PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 181/2014
ze dne 20. února 2014,
kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 229/2013, kterým se stanoví zvláštní opatření v oblasti zemědělství ve prospěch menších ostrovů v Egejském moři
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 229/2013 ze dne 13. března 2013, kterým se stanoví zvláštní opatření v oblasti zemědělství ve prospěch menších ostrovů v Egejském moři a zrušuje nařízení Rady (ES) č. 1405/2006 (1), a zejména na čl. 6 odst. 2, článek 7, čl. 11 odst. 3, čl. 12 odst. 2, článek 13, čl. 14 odst. 1 druhý pododstavec a čl. 15 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (EU) č. 229/2013 zrušilo a nahradilo nařízení Rady (ES) č. 1405/2006 (2). Nařízením (EU) č. 229/2013 se Komisi svěřuje pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci a prováděcí akty. V zájmu zajištění hladkého fungování režimu v novém právním rámci je třeba prostřednictvím těchto aktů přijmout určitá pravidla. Nová pravidla by měla nahradit prováděcí pravidla stanovená nařízením Komise (ES) č. 1914/2006 (3). Uvedené nařízení se zrušuje nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 178/2014 (4).
(2)
Měla by se stanovit pravidla pro určení výše podpory pro zásobování produkty, na které se vztahují zvláštní režimy zásobování. Tato pravidla by měla zohlednit vícenáklady na zásobování vyplývající z odlehlosti a ostrovní povahy menších ostrovů v Egejském moři, které je závažně znevýhodňují.
(3)
Režim podpory pro zásobování produkty podle zvláštního režimu zásobování by měl být prováděn prostřednictvím osvědčení nazvaného „osvědčení o podpoře“ za použití formuláře pro dovozní licenci.
(4)
Správa zvláštního režimu zásobování vyžaduje zavedení pravidel pro vydávání osvědčení o podpoře, která se odchylují od běžných pravidel pro dovozní licence podle nařízení Komise (ES) č. 376/2008 (5).
(5)
Správa zvláštního režimu zásobování by měla umožnit sledovat dvojí cíl. Zaprvé by měla podpořit rychlé vydávání osvědčení, zejména zrušením obecné povinnosti složit jistotu předem, a podpořit rychlé vyplácení podpory v případě zásobování produkty. Zadruhé by měla zajistit kontrolu a sledování úkonů a poskytnout správním orgánům nástroje, které potřebují k tomu, aby se ujistily, že je dosahováno cílů tohoto režimu. Uvedené cíle mají zajistit pravidelné zásobování některými zemědělskými produkty a kompenzovat dopady zeměpisné polohy menších ostrovů v Egejském moři tím, že zajistí, že výhody režimu se skutečně projeví ve fázi, kdy jsou produkty určené pro konečné spotřebitele uváděny na trh.
(6)
Pravidla pro správu zvláštního režimu zásobování by měla zajistit, aby v rámci množství stanovených v předběžných odhadech dodávek získal registrovaný hospodářský subjekt osvědčení na produkty a množství, jež jsou předmětem obchodní operace, kterou uskutečňuje na svůj účet, na základě předložení dokladů potvrzujících, že obchod byl řádně proveden a že žádost o osvědčení je v pořádku.
(7)
Požadavky na sledování činností, na něž se vztahuje zvláštní režim zásobování, vedle dalších pravidel stanoví povinnost prokázat splnění dodávky uvedené v osvědčení během krátké lhůty, jakož i zákaz převodu práv a povinností držitele uvedeného osvědčení.
(8)
Prospěch ve formě podpory Unie se musí projevit na nákladech produkce a cenách placených konečnými spotřebiteli. Proto je třeba kontrolovat skutečný dopad těchto výhod.
(9)
Měla by být stanovena pravidla pro povolování a sledování vývozu produktů, na něž se vztahuje zvláštní režim zásobování, do třetích zemí a jejich zasílání do zbývající části Unie. Zejména je vhodné stanovit maximální množství zpracovaných produktů, které lze tradičně vyvážet nebo zasílat.
(10)
Za účelem ochrany spotřebitelů a obchodních zájmů hospodářských subjektů je třeba ze zvláštního režimu zásobování vyloučit nejpozději při jejich prvním uvedení na trh ty produkty, které nemají řádnou a uspokojivou obchodní jakost ve smyslu článku 28 nařízení Komise (ES) č. 612/2009 (6), a stanovit příslušná opatření pro případy, kdy tento požadavek nebude splněn.
(11)
Příslušné orgány Řecka by měly stanovit podrobná správní pravidla nezbytná pro zajištění správu a sledování zvláštního režimu zásobování.
(12)
Aby bylo možné vyhodnotit, jak je tento režim prováděn, je třeba uložit příslušným orgánům Řecka povinnost podávat Komisi pravidelně zprávy.
(13)
Pro každý režim podpory ve prospěch místní produkce je třeba stanovit obsah žádosti a dokumenty, jež je třeba přiložit k žádosti pro posouzení její důvodnosti.
(14)
Pokud budou tyto žádosti o podporu obsahovat zjevné omyly, mělo by být možné je kdykoliv změnit.
(15)
Aby mohly vnitrostátní orgány Řecka naplánovat a následně uskutečnit účinné kontroly správnosti žádostí o podporu ve prospěch místní produkce, je nezbytné dodržovat lhůty pro předložení žádostí o podporu a pro změnu žádostí o podporu. Je tudíž třeba stanovit lhůty, po jejichž uplynutí nebudou již žádosti přípustné. Aby byli žadatelé o podporu podněcováni tyto termíny dodržovat, je navíc třeba používat snížení.
(16)
Žadatelům by mělo být umožněno kdykoliv vzít v plném rozsahu nebo částečně zpět žádost o podporu ve prospěch místní produkce, pokud příslušný orgán ještě žadatele neinformoval o chybách obsažených v žádosti o podporu ani mu neoznámil kontrolu na místě, která odhalí chyby v části, jíž se zpětvzetí týká.
(17)
Mělo by se účinně kontrolovat dodržování ustanovení týkajících se režimů podpor spravovaných v rámci integrovaného administrativního a kontrolního systému. K tomuto účelu a s cílem harmonizovat úroveň kontroly ve všech členských státech je třeba stanovit přesná kritéria a technické postupy pro provádění správních kontrol a kontrol na místě. Případně by mělo Řecko usilovat o zkombinování různých kontrol stanovených tímto nařízením s kontrolami požadovanými podle dalších předpisů Unie.
(18)
Měl by být stanoven minimální počet žadatelů, kteří se mají podrobit kontrolám na místě v rámci různých režimů podpor.
(19)
Vzorek odpovídající minimální míře kontrol na místě by měl být vybrán částečně na základě analýzy rizik a částečně namátkou. Je třeba stanovit hlavní faktory, které mají být při analýze rizik zohledněny.
(20)
Při shledání významných nesrovnalostí je třeba během stávajícího i následujícího roku navýšit míru kontrol na místě s cílem získat dostatečné záruky, pokud jde o správnost příslušných žádostí o podporu.
(21)
Aby byla zajištěna účinnost kontrol na místě, je důležité, aby byly osoby pověřené těmito kontrolami informovány o důvodech, na základě kterých byli daní žadatelé vybráni pro kontrolu na místě. Řecko by mělo záznamy o takových informacích uchovávat.
(22)
S cílem umožnit řeckým vnitrostátním orgánům, jakož i jakémukoliv příslušnému orgánu Unie sledovat provedené kontroly na místě by měly být údaje o kontrolách zapsány do kontrolní zprávy. Žadatelé o podporu nebo jejich zástupci by měli dostat možnost tuto zprávu podepsat. Pokud jde však o kontroly pomocí dálkového průzkumu Země, bylo by vhodné umožnit Řecku využít tohoto práva pouze v případech, kdy kontrola odhalí nesrovnalosti. Nezávisle na typu kontroly provedené na místě by měl navíc žadatel v případě shledání nesrovnalostí obdržet kopii zprávy.
(23)
Aby byly účinně chráněny finanční zájmy Unie, je třeba přijmout přiměřená opatření pro boj proti nesrovnalostem a podvodům.
(24)
Je třeba stanovit snížení a vyloučení na základě zásady proporcionality a zároveň zohlednit zvláštní problémy spojené s případy vyšší moci, jakož i s mimořádnými okolnostmi a přírodními katastrofami. Tato snížení a vyloučení by měla odrážet závažnost nesrovnalosti a sahat až po úplné vyloučení z jednoho nebo více režimů podpor ve prospěch místních produkcí po stanovené období.
(25)
Obecně by nemělo být uplatněno žádné snížení nebo vyloučení, pokud žadatelé o podporu předložili věcně správné informace nebo pokud mohou jinak prokázat, že nepochybili.
(26)
Na žadatele, který příslušným vnitrostátním orgánům kdykoli oznámí, že jeho žádosti o podporu jsou nesprávné, by se nemělo uplatnit snížení ani vyloučení, ať už je důvod nesprávnosti jakýkoliv, pokud nebyl dotyčný žadatel informován o úmyslu příslušného orgánu provést kontrolu na místě a pokud tento orgán žadatele již neinformoval o nesrovnalostech zjištěných v žádosti. To by rovněž mělo platit pro nesprávné údaje obsažené v počítačové databázi.
(27)
Pokud se vůči jednomu žadateli o podporu použije více snížení, měla by být použita nezávisle na sobě. Navíc je třeba, aby se snížení a vyloučení stanovená v tomto nařízení použila, aniž jsou dotčeny jiné sankce stanovené jinými předpisy Unie či vnitrostátními právními předpisy.
(28)
Pokud žadatelé o podporu z důvodu případu vyšší moci nebo mimořádných okolností nejsou schopni splnit povinnosti stanovené v prováděcích předpisech k programům, neměli by ztratit nárok na podporu. Je třeba blíže určit, jaké okolnosti mohou příslušné orgány považovat za mimořádné.
(29)
Aby se zajistilo jednotné uplatňování zásady dobré víry v celé Unii, pokud jsou neoprávněně vyplacené částky navráceny, měly by být stanoveny podmínky, za nichž se lze na tuto zásadu odvolat, aniž je dotčeno zacházení s dotyčnými výdaji v souvislosti s účetní závěrkou.
(30)
Postupy pro změnu podpůrných programů je třeba zjednodušit s cílem zajistit pružnější a hladší přizpůsobování programu skutečným podmínkám režimu zásobování a místní zemědělské produkce. Z tohoto důvodu je nezbytné odložit o dva měsíce termín pro předložení ročních změn tak, aby byl sladěn s termínem stanoveným v čl. 20 odst. 2 nařízení (EU) č. 229/2013 pro předkládání výročních zpráv o provádění. Významné změny je však třeba předložit včas Komisi, aby je Komise mohla důkladně vyhodnotit a aby rozhodnutí o schválení mohlo být učiněno do dne použitelnosti těchto změn.
(31)
Řecko by mělo Komisi předložit všechny informace o provádění programu, jež jsou nezbytné pro zajištění jeho řádného sledování v průběhu času. Z tohoto důvodu je nutno stanovit minimální soubor společných ukazatelů výkonnosti a obsah a lhůty pro pravidelná sdělení a statistiku týkající se zvláštního režimu zásobování a opatření na podporu místní produkce, jakož i pro výroční zprávy o provádění. S cílem umožnit oznamování spolehlivějších údajů o zvláštním režimu zásobování by měla být zavedena další lhůta pro předání konečných ročních údajů. Z téhož důvodu by lhůta pro oznámení žádostí o podporu týkajících se podpory místní produkce měla být odložena o jeden měsíc.
(32)
Všechna oznámení, která předkládají členské státy Komisi a která jsou nezbytná pro dobré fungování režimu, by měla být činěna v souladu s ustanoveními nařízení Komise (ES) č. 792/2009 (7).
(33)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro přímé platby,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
ZVLÁŠTNÍ REŽIM ZÁSOBOVÁNÍ
ODDÍL 1
Předběžné odhady dodávek
Článek 1
Předmět a změny předběžných odhadů dodávek
Předběžné odhady dodávek, které má sestavit Řecko podle čl. 8 odst. 2 nařízení (EU) č. 229/2013, stanoví množství základních produktů potřebná ke splnění požadavků na zásobování menších ostrovů v Egejském moři (dále jen „menší ostrovy“) na každý kalendářní rok.
Řecko může svůj předběžný odhad dodávek změnit. Pro tyto změny se použije článek 32 tohoto nařízení obdobně.
ODDÍL 2
Fungování režimu zásobování
Článek 2
Stanovení a poskytnutí podpory
1. Pro účely čl. 9 odst. 1 nařízení (EU) č. 229/2013 určí Řecko v rámci programu výši podpory poskytované pro každý produkt pro vyvážení odlehlosti, ostrovní povahy a vzdálené polohy, přičemž zohlední:
a)
specifické potřeby menších ostrovů a předepsané požadavky na jakost;
b)
tradiční obchodní toky mezi přístavy v kontinentálním Řecku a ostrovy v Egejském moři a mezi těmito ostrovy;
c)
hospodářskou stránku navrhované podpory;
d)
případně potřebu nebránit možnému rozvoji místních produktů;
e)
pokud jde o zvláštní vícenáklady spojené s dopravou, překládku při přepravě zboží na menší ostrovy;
f)
pokud jde o zvláštní vícenáklady související s místním zpracováním, malý rozsah trhu a potřebu zajistit bezpečnost zásobování zbožím dotyčných malých ostrovů.
2. Podpora se neposkytuje na zásobování menšího ostrova produkty, které již byly zvýhodněny podle zvláštního režimu zásobování na jiném menším ostrově.
Článek 3
Osvědčení o podpoře a platba
1. Podpora se poskytne po předložení zcela využitého osvědčení (dále nazvaného „osvědčení o podpoře“).
Předložení osvědčení o podpoře orgánům příslušným pro provádění plateb platí jako žádost o podporu. Kromě případů vyšší moci nebo mimořádných povětrnostních podmínek musí být osvědčení předloženo do třiceti dnů ode dne, kdy bylo započteno. V případě překročení této lhůty je výše podpory snížena o 5 % za každý den překročení.
Podpora je vyplácena příslušnými orgány ve lhůtě devadesáti dnů počínaje dnem podání využitého osvědčení s výjimkou následujících případů:
a)
vyšší moci nebo mimořádných povětrnostních podmínek;
b)
pokud bylo zahájeno správní šetření týkající se existence nároku na podporu; v takovém případě se platba uskuteční až po uznání nároku na podporu.
2. Osvědčení o podpoře se vyhotoví na základě vzoru dovozní licence uvedeného v příloze I nařízení (ES) č. 376/2008.
Ustanovení čl. 7 odst. 5, článků 12, 14, 16, 17, 18, 20, 22, 25, 26, 28, 32 a 35 až 40 nařízení (ES) č. 376/2008 se použijí obdobně, aniž je dotčeno toto nařízení.
3. Slova „osvědčení o podpoře“ se vytisknou nebo natisknou razítkem do kolonky 20 osvědčení (zvláštní podmínky).
4. Kolonky 7 a 8 osvědčení se zcela přeškrtnou.
5. Do kolonky 12 osvědčení o podpoře se uvede poslední den platnosti.
6. Výše použitelné podpory odpovídá částce platné v den podání žádosti o osvědčení o podpoře.
7. Osvědčení o podpoře vydává příslušný orgán v mezích předběžných odhadů dodávek na žádost zúčastněných stran.
Článek 4
Převedení prospěchu na konečného uživatele
Pro účely čl. 12 odst. 1 nařízení (EU) č. 229/2013 přijmou příslušné orgány veškerá opatření vhodná pro kontrolu, že prospěch byl skutečně převeden na koncového uživatele. Za tímto účelem mohou posoudit obchodní marže a ceny užívané různými zúčastněnými hospodářskými subjekty.
Opatření uvedená v prvním pododstavci, a zejména kontrolní body pro posouzení dopadu podpory, jakož i jejich případné změny se sdělují Komisi v rámci výroční zprávy o provádění stanovené v čl. 20 odst. 2 nařízení (EU) č. 229/2013.
Článek 5
Rejstřík hospodářských subjektů
1. Aby byly způsobilé pro zápis do rejstříku uvedeného v čl. 11 odst. 1 druhém pododstavci nařízení (EU) č. 229/2013, zavážou se hospodářské subjekty:
a)
sdělovat příslušným orgánům na jejich žádost veškeré relevantní informace o vykonávaných obchodních činnostech, zejména v oblasti cen a stanovených ziskových marží;
b)
jednat pouze svým jménem a na svůj účet;
c)
předkládat žádosti o osvědčení odpovídající jejich skutečným kapacitám odbytu příslušných produktů, přičemž tyto kapacity je nutno doložit odkazem na objektivní skutečnosti;
d)
zdržet se jakéhokoliv jednání, které by mohlo vyvolat umělý nedostatek produktů, nebo uvádění dostupných produktů na trh za uměle nízké ceny;
e)
zajistit ke spokojenosti příslušných orgánů a u příležitosti odbytu zemědělských produktů na menších ostrovech, že se výhoda přenese až na konečného uživatele.
2. Hospodářské subjekty, které mají v úmyslu zasílat do ostatních částí Unie či vyvážet do třetích zemí nezpracované, zpracované či balené produkty za podmínek stanovených v článku 11, musí při předkládání své žádosti o zápis do rejstříku či následně tento svůj záměr oznámit a případně uvést umístění balicího závodu.
3. Zpracovatelé, kteří mají v úmyslu vyvážet do třetích zemí či zasílat do ostatních částí Unie zpracované produkty za podmínek stanovených v článku 11 nebo 12, musí při předkládání své žádosti o zápis do rejstříku či následně tento svůj záměr oznámit, uvést umístění zpracovatelských zařízení a případně poskytnout analytické seznamy zpracovaných produktů.
Článek 6
Doklady předkládané hospodářskými subjekty a platnost osvědčení o podpoře
1. Příslušné orgány přijímají žádosti o osvědčení o podpoře předkládané hospodářskými subjekty pro každou zásilku za předpokladu, že je k nim připojen originál nebo ověřená kopie nákupní faktury.
Nákupní faktura, konosament či letecký nákladní list musí být vystaveny na jméno žadatele o licenci nebo o osvědčení.
2. Doba platnosti osvědčení je 45 dní. Tuto dobu platnosti může příslušný orgán ve zvláštních případech prodloužit z důvodu závažných a nepředvídatelných obtíží ovlivňujících dobu přepravy, aniž by však byla překročena lhůta dvou měsíců od data vydání osvědčení.
Článek 7
Předkládání osvědčení a zboží
1. Pokud jde o produkty, na něž se vztahuje zvláštní režim zásobování, předkládají se osvědčení o podpoře příslušným orgánům nejpozději patnáct pracovních dnů od data povolení k vykládce zboží. Příslušné orgány mohou tuto maximální lhůtu zkrátit.
2. Zboží se předkládá volně ložené nebo v oddělených šaržích v souladu s předloženým osvědčením.
Článek 8
Jakost produktů
Soulad produktů s požadavky uvedenými v čl. 9 odst. 2 nařízení (EU) č. 229/2013 musí být prověřen podle stávajících norem a zvyklostí Unie nejpozději při jejich prvním uvedení na trh.
Pokud se shledá, že produkt nesplňuje požadavky uvedené v čl. 9 odst. 2 nařízení (EU) č. 229/2013, odebere se výhoda zvláštního režimu zásobování a odpovídající množství se znovu připíše do předběžného odhadu dodávek.
Podpora poskytnutá v souladu s článkem 3 tohoto nařízení bude vrácena.
Článek 9
Významné navýšení žádostí o osvědčení o podpoře
1. V případě, kdy se při výkonu předběžného odhadu dodávek u daného produktu významně navýší počet žádostí o osvědčení o podpoře a kdy by toto navýšení mohlo ohrozit realizaci jednoho nebo více cílů zvláštního režimu dodávek, přijme Řecko s ohledem na dostupnost a požadavky prioritních odvětví po poradě s dotyčnými orgány veškerá potřebná opatření pro zajištění zásobování menších ostrovů základními produkty.
2. Pokud se po konzultaci s dotyčnými orgány Řecko rozhodne uplatňovat omezení na vydávání osvědčení, uplatní příslušné orgány jednotné procento snížení na všechny dosud projednávané žádosti.
Článek 10
Stanovení maximálního množství na žádost o osvědčení
Pokud je to nezbytně nutné pro zabránění narušením trhu menších ostrovů nebo spekulativním praktikám, které by mohly vážně narušit hladké fungování zvláštního režimu zásobování, mohou příslušné orgány stanovit maximální množství na žádost o osvědčení.
O případech použití tohoto článku příslušné orgány neprodleně informují Komisi.
Oznamování podle tohoto článku se provádí v souladu s nařízením (ES) č. 792/2009.
ODDÍL 3
Vývoz a zasílání
Článek 11
Podmínky vývozu či zasílání
1. Vývoz a zasílání nezpracovaných produktů zvýhodněných zvláštním režimem zásobování nebo balených či zpracovaných produktů obsahujících produkty zvýhodněné zvláštním režimem zásobování podléhá požadavkům stanoveným v odstavcích 2 a 3.
2. Množství produktů, na která byla použita podpora a která byla vyvezena či zaslána, budou znovu zapsána do předběžného odhadu dodávek a poskytnutá podpora bude vrácena vývozcem či zasilatelem nejpozději při vývozu či zaslání.
Tyto produkty nesmí být zaslány či vyvezeny, pokud se neuskutečnilo vrácení uvedené v prvním pododstavci.
V případě, kdy není možné stanovit výši poskytnuté podpory, budou se produkty považovat za produkty, které obdržely nejvyšší podporu stanovenou Unií pro tyto produkty za období posledních šesti měsíců předcházejících dni předložení žádosti o vývoz či zaslání.
Na uvedené produkty se může vztahovat vývozní náhrada, pokud budou splněny podmínky stanovené pro její poskytnutí.
3. Příslušné orgány povolí vývoz nebo zasílání zpracovaných produktů v jiných množstvích, než která jsou uvedena v odstavci 2 a v článku 12, pouze tehdy, pokud zpracovatel či vývozce doloží, že dotyčné produkty neobsahují suroviny uvedené na trh podle zvláštního režimu zásobování.
Příslušné orgány povolí zpětný vývoz nebo zpětné zaslání nezpracovaných produktů nebo balených produktů jiných než produktů stanovených v odstavci 2 pouze tehdy, pokud odesílatel prokáže, že se na tyto produkty nevztahoval zvláštní režim zásobování.
Příslušné orgány vykonávají náležité kontroly, aby ověřily správnost osvědčení uvedených v prvním a druhém pododstavci, a případně odeberou výhodu.
Článek 12
Tradiční vývozy a tradiční zásilky zpracovaných produktů
1. Zpracovatelé, kteří v souladu s čl. 5 odst. 3 projevili svůj záměr vyvážet nebo zasílat v rámci tradičních obchodních toků podle čl. 13 odst. 2 nařízení (EU) č. 229/2013 zpracované produkty obsahující suroviny, na které se vztahoval zvláštní režim zásobování, tak mohou učinit v rámci ročních množstevních limitů uvedených v příloze I tohoto nařízení. Aby příslušné orgány zajistily, že operace nepřekročí uvedená roční množství, vystavují potřebná povolení.
2. Vývoz produktů uvedených v odstavci 1 nepodléhá předložení vývozní licence.
ODDÍL 4
Správa, kontrola a sledování
Článek 13
Kontroly
1. Administrativní kontroly prováděné při vstupu, vývozu a zasílání zemědělských produktů jsou úplné a zahrnují křížové kontroly s doklady uvedenými v čl. 6 odst. 1.
2. Fyzické kontroly prováděné na menších ostrovech při vstupu, vývozu a zasílání zemědělských produktů musí zahrnovat reprezentativní vzorek nejméně 5 % osvědčení předložených v souladu s článkem 7.
Na tyto fyzické kontroly se nařízení Komise (ES) č. 1276/2008 (8) použije obdobně.
Ve zvláštních případech může Komise požádat o použití jiné procentuální výše fyzické kontroly.
Článek 14
Vnitrostátní předpisy pro správu a kontrolu
Příslušné orgány přijmou doplňující předpisy pro správu a okamžitou kontrolu zvláštních režimů zásobování.
Na žádost Komise musí informovat Komisi o všech opatřeních, která hodlají provádět podle prvního pododstavce.
KAPITOLA II
OPATŘENÍ NA PODPORU MÍSTNÍ ZEMĚDĚLSKÉ PRODUKCE
ODDÍL 1
Výše podpory a žádosti o podporu
Článek 15
Výše podpory
1. Částka podpory poskytnuté podle opatření na podpoření místní zemědělské produkce v souladu s kapitolou IV nařízení (EU) č. 229/2013 je v rámci stropů stanovených v článku 18 uvedeného nařízení.
2. Podmínky poskytnutí podpory, zemědělská produkce a dotyčné částky jsou stanoveny v programu schváleném v souladu s čl. 6 odst. 1 nařízení (EU) č. 229/2013.
Článek 16
Předkládání žádostí
Žádosti o podporu na jeden kalendářní rok se podávají na úřadě určeném příslušnými orgány Řecka v souladu se vzory, které příslušné úřady vyhotovily, a ve lhůtách, které stanovily. Tyto lhůty se určí tak, aby umožňovaly provést nezbytné kontroly na místě, a nemohou přesáhnout 28. únor následujícího kalendářního roku.
Článek 17
Oprava zjevných chyb
Při zjevné chybě uznané příslušným orgánem lze žádost o podporu opravit kdykoliv po jejím předložení.
Článek 18
Pozdní podání žádostí
Vyjma případů vyšší moci nebo mimořádných okolností vede podání žádosti po konečném datu stanoveném v souladu s článkem 16 ke snížení za každý pracovní den o 1 % částek, na které by měl žadatel o podporu nárok, kdyby byla žádost podána ve stanovené lhůtě. Žádost podaná více než 25 kalendářních dnů po termínu se považuje za nepřípustnou.
Článek 19
Zpětvzetí žádostí o podporu
1. Žádost o podporu může být kdykoli zcela nebo částečně vzata zpět.
Pokud však již příslušný orgán informoval žadatele o podporu o nesrovnalostech, které jsou v žádosti obsaženy, nebo pokud jej upozornil na svůj záměr provést kontrolu na místě a pokud tato kontrola odhalí nesprávnosti, není zpětvzetí povoleno pro části žádosti o podporu, jichž se uvedené nesrovnalosti týkají.
2. Zpětvzetí provedená na základě odstavce 1 vrací žadatele do postavení, v němž se nacházel před podáním žádosti o podporu nebo části dotyčné žádosti o podporu.
3. Nejpozději 31. března každého roku bude provedena analýza žádostí o podporu vzatých zpět za předchozí kalendářní rok, aby se na místní úrovni zjistily hlavní příčiny a potenciální trendy.
ODDÍL 2
Kontroly
Článek 20
Obecné zásady
Ověřování se provádí prostřednictvím správních kontrol a kontrol na místě.
Správní kontroly jsou úplné a zahrnují mimo jiné křížové kontroly údajů z integrovaného administrativního a kontrolního systému stanoveného v hlavě V kapitole II, hlavě VI kapitole II a článcích 47, 61 a čl. 102 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 (9).
Na základě analýzy rizik podle čl. 22 odst. 1 tohoto nařízení provádějí příslušné orgány kontroly na místě minimálně u 5 % žádostí o podporu. Vzorek musí zároveň představovat minimálně 5 % z množství, na něž se vztahuje podpora.
Ve všech vhodných případech Řecko použije integrovaný administrativní a kontrolní systém.
Článek 21
Kontroly na místě
1. Kontroly na místě se provádějí bez ohlášení. Pokud to nepoškodí cíl kontroly, lze provést předchozí ohlášení omezené na nejnutnější minimum. Toto předchozí ohlášení nelze s výjimkou řádně odůvodněných případů provést dříve než 48 hodin před zahájením kontroly.
2. Kontroly na místě stanovené v tomto oddíle se případně provádějí společně s ostatními kontrolami stanovenými právními předpisy Unie.
3. Dotyčná žádost nebo žádosti o podporu jsou zamítnuty, pokud žadatelé o podporu nebo jejich zástupci brání provedení kontroly na místě.
Článek 22
Výběr žadatelů o podporu, na které se mají vztahovat kontroly na místě
1. Žadatelé o podporu podrobení kontrolám na místě jsou vybíráni příslušným orgánem na základě analýzy rizik, jakož i reprezentativnosti podaných žádostí o podporu. Analýza rizik případně zohledňuje:
a)
výši podpory;
b)
počet zemědělských pozemků a rozlohu a případně počet zvířat, která jsou předmětem žádosti o podporu, nebo produkované, přepravované a zpracovávané množství či množství uváděné na trh;
c)
změny ve srovnání s předchozím rokem;
d)
výsledky kontrol uskutečněných v průběhu předchozích let;
e)
další parametry, které stanoví Řecko.
Pro zajištění reprezentativnosti vybere Řecko namátkou 20 % až 25 % z minimálního počtu žadatelů o podporu, kteří mají být podrobeni kontrole na místě.
2. Příslušný orgán vede záznamy o důvodech, proč byli ke kontrole na místě vybráni konkrétní žadatelé o podporu. Osoba pověřená provedením kontroly na místě je o uvedených důvodech informována před zahájením kontroly.
Článek 23
Kontrolní zpráva
1. Každá kontrola na místě je předmětem kontrolní zprávy, kde jsou přesně popsány jednotlivé prvky kontroly. Tato zpráva obsahuje zejména:
a)
kontrolované režimy podpor a žádosti;
b)
přítomné osoby;
c)
kontrolované zemědělské pozemky, měřené zemědělské pozemky a výsledky měření každého měřeného pozemku, jakož i použité techniky měření;
d)
počet zvířat každého zjištěného druhu a případně čísla ušních značek, zápisy do rejstříku a počítačové databáze skotu a ověřené průkazné doklady, jakož i výsledky kontrol a případně zvláštních pozorování zvířat či jejich identifikačního kódu;
e)
kontrolovaná produkovaná, dopravená a zpracovaná množství či množství uvedená na trh;
f)
zda byl žadatel o podporu zpraven o kontrole předem, a pokud ano, jaká byla lhůta pro předběžné upozornění;
g)
jakékoli další kontrolní opatření, které bylo provedeno.
2. Žadatelé o podporu nebo jejich zástupci mají možnost zprávu podepsat, aby prokázali svoji přítomnost během kontroly, a připojit své připomínky. Při shledání nesrovnalostí obdrží žadatel o podporu kopii kontrolní zprávy.
Pokud je kontrola na místě provedena pomocí dálkového průzkumu Země, může Řecko rozhodnout v případě, že kontrola pomocí dálkového průzkumu Země neobjevila žádnou nesrovnalost, neposkytnout žadatelům o podporu či jejich zástupcům možnost kontrolní zprávu podepsat.
ODDÍL 3
Snížení a vyloučení a neoprávněně vyplacené částky
Článek 24
Snížení a vyloučení
V případě rozdílu mezi informacemi uvedenými v žádostech o podporu a zjištěními shledanými kontrolami stanovenými v oddíle 2 použije Řecko snížení a vyloučení z podpory. Tato snížení a vyloučení musejí být účinná, přiměřená a odrazující.
Článek 25
Výjimky z používání snížení a vyloučení
1. Snížení a vyloučení stanovená v článku 24 se nepoužijí, pokud žadatel o podporu předložil správné faktické údaje nebo může jakýmkoliv dalším způsobem prokázat, že nepochybil.
2. Snížení a vyloučení se nepoužijí, pokud jde o ty části žádosti o podporu, které žadatel o podporu písemně příslušnému orgánu označil za nesprávné nebo které se nesprávnými staly po podání žádosti, za podmínky, že žadatel o podporu nebyl zpraven o úmyslu příslušného orgánu vykonat kontrolu na místě a nebyl příslušným orgánem informován o nesrovnalostech zjištěných v jeho žádosti.
Na základě informací poskytnutých žadatelem o podporu tak, jak je uvedeno v prvním pododstavci, je žádost opravena, aby odrážela skutečný stav věci.
Článek 26
Odebrání neoprávněně vyplacených částek a sankce
1. V případě neoprávněné platby se přiměřeně použije článek 80 nařízení Komise (ES) č. 1122/2009 (10).
2. Pokud neoprávněná platba vyplývá z nepravdivých prohlášení, nepravdivých dokladů nebo hrubé nedbalosti na straně žadatele o podporu, uloží se pokuta ve výši neoprávněně vyplacené částky zvýšené o úrok vypočítaný podle čl. 80 odst. 2 nařízení (ES) č. 1122/2009.
Článek 27
Vyšší moc a mimořádné okolnosti
V případech vyšší moci nebo mimořádných okolností ve smyslu čl. 2 odst. 2 nařízení (EU) č. 1306/2013 se přiměřeně použije článek 75 nařízení (ES) č. 1122/2009.
KAPITOLA III
OBECNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 28
Výplata podpor
Po ověření žádostí o podporu a průkazných dokladů a stanovení výše podpor podle podpůrného programu uvedeného v kapitole II nařízení (EU) č. 229/2013 vyplácejí příslušné orgány podporu za jeden kalendářní rok:
a)
v případě zvláštního režimu zásobování a opatření podle článku 3 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 178/2014 během celého roku;
b)
v případě přímých plateb v souladu s článkem 75 nařízení (EU) č. 1306/2013;
c)
v případě ostatních plateb během období od 16. října běžného roku do 30. června roku následujícího.
Článek 29
Ukazatele výkonnosti
Každý rok oznámí Řecko Komisi alespoň údaje týkající se ukazatelů výkonnosti podle přílohy II.
Tyto údaje se oznamují v rámci výroční zprávy o provádění podle čl. 20 odst. 2 nařízení (EU) č. 229/2013.
Článek 30
Oznamování
1. Pokud jde o zvláštní režim zásobování, oznamují příslušné orgány Komisi nejpozději poslední den v měsíci následujícím po konci každého čtvrtletí tyto k onomu dni dostupné údaje týkající se úkonů provedených v předchozích měsíců ve vztahu k bilanci dodávek referenčního kalendářního roku v členění dle produktu a kódu KN a případně dle jednotlivých míst určení:
a)
množství v členění podle toho, zda jsou odesílána z kontinentálního Řecka nebo jiných ostrovů;
b)
částku podpory a skutečně vyplacené částky na každý produkt;
c)
množství, na která nebyla využita osvědčení o podpoře;
d)
veškerá množství vyvezená do třetích zemí nebo odeslaná do ostatních částí Unie po zpracování v souladu s článkem 11;
e)
převody v rámci celkového množství u dané kategorie produktů a změny předběžných odhadů dodávek během období;
f)
použitelný zůstatek a procento využití.
Údaje uvedené v prvním pododstavci jsou poskytovány na základě využitých osvědčení. Konečné údaje v následném oznámení vztahující se k bilanci dodávek každého kalendářního roku musí být oznámeny Komisi nejpozději do 31. května následujícího roku.
2. Pokud jde o podporu místní produkce, sdělí Řecko Komisi:
a)
nejpozději do 30. dubna každého roku obdržené žádosti o podporu a příslušné částky za předchozí kalendářní rok;
b)
nejpozději do 31. července každého roku definitivně způsobilé žádosti o podporu a příslušné částky za předchozí kalendářní rok.
3. Oznamování podle tohoto článku se provádí v souladu s nařízením (ES) č. 792/2009.
4. Oznamování podle čl. 20 odst. 1 nařízení (EU) č. 229/2013 se rovněž provádí v souladu s nařízením (ES) č. 792/2009.
Článek 31
Zpráva
1. Zpráva podle čl. 20 odst. 2 nařízení (EU) č. 229/2013 obsahuje mimo jiné:
a)
případné významné změny sociálně-ekonomického a zemědělského prostředí;
b)
souhrn dostupných materiálních a finančních údajů týkajících se provádění každého opatření doprovázený analýzou těchto údajů a v případě potřeby prezentaci a rozbor hospodářského odvětví, na které se toto opatření vztahuje;
c)
stav provádění opatření a priorit ve vztahu k jejich specifickým a obecným cílům ke dni předložení zprávy a s vyčíslením ukazatelů;
d)
stručný výčet podstatných obtíží zjištěných při správě a provádění opatření, včetně závěrů analýzy uvedené v čl. 19 odst. 3 tohoto nařízení;
e)
přezkoumání výsledků všech opatření s ohledem na jejich vzájemné vazby;
f)
u zvláštního režimu zásobování:
i)
údaje a analýzu týkající se vývoje cen a dopadu takto poskytnuté výhody, jakož i přijatá opatření a kontroly uskutečněné pro zajištění tohoto dopadu v souladu s článkem 4 tohoto nařízení,
ii)
vzhledem k ostatním dostupným podporám analýzu proporcionality této podpory ve vztahu k vícenákladům na dopravu na menší ostrovy a k použitým cenám, jakož i v případě produktů určených ke zpracování nebo jako zemědělské vstupy vícenáklady spojené s ostrovní povahou a vzdálenou polohou;
g)
udání stupně realizace cílů každého z opatření stanovených v programu na základě objektivně měřitelných ukazatelů;
h)
údaje o ročních odhadech dodávek menších ostrovů, mimo jiné pokud jde o spotřebu, vývoj počtu hospodářských zvířat, produkci a obchod;
i)
údaje týkající se částek skutečně poskytnutých na základě kritérií stanovených Řeckem na provádění činností programu, například počet způsobilých producentů, počet zvířat a plochy, na které byly částky vyplaceny, nebo počet dotčených zemědělských podniků;
j)
informace o finančním provádění každé činnosti obsažené v programu;
k)
statistické údaje týkající se kontrol uskutečněných příslušnými orgány a případně uložených sankcí;
l)
připomínky Řecka k provádění programu;
m)
roční údaje o ukazatelích výkonnosti podle článku 29 tohoto nařízení.
2. Zpráva podle odstavce 1 se předkládá Komisi v souladu s nařízením (ES) č. 792/2009.
Článek 32
Změna programu
1. Změny, které mají být provedeny u podpůrného programu uvedeného v kapitole II nařízení (EU) č. 229/2013, jsou předkládány ke schválení Komisi a musejí být řádně odůvodněny, přičemž se zejména uvedou:
a)
důvody případných potíží při provádění, které odůvodňují změnu programu;
b)
očekávané účinky změny;
c)
důsledky pro financování a ověřování závazků.
S výjimkou případů vyšší moci nebo mimořádných okolností předkládá Řecko návrhy na změny programu pouze jednou za kalendářní rok. Tyto návrhy na změny musí Komise obdržet nejpozději 30. září každého roku.
Nevyjádří-li Komise nesouhlas s navrhovanými změnami, budou tyto změny použitelné od 1. ledna roku následujícího po roku, ve kterém byly oznámeny.
Takovéto změny se mohou použít dříve, pokud Komise Řecku před datem uvedeným ve třetím pododstavci písemně potvrdí, že oznámené změny jsou v souladu s právními předpisy Unie.
Pokud oznámená změna není v souladu s právními předpisy Unie, informuje Komise Řecko před datem uvedeným ve třetím pododstavci, že oznámená změna se nepoužije, dokud Komise neobdrží změnu, kterou lze označit za odpovídající právním předpisům Unie.
2. Odchylně od odstavce 1 vyhodnocuje Komise zvlášť následující změny navržené Řeckem a rozhoduje o jejich schválení postupem podle čl. 22 odst. 2 nařízení (EU) č. 229/2013, a to nejpozději do čtyř měsíců od jejich podání:
a)
zavedení do podpůrného programu nových kategorií produktů, které mají být podpořeny v rámci zvláštního režimu zásobování, nebo nových opatření na podporu místní zemědělské produkce; a
b)
zvýšení již schválené jednotkové částky podpor pro každé existující opatření o více než 50 % částky použitelné v době podání návrhu na změnu.
Aniž je dotčen postup stanovený v odstavci 1, může Řecko předkládat návrhy na změny stanovené v tomto odstavci jednou za kalendářní rok. Návrhy na změny uvedené v tomto odstavci musí být Komisi doručeny nejpozději 31. července roku předcházejícího před rokem jejich použití.
Takto schválená změna se použije od 1. ledna roku následujícího po roce, v němž došlo k předložení návrhu na změnu, nebo od data výslovně uvedeného v rozhodnutí o schválení.
3. Řecko je oprávněno provádět následující změny, aniž by muselo dodržet postup popsaný v odstavci 1, za předpokladu, že tyto změny sdělí Komisi:
a)
pokud jde o předběžné odhady dodávek, změny jednotlivých výší podpor až do 20 % nebo změny množství produktů, na něž se může vztahovat bilance dodávek, a tím změny celkové částky podpory přidělené každé řadě produktů;
b)
pokud jde o všechna opatření, přizpůsobení finančního příspěvku až do výše 20 % pro každé jednotlivé opatření, aniž jsou dotčeny finanční stropy podle článku 18 nařízení (EU) č. 229/2013 a za podmínky, že taková přizpůsobení jsou oznámena nejpozději do 30. dubna roku následujícího po kalendářním roce, k němuž se změněný finanční příspěvek vztahuje; a
c)
změny provedené na základě změn kódů a popisů uvedených v nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 (11), které slouží k identifikaci produktů, jimž je poskytována podpora, pokud tyto změny neobnášejí žádnou modifikaci samotných produktů.
4. Změny uvedené v odstavci 3 se nepoužijí před datem jejich doručení Komisi. Musí být řádně vysvětleny a odůvodněny a mohou se zavést jenom jednou ročně s výjimkou těchto případů:
a)
vyšší moc nebo mimořádné okolnosti;
b)
změna množství produktů, na která se vztahuje režim zásobování;
c)
změny na základě změn kódů a popisů uvedených v nařízení (EHS) č. 2658/87.
5. Pro účely tohoto článku se rozumí:
a)
„opatřením“ seskupování režimů podpory a opatření nezbytných k dosažení jednoho nebo více cílů stanovených programem odpovídající položce, pro kterou je definován finanční příděl v tabulce financování uvedené v čl. 5 písm. a) nařízení (EU) č. 229/2013;
b)
„kategorií produktů“ všechny produkty, které sdílejí první dvě místa kódu KN podle nařízení (EHS) č. 2658/87.
6. Oznamování podle tohoto článku se provádí v souladu s nařízením (ES) č. 792/2009.
Článek 33
Snížení záloh
Aniž jsou dotčena obecná pravidla rozpočtové kázně, jsou-li údaje předávané Komisi Řeckem podle článků 30 a 31 neúplné nebo není-li dodržena lhůta pro jejich předání, může Komise přistoupit k dočasnému a paušálnímu snížení záloh na zaúčtované zemědělské výdaje.
Článek 34
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 20. února 2014.
KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 181/2014
2014 m. vasario 20 d.
kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 229/2013, kuriuo nustatomos specialios žemės ūkio priemonės mažosioms Egėjo jūros saloms, taikymo taisyklės
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2013 m. kovo 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 229/2013, kuriuo nustatomos specialios žemės ūkio priemonės mažosioms Egėjo jūros saloms ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1405/2006 (1), ypač į jo 6 straipsnio 2 dalį, 7 straipsnį, 11 straipsnio 3 dalį ir 12 straipsnio 2 dalį, 13 straipsnį, 14 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą ir 15 straipsnio 3 dalį,
kadangi:
(1)
Reglamentu (ES) Nr. 229/2013 buvo panaikintas ir pakeistas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1405/2006 (2). Reglamentu (ES) Nr. 229/2013 Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius ir įgyvendinimo aktus. Siekiant užtikrinti sklandų sistemos veikimą naujojoje teisinėje sistemoje, tokiais aktais turėtų būti priimtos taisyklės. Naujosios taisyklės turėtų pakeisti Komisijos reglamento (EB) Nr. 1914/2006 (3) įgyvendinimo taisykles. Tas reglamentas panaikinamas Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) Nr. 178/2014 (4);
(2)
reikėtų nustatyti taisykles dėl produktų tiekimo pagal specialią tiekimo tvarką pagalbos dydžio nustatymo. Tokiose taisyklėse turėtų būti atsižvelgta į papildomas tiekimo į mažąsias Egėjo jūros salas išlaidas, patiriamas dėl tų salų atokumo ir izoliuotumo - kliūčių, kurios smarkiai apsunkina jų padėtį;
(3)
produktų tiekimo pagal specialią tiekimo tvarką pagalbos schema turėtų būti administruojama naudojant sertifikatą (toliau - pagalbos sertifikatas), pagrįstą importo licencijos forma;
(4)
specialiai tiekimo tvarkai administruoti būtina nustatyti pagalbos sertifikato išdavimo taisykles, kuriomis nukrypstama nuo importo licencijoms pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 376/2008 (5) taikomų įprastų taisyklių;
(5)
speciali tiekimo tvarka turėtų būti administruojama taip, kad būtų siekiama dviejų tikslų. Visų pirma, turėtų būti skatinama sparčiai išduoti sertifikatus (t. y. nebereikalauti, kad visais atvejais būtų iš anksto pateikiamas užstatas) ir sparčiai išmokėti produktų tiekimo pagalbą. Antra, turėtų būti garantuojama operacijų kontrolė ir stebėsena, o administracinėms institucijoms suteiktos priemonės, kad jos galėtų nustatyti, ar siekiama schemos tikslų. Šie tikslai turi padėti užtikrinti reguliarų tam tikrų žemės ūkio produktų tiekimą ir kompensuoti mažųjų Egėjo jūros salų geografinę padėtį, užtikrinant, kad schemos teikiama nauda iš tikrųjų pasiektų etapą, kuriuo galutiniams naudotojams skirti produktai pateikiami rinkai;
(6)
specialios tiekimo tvarkos administravimo taisyklėmis turėtų būti užtikrinama, kad registruoti ūkinės veiklos vykdytojai, atsižvelgdami į prognozuojamo tiekimo balansuose nustatytus kiekius, gautų sertifikatą produktams ir kiekiams, kurie yra jų sąskaita vykdomų komercinių sandorių dalykas, pateikę dokumentus, patvirtinančius, kad sandoris yra faktiškai atliktas ir atitinka pateiktą sertifikato paraišką;
(7)
vykdant operacijų, kurioms gali būti taikoma speciali tiekimo tvarka, stebėseną, inter alia, reikia užtikrinti, kad sertifikate nurodyta tiekimo operacija būtų įvykdyta per trumpą laiką ir kad būtų uždrausta atitinkamo sertifikato turėtojui perleisti jo įgytas teises ir pareigas;
(8)
Sąjungos pagalbos forma suteikta nauda turi būti perduota taip, kad atsispindėtų gamybos išlaidose ir galutinių naudotojų mokamose kainose. Todėl, siekiant užtikrinti, kad nauda iš tikrųjų būtų perduodama, reikia atlikti patikrinimus;
(9)
turėtų būti nustatytos taisyklės, reglamentuojančios su produktų, kuriems taikoma speciali tiekimo tvarka, eksportu į trečiąsias šalis ir siuntimu į kitas Sąjungos valstybes susijusį leidimų išdavimą ir stebėseną. Visų pirma, tikslinga nustatyti didžiausius perdirbtų produktų, kurie gali būti tradiciškai eksportuojami arba siunčiami, kiekius;
(10)
siekiant apsaugoti vartotojus ir komercinius ūkinės veiklos vykdytojų interesus, produktams, kurie nėra geros ir tinkamos prekinės kokybės, kaip apibrėžta Komisijos reglamento (EB) Nr. 612/2009 (6) 28 straipsnyje, speciali tiekimo tvarka neturėtų būti taikoma vėliausiai nuo jų pateikimo rinkai pirmą kartą, o jei šis reikalavimas neįvykdomas, turėtų būti imtasi reikiamų priemonių;
(11)
Graikijos kompetentingos institucijos turėtų nustatyti išsamias administravimo taisykles, kurios būtinos norint užtikrinti specialios tiekimo tvarkos valdymą ir stebėseną;
(12)
kad galėtų įvertinti, kaip įgyvendinama tvarka, Graikijos kompetentingos institucijos turėtų būti įpareigotos Komisijai reguliariai teikti ataskaitas;
(13)
reikėtų apibrėžti pagal kiekvieną pagalbos, skirtos vietos gamybai, schemą teiktinų pagalbos paraiškų turinį ir dokumentus, kuriuos būtina prie tų paraiškų pridėti norint įvertinti paraiškų pagrindą;
(14)
jei pagalbos paraiškose yra akivaizdžių klaidų, turėtų būti suteikta galimybė tas paraiškas bet kada pataisyti;
(15)
kad Graikijos nacionalinės valdžios institucijos galėtų planuoti ir vėliau veiksmingai tikrinti vietos gamybai skirtos pagalbos paraiškų tikslumą, turi būti laikomasi pagalbos paraiškų pateikimo ir jų dalinio pakeitimo terminų. Todėl reikėtų nustatyti terminus, po kurių gautos paraiškos negali būti priimamos. Be to, siekiant paskatinti pagalbos paraiškų teikėjus laikytis terminų, turėtų būti taikomas sumažinimas;
(16)
paraiškų teikėjams turėtų būti leidžiama bet kada atsiimti pateiktas vietos gamybos pagalbos paraiškas arba jų dalis, jei kompetentinga institucija dar nepranešė paraiškos teikėjui apie pagalbos paraiškoje rastas klaidas arba apie patikrinimą vietoje, kurio metu nustatytos klaidos toje paraiškos dalyje, kuri atsiimama;
(17)
turėtų būti veiksmingai tikrinama, kaip laikomasi pagal integruotą administravimo ir kontrolės sistemą administruojamų pagalbos schemų taisyklių. Šiuo tikslu ir siekiant užtikrinti darnų stebėsenos lygį visose valstybėse narėse, būtina nustatyti išsamius administracinių patikrinimų ir patikrinimų vietoje kriterijus ir technines procedūras. Prireikus Graikija turėtų stengtis įvairius šiame reglamente numatytus įvairius patikrinimus derinti su kitose Sąjungos nuostatose numatytais patikrinimais;
(18)
turėtų būti nustatytas minimalus pagalbos paraiškų teikėjų, kuriems turi būti taikomi patikrinimai vietoje pagal įvairias pagalbos schemas, skaičius;
(19)
mažiausia vietoje tikrintina imtis turėtų būti sudaroma iš dalies remiantis rizikos analizės rezultatais, iš dalies atsitiktinai. Reikėtų nurodyti pagrindinius veiksnius, į kuriuos turi būti atsižvelgiama atliekant rizikos analizę;
(20)
nustačius didelius pažeidimus, einamaisiais ir kitais metais reikėtų padidinti patikrinimų vietoje skaičių, kad būtų užtikrintas priimtinas pagalbos paraiškų tikslumas;
(21)
kad patikrinimai vietoje būtų veiksmingi, svarbu informuoti tikrintojus apie atitinkamų pagalbos paraiškų teikėjų atrankos patikrinimui vietoje priežastis. šią informaciją Graikija turėtų saugoti;
(22)
patikrinimų duomenis reikėtų nurodyti patikrinimų ataskaitoje, kad Graikijos nacionalinės valdžios institucijos ir bet kokia kompetentinga Sąjungos institucija galėtų atlikti su patikrinimais vietoje susijusius tolesnius patikrinimus. Pagalbos paraiškų teikėjams arba jų atstovams turėtų būti suteikta galimybė pasirašyti ataskaitą. Tačiau patikrinimus atliekant nuotolinio stebėjimo būdu, Graikijai turėtų būti leidžiama numatyti šią teisę tik tada, kai tikrinant aptinkama pažeidimų. Be to, neatsižvelgiant į atlikto patikrinimo vietoje rūšį, nustačius pažeidimų, pagalbos paraiškos teikėjas turėtų gauti ataskaitos kopiją;
(23)
siekiant veiksmingai apsaugoti Sąjungos finansinius interesus, turėtų būti priimtos tinkamos kovos su pažeidimais ir sukčiavimu priemonės;
(24)
sprendimai dėl pagalbos sumažinimo ir neskyrimo turėtų būti priimami pagal proporcingumo principą atsižvelgiant į ypatingas problemas, atsirandančias force majeure atvejais, išskirtinėmis aplinkybėmis ir įvykus gaivalinėms nelaimėms. Tokie pagalbos sumažinimai ir neskyrimai turėtų būti diferencijuojami pagal padaryto pažeidimo sunkumą, o griežčiausia priemonė turėtų būti vienos arba daugiau vietos gamybos pagalbos schemų visiškas netaikymas nustatytą laikotarpį;
(25)
paprastai pagalbos sumažinimas ir jos neskyrimas neturėtų būti taikomi tada, kai pagalbos paraiškų teikėjai pateikė faktiškai tikslią informaciją arba gali kitaip įrodyti, kad nepadarė pažeidimo;
(26)
paraiškos teikėjui, bet kuriuo metu kompetentingoms nacionalinėms valdžios institucijoms pranešusiam apie netikslias pagalbos paraiškas, pagalbos sumažinimas arba neskyrimas neturėtų būti taikomi (kad ir kokia bebūtų netikslios informacijos pateikimo priežastis), jei tam paraiškos teikėjui nepranešta apie kompetentingos institucijos ketinimą atlikti patikrinimą vietoje ir jei ta institucija jau nepranešė paraiškos teikėjui apie paraiškoje aptiktus pažeidimus. Tai turėtų būti taikoma ir netikslių duomenų kompiuterinėje bazėje atveju;
(27)
kai tam pačiam pagalbos paraiškos teikėjui taikomi įvairūs sumažinimai, kiekvienas iš jų taikomas atskirai. Be to, šiame reglamente numatytas pagalbos sumažinimas ir neskyrimas turėtų būti taikomi nedarant poveikio papildomoms kitose Sąjungos arba nacionalinės teisės aktų nuostatose numatytoms nuobaudoms;
(28)
kai dėl force majeure arba išskirtinių aplinkybių pagalbos paraiškų teikėjai negali įvykdyti išsamiose programų įgyvendinimo taisyklėse nustatytų įpareigojimų, jie neturėtų prarasti teisės į pagalbą. Reikėtų nurodyti, kokius atvejus kompetentingos institucijos pirmiausia gali pripažinti išskirtinėmis aplinkybėmis;
(29)
siekiant užtikrinti, kad tais atvejais, kai reikia susigrąžinti neteisėtai išmokėtas sumas, visoje Sąjungoje būtų vienodai laikomasi sąžiningumo principo, reikėtų nustatyti to principo taikymo sąlygas, nepažeidžiant sąlygų, kurios taikomos atitinkamoms išlaidoms, kai yra tvirtinamos sąskaitos;
(30)
paramos programos keitimo tvarką reikia supaprastinti, kad programą būtų galima lanksčiau ir sklandžiau pritaikyti prie esamų sąlygų, susijusių su tiekimo tvarka ir vietos žemės ūkio produkcija. Dėl šios priežasties būtina dviem mėnesiais pratęsti terminą, iki kurio reikia pranešti apie metinius pakeitimus, kad tas terminas būtų suderintas su Reglamento (ES) Nr. 229/2013 20 straipsnio 2 dalyje nustatytu metinių įgyvendinimo ataskaitų pateikimo terminu. Tačiau svarbūs pakeitimai Komisijai turi būti pateikti laiku, kad iki tų pakeitimų įsigaliojimo dienos juos būtų galima išsamiai įvertinti ir priimti patvirtinimo sprendimą;
(31)
Graikija Komisijai turėtų pateikti visą su programos įgyvendinimu susijusią informaciją, kuri būtina norint užtikrinti jos tinkamą stebėseną per ilgesnį laikotarpį. Dėl šios priežasties būtina nustatyti minimalų bendrų veiksmingumo rodiklių rinkinį ir periodinių pranešimų, statistinių duomenų, susijusių su specialia tiekimo tvarka ir vietos gamybai remti skirtomis priemonėmis, ir metinių įgyvendinimo ataskaitų turinį ir pateikimo terminus. Siekiant sudaryti sąlygas pranešti patikimesnius duomenis apie specialią tiekimo tvarką, turėtų būti nustatytas papildomas galutinių metinių duomenų perdavimo terminas. Dėl tos pačios priežasties pranešimų apie pagalbos paraiškas, susijusias su vietos gamybos rėmimu, teikimo terminas turėtų būti pratęstas vienu mėnesiu;
(32)
visi valstybių narių Komisijai siunčiami pranešimai, kurių reikia tinkamam schemos veikimui užtikrinti, turėtų būti teikiami pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 792/2009 (7);
(33)
šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Tiesioginių išmokų vadybos komiteto nuomonę,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
I SKYRIUS
SPECIALI TIEKIMO TVARKA
1 SKIRSNIS
Prognozuojami tiekimo balansai
1 straipsnis
Prognozuojamų tiekimo balansų paskirtis ir pakeitimai
Prognozuojamuose tiekimo balansuose, kuriuos Graikija turi parengti pagal Reglamento (ES) Nr. 229/2013 8 straipsnio 2 dalį, nurodomas būtiniausių produktų kiekis, reikalingas mažųjų Egėjo jūros salų (toliau - mažosios salos) kiekvienų kalendorinių metų poreikiams patenkinti.
Graikija gali iš dalies pakeisti savo prognozuojamą tiekimo balansą. Tokiems pakeitimams mutatis mutandis taikomas šio reglamento 32 straipsnis.
2 SKIRSNIS
Tiekimo tvarkos taikymas
2 straipsnis
Pagalbos dydžio nustatymas ir pagalbos teikimas
1. Taikydama Reglamento (EB) Nr. 229/2013 9 straipsnio 1 dalį Graikija pagal programą nustato atokumui, izoliuotumui ir nuošalumui kompensuoti teiktinos pagalbos, susijusios su kiekvienu produktu, dydį, atsižvelgdama į:
(a)
konkrečius mažųjų salų poreikius ir tikslius kokybės reikalavimus;
(b)
tradicinius prekybos srautus su žemyninės Graikijos dalies uostais ir tarp Egėjo jūros salų;
(c)
siūlomos pagalbos ekonominį aspektą;
(d)
kai taikoma - poreikį nesudaryti kliūčių galimai vietos produktų gamybos plėtrai;
(e)
specialių papildomų transporto išlaidų atžvilgiu - tarpinio perkrovimo išlaidas, susijusias su produktų tiekimu mažosioms saloms;
(f)
specialių papildomų perdirbimo vietoje išlaidų atžvilgiu - mažą rinkos dydį ir poreikį užtikrinti prekių tiekimo saugumą atitinkamose mažosiose salose.
2. Pagalba neskiriama už į mažąją salą tiekiamus produktus, kuriems speciali tiekimo tvarka jau taikyta kitoje mažojoje saloje.
3 straipsnis
Pagalbos sertifikatas ir pagalbos išmokėjimas
1. Pagalba išmokama pateikus visiškai išnaudotą sertifikatą (toliau - pagalbos sertifikatas).
Pagalbos sertifikato pateikimas už mokėjimą atsakingoms institucijoms yra lygiavertis pagalbos prašymui. Sertifikatai pateikiami per 30 dienų nuo jų pareikalavimo dienos, išskyrus force majeure arba išskirtinių gamtos sąlygų atvejus. Jeigu šio termino nesilaikoma, pagalbos suma sumažinama 5 % už kiekvieną pavėluotą dieną.
Pagalbą kompetentingos institucijos išmoka ne vėliau kaip per 90 dienų nuo panaudoto sertifikato pateikimo dienos, išskyrus vieną iš šių atvejų:
(a)
force majeure arba išskirtinės gamtos sąlygos;
(b)
pradėtas administracinis tyrimas dėl teisės gauti pagalbą; tokiais atvejais pagalbos suma išmokama tik pripažinus minėtąją teisę.
2. Pagalbos sertifikatai rengiami pagal Reglamento (EB) Nr. 376/2008 I priede pateiktą importo licencijos pavyzdį.
Reglamento (EB) Nr. 376/2008 7 straipsnio 5 dalis, 12, 14, 16, 17, 18, 20, 22, 25, 26, 28, 32 ir 35-40 straipsniai taikomi mutatis mutandis nepažeidžiant šio reglamento.
3. Įrašas „pagalbos sertifikatas“ atspausdinamas arba kaip spaudas įspaudžiamas sertifikato 20 langelyje (specialūs duomenys).
4. Sertifikato 7 ir 8 langeliai išbraukiami.
5. Pagalbos sertifikatų 12 langelyje įrašoma paskutinė galiojimo diena.
6. Išmokama pagalbos suma lygi pagalbos sertifikato paraiškos pateikimo dieną galiojančiai pagalbos sumai.
7. Kompetentinga institucija pagalbos sertifikatus išduoda suinteresuotųjų šalių prašymu, atsižvelgdama į prognozuojamų tiekimo balansų apribojimus.
4 straipsnis
Naudos perdavimas galutiniam naudotojui
Taikydamos Reglamento (ES) Nr. 229/2013 12 straipsnio 1 dalį kompetentingos institucijos imasi visų tinkamų priemonių, kad patikrintų, ar nauda iš tikrųjų perduodama galutiniam naudotojui. Taikydamos tokias priemones, kompetentingos institucijos gali vertinti įvairių atitinkamų ūkinės veiklos vykdytojų taikomus prekybos antkainius ir kainas.
Apie pirmoje pastraipoje nurodytas priemones, visų pirma, valdymo taškus, kuriuos naudojant galima nustatyti, ar pagalba perduota, ir visus pakeitimus Komisijai pranešama metinėje įgyvendinimo ataskaitoje, kuri numatyta Reglamento (ES) Nr. 229/2013 20 straipsnio 2 dalyje.
5 straipsnis
Ūkinės veiklos vykdytojų registras
1. Kad galėtų būti įregistruoti Reglamento (ES) Nr. 229/2013 11 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje nurodytame registre, ūkinės veiklos vykdytojai įsipareigoja:
(a)
kompetentingų institucijų prašymu pateikti joms visą svarbią informaciją apie savo komercinę veiklą, visų pirma apie taikomas kainas ir pelno maržą;
(b)
veikti tik savo vardu ir savo sąskaita;
(c)
pateikti sertifikatų paraiškas, atitinkančias faktinį jų pajėgumą realizuoti atitinkamus produktus, nurodant tokį pajėgumą patvirtinančius objektyvius veiksnius;
(d)
nevykdyti jokios veiklos, dėl kurios gali atsirasti dirbtinis produktų trūkumas, o turimų produktų neparduoti už dirbtinai mažas kainas;
(e)
kompetentingoms institucijoms priimtinu būdu užtikrinti, kad tuomet, kai žemės ūkio produktai realizuojami mažosiose salose, nauda būtų perduota galutiniam naudotojui.
2. Pateikdami įregistravimo paraišką ar vėliau, ūkinės veiklos vykdytojai, ketinantys 11 straipsnyje nurodytomis sąlygomis siųsti neperdirbtus, perdirbtus ar supakuotus produktus į kitas Sąjungos valstybes arba eksportuoti į trečiąsias šalis, pareiškia savo ketinimą vykdyti šią veiklą ir prireikus nurodo pakavimo įmonės vietą.
3. Pateikdami įregistravimo paraišką ar vėliau, perdirbėjai, ketinantys 11 arba 12 straipsniuose nurodytomis sąlygomis eksportuoti perdirbtus produktus į trečiąsias šalis arba siųsti į kitas Sąjungos valstybes, pareiškia savo ketinimą vykdyti šią veiklą ir nurodo perdirbimo įmonės vietą, o prireikus pateikia analitinius perdirbtų produktų sąrašus.
6 straipsnis
Ūkinės veiklos vykdytojų teiktini dokumentai ir pagalbos sertifikatų galiojimo laikas
1. Kompetentingos institucijos priima ūkinės veiklos vykdytojų kiekvienai siuntai pateiktas pagalbos sertifikatų paraiškas, jeigu prie paraiškų pridedamas pirkimo sąskaitos faktūros originalas arba patvirtinta kopija.
Pirkimo sąskaita faktūra, konosamentas ar orlaivio važtaraštis turi būti išduoti paraiškos teikėjo vardu.
2. Sertifikatai galioja 45 dienas. Ypatingais atvejais, kai vežimo laikas pasikeičia dėl didelių ir nenumatytų problemų, kompetentinga institucija gali pratęsti galiojimo laikotarpį, tačiau jis negali būti ilgesnis kaip du mėnesiai nuo sertifikato išdavimo dienos.
7 straipsnis
Sertifikatų ir prekių pateikimas
1. Produktų, kuriems taikoma speciali tiekimo tvarka, pagalbos sertifikatai pateikiami kompetentingoms institucijoms per ne ilgesnį kaip 15 darbo dienų laikotarpį, kuris pradedamas skaičiuoti nuo leidimo iškrauti prekes dienos. Kompetentingos institucijos gali sutrumpinti tą ilgiausią laikotarpį.
2. Prekės pateikiamos nesupakuotos arba atskiromis partijomis, kaip nurodyta pateiktame sertifikate.
8 straipsnis
Produktų kokybė
Produktų atitiktis Reglamento (ES) Nr. 229/2013 9 straipsnio 2 dalyje nustatytiems reikalavimams tikrinama ne vėliau kaip per pirmąjį pardavimo etapą, laikantis Sąjungoje galiojančių standartų arba praktikos.
Tais atvejais, kai laikoma, kad produktas neatitinka Reglamento (ES) Nr. 229/2013 9 straipsnio 2 dalyje nustatytų reikalavimų, teisė naudotis specialia tiekimo tvarka panaikinama, o atitinkamas kiekis vėl įtraukiamas į prognozuojamą tiekimo balansą.
Pagal šio reglamento 3 straipsnį išmokėtos pagalbos lėšos kompensuojamos.
9 straipsnis
Reikšmingas pagalbos sertifikatų paraiškų skaičiaus padidėjimas
1. Jeigu vykdant prognozuojamą tiekimo balansą paaiškėja, kad su tam tikru produktu susijusių pagalbos sertifikatų paraiškų skaičius reikšmingai padidėjo ir dėl to gali būti sunkiau pasiekti vieną ar kelis specialios tiekimo tvarkos tikslus, Graikija, pasikonsultavusi su atitinkamomis institucijomis, imasi visų būtinų priemonių, kad, atsižvelgusi į tiekiamų produktų kiekį ir prioritetinių sektorių poreikius, užtikrintų, jog į mažąsias salas būtų tiekiami būtiniausi produktai.
2. Jeigu pasikonsultavusi su atitinkamomis institucijomis Graikija nusprendžia taikyti sertifikatų išdavimo apribojimus, visoms dar neišnagrinėtoms paraiškoms kompetentingos institucijos taiko vienodą procentinį sumažinimo koeficientą.
10 straipsnis
Didžiausio kiekio, kurį galima nurodyti vienoje sertifikato paraiškoje, nustatymas
Jei tai tikrai būtina norint išvengti nestabilumo mažųjų salų rinkoje arba spekuliacijų, galinčių trukdyti sklandžiam specialios tiekimo tvarkos taikymui, kompetentingos institucijos gali nustatyti didžiausią kiekį, kurį galima nurodyti vienoje sertifikato paraiškoje.
Kompetentingos institucijos nedelsdamos informuoja Komisiją apie šio straipsnio taikymo atvejus.
Šiame straipsnyje nurodytas pranešimas teikiamas pagal Reglamentą (EB) Nr. 792/2009.
3 SKIRSNIS
Eksportas ir siuntimas
11 straipsnis
Eksporto arba siuntimo sąlygos
1. Neperdirbtų produktų, kuriems taikoma speciali tiekimo tvarka, arba supakuotų ar perdirbtų produktų, kurių sudėtyje yra produktų, kuriems taikoma speciali tiekimo tvarka, eksportui ir siuntimui taikomi 2 ir 3 dalyse nustatyti reikalavimai.
2. Eksportuoti ar išsiųsti skirtų produktų kiekis, kuriam taikoma pagalba, vėl įtraukiamas į prognozuojamą tiekimo balansą, o skirtą pagalbos sumą kompensuoja eksportuotojas ar siuntėjas ne vėliau kaip eksportuojant ar išsiunčiant.
Šie produktai nesiunčiami ar neeksportuojami, kol bus kompensuota pirmoje pastraipoje nurodyta suma.
Kai neįmanoma nustatyti skiriamos pagalbos sumos, laikoma, kad už produktus skirta suma yra didžiausia per šešių mėnesių laikotarpį iki eksporto ar siuntimo paraiškos pateikimo Sąjungos nustatyta pagalbos už tuos produktus suma.
Už šiuos produktus galima gauti eksporto grąžinamąją išmoką, jeigu užtikrinta atitiktis tokios grąžinamosios išmokos skyrimo kriterijams.
3. Kompetentingos institucijos leidžia eksportuoti arba siųsti perdirbtų produktų kiekius, išskyrus 2 dalyje ir 12 straipsnyje nurodytus kiekius, tik tuo atveju, jei perdirbėjas arba eksportuotojas patvirtina, kad atitinkamuose produktuose nėra žaliavų, kurioms buvo taikoma speciali tiekimo tvarka.
Kompetentingos institucijos leidžia reeksportuoti arba pakartotinai siųsti neperdirbtus ar supakuotus produktus, išskyrus 2 dalyje nurodytus produktus, tik siuntėjui patvirtinus, kad tiems produktams nebuvo taikyta speciali tiekimo tvarka.
Kompetentingos institucijos atlieka reikiamus patikrinimus, kad užtikrintų pirmoje ir antroje pastraipose nurodytų sertifikatų tikslumą, ir prireikus susigrąžina naudą.
12 straipsnis
Perdirbtų produktų tradicinis eksportas ir tradicinis siuntimas
1. Perdirbėjai, pagal 5 straipsnio 3 dalį pareiškę ketinimą tradicinės prekybos srautų sąlygomis eksportuoti arba siųsti, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 229/2013 13 straipsnio 2 dalyje, perdirbtus produktus, kurių sudėtyje yra žaliavų, kurioms taikoma speciali tiekimo tvarka, gali tai daryti neviršydami šio reglamento I priede nurodytų metinių kiekių. Kompetentingos institucijos išduoda reikiamų leidimų tiek, kad būtų užtikrinta, jog sandoriai neviršija minėtų metinių kiekių.
2. Eksportuojant 1 dalyje nurodytus produktus, eksporto licencijos pateikti nereikia.
4 SKIRSNIS
Valdymas, kontrolė ir stebėsena
13 straipsnis
Patikrinimai
1. Įvežant, eksportuojant ir siunčiant žemės ūkio produktus atliekami išsamūs administraciniai patikrinimai, per kuriuos atliekami 6 straipsnio 1 dalyje nurodytų dokumentų kryžminiai patikrinimai.
2. Per fizinius patikrinimus, kurie mažosiose salose atliekami tuomet, kai įvežami, eksportuojami ir siunčiami žemės ūkio produktai, tikrinamas reprezentatyvus bent 5 % sertifikatų, pateiktų pagal 7 straipsnį, ėminys.
Tiems fiziniams patikrinimams mutatis mutandis taikomas Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1276/2008 (8).
Ypatingais atvejais Komisija gali reikalauti, kad per fizinius patikrinimus būtų tikrinama kitokia procentinė dalis.
14 straipsnis
Nacionalinės valdymo ir stebėsenos taisyklės
Kompetentingos institucijos patvirtina papildomas taisykles, reikalingas specialiai tiekimo tvarkai valdyti ir stebėti tikruoju laiku.
Komisijos prašymu valstybės narės informuoja Komisiją apie visas priemones, kurias jos ketina įgyvendinti pagal pirmą pastraipą.
II SKYRIUS
VIETOS ŽEMĖS ŪKIO PRODUKTŲ RĖMIMO PRIEMONĖS
1 SKIRSNIS
Pagalbos suma ir pagalbos paraiškos
15 straipsnis
Pagalbos suma
1. Pagal priemones vietos žemės ūkio produktams remti suteikta pagalbos suma, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 229/2013 IV skyriuje, neviršija to reglamento 18 straipsnyje nustatytų ribų.
2. Pagalbos teikimo sąlygos, žemės ūkio produkcija ir atitinkamos sumos nurodomos pagal Reglamento (ES) Nr. 229/2013 6 straipsnio 1 dalį patvirtintoje programoje.
16 straipsnis
Paraiškų teikimas
Pagalbos paraiškos už vienus kalendorinius metus pateikiamos Graikijos kompetentingų institucijų paskirtai įstaigai, laikantis tų institucijų nustatytų pavyzdžių ir laikotarpių. Šie laikotarpiai nustatomi taip, kad būtų galima atlikti būtinus patikrinimus vietoje ir negali būti vėlesni nei kitų kalendorinių metų vasario 28 d.
17 straipsnis
Akivaizdžių klaidų taisymas
Jei kompetentinga institucija aptinka akivaizdžią klaidą, pateikta pagalbos paraiška gali būti bet kada pataisyta.
18 straipsnis
Pavėluotas paraiškų pateikimas
Išskyrus force majeure atvejus ir išskirtines aplinkybes, pagalbos paraišką pateikus po termino, nustatyto pagal 16 straipsnį, už kiekvieną pavėluotą darbo dieną suma, kurią pagalbos paraiškos teikėjas būtų gavęs, jeigu pagalbos paraiška būtų pateikta laiku, sumažinama 1 %. Kai vėluojama daugiau kaip 25 kalendorines dienas, paraiška nepriimama.
19 straipsnis
Pagalbos paraiškų atsiėmimas
1. Visą pagalbos paraišką arba jos dalį galima atsiimti bet kuriuo metu.
Tačiau jeigu kompetentinga institucija jau yra pranešusi pagalbos paraiškos teikėjui apie pagalbos paraiškoje aptiktus pažeidimus arba apie savo ketinimą atlikti patikrinimą vietoje, o atlikus tą patikrinimą aptinkama pažeidimų, su tais pažeidimais susijusių pagalbos paraiškos dalių atsiimti negalima.
2. Kai pagal 1 dalį paraiška atsiimama, pareiškėjo padėtis lieka tokia, kokia buvo iki pateikiant paraišką arba tos paraiškos dalį.
3. Ne vėliau kaip kiekvienų metų kovo 31 d. atliekama pagalbos paraiškų, kurios buvo atsiimtos ankstesniais kalendoriniais metais, analizė, siekiant išsiaiškinti pagrindines priežastis ir galimas tendencijas vietos lygmeniu.
2 SKIRSNIS
Patikrinimai
20 straipsnis
Bendrieji principai
Tikrinama atliekant administracinius patikrinimus ir patikrinimus vietoje.
Administraciniai patikrinimai yra išsamūs ir apima kryžminius patikrinimus, kuriuos atliekant naudojami inter alia integruotos administravimo ir kontrolės sistemos, numatytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1306/2013 (9) V antraštinės dalies II skyriuje, VI antraštinės dalies II skyriuje ir 47, 61 straipsniuose ir 102 straipsnio 3 dalyje, duomenys.
Kompetentingos institucijos, remdamosi rizikos analize pagal šio reglamento 22 straipsnio 1 dalį, atlieka patikrinimus vietoje atrinkdamos bent 5 % pagalbos paraiškų. Turi būti tikrinamas ne mažiau kaip 5 % visos pagalbos sumos atitinkantis paraiškų kiekis.
Visais reikiamais atvejais Graikija naudojasi integruota administravimo ir kontrolės sistema.
21 straipsnis
Patikrinimai vietoje
1. Patikrinimai vietoje atliekami apie juos iš anksto nepranešus. Tačiau, jeigu tai netrukdo patikrinimo tikslui, galima pateikti išankstinį pranešimą nurodant tik būtiniausią informaciją. Pranešama ne anksčiau kaip prieš 48 valandas, išskyrus tinkamai pagrįstus atvejus.
2. Kai tinka, šiame skirsnyje numatyti patikrinimai vietoje atliekami kartu su bet kuriais kitais Sąjungos teisės aktuose numatytais patikrinimais.
3. Jei pagalbos paraiškų teikėjai arba jų atstovai neleidžia atlikti patikrinimo vietoje, atitinkama pagalbos paraiška arba paraiškos atmetamos.
22 straipsnis
Vietoje tikrintinų pagalbos paraiškų teikėjų atranka
1. Vietoje tikrintinus pagalbos paraiškų teikėjus kompetentinga institucija atrenka remdamasi rizikos analize ir pateiktų pagalbos paraiškų reprezentatyvumu. Rizikos analizėje prireikus atsižvelgiama į:
(a)
pagalbos sumą;
(b)
paraiškoje nurodytą žemės ūkio paskirties sklypų skaičių, plotą ir, kai taikoma, gyvulių skaičių arba pagamintą, pervežtą, perdirbtą ar parduotą kiekį;
(c)
pokyčius, palyginti su praėjusiais metais,
(d)
ankstesnių metų patikrinimų rezultatus;
(e)
kitus Graikijos nustatytinus parametrus.
Kad galėtų užtikrinti reprezentatyvumą,Graikija atsitiktinai atrenka nuo 20 iki 25 % minimalaus vietoje tikrintinų pagalbos paraiškų teikėjų skaičiaus.
2. Kompetentinga institucija registruoja priežastis, dėl kurių ji pasirinko konkrečius vietoje tikrintinus pagalbos paraiškų teikėjus. Patikrinimą vietoje atliekančiam inspektoriui apie tas priežastis pranešama iki patikrinimo pradžios.
23 straipsnis
Patikrinimo ataskaita
1. Po kiekvieno patikrinimo vietoje parengiama patikrinimo ataskaita, kurioje išsamiai aprašomi atlikti patikrinimai. Visų pirma ataskaitose nurodoma:
(a)
pagalbos schemos ir patikrintos paraiškos;
(b)
dalyvavę asmenys;
(c)
patikrinti žemės ūkio paskirties sklypai, išmatuoti žemės ūkio paskirties sklypai, kiekvieno išmatuoto sklypo matavimų rezultatai ir naudoti matavimo metodai;
(d)
kiekvienos nustatytos rūšies gyvulių skaičius ir, jei yra, ausies įsagų numeriai, kompiuterinėje duomenų bazėje ir registre įrašyti duomenys apie galvijus ir visi tikrinti patvirtinamieji dokumentai, patikrinimų rezultatai, o tam tikrais atvejais, konkrečios pastabos apie atskirus gyvulius ar jų identifikavimo kodai;
(e)
pagaminti, pervežti, perdirbti ar parduoti kiekiai, kurie buvo patikrinti;
(f)
informacija apie tai, ar pagalbos paraiškos teikėjui buvo iš anksto pranešta apie apsilankymą, o jei taip, - prieš kiek laiko;
(g)
visos kitos įgyvendintos kontrolės priemones.
2. Pagalbos paraiškų teikėjams arba jų atstovams suteikiama galimybė pasirašyti ataskaitą taip patvirtinant savo dalyvavimą patikrinime ir pateikti savo pastabas. Nustačius pažeidimus, pagalbos paraiškos teikėjui pateikiama patikrinimo ataskaitos kopija.
Jei patikrinimas vietoje atliekamas nuotoliniu būdu, Graikija gali nuspręsti pagalbos paraiškų teikėjams arba jų atstovams nesuteikti galimybės pasirašyti patikrinimo ataskaitą, jei tikrinant nuotoliniu būdu nenustatoma pažeidimų.
3 SKIRSNIS
Pagalbos sumažinimas, neskyrimas ir nepagrįstai išmokėtos sumos
24 straipsnis
Pagalbos sumažinimas ir neskyrimas
Jeigu pagalbos paraiškose nurodyta informacija ir išvados, padarytos atlikus 2 skirsnyje nurodytus patikrinimus, skiriasi, Graikija pagalbą sumažina arba jos neskiria. Toks pagalbos sumažinimas ir neskyrimas turi būti veiksmingi, proporcingi ir atgrasomi.
25 straipsnis
Pagalbos sumažinimo ir neskyrimo taikymo išimtys
1. 24 straipsnyje numatyti pagalbos sumažinimas ir neskyrimas netaikomi, jeigu pagalbos paraiškos teikėjas pateikė faktiškai tikslią informaciją arba gali kitaip įrodyti, kad nepadarė pažeidimo.
2. Pagalbos sumažinimas ir neskyrimas netaikomi pagalbos paraiškos dalims, kurios, remiantis pagalbos paraiškos teikėjo raštišku pranešimu kompetentingai institucijai, yra netikslios arba tapo netikslios po to, kai paraiška buvo pateikta, jeigu kompetentinga institucija pagalbos paraiškos teikėjo jau nėra informavusi apie ketinimą atlikti patikrinimą vietoje arba paraiškoje aptiktus pažeidimus.
Remiantis pagalbos paraiškos teikėjo suteikta informacija, kaip nurodyta pirmoje pastraipoje, pagalbos paraiška pataisoma atsižvelgiant į faktinę padėtį.
26 straipsnis
Nepagrįstai išmokėtų sumų susigrąžinimas ir nuobaudos
1. Nepagrįstai išmokėtų sumų atveju Komisijos reglamento (EB) Nr. 1122/2009 (10) 80 straipsnis taikomas mutatis mutandis.
2. Kai sumos nepagrįstai išmokamos dėl suklastotos deklaracijos, suklastotų dokumentų arba dėl didelio pagalbos paraiškos teikėjo aplaidumo, skiriama nepagrįstai išmokėtos sumos dydį atitinkanti nuobauda, kartu su palūkanomis, kurios apskaičiuojamos pagal Reglamento (EB) Nr. 1122/2009 80 straipsnio 2 dalį.
27 straipsnis
Force majeure ir išskirtinės aplinkybės
Force majeure atvejais arba susiklosčius išskirtinėms aplinkybėms, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 2 straipsnio 2 dalyje, mutatis mutandis taikomas Reglamento (EB) Nr. 1122/2009 75 straipsnis.
III SKYRIUS
BENDROSIOS IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
28 straipsnis
Pagalbos išmokos
Patikrinusios pagalbos paraiškas ir atitinkamus patvirtinamuosius dokumentus bei nustačiusios sumas, kurios turi būti išmokėtos pagal paramos programą, nurodytą Reglamento (ES) Nr. 229/2013 II skyriuje, kompetentingos institucijos pagalbos už vienus kalendorinius metus lėšas išmoka taip:
(a)
jei tai speciali tiekimo tvarka ir priemonės, nurodytos Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 178/2014, 3 straipsnyje - visus metus;
(b)
jei tai tiesioginės išmokos, - kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 75 straipsnyje,
(c)
kitų išmokų atveju - laikotarpiu nuo einamųjų metų spalio 16 d. iki kitų metų birželio 30 d.
29 straipsnis
Veiksmingumo rodikliai
Kiekvienais metais Graikija Komisijai praneša bent duomenis, susijusius su II priede nustatytais veiksmingumo rodikliais.
Šie duomenys pranešami Reglamento (ES) Nr. 229/2013 20 straipsnio 2 dalyje nurodytoje metinėje įgyvendinimo ataskaitoje.
30 straipsnis
Pranešimai
1. Kompetentingos institucijos ne vėliau kaip paskutinę mėnesio po kiekvieno ketvirčio pabaigos dieną Komisijai praneša šiuos su specialia tiekimo tvarka susijusius tą dieną turimus duomenis apie operacijas, atliktas per praėjusius mėnesius ir susijusias su ataskaitinių kalendorinių metų tiekimo balansu, suskirstytus pagal produktus bei KN kodus ir, kai taikoma, individualias paskirties vietas:
(a)
kiekius, suskirstytus pagal tai, ar jie siunčiami iš žemyninės Graikijos ar kitų salų;
(b)
pagalbos sumą ir išlaidas, kurios yra faktiškai padengiamos produkto kaina;
(c)
kiekius, kurie nebuvo panaudoti pagal pagalbos sertifikatus;
(d)
visus po perdirbimo pagal 11 straipsnį į trečiąsias šalis eksportuotus arba į kitas Sąjungos valstybes išsiųstus kiekius;
(e)
į bendrą kiekį įskaičiuotų atitinkamos kategorijos produktų perskirstymo atvejus ir prognozuojamų tiekimo balansų pokyčius per aptariamąjį laikotarpį;
(f)
duomenis apie esamą balansą ir procentinį panaudojimo dydį.
Pirmoje pastraipoje nurodyti duomenys pateikiami remiantis naudojamais sertifikatais. Galutiniai duomenys kitame pranešime apie kiekvienų kalendorinių metų tiekimo balansą pranešami Komisijai ne vėliau kaip kitų metų gegužės 31 d.
2. Vietos gamybos rėmimo atveju Graikija Komisijai pateikia:
(a)
ne vėliau kaip kiekvienų metų balandžio 30 d. - duomenis apie gautas pagalbos paraiškas ir atitinkamas sumas ankstesniais kalendoriniais metais;
(b)
ne vėliau kaip kiekvienų metų liepos 31 d. - duomenis apie gautas pagalbos paraiškas, visiškai atitinkančias finansavimo reikalavimus, ir atitinkamas sumas ankstesniais kalendoriniais metais.
3. Šiame straipsnyje nurodyti pranešimai teikiami pagal Reglamentą (EB) Nr. 792/2009.
4. Reglamento (ES) Nr. 229/2013 20 straipsnio 1 dalyje nurodytas pranešimas taip pat teikiamas pagal Reglamentą (EB) Nr. 792/2009.
31 straipsnis
Ataskaitos
1. Reglamento (ES) Nr. 229/2013 20 straipsnio 2 dalyje numatytoje ataskaitoje inter alia nurodoma ši informacija:
(a)
galimi svarbūs socialinių ir ekonominių bei žemės ūkio tendencijų pokyčiai;
(b)
turimų fizinių ir finansinių duomenų apie kiekvienos priemonės įgyvendinimą santrauka, kartu pateikiant duomenų ir, jei būtina, veiklos sektoriaus, kuriam taikoma atitinkama priemonė, analizę;
(c)
pažanga įgyvendinant priemones ir prioritetai jų veiklos ir specialių tikslų atžvilgiu ataskaitos pateikimo metu, naudojant kiekybinius rodiklius;
(d)
trumpa visų svarbiausių problemų, patirtų administruojant ir įgyvendinant priemones, apžvalga, įskaitant šio reglamento 19 straipsnio 3 dalyje nurodytos analizės išvadas;
(e)
visų priemonių taikymo rezultatų tyrimas, atsižvelgiant į jų tarpusavio ryšius;
(f)
informacija apie specialią tiekimo tvarką:
i)
duomenys ir kainų pokyčių analizė, suteiktos naudos perdavimo būdas, taip pat, siekiant užtikrinti naudos perdavimą pagal šio reglamento 4 straipsnį, taikytos priemonės ir atlikti patikrinimai;
ii)
atsižvelgiant į kitą teikiamą pagalbą, pagalbos proporcingumo analizė, ją lyginant su padidėjusiomis vežimo į mažąsias salas išlaidomis ir taikomomis kainomis, o produktų, skirtų perdirbti ir naudoti kaip žemės ūkio gamybos priemonės, atveju - papildomomis išlaidomis dėl izoliuotumo ir nuošalumo;
(g)
kiekvienai programoje numatytai priemonei priskirtų tikslų įgyvendinimo mastas, nustatytas objektyviais rodikliais;
(h)
su mažųjų salų metiniu tiekimo balansu susiję duomenys, inter alia, suvartojimo, gyvulių bandų, gamybos ir prekybos pokyčių duomenys;
(i)
duomenys apie faktiškai skirtas sumas programos priemonėms įgyvendinti pagal Graikijos nustatytus kriterijus, pvz. finansavimo reikalavimus atitinkančių gamintojų skaičius, gyvulių, už kuriuos skiriamos išmokos, skaičius, finansavimo reikalavimus atitinkantis plotas arba su programa susijusių ūkių skaičius;
(j)
informacija apie kiekvienos programoje nurodytos priemonės finansinį įgyvendinimą;
(k)
statistiniai duomenys apie kompetentingų institucijų atliktus patikrinimus ir taikytas nuobaudas;
(l)
Graikijos pastabos apie programos įgyvendinimą;
(m)
metiniai duomenys apie šio reglamento 29 straipsnyje nurodytus veiksmingumo rodiklius.
2. 1 dalyje nurodyta ataskaita Komisijai teikiama pagal Reglamentą (EB) Nr. 792/2009.
32 straipsnis
Programos pakeitimai
1. Pakeitimai, kuriuos būtina padaryti Reglamento (ES) Nr. 229/2013 II skyriuje nurodytoje paramos programoje, pateikiami Komisijai tvirtinti ir turi būti tinkamai pagrįsti, visų pirma pateikiant tokią informaciją:
(a)
įgyvendinimo problemų priežastis, dėl kurių reikia keisti programą;
(b)
tikėtiną pakeitimo poveikį;
(c)
poveikį finansavimui ir įsipareigojimų tikrinimui.
Išskyrus force majeure atvejus arba išskirtines aplinkybes, Graikija programos pakeitimų pasiūlymus teikia tik kartą per kalendorinius metus. Pakeitimo pasiūlymus Komisija turi gauti ne vėliau kaip kiekvienų metų rugsėjo 30 d.
Jei Komisija nepateikia prieštaravimų dėl siūlomų pakeitimų, numatomi pakeitimai taikomi nuo metų, einančių po metų, kuriais apie juos pranešta, sausio 1 d.
Tokie pakeitimai gali būti taikomi anksčiau, jei iki trečioje pastraipoje nurodytos dienos Komisija raštu patvirtina Graikijai, kad pakeitimai, apie kuriuos pranešta, atitinka Sąjungos teisės aktus.
Jei pakeitimas, apie kurį pranešta, neatitinka Sąjungos teisės aktų, Komisija iki trečioje pastraipoje nurodytos dienos Graikiją informuoja apie tai, kad pakeitimas, apie kurį pranešta, bus pradėtas taikyti tik tada, kai Komisijai bus pateiktas pakeitimas, kurį galima pripažinti atitinkančiu reikalavimus.
2. Nukrypdama nuo 1 dalies, Komisija atskirai įvertina toliau nurodytus Graikijos siūlomus pakeitimus ir ne vėliau kaip per keturis mėnesius nuo jų pateikimo priima sprendimą dėl tų pakeitimų patvirtinimo, laikydamasi Reglamento (ES) Nr. 229/2013 22 straipsnio 2 dalyje nustatytos tvarkos:
(a)
naujų produktų grupių, kurios turi būti remiamos pagal specialią tiekimo tvarką, arba naujų vietos žemės ūkio gamybą remiančių priemonių įtraukimas į paramos programą; ir
(b)
kiekvienai esamai priemonei jau patvirtinto paramos vieneto padidinimas daugiau kaip 50 % sumos, galiojančios tuomet, kai teikiamas pakeitimo pasiūlymas.
Nepažeisdama 1 dalyje nustatytos tvarkos, Graikija gali pateikti šioje dalyje numatytus pakeitimų pasiūlymus kartą per kalendorinius metus. Šioje dalyje nurodytus pakeitimų pasiūlymus Komisija turi gauti ne vėliau kaip metų prieš tų pakeitimų taikymą liepos 31 d.
Pagal šią tvarką patvirtintas pakeitimas taikomas nuo kitų metų po metų, kuriais pakeitimo pasiūlymas buvo pateiktas, sausio 1 d. arba nuo patvirtinimo sprendime aiškiai nurodytos dienos.
3. Graikija gali atlikti toliau nurodytus pakeitimus netaikydama 1 dalyje nustatytos tvarkos, jei apie pakeitimus pranešama Komisijai:
(a)
prognozuojamo tiekimo balanso atveju teikiamos individualios pagalbos procentinės dalies pakeitimus iki 20 % arba produktų, kuriems taikomas tiekimo balansas, kiekių pakeitimus ir atitinkamai - pagalbos, skirtos kiekvienai produktų linijai remti, bendros sumos pakeitimus;
(b)
visų priemonių atveju - koregavimą, neviršijantį 20 % finansinių asignavimų kiekvienai atskirai priemonei, nedarant poveikio Reglamento (ES) Nr. 229/2013 18 straipsnyje numatytoms finansinėms viršutinėms riboms, su sąlyga, kad apie tokį koregavimą pranešama ne vėliau kaip po kalendorinių metų, su kuriais susiję pakeisti finansiniai asignavimai, einančių metų balandžio 30 d.; ir
(c)
pakeitimus, atliktus iš dalies pakeitus Tarybos reglamente (EEB) Nr. 2658/87 (11) nurodytus kodus ir aprašymus, naudotus produktams, už kuriuos skiriama pagalba, identifikuoti, su sąlyga, kad pakeitimai nesusiję su pačių produktų pokyčiais.
4. 3 dalyje nurodytus pakeitimus negalima taikyti iki dienos, kurią juos gauna Komisija. Jie turi būti tinkamai paaiškinti bei pagrįsti ir gali būti atlikti tik kartą per metus, išskyrus tokius atvejus:
(a)
force majeure arba išskirtinės aplinkybės;
(b)
kai iš dalies pakeistas produktų, kuriems taikoma tiekimo tvarka, kiekis;
(c)
pakeitimai, atlikti pakeitus reglamente (EEB) Nr. 2658/87 nurodytus kodus ir aprašymus.
5. Šiame straipsnyje vartojamų terminų apibrėžtys:
(a) priemonė- pagalbos schemų ir veiksmų, reikalingų norint pasiekti vieną ar kelis tikslus, nustatytus programai, atitinkančiai eilutę, kuriai skirtas finansinis asignavimas apibrėžiamas pagal Reglamento (ES) Nr. 229/2013 5 straipsnio a punkte nurodytą finansavimo lentelę, grupė;
(b) produktų grupė- visi produktai, kurių du pirmi KN kodo skaitmenys sutampa, kaip nustatyta Reglamente (EEB) Nr. 2658/87.
6. Šiame straipsnyje nurodyti pranešimai teikiami pagal Reglamentą (EB) Nr. 792/2009.
33 straipsnis
Avansų sumažinimas
Nepažeidžiant bendrųjų biudžeto vykdymo tvarkos taisyklių, kai Graikija Komisijai perduoda ne visą šio reglamento 30 ir 31 straipsniuose nustatytą informaciją arba nesilaiko tos informacijos perdavimo termino, Komisija, įskaitydama lėšas į žemės ūkio išlaidų sąskaitas, gali laikinai sumažinti avansus nustatytu tarifo dydžiu.
34 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2014 m. vasario 20 d.