ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 554/2014/EU
ze dne 15. května 2014
o účasti Unie na programu výzkumu a vývoje v oblasti aktivního a asistovaného žití, který společně provádí několik členských států
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 185 a čl. 188 druhý odstavec této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Ve svém sdělení ze dne 3. března 2010 nazvaném „Evropa 2020 - Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (dále jen „strategie Evropa 2020“) Komise zdůrazňuje potřebu vytvořit příznivé podmínky pro investice do znalostí a inovací s cílem dosáhnout v Unii inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění. Evropský parlament i Rada tuto strategii schválily.
(2)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 (3) zavedlo Horizont 2020 - rámcový program pro výzkum a inovace (2014-2020) (dále jen „Horizont 2020“). Horizont 2020 usiluje o dosažení vyššího dopadu na výzkum a inovace tím, že přispěje k posílení partnerství v rámci veřejného sektoru, včetně účasti Unie na programech prováděných několika členskými státy v souladu s článkem 185 Smlouvy o fungování Evropské unie.
(3)
Partnerství v rámci veřejného sektoru by se měla zaměřit na rozvíjení užší součinnosti, posilování koordinace a zabránění zbytečnému zdvojování unijních, mezinárodních, státních a regionálních výzkumných programů a měla by plně zachovávat obecné zásady Horizontu 2020, zejména zásady týkající se otevřenosti a transparentnosti. Kromě toho by měl být zajištěn otevřený přístup k vědeckým publikacím.
(4)
Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 742/2008/ES (4) stanoví finanční příspěvek Společenství na společný program výzkumu a vývoje pro oblast asistovaného žití v přirozeném prostředí (dále jen „společný program AAL“), který odpovídá finančnímu příspěvku členských států, avšak nepřesahuje částku 150 000 000 EUR po dobu trvání sedmého rámcového programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007-2013) vytvořeného rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES (5).
(5)
V prosinci 2012 předala Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o průběžném hodnocení společného programu AAL. Toto hodnocení provedla skupina odborníků. Tito odborníci došli k obecnému závěru, že společný program AAL dosáhl při plnění svých cílů značného pokroku a pozoruhodných výsledků a že by se v tomto programu mělo pokračovat i nad rámec stávajícího období financování. Skupina odborníků však upozornila na několik nedostatků, zejména na to, že je potřeba, aby se uživatelé zapojovali do projektů co možná nejdříve a aby byla dále zlepšena provozní výkonnost, co se týče doby potřebné k uzavření smlouvy a doby potřebné pro platby.
(6)
Průběžné hodnocení z roku 2010 a proces konzultací z roku 2012 poukázaly na různorodost finančních nástrojů, pravidel způsobilosti a systémů úhrad. Zúčastněné členské státy by se prostřednictvím valné hromady programu asistovaného žití v přirozeném prostředí mohly těmito zjištěními zabývat a podpořit výměnu osvědčených postupů.
(7)
Ve svém sdělení ze dne 12. října 2006 nazvaném „Demografická budoucnost Evropy - učiňme z problému výhodu“ Komise zdůraznila skutečnost, že demografické stárnutí je jedním z největších problémů, kterému čelí všechny členské státy, a že by větší využití nových technologií mohlo přispět ke kontrole nákladů, ke zlepšení tělesného a duševního zdraví starších občanů a k podpoře jejich aktivní účasti ve společnosti, jakož i ke zvýšení konkurenceschopnosti ekonomiky Unie.
(8)
Ve stěžejní iniciativě „Unie inovací“ v rámci strategie Evropa 2020 označila Komise stárnutí obyvatelstva za jednu ze společenských výzev, u nichž inovační pokroková řešení mohou hrát významnou roli a posílit konkurenceschopnost, umožnit evropským podnikům zaujmout vůdčí postavení ve vývoji nových technologií, růst a zajistit si globální vedoucí úlohu na nových rostoucích trzích, zlepšit kvalitu a účinnost veřejných služeb, a přispět tak k vytvoření velkého počtu nových kvalitních pracovních míst.
(9)
V sektoru zdravotních a sociálních služeb je na pracovních místech tzv. bílých plášťů v celé Unii zaměstnáno přibližně 20 milionů osob a lze očekávat, že v příštích letech se tento počet bude vzhledem ke stárnoucí populaci dále zvyšovat. Hlavní prioritou by tedy v tomto citlivém sektoru měla být odborná příprava a celoživotní učení. Potřebu pracovních míst bílých plášťů a investic do moderních dovedností, jako je využívání informačních technologií, je proto třeba přesněji posoudit.
(10)
Ve svém sdělení ze dne 19. května 2010 nazvaném „Digitální agenda pro Evropu“ navrhla Komise posílit společný program AAL s cílem napomoci řešení problémů spojených se stárnutím obyvatelstva.
(11)
Ve svém sdělení ze dne 29. února 2012 nazvaném „Realizace strategického prováděcího plánu pro evropské inovační partnerství v oblasti aktivního a zdravého stárnutí“ Komise navrhla zohlednit příslušné priority strategického prováděcího plánu v budoucích výzkumných a inovačních pracovních programech a nástrojích, které jsou součástí Horizontu 2020. Komise rovněž navrhla zohlednit možné příspěvky společného programu AAL k evropskému partnerství pro inovace v oblasti aktivního a zdravého stárnutí.
(12)
V rámci evropského inovačního partnerství v oblasti aktivního a zdravého stárnutí, vytvořeného na základě iniciativy Unie inovací, se očekává, že inovativní řešení založená na informačních a komunikačních technologiích budou hrát důležitou úlohu při plnění jeho cílů, které spočívají v prodloužení délky života prožitého ve zdraví o další dva roky, čehož by mělo být dosaženo do roku 2020, jakož i ve zlepšení kvality života občanů a zvýšení účinnosti pečovatelských systémů v Unii. V jeho strategickém prováděcím plánu jsou stanoveny priority k urychlení a rozšíření inovací v oblasti aktivního a zdravého stárnutí v celé Unii ve třech oblastech: prevence a podpora zdraví, péče a léčba a nezávislý život a sociální začlenění.
(13)
Je třeba zohlednit aspekty ochrany údajů, neboť systémy informačních a komunikačních technologií zpracovávají velké objemy osobních údajů a profilů a fungují na základě komunikace v reálném čase, což s sebou přináší vysoké riziko porušení bezpečnosti údajů. Kromě toho je třeba respektovat právo na soukromí.
(14)
Program výzkumu a vývoje v oblasti aktivního a asistovaného žití (dále jen „program AAL“) by měl navazovat na výsledky dosažené v rámci předchozího programu a řešit jeho nedostatky tím, že podpoří dostatečnou míru zapojení uživatelů do projektů již od počáteční fáze, aby bylo zajištěno, že vytvořená řešení budou přijatelná a budou odpovídat konkrétním potřebám uživatelů, a že zajistí lepší provádění programu AAL.
(15)
Při provádění programu AAL by měla být zohledněna široká definice inovací zahrnující organizační, obchodní, technologická, společenská a environmentální hlediska. Měl by být zajištěn multidisciplinární přístup a integrace společenských a humanitních věd v rámci programu AAL.
(16)
Činnosti programu AAL by měly být v souladu s cíli a výzkumnými a inovačními prioritami stanovenými v Horizontu 2020 a s obecnými zásadami a podmínkami, jež jsou vymezeny v článku 26 nařízení (EU) č. 1291/2013.
(17)
Měla být stanovena horní mez pro finanční účast Unie na programu AAL po dobu platnosti Horizontu 2020. Finanční účast Unie na programu AAL by neměla přesahovat finanční příspěvek zúčastněných států po dobu trvání Horizontu 2020, aby bylo dosaženo vysokého pákového efektu a zajistilo se účinné zapojení zúčastněných států při dosahování cílů programu AAL.
(18)
V zájmu zohlednění doby trvání Horizontu 2020 by výzvy k podávání návrhů v rámci programu AAL měly být zveřejněny nejpozději ke dni 31. prosince 2020. V řádně odůvodněných případech lze výzvy k podávání návrhů zveřejňovat do dne 31. prosince 2021.
(19)
V souladu s cíli nařízení (EU) č. 1291/2013 by kterýkoli členský stát a kterákoli země přidružená k Horizontu 2020 měly být oprávněny zapojit se do programu AAL v kterémkoli vhodném okamžiku.
(20)
Aby se zajistilo, že finanční závazek ze strany Unie bude doplněn zúčastněnými státy, měl by být finanční příspěvek Unie podmíněn formálními závazky zúčastněných států před zahájením programu AAL a jejich splněním. Příspěvky zúčastněných států na program AAL by v zájmu efektivního fungování tohoto programu měly zahrnovat správní náklady vzniklé na vnitrostátní úrovni.
(21)
Společné provádění programu AAL vyžaduje prováděcí strukturu. Zúčastněné státy se dohodly na prováděcí struktuře pro program AAL a v roce 2007 zřídily mezinárodní neziskové sdružení s právní subjektivitou podle belgického práva, „Ambient Assisted Living“ aisbl (dále jen „sdružení AAL“). Vzhledem k tomu, že podle zprávy o průběžném hodnocení se stávající struktura řízení společného programu AAL ukázala jako účinná a kvalitní, mělo by být sdružení AAL využito jako prováděcí struktura a mělo by působit jako orgán pro přidělování prostředků a monitorování programu AAL. Sdružení AAL by mělo spravovat finanční příspěvek Unie a mělo by zajistit účinné provádění programu AAL.
(22)
V zájmu dosažení cílů programu AAL by sdružení AAL mělo poskytovat finanční podporu především prostřednictvím grantů pro účastníky akcí, které sdružení AAL vybere. Tyto akce by měly být vybírány na základě výzev k podání návrhů v rámci odpovědnosti sdružení AAL, kterému by měli být nápomocni nezávislí externí odborníci. Pokud jde o výběr návrhů a přidělování finančních prostředků z finančního příspěvku Unie a z vnitrostátních rozpočtů vyčleněných na projekty programu AAL, pořadník by měl být závazný.
(23)
Finanční příspěvek Unie by měl být spravován v souladu se zásadou řádného finančního řízení a s pravidly nepřímého řízení stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (6) a nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (7).
(24)
Za účelem ochrany finančních zájmů Unie by Komise měla mít právo za použití přiměřených opatření snížit, neposkytnout nebo ukončit finanční příspěvek Unie, pokud bude program AAL prováděn nedostatečně, částečně nebo opožděně nebo pokud zúčastněné státy na financování programu AAL nepřispějí nebo přispějí jen částečně či opožděně. Tato práva by měla být stanovena v pověřovací dohodě, jež má být uzavřena mezi Unií a sdružením AAL.
(25)
V zájmu zjednodušení by měla snížena administrativní zátěž všech stran. Mělo by se předcházet zdvojeným auditům a tvorbě dokumentace a předkládání zpráv v nepřiměřeném rozsahu. Během auditů by měly být případně zohledňovány konkrétní aspekty vnitrostátních programů.
(26)
Účast na nepřímých akcích financovaných z programu AAL podléhá nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1290/2013 (8). Avšak vzhledem ke zvláštním provozním potřebám programu AAL je nezbytné stanovit odchylky od uvedeného nařízení v souladu s čl. 1 odst. 3 uvedeného nařízení.
(27)
Výzvy k podávání návrhů sdružením AAL by měly být rovněž zveřejněny na jednotném portálu pro účastníky a dále i prostřednictvím jiných elektronických prostředků programu Horizont 2020 pro šíření informací, spravovaných Komisí.
(28)
Jsou nezbytné zvláštní odchylky od nařízení (EU) č. 1290/2013, protože program AAL má sloužit jako výzkumný a inovační program zaměřený na trh, v němž se spojuje mnoho různých vnitrostátních zdrojů financování (například programy financování výzkumu a inovací, zdraví a průmyslu). Z povahy uvedených vnitrostátních programů vyplývá, že mají různá pravidla pro účast a nelze očekávat, že budou plně v souladu s nařízením (EU) č. 1290/2013. Kromě toho se program AAL zaměřuje zejména na malé a střední podniky a organizace uživatelů, které se obvykle činností Unie v oblasti výzkumu a inovací neúčastní. S cílem usnadnit účast těchto podniků a organizací se finanční příspěvek Unie poskytuje v souladu s dobře známými pravidly jejich vnitrostátních programů financování a provádí se prostřednictvím jediného grantu, který v sobě slučuje financování z prostředků Unie s odpovídajícím vnitrostátním financováním.
(29)
Finanční zájmy Unie by měly být chráněny prostřednictvím přiměřených opatření v celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých prostředků a případně správních a finančních sankcí v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012.
(30)
Komise by měla za pomoci nezávislých odborníků provést průběžné hodnocení posuzující zejména kvalitu a účinnost programu AAL a pokrok dosažený při plnění stanovených cílů; měla by rovněž provést závěrečné hodnocení a připravit o těchto hodnoceních zprávu.
(31)
Hodnocení by mělo vycházet z přesných a aktuálních informací. Na žádost Komise by proto sdružení AAL a zúčastněné státy měly předložit veškeré informace, které Komise do zpráv o hodnocení programu AAL potřebuje zahrnout.
(32)
Akce plánované v rámci programu AAL by měly napomoci evropským systémům zdravotní péče, neboť jsou hlavními prostředky pro udržení sociální péče a snížení rozdílů v této oblasti mezi regiony a skupinami obyvatel, které se kvůli současné hospodářské a sociální krizi znepokojujícím způsobem zvětšují.
(33)
Program AAL by měl zajistit účinné prosazování rovnosti žen a mužů, jak je stanoveno v Horizontu 2020. Program AAL by měl prosazovat rovnost žen a mužů a zahrnutí genderového hlediska do kontextu výzkumu a inovací. Zvláštní pozornost je třeba věnovat vyváženému zastoupení žen a mužů podle situace v konkrétní oblasti, v hodnotících panelech a v orgánech, jako jsou např. poradní skupiny a odborné skupiny. Genderové hledisko by mělo být odpovídajícím způsobem začleněno do obsahu výzkumu a inovací ve strategiích, programech a projektech a uplatňováno ve všech fázích výzkumného cyklu.
(34)
Program AAL by měl dodržovat etické zásady stanovené v Horizontu 2020. Zvláštní pozornost by se měla věnovat zásadě proporcionality, právu na soukromí, právu na ochranu osobních údajů, právu na fyzickou a duševní integritu osoby, právu na nediskriminaci a potřebě zajistit vysokou úroveň ochrany lidského zdraví.
(35)
Jelikož se zúčastněné státy rozhodly v programu AAL i nadále pokračovat a jelikož cílů tohoto rozhodnutí, totiž přímo podporovat a doplňovat politiky Unie v oblasti aktivního a zdravého stárnutí, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich z důvodu rozsahu tohoto rozhodnutí může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Účast na programu AAL
1. Unie se účastní programu výzkumu a vývoje v oblasti aktivního a asistovaného žití (dále jen „program AAL“) prováděného společně Belgií, Dánskem, Francií, Irskem, Kyprem, Lucemburskem, Maďarskem, Nizozemskem, Polskem, Portugalskem, Rakouskem, Rumunskem, Slovinskem, Spojeným královstvím, Španělskem, Švédskem a Švýcarskem (dále jen „zúčastněné státy“) v souladu s podmínkami stanovenými v tomto rozhodnutí.
2. Jakýkoli členský stát jiný než členský stát uvedený v odstavci 1 a jakákoli jiná země přidružená k Horizontu 2020 může kdykoli požádat o připojení k programu AAL, pokud splňuje podmínku stanovenou v čl. 3 odst. 1 písm. c). Splňuje-li podmínku stanovenou v čl. 3 odst. 1 písm. c), považuje se pro účely tohoto rozhodnutí za zúčastněný stát.
Článek 2
Finanční příspěvek Unie
1. Finanční příspěvek Unie na program AAL pokrývající správní a provozní náklady činí až 175 000 000 EUR. Finanční příspěvek Unie je hrazen z prostředků souhrnného rozpočtu Unie přidělených na příslušné části zvláštního programu, kterým se provádí Horizont 2020, zřízeného rozhodnutím Rady 2013/743/EU (9) v souladu s čl. 58 odst. 1 písm. c) bodem vi) a s články 60 a 61 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
2. Roční finanční závazek Unie v rámci programu AAL nesmí překročit roční finanční závazek zúčastněných států v rámci programu AAL.
3. Jako příspěvek na správní náklady programu AAL se využije částka ve výši nejvýše 6 % finančního příspěvku Unie uvedeného v odstavci 1.
Článek 3
Podmínky pro poskytnutí finančního příspěvku Unie
1. Finanční příspěvek Unie je podmíněn tím, že:
a)
zúčastněné státy prokáží, že program AAL je vytvořen v souladu s přílohami I a II;
b)
zúčastněné státy nebo organizace určené zúčastněnými státy určí sdružení AAL jako strukturu odpovědnou za provádění programu AAL a za přidělování a monitorování finančního příspěvku Unie;
c)
každý zúčastněný stát se zaváže přispívat na financování programu AAL;
d)
sdružení AAL prokáže schopnost provádět program AAL, včetně přidělování a monitorování příspěvku Unie v rámci nepřímého řízení rozpočtu Unie v souladu s články 58, 60 a 61 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a
e)
je vytvořen model řízení programu AAL v souladu s přílohou III.
2. Během provádění programu AAL je finanční příspěvek Unie rovněž podmíněn tím, že:
a)
sdružení AAL plní cíle programu AAL stanovené v příloze I a vykonává činnosti stanovené v příloze II tohoto rozhodnutí v souladu s nařízením (EU) č. 1290/2013, s výhradou článku 5 tohoto rozhodnutí;
b)
je udržován vhodný a účinný model řízení v souladu s přílohou III tohoto rozhodnutí;
c)
sdružení AAL dodržuje požadavky na podávání zpráv stanovené v čl. 60 odst. 5 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a
d)
každý zúčastněný stát plní své závazky uvedené v odst. 1 písm. c) tohoto článku a jsou plněny roční závazky na podporu financování programu AAL.
Článek 4
Příspěvky zúčastněných států
Příspěvky zúčastněných států sestávají z:
a)
finančních příspěvků na nepřímé akce podporované v rámci programu AAL v souladu s přílohou II;
b)
příspěvků ve formě věcného plnění odpovídajících správním nákladům vnitrostátních správních orgánů na účinné provádění programu AAL v souladu s přílohou II.
Článek 5
Pravidla pro účast a šíření výsledků
1. Pro účely nařízení (EU) č. 1290/2013 se sdružení AAL považuje za financující subjekt a poskytuje finanční podporu pro nepřímé akce v souladu s přílohou II tohoto rozhodnutí.
2. Odchylně od čl. 15 odst. 9 nařízení (EU) č. 1290/2013 ověřuje finanční způsobilost žadatelů určená organizace odpovědná za řízení vnitrostátních programů v souladu s pravidly účasti v určených vnitrostátních programech.
3. Odchylně od čl. 18 odst. 2 nařízení (EU) č. 1290/2013 podepisuje dohody o grantech s účastníky určená agentura odpovědná za řízení vnitrostátních programů.
4. Odchylně od čl. 23 odst. 1 a 5 až 7 a článků 25 až 35 nařízení (EU) č. 1290/2013 se na granty spravované určenými agenturami odpovědnými za řízení vnitrostátních programů vztahují pravidla financování určených vnitrostátních programů.
5. Odchylně od článků 41 až 49 nařízení (EU) č. 1290/2013 se použijí pravidla určených vnitrostátních programů, kterými se řídí výsledky a přístupová práva ke stávajícím znalostem a k výsledkům, aniž je dotčena zásada otevřeného přístupu k vědeckým publikacím stanovená v článku 18 nařízení (EU) č. 1291/2013.
Článek 6
Provádění programu AAL
Program AAL je prováděn na základě strategie prováděné prostřednictvím ročních pracovních plánů v souladu s přílohou II.
Článek 7
Dohody mezi Unií a sdružením AAL
1. Je-li výsledek hodnocení ex ante týkající se sdružení AAL v souladu s čl. 61 odst. 1 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 příznivý, uzavře Komise jménem Unie se sdružením AAL pověřovací dohodu a dohody o ročních převodech finančních prostředků.
2. Pověřovací dohoda uvedená v odstavci 1 tohoto článku musí být uzavřena v souladu s čl. 58 odst. 3 a články 60 a 61 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a s článkem 40 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012. Pověřovací dohoda stanoví rovněž:
a)
požadavky týkající se příspěvku sdružení AAL k příslušným ukazatelům z výkonnostních ukazatelů uvedených v příloze II rozhodnutí 2013/743/EU;
b)
požadavky týkající se příspěvku sdružení AAL k monitorování uvedenému v rozhodnutí 2013/743/EU;
c)
zvláštní výkonnostní ukazatele nezbytné k monitorování fungování sdružení AAL v souladu s čl. 3 odst. 2;
d)
ujednání o poskytování údajů a informací potřebných k zajištění toho, aby byla Komise schopna plnit své povinnosti v oblasti šíření výsledků a podávání zpráv;
e)
ustanovení o zveřejňování výzev k podávání návrhů sdružením AAL, zejména na jednotném portálu pro účastníky, i jinými elektronickými prostředky Horizontu 2020 pro šíření informací spravovanými Komisí.
Článek 8
Ukončení či pozastavení poskytování finančního příspěvku Unie nebo jeho snížení
1. Není-li společný program AAL prováděn v souladu s podmínkami stanovenými v článku 3, může Komise ukončit nebo pozastavit poskytování finančního příspěvku Unie nebo tento příspěvek úměrně snížit v závislosti na skutečném provádění společného programu AAL.
2. Pokud zúčastněné státy své příspěvky na financování programu AAL neposkytnou nebo je poskytnou částečně či opožděně, může Komise ukončit nebo pozastavit poskytování finančního příspěvku Unie nebo tento finanční příspěvek úměrně snížit s přihlédnutím k výši finančních prostředků, kterou na provedení programu AAL vyčlenily zúčastněné státy.
Článek 9
Následné audity
1. Následné audity výdajů na nepřímé akce provádějí určené agentury odpovědné za řízení vnitrostátních programů v souladu s článkem 29 nařízení (EU) č. 1291/2013.
2. Komise může rozhodnout, že audity uvedené v odstavci 1 provede sama. V těchto případech při tom postupuje v souladu s platnými pravidly, zejména s ustanoveními nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, (EU) č. 1290/2013 a (EU) č. 1291/2013.
Článek 10
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby při provádění akcí financovaných podle tohoto rozhodnutí byly finanční zájmy Unie chráněny uplatňováním preventivních opatření proti podvodům, korupci a jinému protiprávnímu jednání, účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími správními a finančními sankcemi.
2. Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět šetření, včetně kontrol a inspekcí na místě, a to v souladu s předpisy a postupy stanovenými nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (10) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (11) s cílem stanovit, zda v souvislosti s grantovými dohodami nebo rozhodnutími o udělení grantu nebo smlouvami financovanými v souladu s tímto rozhodnutím došlo k podvodu, korupci nebo jakémukoli jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu finanční zájmy Unie.
3. Smlouvy, grantové dohody a rozhodnutí o udělení grantu plynoucí z provádění tohoto rozhodnutí musí obsahovat ustanovení, která Komisi, sdružení AAL, Účetní dvůr a OLAF výslovně zmocňují k provádění těchto auditů a šetření v souladu s jejich příslušnými pravomocemi.
4. Sdružení AAL umožní zaměstnancům Komise a jiným osobám zmocněným Komisí či Účetním dvorem přístup do svých míst a prostor a ke všem informacím, včetně informací v elektronické podobě, nezbytným k provedení auditů uvedených v odstavci 3.
5. Při provádění programu AAL přijmou zúčastněné státy právní a správní předpisy nebo jiná opatření nezbytné pro ochranu finančních zájmů Unie, zejména k zajištění úplného zpětného získání veškerých částek splatných Unii v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012 a s nařízením v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012.
Článek 11
Sdělování informací
1. Na žádost Komise předloží sdružení AAL Komisi veškeré informace nezbytné k vypracování zpráv uvedených v článku 12.
2. Zúčastněné státy předloží prostřednictvím sdružení AAL veškeré relevantní informace o finančním řízení programu AAL, které si vyžádají Evropský parlament nebo Rada.
3. Komise sdělí informace uvedené v odstavci 2 tohoto článku ve zprávách stanovených v článku 12.
Článek 12
Hodnocení
1. Komise do 30. června 2017 provede za pomoci nezávislých odborníků průběžné hodnocení programu AAL. O tomto hodnocení Komise vyhotoví zprávu, která bude obsahovat závěry hodnocení a připomínky Komise. Tuto zprávu zašle Komise Evropskému parlamentu a Radě do 31. prosince 2017. Výsledky průběžného hodnocení programu AAL se zohlední v průběžném hodnocení Horizontu 2020.
2. Na konci účasti Unie na programu AAL, nejpozději však 31. prosince 2022, provede Komise závěrečné hodnocení programu AAL. O tomto hodnocení vyhotoví Komise zprávu, ve které má uvést jeho výsledky. Tuto zprávu zašle Komise Evropskému parlamentu a Radě.
Článek 13
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 14
Určení
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
V Bruselu dne 15. května 2014.
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBO SPRENDIMAS Nr. 554/2014/ES
2014 m. gegužės 15 d.
dėl Sąjungos dalyvavimo kelių valstybių narių bendrai vykdomoje Aktyvaus ir lengvesnio gyvenimo mokslinių tyrimų ir plėtros programoje
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 185 straipsnį ir 188 straipsnio antrą pastraipą,
atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),
laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),
kadangi:
(1)
savo 2010 m. kovo 3 d. komunikate „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (toliau - strategija „Europa 2020“) Komisija pabrėžė, kad norint Sąjungoje užtikrinti pažangų, tvarų ir integracinį augimą, būtina sudaryti palankias sąlygas investuoti į žinias ir inovacijas. Tą strategiją patvirtino tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba;
(2)
Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1291/2013 (3) buvo sukurta Bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“(2014-2020 m.) (toliau - programa „Horizontas 2020“). Programos „Horizontas 2020“ tikslas - užtikrinti didesnį mokslinių tyrimų ir inovacijų poveikį, prisidedant prie viešojo sektoriaus subjektų partnerystės stiprinimo, be kita ko, Sąjungai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 185 straipsnį dalyvaujant kelių valstybių narių vykdomose programose;
(3)
viešojo sektoriaus subjektų partnerystėmis turėtų būti siekiama plėtoti glaudesnę veiksmų sinergiją, didinti koordinavimą ir išvengti nereikalingo dubliavimosi su Sąjungos, tarptautinėmis, nacionalinėmis bei regioninėmis mokslinių tyrimų programomis, ir turėtų būti visapusiškai laikomasi programos „Horizontas 2020“ bendrųjų principų, visų pirma atvirumo ir skaidrumo principų. Be to, turėtų būti užtikrinta atvira prieiga prie mokslinių publikacijų;
(4)
Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 742/2008/EB (4) numatytas Bendrijos finansinis įnašas į bendrąją mokslinių tyrimų ir plėtros programą „Kasdienį gyvenimą palengvinanti aplinka“ (toliau - KGPA), atitinkantis valstybių narių įnašą, tačiau neviršijantis 150 000 000 EUR ir skiriamas Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintosios bendrosios programos (2007-2013 m.), nustatytos Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1982/2006/EB (5), vykdymo laikotarpiu;
(5)
2012 m. gruodžio mėn. Komisija pateikė Europos Parlamentui ir Tarybai bendrosios programos KGPA tarpinio įvertinimo ataskaitą. Tą įvertinimą atliko ekspertų grupė. Bendra ekspertų grupės nuomonė buvo ta, kad vykdant bendrąją programą KGPA padaryta didelė pažanga įgyvendinant jos tikslus ir pasiekta puikių rezultatų, ir ją reikėtų tęsti pasibaigus dabartiniam finansavimo laikotarpiui. Tačiau ekspertų grupė pažymėjo keletą trūkumų, visų pirma poreikį į projektus aktyviau nuo ko ankstesnio etapo įtraukti vartotojus ir toliau gerinti veiklos rezultatus, susijusius su sutarčių pasirašymo ir mokėjimo terminais;
(6)
atliekant 2010 m. tarpinį įvertinimą ir vykstant 2012 m. konsultavimosi procesui išryškėjo finansinių priemonių, tinkamumo taisyklių ir kompensavimo sistemų įvairovė. Dalyvaujančiosios valstybės Kasdienį gyvenimą palengvinančios aplinkos generalinėje asamblėjoje galėtų apsvarstyti šį klausimą ir paskatinti keistis geriausios praktikos pavyzdžiais;
(7)
savo 2006 m. spalio 12 d. komunikate „Europos demografijos ateitis: iššūkį paversti galimybe“ Komisija pabrėžė, kad demografinis senėjimas yra vienas iš pagrindinių visų valstybių narių iššūkių ir kad daugiau naudojant naujas technologijas būtų padedama kontroliuoti sąnaudas, didinti vyresnio amžiaus žmonių gerovę, skatinti jų aktyvų dalyvavimą visuomenės gyvenime ir didinti Sąjungos ekonomikos konkurencingumą;
(8)
Strategijos „Europa 2020“ pavyzdinėje iniciatyvoje „Inovacijų sąjunga“ Komisija gyventojų senėjimo klausimą įvardijo kaip vieną iš visuomenės problemų, kurias sprendžiant laimėjimai inovacijų srityje gali vaidinti svarbų vaidmenį ir padidinti konkurencingumą, sudaryti sąlygas Europos bendrovėms pirmauti kuriant naujas technologijas, augti ir pirmauti naujose augančiose pasaulio rinkose, pagerinti viešųjų paslaugų kokybę bei efektyvumą ir taip prisidėti kuriant daug naujų kokybiškų darbo vietų;
(9)
visoje Sąjungos sveikatos ir socialinių paslaugų sektoriuje (vadinamosios baltųjų chalatų darbo vietos) dirba apie 20 mln. asmenų; tikėtina, kad per artimiausius metus šis skaičius dar išaugs dėl senėjančios visuomenės. Mokymas ir mokymasis visą gyvenimą šiame ypatingo dėmesio reikalaujančiame sektoriuje turėtų būti labai svarbus prioritetas. Todėl reikėtų tiksliau įvertinti vadinamųjų baltųjų chalatų darbo vietų ir investicijų į šiuolaikinius gebėjimus, pavyzdžiui, naudojimąsi informacinėmis technologijomis, poreikį;
(10)
savo 2010 m. gegužės 19 d. komunikate „Europos skaitmeninė darbotvarkė“ Komisija pasiūlė sustiprinti bendrąją programą KGPA, siekiant padėti spręsti su senėjančia visuomene susijusius uždavinius;
(11)
savo 2012 m. vasario 29 d. komunikate „Europos inovacijų partnerystės vyresnių žmonių aktyvumo ir sveikatos srityje strateginio įgyvendinimo plano pažanga“ Komisija pasiūlė būsimose mokslinių tyrimų ir inovacijų darbo programose ir priemonėse, įtrauktose į programą „Horizontas 2020“, atsižvelgti į atitinkamus strateginio įgyvendinimo plano prioritetus. Be to, Komisija pasiūlė atsižvelgti į įnašus, kurie pagal bendrąją programą KGPA gali būti skiriami Europos inovacijų partnerystei vyresnių žmonių aktyvumo ir sveikatos srityje;
(12)
tikimasi, kad novatoriški informacijos ir ryšių technologijomis (IRT) grindžiami sprendimai bus labai naudingi įgyvendinant pagal iniciatyvą „Inovacijų Sąjunga“ sukurtos Europos inovacijų partnerystės vyresnių žmonių aktyvumo ir sveikatos srityje tikslus - iki 2020 m. sveiko gyvenimo trukmę pailginti dvejais metais, taip pat pagerinti Sąjungos piliečių gyvenimo kokybę ir sveikatos priežiūros sistemų veiksmingumą. Šios partnerystės strateginiame įgyvendinimo plane nustatyti inovacijų vyresnių žmonių aktyvumo ir sveikatos srityje spartinimo ir platesnio masto naudojimo visoje Sąjungoje prioritetai šiose trijose srityse: prevencijos ir sveikatingumo skatinimo, priežiūros ir gydymo, savarankiško gyvenimo ir socialinės įtraukties;
(13)
atsižvelgiant į tai, kad IRT sistemose tvarkomi dideli asmens duomenų bei profilių kiekiai ir šios sistemos veikia realaus laiko ryšiu, o tai reiškia, kad su jomis susijusi duomenų saugumo pažeidimų rizika yra labai didelė, reikėtų atsižvelgti į duomenų apsaugos aspektus. Be to, turėtų būti gerbiama teisė į privatų gyvenimą;
(14)
aktyvaus ir lengvesnio gyvenimo mokslinių tyrimų ir plėtros programa (toliau - ALG programa) turėtų būti grindžiama ankstesnės programos pasiekimais, ir ją vykdant turėtų būti šalinami ankstesnės programos trūkumai, skatinant vartotojus pakankamai aktyviai dalyvauti projektuose nuo pirminio jų įgyvendinimo etapo, siekiant užtikrinti, kad nustatyti sprendimai būtų priimtini ir atitiktų konkrečius vartotojų poreikius, ir kad ALG programa būtų geriau įgyvendinama;
(15)
įgyvendinant ALG programą reikėtų atsižvelgti į plačią inovacijos apibrėžtį, apimančią organizacinius, verslo, technologinius, visuomeninius ir aplinkosaugos aspektus. Tai padėtų užtikrinti daugiadalykį požiūrį ir socialinių bei humanitarinių mokslų integravimą ALG programoje;
(16)
ALG programos veikla turėtų atitikti programos „Horizontas 2020“ tikslus ir mokslinių tyrimų bei inovacijų sričių prioritetus, taip pat Reglamento (ES) Nr. 1291/2013 26 straipsnyje nustatytus bendruosius principus ir sąlygas;
(17)
turėtų būti nustatyta Sąjungos finansinio dalyvavimo ALG programoje programos „Horizontas 2020“ įgyvendinimo laikotarpiu viršutinė riba. Sąjungos finansinis įnašas į ALG programą programos „Horizontas 2020“ įgyvendinimo laikotarpiu turėtų neviršyti dalyvaujančiųjų valstybių finansinio įnašo, kad būtų pasiektas didelis sverto efektas ir užtikrintas aktyvus dalyvaujančiųjų valstybių dalyvavimas siekiant ALG programos tikslų;
(18)
kad būtų atsižvelgta į programos „Horizontas 2020“ įgyvendinimo laikotarpį, kvietimai teikti pasiūlymus pagal ALG programą turėtų būti paskelbti ne vėliau kaip 2020 m. gruodžio 31 d. Tinkamai pagrįstais atvejais kvietimus teikti pasiūlymus galima paskelbti iki 2021 m. gruodžio 31 d.;
(19)
laikantis Reglamento (ES) Nr. 1291/2013 tikslų, visos valstybės narės ir visos programos „Horizontas 2020“ asocijuotosios šalys turėtų turėti teisę dalyvauti ALG programoje bet kuriuo joms tinkamu metu;
(20)
siekiant užtikrinti, kad dalyvaujančiosios valstybės laikytųsi tokių pačių finansinių įsipareigojimų kaip ir Sąjunga, Sąjungos finansinis įnašas turėtų būti teikiamas su sąlyga, kad prieš pradedant vykdyti ALG programą dalyvaujančiosios valstybės oficialiai prisiima įsipareigojimus ir tuos įsipareigojimus vykdo. Dalyvaujančiųjų valstybių įnašas į ALG programą turėtų apimti administracines sąnaudas, kurios patiriamos nacionaliniu lygiu užtikrinant veiksmingą ALG programos veikimą;
(21)
ALG programai bendrai įgyvendinti reikalinga įgyvendinimo struktūra. Dalyvaujančiosios valstybės sutarė dėl ALG programos įgyvendinimo struktūros ir 2007 m. įsteigė Kasdienį gyvenimą palengvinančios aplinkos asociaciją (toliau - KGPAA), kuri yra tarptautinė pelno nesiekianti asociacija, turinti teisinį subjektiškumą ir įsteigta pagal Belgijos teisę. Atsižvelgiant į tai, kad, kaip nustatyta tarpinio įvertinimo ataskaitoje, dabartinė ALG programos valdymo struktūra pasitvirtino kaip veiksminga ir kokybiška, KGPAA turėtų būti naudojama kaip įgyvendinimo struktūra ir turėtų atlikti ALG programos paskirstymo ir stebėsenos įstaigos vaidmenį. KGPAA turėtų administruoti Sąjungos finansinį įnašą ir turėtų užtikrinti veiksmingą ALG programos įgyvendinimą;
(22)
kad ALG programos tikslai būt pasiekti, KGPAA turėtų teikti finansinę paramą daugiausia dotacijomis, skirtomis KGPAA atrinktų veiksmų dalyviams. Tie veiksmai turėtų būti atrenkami paskelbus kvietimus teikti pasiūlymus KGPAA atsakomybe; KGPAA turėtų padėti nepriklausomi išorės ekspertai. Atrenkant pasiūlymus ir skiriant finansavimą, kuris teikiamas iš ALG programos projektams skiriamo Sąjungos finansinio įnašo ir nacionalinių biudžetų lėšų, turėtų būti privaloma laikytis sudaryto eiliškumo sąrašo;
(23)
Sąjungos finansinis įnašas turėtų būti administruojamas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (6) ir Komisijos deleguotajame reglamente (ES) Nr. 1268/2012 (7) nustatytą patikimo finansų valdymo principą ir netiesioginio valdymo taisykles;
(24)
kad būtų apsaugoti Sąjungos finansiniai interesai, Komisija, taikydama proporcingas priemones, turėtų turėti teisę sumažinti Sąjungos finansinį įnašą, sustabdyti arba nutraukti jo teikimą, jei ALG programa įgyvendinama netinkamai, iš dalies ar vėluojant arba jei dalyvaujančiosios valstybės neprisideda, prisideda iš dalies arba vėluoja prisidėti prie ALG programos finansavimo. Tos teisės turėtų būti numatytos įgaliojimų perdavimo susitarime, kurį turi sudaryti Sąjunga ir KGPAA;
(25)
supaprastinimo tikslais administracinė našta turėtų būti sumažinta visoms šalims. Reikėtų vengti dvigubo audito, neproporcingo kiekio dokumentų ir ataskaitų. Atliekant auditą prireikus turėtų būti atsižvelgiama į nacionalinių programų ypatumus;
(26)
dalyvaujant pagal ALG programą finansuojamuose netiesioginiuose veiksmuose taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1290/2013 (8). Tačiau, atsižvelgiant į specifinius su ALG programos vykdymu susijusius poreikius, būtina pagal to reglamento 1 straipsnio 3 dalį numatyti nukrypti nuo to reglamento leidžiančias nuostatas;
(27)
KGPAA kvietimai teikti pasiūlymus taip pat turėtų būti skelbiami dalyviams skirtame bendrame portale ir pasitelkiant kitas Komisijos valdomas programos „Horizontas 2020“ elektronines sklaidos priemones;
(28)
specialios nukrypti nuo Reglamento (ES) Nr. 1290/2013 leidžiančios nuostatos yra būtinos, nes ALG programa sukurta kaip į rinką orientuota mokslinių tyrimų ir inovacijų programa, kurioje sujungiama daug įvairių nacionalinių finansavimo srautų (pavyzdžiui, mokslinių tyrimų inovacijų, sveikatos ir pramonės finansavimo programos). Dėl tų programų pobūdžio dalyvavimo jose taisyklės skiriasi, todėl negalima tikėtis, kad jos visiškai atitiktų Reglamentą (ES) Nr. 1290/2013. Be to, ALG programa visų pirma skirta mažosioms ir vidutinėms įmonėms bei vartotojų organizacijoms, kurios paprastai nedalyvauja Sąjungos mokslinių tyrimų ir inovacijų veikloje. Siekiant palengvinti tų įmonių ir organizacijų dalyvavimą, Sąjungos finansinis įnašas teikiamas pagal gerai žinomas jų nacionalinių finansavimo programų taisykles, skiriant bendrą dotaciją, kuri apima Sąjungos ir atitinkamą nacionalinį finansavimą;
(29)
Sąjungos finansiniai interesai turėtų būti apsaugoti proporcingomis priemonėmis, taikomomis viso išlaidų ciklo metu, įskaitant pažeidimų prevenciją, nustatymą ir tyrimą, prarastų, neteisingai išmokėtų ar netinkamai panaudotų lėšų susigrąžinimą ir atitinkamais atvejais administracines bei finansines sankcijas pagal Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012;
(30)
Komisija, padedama nepriklausomų ekspertų, turėtų atlikti tarpinį vertinimą, kuriuo visų pirma būtų įvertinta ALG programos kokybė, veiksmingumas ir pažanga siekiant nustatytų tikslų, taip pat atlikti galutinį vertinimą, ir parengti tų vertinimų ataskaitą;
(31)
vertinimas turėtų būti grindžiamas tikslia ir aktualia informacija. Komisijai paprašius KGPAA ir dalyvaujančiosios valstybės turėtų pateikti visą informaciją, kurią Komisija turi įtraukti į ALG programos vertinimo ataskaitas;
(32)
veiksmai, kuriuos numatoma įgyvendinti pagal ALG programą, turėtų padėti stiprinti Europos viešąsias sveikatos ir priežiūros sistemas, kurios yra labai svarbus veiksnys siekiant išsaugoti socialinės paramos sistemas ir sumažinti gerovės srityje susidariusį atotrūkį tarp regionų ir gyventojų grupių, kuris dėl dabartinės ekonomikos ir socialinės krizės smarkiai didėja;
(33)
ALG programos įgyvendinimas turėtų užtikrinti veiksmingą lyčių lygybės propagavimą, kaip įtvirtinta programoje „Horizontas 2020“. ALG programa turėtų būti skatinama į mokslinių tyrimų ir inovacijų turinį įtraukti lyčių lygybės klausimą ir lyčių aspektą. Atsižvelgiant į padėtį šioje srityje, ypač daug dėmesio turėtų būti skiriama lyčių pusiausvyros užtikrinimui vertinimo komisijose ir tokiuose organuose, kaip patariamosios ir ekspertų grupės. Lyčių aspektas turėtų būti tinkamai įtrauktas į strategijų, programų ir projektų turinį, skirtą moksliniams tyrimams ir inovacijoms, ir jo turėtų būti paisoma visais mokslinių tyrimų ciklo etapais;
(34)
ALG programa turėtų atitikti programoje „Horizontas 2020“ įtvirtintus etikos principus. Ypač daug dėmesio turėtų būti skiriama proporcingumo principui, teisei į privatų gyvenimą, teisei į asmens duomenų apsaugą, teisei į asmens fizinę ir psichinę neliečiamybę, teisei į nediskriminavimą ir poreikiui užtikrinti aukštą žmonių sveikatos apsaugos lygį;
(35)
kadangi dalyvaujančiosios valstybės nusprendė toliau įgyvendinti ALG programą, ir kadangi šio sprendimo tikslų, t. y. tiesiogiai remti ir papildyti Sąjungos politiką vyresnių žmonių aktyvumo ir sveikatos srityje, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl veiksmo masto tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo sprendimu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Dalyvavimas ALG programoje
1. Sąjunga dalyvauja Aktyvaus ir lengvesnio gyvenimo mokslinių tyrimų ir plėtros programoje (toliau - ALG programa), kurią kartu įgyvendina Airija, Austrija, Belgija, Danija, Ispanija, Jungtinė Karalystė, Kipras, Lenkija, Liuksemburgas, Nyderlandai, Portugalija, Prancūzija, Rumunija, Slovėnija, Švedija, Šveicarija ir Vengrija (toliau - dalyvaujančiosios valstybės), pagal šiuo sprendimu nustatytas sąlygas.
2. Bet kuri kita valstybė narė, kuri nenurodyta 1 dalyje, ir bet kuri kita programos „Horizontas 2020“ asocijuotoji šalis gali bet kada pateikti paraišką dalyvauti ALG programoje, jei ji atitinka šio sprendimo 3 straipsnio 1 dalies c punkte nustatytą sąlygą. Jei ji atitinka 3 straipsnio 1 dalies c punkte nustatytą sąlygą, ji šio sprendimo tikslais laikoma dalyvaujančiąja valstybe.
2 straipsnis
Sąjungos finansinis įnašas
1. Sąjungos finansinis įnašas į ALG programą, apimantis administracines ir veiklos sąnaudas, neviršija 175 000 000 EUR. Sąjungos finansinis įnašas mokamas iš Sąjungos bendrojo biudžeto asignavimų, skirtų atitinkamoms Tarybos sprendimu 2013/743/ES (9) sukurtos specialiosios programos, kuria įgyvendinama programa „Horizontas 2020“, dalims, pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 58 straipsnio 1 dalies c punkto vi papunktį ir 60 bei 61 straipsnius.
2. Metinis Sąjungos finansinis įsipareigojimas ALG programai neviršija dalyvaujančiųjų valstybių ALG programos atžvilgiu prisiimto metinio finansinio įsipareigojimo.
3. ALG programos administracinėms sąnaudoms padengti naudojama ne daugiau kaip 6 % Sąjungos finansinio įnašo, nurodyto 1 dalyje.
3 straipsnis
Sąjungos finansinio įnašo teikimo sąlygos
1. Sąjungos finansinis įnašas teikiamas, jei tenkinamos šios sąlygos:
a)
dalyvaujančiosios valstybės įrodo, kad ALG programa yra sukurta pagal I ir II priedus;
b)
dalyvaujančiosios valstybės arba jų paskirtos organizacijos paskiria KGPAA struktūra, kuri atsakinga už ALG programos įgyvendinimą ir Sąjungos finansinio įnašo paskirstymą bei stebėseną;
c)
kiekviena dalyvaujanti valstybė įsipareigoja prisidėti prie ALG programos finansavimo;
d)
KGPAA įrodo, kad sugeba įgyvendinti ALG programą, įskaitant Sąjungos įnašo paskirstymą ir stebėseną, netiesiogiai valdydama Sąjungos biudžetą pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 58, 60 ir 61 straipsnius; ir
e)
pagal III priedą nustatomas ALG programos valdymo modelis.
2. ALG programos įgyvendinimo metu Sąjungos finansinio įnašo teikimui taip pat taikomos šios sąlygos:
a)
KGPAA įgyvendina šio sprendimo I priede nustatytus ALG programos tikslus ir II priede nurodytus veiksmus pagal Reglamentą (ES) Nr. 1290/2013, laikantis šio sprendimo 5 straipsnio;
b)
išlaikomas tinkamas ir efektyvus valdymo modelis, atitinkantis III priedą;
c)
KGPAA laikosi Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 60 straipsnio 5 dalyje nustatytų ataskaitų teikimo reikalavimų; ir
d)
kiekviena dalyvaujančioji valstybė įvykdo 1 dalies c punkte nurodytus įsipareigojimus, taip pat įvykdomi metiniai įsipareigojimai prisidėti prie ALG programos finansavimo.
4 straipsnis
Dalyvaujančiųjų valstybių įnašai
Dalyvaujančiųjų valstybių įnašus sudaro:
a)
finansiniai įnašai, skirti vadovaujantis II priedu pagal ALG programą remiamiems netiesioginiams veiksmams;
b)
nepiniginiai įnašai, atitinkantys administracines sąnaudas, kurias patiria nacionalinės administracijos užtikrindamos veiksmingą ALG programos įgyvendinimą pagal II priedą.
5 straipsnis
Dalyvavimo ir sklaidos taisyklės
1. Reglamento (ES) Nr. 1290/2013 taikymo tikslais KGPAA laikoma finansavimo įstaiga ir teikia finansinę paramą netiesioginiams veiksmams pagal šio sprendimo II priedą.
2. Nukrypstant nuo Reglamento (ES) Nr. 1290/2013 15 straipsnio 9 dalies, pareiškėjų finansinį pajėgumą tikrina paskirtos nacionalinės programos valdymo organizacija, vadovaudamasi dalyvavimo paskirtose nacionalinėse programose taisyklėmis.
3. Nukrypstant nuo Reglamento (ES) Nr. 1290/2013 18 straipsnio 2 dalies, dotacijų susitarimus su dalyviais pasirašo paskirtos nacionalinės programos valdymo agentūra.
4. Nukrypstant nuo Reglamento (ES) Nr. 1290/2013 23 straipsnio 1, 5-7 dalių ir 25-35 straipsnių, paskirtų nacionalinių programų valdymo agentūrų administruojamoms dotacijoms taikomos paskirtų nacionalinių programų finansavimo taisyklės.
5. Nukrypstant nuo Reglamento (ES) Nr. 1290/2013 41-49 straipsnių, taikomos paskirtų nacionalinių programų taisyklės, reglamentuojančios rezultatus ir prieigos prie pirminės informacijos bei rezultatų teises, nedarant poveikio Reglamento (ES) Nr. 1291/2013 18 straipsnyje nustatytam atvirosios prieigos prie mokslinių publikacijų principui.
6 straipsnis
ALG programos įgyvendinimas
ALG programa įgyvendinama vadovaujantis strategija, kuri įgyvendinama pagal metinius darbo planus laikantis II priedo.
7 straipsnis
Sąjungos ir KGPAA susitarimai
1. Jei pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 61 straipsnio 1 dalį atliekamo KGPAA ex ante vertinimo rezultatai yra teigiami, Komisija Sąjungos vardu su KGPAA sudaro įgaliojimų perdavimo susitarimą ir metinius lėšų pervedimo susitarimus.
2. 1 dalyje nurodytas įgaliojimų perdavimo susitarimas sudaromas pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 58 straipsnio 3 dalį ir 60 bei 61 straipsnius ir pagal Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 1268/2012 40 straipsnį. Jame taip pat nustatoma:
a)
su atitinkamais rodikliais iš veiklos rodiklių, nustatytų Sprendimo (ES) Nr. 2013/743/ES II priede, susiję reikalavimai KGPAA indėliui;
b)
su stebėsena, nurodyta Sprendime (ES) Nr. 2013/743/ES, susiję reikalavimai KGPAA indėliui;
c)
konkretūs veiklos rodikliai, būtini KGPAA veikimui stebėti pagal 3 straipsnio 2 dalį;
d)
duomenų ir informacijos, kurių reikia, kad Komisija galėtų vykdyti sklaidos ir ataskaitų teikimo prievoles, teikimo tvarka;
e)
nuostatos dėl KGPAA kvietimų teikti pasiūlymus paskelbimo, visų pirma dalyviams skirtame bendrame portale ir kitomis Komisijos valdomomis programos „Horizontas 2020“ elektroninėmis sklaidos priemonėmis.
8 straipsnis
Sąjungos finansinio įnašo teikimo nutraukimas, finansinio įnašo sumažinimas arba teikimo sustabdymas
1. Jei ALG programa nėra įgyvendinama pagal 3 straipsnyje nustatytas sąlygas, Komisija, atsižvelgdama į faktinį ALG programos įgyvendinimą, gali nutraukti Sąjungos finansinio įnašo teikimą, jį proporcingai sumažinti arba sustabdyti jo teikimą.
2. Jei dalyvaujančiosios valstybės prie ALG programos finansavimo neprisideda, prisideda iš dalies arba vėluoja prisidėti, Komisija gali nutraukti Sąjungos finansinį įnašą, jį proporcingai sumažinti arba sustabdyti jo teikimą, atsižvelgdama į dalyvaujančiųjų valstybių ALG programai įgyvendinti skirtą finansavimo sumą.
9 straipsnis
Ex post auditas
1. Netiesioginių veiksmų išlaidų ex post auditą atlieka nustatytų nacionalinių programų valdymo agentūros, vadovaudamosi Reglamento (ES) Nr. 1291/2013 29 straipsniu.
2. 1 dalyje nurodytą auditą Komisija gali nuspręsti atlikti pati. Tokiais atvejais ji tai daro vadovaudamasi taikytinomis taisyklėmis, visų pirma reglamentų (ES, Euratomas) Nr. 966/2012, (ES) Nr. 1290/2013 ir (ES) Nr. 1291/2013 nuostatomis.
10 straipsnis
Sąjungos finansinių interesų apsauga
1. Komisija imasi atitinkamų priemonių užtikrinti, kad įgyvendinant pagal šį sprendimą finansuojamus veiksmus Sąjungos finansiniai interesai būtų apsaugoti taikant sukčiavimo, korupcijos ir kitos neteisėtos veiklos prevencijos priemones, vykdant veiksmingus patikrinimus, o nustačius pažeidimus - susigrąžinant neteisėtai išmokėtas sumas ir prireikus taikant veiksmingas, proporcingas ir atgrasomas administracines ir finansines sankcijas.
2. Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) gali atlikti tyrimus, įskaitant patikrinimus ir inspektavimus vietoje, laikydamasi Tarybos reglamente (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 (10) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 (11) išdėstytų nuostatų ir procedūrų, siekdama nustatyti, ar būta Sąjungos finansiniams interesams kenkiančių sukčiavimo, korupcijos arba kitos neteisėtos veiklos atvejų, susijusių su pagal šį sprendimą finansuojamu dotacijos susitarimu, dotacijos sprendimu arba sutartimi.
3. Į sutartis, dotacijos susitarimus ir dotacijos sprendimus, kurie sudaromi ir priimami įgyvendinant šį sprendimą, įtraukiamos nuostatos, kuriomis Komisija, KGPAA, Audito Rūmai ir OLAF aiškiai įgaliojami atlikti auditą ir tyrimus pagal atitinkamas savo kompetencijos sritis.
4. KGPAA suteikia Komisijos darbuotojams ir kitiems jos Audito Rūmų įgaliotiems asmenims galimybę patekti į visas jos vietas ir patalpas ir susipažinti su visa informacija, įskaitant informaciją elektroniniu formatu, kurios jiems reikia 3 dalyje nurodytam auditui atlikti.
5. Įgyvendindamos ALG programą, dalyvaujančiosios valstybės imasi teisėkūros, reguliavimo, administracinių arba kitų priemonių, būtinų Sąjungos finansiniams interesams apsaugoti, visų pirma užtikrinti visišką visų Sąjungai priklausančių sumų susigrąžinimą pagal Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 ir Deleguotąjį reglamentą (ES) Nr. 1268/2012.
11 straipsnis
Informacijos pateikimas
1. Komisijos prašymu KGPAA jai pateikia visą 12 straipsnyje nurodytoms ataskaitoms rengti reikalingą informaciją.
2. Dalyvaujančiosios valstybės per KGPAA pateikia visą Europos Parlamento ar Tarybos prašomą atitinkamą informaciją, susijusią su ALG programos finansiniu valdymu.
3. Komisija šio straipsnio 2 dalyje nurodytą informaciją įtraukia į 12 straipsnyje nurodytas ataskaitas.
12 straipsnis
Vertinimas
1. Komisija, padedama nepriklausomų ekspertų, ne vėliau kaip 2017 m. birželio 30 d. atlieka tarpinį ALG programos vertinimą. Komisija parengia to vertinimo ataskaitą, į kurią įtraukiamos Komisijos vertinimo išvados ir pastabos. Tą ataskaitą Komisija iki 2017 m. gruodžio 31 d. pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai. Tarpiniame programos „Horizontas 2020“ vertinime atsižvelgiama į tarpinio ALG programos vertinimo rezultatus.
2. Sąjungos dalyvavimo ALG programoje laikotarpio pabaigoje, bet ne vėliau kaip 2022 m. gruodžio 31 d., Komisija atlieka galutinį ALG programos vertinimą. Komisija parengia to vertinimo ataskaitą, kurioje pateikiami vertinimo rezultatai. Tą ataskaitą Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai.
13 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
14 straipsnis
Adresatai
Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.
Priimta Briuselyje 2014 m. gegužės 15 d.