel z řad organizací, které odpověděly na výzvu k podávání přihlášek. Generální ředitel může jmenovat členské organizace rovněž tehdy, když zůstanou prázdná místa nebo se uvolní.
5. Členské organizace jsou jmenovány na dobu sedmi let. Členská organizace může být v rámci skupiny nahrazena před uplynutím sedmiletého mandátu, pokud:
a)
není již schopna se účinně podílet na jednání skupiny;
b)
odejde ze skupiny;
c)
nejmenuje pravidelně experty na zasedání skupiny;
d)
nevyhovuje již podmínkám podle odstavce 2, nebo
e)
nesplňuje požadavky týkající se nevyzrazování informací, které jsou profesním tajemstvím, jak je stanoveno v článku 339 Smlouvy.
6. Členské organizace jmenují experty, kteří se účastní zasedání skupin podle bodů pořadu jednání, a sdělují generálnímu ředitelství totožnost jmenovaných expertů alespoň tři pracovní dny před zasedáním.
7. Generální ředitelství vyzývá experty jmenované členskými organizacemi k účasti na zasedáních skupin. Pokud členská organizace nesdělila generálnímu ředitelství totožnost expertů ve lhůtě stanovené v odstavci 6, může generální ředitelství odmítnout tyto experty přizvat na příslušné zasedání.
8. Názvy členských organizací se zveřejňují v Rejstříku expertních skupin Komise a dalších podobných subjektů a na příslušných internetových stránkách.
9. Osobní údaje se shromažďují, zpracovávají a zveřejňují v souladu s nařízením (ES) č. 45/2001.
Článek 5
Provoz
1. Každá skupina na svém prvním zasedání zvolí ze svých členů předsedu a dva místopředsedy dvoutřetinovou většinou přítomných expertů v případě prvního kola hlasování a prostou většinou přítomných expertů v případě dalších hlasování. Místopředsedové se volí ze zástupců jiných organizací než je ta, k níž náleží předseda. Oba místopředsedové musí pocházet ze dvou různých organizací. Volba probíhá tajně pod vedením zástupce Komise, pokud všichni přítomní experti výslovně nerozhodnou jinak.
2. Funkční období předsedy a dvou místopředsedů je jednoleté a je obnovitelné. Předseda nevykonává funkci déle než dvě po sobě jdoucí období. Při volbě nového předsedy a místopředsedů skupina zajistí, aby nepocházeli ze stejné organizace jako jejich předchůdci.
3. Předseda po dohodě s generálním ředitelstvím, po důkladné konzultaci s místopředsedy a po konzultaci s organizacemi zastoupenými ve skupině stanoví nejméně 25 pracovních dnů před každým zasedáním skupiny body, které budou zařazeny na pořad jednání. Generální ředitelství rozešle pořad jednání organizacím zpravidla 20 pracovních dní před zasedáním, nejlépe elektronickou poštou.
4. S výjimkou volby stanovené v odstavci 1 se na konci jednání neuskuteční ve skupině žádné hlasování. Pokud skupina dosáhne konsenzu ohledně stanoviska, které požaduje generální ředitelství, nebo ohledně usnesení z vlastního podnětu, formuluje společné závěry, které připojí k souhrnné zprávě. V případě, že to skupina doporučí, sdělí Komise výsledky jednání skupiny dalším evropským orgánům.
5. Předseda je odpovědný za vypracování zprávy, která obsahuje přesný souhrnný záznam každého zasedání, a za předání návrhu této zprávy generálnímu ředitelství do 20 pracovních dnů po zasedání. Generální ředitelství může návrh zprávy předsedy před jejím rozesláním a následným schválením skupinou upravit.
6. Skupina může se souhlasem generálního ředitelství zřizovat pracovní skupiny pro přezkoumání konkrétních otázek na základě pověření přijatého skupinou. Zasedáním pracovních skupin předsedají zástupci Komise. Tyto pracovní skupiny budou rozpuštěny, jakmile splní své pověření.
7. Generální ředitelství může k příležitostné práci ve skupině nebo pracovní skupině přizvat externí experty, kteří mají zvláštní odbornou způsobilost v určité oblasti na pořadu jednání skupiny. Kromě toho může zástupce Komise udělit status pozorovatele jednotlivcům či organizacím vymezeným v čl. 4 odst. 2, pokud neohrozí rovnováhu skupin nebo pracovních skupin. Mají právo hovořit, pokud je k tomu se souhlasem nejvýše postaveného přítomného zástupce Komise vyzve předseda. Jednotlivci nebo organizace mající status pozorovatele se neúčastní volby uvedené v odstavci 1.
8. Členové skupin a jejich zástupci, jakož i přizvaní experti a jednotlivci či organizace mající status pozorovatele, jak je uvedeno v odstavci 7, musí dodržovat povinnosti profesního tajemství stanovené Smlouvami a jejich prováděcími pravidly, jakož i bezpečnostní předpisy Komise o ochraně utajovaných skutečností Unie stanovené v příloze rozhodnutí Komise 2001/844/ES, ESUO, Euratom (4). Pokud členové tyto povinnosti nedodrží, může Komise přijmout veškerá vhodná opatření.
9. Zasedání skupin a pracovních skupin se konají zpravidla v prostorách Komise. Komise zajišťuje sekretářské služby. Zasedání skupin a pracovních skupin svolává generální ředitelství. Zasedání skupin a jejich pracovních skupin se mohou účastnit další úředníci Komise, kteří mají zájem o projednávané otázky.
10. Komise zveřejňuje všechny příslušné dokumenty, jako jsou pořady jednání, zápisy, závěry, dílčí závěry nebo pracovní dokumenty týkající se činností prováděných skupinami, na příslušných internetových stránkách dostupných odkazem z Rejstříku expertních skupin Komise a dalších podobných subjektů. Výjimky z pravidelného zveřejňování by měly být činěny v případech, kdy by zpřístupnění dokumentu vedlo k porušení ochrany veřejného nebo soukromého zájmu, jak je vymezeno v článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (5).
Článek 6
Výdaje na zasedání
1. Účastníkům podílejícím se na činnostech skupin a pracovních skupin nepřísluší za poskytované služby odměna.
2. Cestovné a výdaje na pobyt vzniklé expertům v souvislosti s činností skupin a pracovních skupin hradí Komise v souladu se svými platnými předpisy.
3. Výdaje uvedené v odstavci 2 se hradí v mezích dostupných prostředků, které jsou přiděleny v rámci ročního postupu pro přidělení zdrojů.
Článek 7
Zrušení
Rozhodnutí 2004/391/ES se zrušuje s účinkem ode dne 1. července 2014.
Článek 8
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. července 2014.
V Bruselu dne 16. prosince 2013.
KOMISIJOS SPRENDIMAS
2013 m. gruodžio 16 d.
kuriuo nustatoma pilietinio dialogo bendros žemės ūkio politikos klausimais sistema ir panaikinamas Sprendimas 2004/391/EB
(2013/767/ES)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
kadangi:
(1)
Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 38 straipsnyje nurodyta, kad Sąjunga nustato ir įgyvendina bendrą žemės ūkio politiką;
(2)
pagal Europos Sąjungos sutarties 11 straipsnio 2 dalį institucijos turi palaikyti atvirą, skaidrų ir nuolatinį dialogą su atstovaujamosiomis asociacijomis ir pilietine visuomene. Dialogo bendros žemės ūkio politikos klausimais sistema nustatyta dar 1962 metais. Dabartinio dialogo sistema nustatyta Komisijos sprendimu 2004/391/EB (1);
(3)
dėl didesnio skaidrumo ir siekiant užtikrinti geresnę atstovaujamų interesų pusiausvyrą būtina iš naujo apsvarstyti patariamųjų grupių, nagrinėjančių žemės ūkio klausimus, dialogą, numatyti pilietinio dialogo žemės ūkio ir kaimo plėtros srityje sistemą, įskaitant šio dialogo tarptautinius aspektus, ir apibrėžti grupių užduotis bei struktūrą;
(4)
pilietinio dialogo grupės turėtų padėti Komisijai ir palaikyti nuolatinį dialogą visais klausimais, susijusiais su bendra žemės ūkio politika, įskaitant kaimo plėtrą, ir su jos įgyvendinimu, visų pirma su priemonėmis, kurių Komisija turi imtis įgyvendindama šią politiką, įskaitant tarptautinius žemės ūkio aspektus, taip pat užtikrinti keitimąsi patirtimi ir gerąja praktika, patarti politikos klausimais, paprašytos Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinio direktorato arba savo iniciatyva teikti nuomonę konkrečiais klausimais ir stebėti politikos pokyčius;
(5)
pilietinio dialogo grupes turėtų sudaryti bent Europos lygmeniu veikiančios nevyriausybinės organizacijos, įskaitant atstovaujamąsias asociacijas, socialinių ir ekonominių interesų grupes, pilietinės visuomenės organizacijas ir profesines sąjungas, kurios yra užsiregistravusios bendrame Europos skaidrumo registre;
(6)
kad grupėms būtų paprasčiau įgyvendinti joms pavestas užduotis, būtina numatyti grupių veiklos ir funkcionavimo taisykles;
(7)
asmens duomenys turėtų būti tvarkomi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 45/2001 (2);
(8)
Sprendimas 2004/391/EB turėtų būti panaikintas,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Dalykas
Šiuo sprendimu nustatoma bendros žemės ūkio politikos klausimus nagrinėjančių pilietinio dialogo grupių (toliau - grupės), kurias, taikant Komisijos ekspertų grupių sistemą (3), steigia Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius (toliau - generalinis direktorius), veiklos sistema.
2 straipsnis
Užduotys
Grupių užduotys:
a)
palaikyti nuolatinį dialogą visais klausimais, susijusiais su bendra žemės ūkio politika, įskaitant kaimo plėtrą, ir su jos įgyvendinimu, visų pirma su priemonėmis, kurių Komisija turi imtis įgyvendindama šią politiką, įskaitant tarptautinius žemės ūkio aspektus;
b)
užtikrinti keitimąsi patirtimi ir gerąja praktika a punkte nurodytose srityse;
c)
padėti Komisijai ir ją konsultuoti a punkte nurodytos politikos klausimais;
d)
paprašius Žemės ūkio ir kaimo plėtros generaliniam direktoratui (toliau - generalinis direktoratas), per prašyme nustatytą terminą pateikti nuomonę konkrečiais klausimais arba teikti nuomonę savo iniciatyva;
e)
stebėti a punkte nurodytų sričių politikos pokyčius.
3 straipsnis
Konsultavimasis
1. Generalinis direktoratas gali konsultuotis su grupėmis bet kuriuo 2 straipsnio a dalyje nurodytu klausimu.
2. Grupės pirmininkas, glaudžiai bendradarbiaudamas su pirmininko pavaduotojais, gali patarti Komisijai pasikonsultuoti su grupe konkrečiu klausimu.
4 straipsnis
Narių skyrimas
1. Generalinis direktorius priima sprendimą dėl grupių sudėties pagal kvietimo teikti paraiškas rezultatus.
2. Grupes sudaro bent Europos lygmeniu veikiančios nevyriausybinės organizacijos, įskaitant atstovaujamąsias asociacijas, socialinių ir ekonominių interesų grupes, pilietinės visuomenės organizacijas ir profesines sąjungas, kurios yra užsiregistravusios Europos skaidrumo registre. Grupių narėmis gali tapti organizacijos, atstovaujančios bet kokiems atitinkamiems interesams.
3. Atsižvelgdamas į pilietinės visuomenės domėjimąsi bendra žemės ūkio politika, generalinis direktorius priima sprendimą dėl grupių skaičiaus ir jų dydžio. Grupių sąrašas skelbiamas Komisijos ekspertų grupių ir kitų panašių subjektų registre (toliau - registras) ir specialioje interneto svetainėje. Generalinis direktorius užtikrina tolygią visų išreikštų interesų, nurodytų 2 dalyje, atstovavimo pusiausvyrą. Visų pirma jis užtikrina ekonominių ir neekonominių interesų pusiausvyrą.
4. Grupės nares iš paraiškas pateikusių organizacijų skiria generalinis direktorius. Be to, generalinis direktorius gali paskirti organizaciją grupės nare, jei grupėje lieka arba atsiranda laisvų vietų.
5. Organizacijos skiriamos grupės narėmis septynerių metų kadencijai. Grupei priklausanti organizacija gali būti grupėje pakeista nepasibaigus septynerių metų mandatui, jei ji:
a)
nebegali veiksmingai dalyvauti grupės svarstymuose;
b)
pasitraukia iš grupės;
c)
nereguliariai skiria ekspertus, turinčius dalyvauti grupės posėdžiuose;
d)
nebeatitinka 2 dalyje nurodytų reikalavimų arba
e)
neatitinka Sutarties 339 straipsnyje nustatyto reikalavimo neatskleisti informacijos, kurią ji įsipareigojusi saugoti kaip tarnybinę paslaptį.
6. Atsižvelgdamos į posėdžių darbotvarkės punktus, grupei priklausančios organizacijos skiria posėdžiuose dalyvausiančius ekspertus ir ne vėliau kaip likus trims darbo dienoms iki posėdžio generaliniam direktoratui perduoda informaciją apie paskirtus ekspertus.
7. Generalinis direktoratas kviečia grupei priklausančių organizacijų paskirtus ekspertus dalyvauti grupių posėdžiuose. Jei grupei priklausanti organizacija per 6 dalyje nustatytą terminą generaliniam direktoratui neperdavė informacijos apie ekspertus, generalinis direktoratas gali atsisakyti kviesti tuos ekspertus į atitinkamą posėdį.
8. Grupei priklausančių organizacijų pavadinimai skelbiami Komisijos ekspertų grupių ir kitų panašių subjektų registre ir specialioje interneto svetainėje.
9. Asmens duomenys renkami, tvarkomi ir skelbiami pagal Reglamentą (EB) Nr. 45/2001.
5 straipsnis
Veikla
1. Pirmajame posėdyje kiekviena grupė iš savo narių išsirenka pirmininką ir du pirmininko pavaduotojus; jie išrenkami dviejų trečdalių dalyvaujančių ekspertų balsų dauguma per pirmąjį balsavimą ir paprasta dalyvaujančių ekspertų balsų dauguma per vėlesnius balsavimus. Pirmininko pavaduotojai renkami iš kitų organizacijų nei ta, kuriai priklauso pirmininkas, atstovų. Pirmininko pavaduotojai priklauso dviem skirtingoms organizacijoms. Rinkimai rengiami vadovaujant Komisijos atstovui slaptu balsavimu, išskyrus atvejus, kai visi dalyvaujantys ekspertai aiškiai nusprendžia kitaip.
2. Pirmininkas ir abu jo pavaduotojai išrenkami dvejų metų kadencijai, kuri gali būti pratęsta. Pirmininkas dirba ne daugiau kaip dvi kadencijas iš eilės. Rinkdama naujus pirmininkus grupė įsitikina, kad jie nepriklauso tai pačiai organizacijai kaip jų pirmtakas.
3. Pritarus generaliniams direktoratui, pirmininkas, glaudžiai konsultuodamasis su pirmininko pavaduotojais ir konsultuodamasis su grupei priklausančiomis organizacijomis, nustato grupės posėdžių darbotvarkės klausimus ne vėliau kaip likus 25 darbo dienoms iki kiekvieno posėdžio. Paprastai generalinis direktoratas išsiunčia darbotvarkę organizacijoms likus 20 darbo dienų iki posėdžio, pageidautina, elektroninėmis priemonėmis.
4. Išskyrus 1 dalyje nurodytus rinkimus, po grupės diskusijų nebalsuojama. Jei grupė susitaria dėl nuomonės, kurią pateikti prašė generalinis direktoratas, arba dėl savo iniciatyva teikiamos rezoliucijos, ji parengia bendras išvadas ir prideda jas prie posėdžio protokolo santraukos. Grupei rekomendavus, Komisija praneša apie grupės diskusijų rezultatus kitoms ES institucijomis.
5. Pirmininkas atsakingas už tai, kad būtų parengta ataskaita su tikslia kiekvieno posėdžio protokolo santrauka, o šios ataskaitos projektas per 20 darbo dienų po posėdžio būtų perduotas generaliniam direktoratui. Generalinis direktoratas gali keisti pirmininko ataskaitos projektą prieš jį išplatindamas ir prieš grupei jį patvirtinant.
6. Generaliniam direktoratui sutikus, remdamasi savo nustatytomis taisyklėmis grupė gali sudaryti darbo grupes konkretiems klausimams nagrinėti. Komisijos atstovai pirmininkauja darbo grupių posėdžiams. Atlikusios joms pavestą užduotį, šios darbo grupės baigia veiklą.
7. Prireikus generalinis direktoratas gali kviesti grupės arba darbo grupės darbe dalyvauti grupei nepriklausančius ekspertus, turinčius specialiųjų žinių kuriuo nors į darbotvarkę įtrauktu klausimu. Be to, Komisijos atstovas gali suteikti stebėtojų teises asmenims arba 4 straipsnio 2 dalyje apibrėžtoms organizacijoms, jei jie nepažeidžia grupių arba darbo grupių pusiausvyros. Pakvietus pirmininkui ir neprieštaraujant posėdyje dalyvaujančiam aukščiausias pareigas užimančiam Komisijos atstovui, jie turi teisę dalyvauti diskusijose. Stebėtojų teises turintys asmenys arba organizacijos 1 dalyje nurodytuose rinkimuose nedalyvauja.
8. Grupių nariai ir jų atstovai, kviestiniai ekspertai ir 7 dalyje nurodyti stebėtojų teises turintys asmenys arba organizacijos laikosi sutartyse ir jų įgyvendinimo taisyklėse nustatytų įpareigojimų saugoti tarnybines paslaptis, taip pat Komisijos saugumo taisyklių, susijusių su Sąjungos įslaptintos informacijos apsauga ir nustatytų Komisijos sprendimo 2001/844/EB, EAPB, Euratomas (4) priede. Jei šių įpareigojimų nesilaikoma, Komisija gali imtis bet kokių tinkamų priemonių.
9. Grupių ir darbo grupių posėdžiai paprastai rengiami Komisijos patalpose. Komisija teikia sekretoriato paslaugas. Grupių ir darbo grupių posėdžius sušaukia generalinis direktoratas. Grupių ir jų darbo grupių posėdžiuose gali dalyvauti kiti suinteresuoti Komisijos pareigūnai.
10. Komisija skelbia visus svarbius su grupių veikla susijusius dokumentus (pavyzdžiui, darbotvarkes, posėdžių protokolus, išvadas, dalines išvadas arba darbinius dokumentus), Komisijos ekspertų grupių ir kitų panašių subjektų registre pateikdama nuorodą į specialią interneto svetainę. Dokumentas neskelbiamas, jeigu jį paskelbus būtų pakenkta viešajam arba privačiajam interesui, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1049/2001 (5) 4 straipsnyje.
6 straipsnis
Posėdžių išlaidos
1. Už dalyvavimą grupių ir darbo grupių veikloje atlyginimas nemokamas.
2. Grupių ir darbo grupių veikloje dalyvaujančių ekspertų kelionės ir pragyvenimo išlaidas atlygina Komisija pagal galiojančias Komisijos nuostatas.
3. 2 dalyje nurodytos išlaidos kompensuojamos neviršijant pagal metinę išteklių skyrimo procedūrą skirtų asignavimų.
7 straipsnis
Panaikinimas
Sprendimas 2004/391/EB panaikinamas nuo 2014 m. liepos 1 d.
8 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Jis taikomas nuo 2014 m. liepos 1 d.
Priimta Briuselyje 2013 m. gruodžio 16 d.