NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 532/2014
ze dne 13. března 2014,
kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 223/2014 o Fondu evropské pomoci nejchudším osobám
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 223/2014 ze dne 11. března 2014 o Fondu evropské pomoci nejchudším osobám (1), a zejména na čl. 32 odst. 8 a 9, čl. 34 odst. 7 a 8 a čl. 55 odst. 4 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (EU) č. 223/2014 umožňuje Komisi přijímat akty v přenesené pravomoci, které doplňují prvky, jež nejsou podstatné, pokud jde o Fond evropské pomoci nejchudším osobám (dále jen „FEPNO“).
(2)
Nařízení (EU) č. 223/2014 požaduje, aby řídicí orgán zřídil systém pro zaznamenávání a uchovávání počítačových údajů o každé operaci, které jsou nezbytné pro monitorování, hodnocení, finanční řízení, ověřování a audit, včetně údajů o jednotlivých účastnících s ohledem na operační programy pro sociální začlenění nejchudších osob (OP II). Je proto nezbytné stanovit seznam údajů, které mají být v uvedeném systému zaznamenávány a uchovávány.
(3)
Některé údaje jsou relevantní pouze pro určité druhy operací nebo pro jeden druh operačního programu; použitelnost požadavků na údaje je proto třeba upřesnit. Nařízení (EU) č. 223/2014 stanoví zvláštní požadavky na zaznamenávání a uchovávání údajů o jednotlivých účastnících operací podporovaných z OP II, které je třeba vzít v úvahu.
(4)
Seznam údajů by měl zohlednit požadavky na podávání zpráv stanovené v nařízení (EU) č. 223/2014, aby bylo zajištěno, že pro každou operaci existují údaje nezbytné pro finanční řízení a monitorování, včetně údajů nutných k vypracování žádostí o platby, účetních závěrek a zpráv o provádění operace, a to v podobě, ve které je lze snadno agregovat a sesouhlasit. Tento seznam by měl zohlednit fakt, že některé základní údaje o operacích v počítačové podobě jsou nezbytné pro účinné finanční řízení operací a splnění požadavku na zveřejňování základních informací o operacích. Pro účinné plánování a provádění ověřování a auditů jsou nutné některé další údaje.
(5)
Seznam údajů, které mají být zaznamenávány a uchovávány, by neměl předjímat technické vlastnosti ani strukturu počítačových systémů vytvořených řídicími orgány, ani předurčovat formát zaznamenaných a uchovávaných údajů, nejsou-li v tomto nařízení výslovně uvedeny. Seznam by rovněž neměl předjímat způsob, jakým se údaje do systému zadávají nebo se v něm generují; v některých případech mohou údaje obsažené v seznamu vyžadovat zadání vícero hodnot. Je však nezbytné stanovit některá pravidla ohledně povahy těchto údajů, aby bylo zajištěno, že řídicí orgán je schopen splnit své povinnosti, pokud jde o monitorování, hodnocení, finanční řízení, ověřování a audit, včetně případů, kdy to vyžaduje zpracování údajů o jednotlivých účastnících.
(6)
Aby mohla být prováděna kontrola a audit výdajů v rámci operačních programů, je nutné stanovit kritéria, kterými by se měla řídit auditní stopa, aby byla považována za adekvátní.
(7)
V souvislosti s auditní činností podle nařízení (EU) č. 223/2014 je nezbytné stanovit, že Komise i členské státy by měly zabránit jakémukoli neoprávněnému zveřejnění osobních údajů či přístupu k nim, a specifikovat účely, pro které Komise a členské státy mohou tyto údaje zpracovávat.
(8)
Za audit operací odpovídá auditní orgán. Aby byly rozsah a účinnost auditů adekvátní a aby byly tyto audity prováděny na stejné úrovni ve všech členských státech, je nezbytné stanovit podmínky, které by tyto audity měly splňovat.
(9)
Je nezbytné podrobně stanovit základ pro výběr vzorku operací, u nichž má být proveden audit, kterým by se měl auditní orgán řídit při vypracování či schvalování metody výběru vzorků, a dále stanovit jednotku vzorku, určitá technická kritéria, která mají být použita při výběru vzorku, a případně faktory, které mají být zohledněny při výběru doplňkových vzorků.
(10)
Auditní orgán by měl vypracovat výrok auditora zahrnující účetní závěrky podle nařízení (EU) č. 223/2014. Aby byly rozsah a obsah auditů účetních závěrek adekvátní a aby byly tyto audity prováděny na stejné úrovni ve všech členských státech, je nezbytné stanovit podmínky, které by tyto audity měly splňovat.
(11)
Aby byla zajištěna právní jistota a rovné zacházení se všemi členskými státy při uplatňování finančních oprav v souladu se zásadou proporcionality, je nezbytné stanovit kritéria pro určování závažných nedostatků v účinném fungování systémů řízení a kontroly, definovat základní druhy nedostatků a kritéria, která slouží k určení výše finančních oprav, jež mají být uplatněny, a stanovit kritéria pro uplatnění extrapolovaných nebo paušálních finančních oprav.
(12)
S cílem umožnit co nejrychlejší uplatňování opatření stanovených v tomto nařízení by toto nařízení mělo vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví následující ustanovení, kterými se doplňuje nařízení (EU) č. 223/2014:
a)
pravidla upřesňující informace týkající se údajů, jež je třeba v rámci monitorovacího systému zavedeného řídicím orgánem zaznamenat a uchovat v počítačové podobě;
b)
podrobné minimální požadavky na auditní stopu, pokud jde o účetní záznamy, které mají být vedeny, a o podklady, které mají být uchovávány na úrovni certifikačního orgánu, řídicího orgánu, zprostředkujících subjektů a příjemců;
c)
rozsah a obsah auditů operací a auditů účetních závěrek a metodiku pro výběr vzorku operací;
d)
podrobná pravidla pro používání údajů shromážděných během auditů prováděných úředníky Komise nebo pověřenými zástupci Komise;
e)
podrobná pravidla týkající se kritérií pro určování závažných nedostatků v účinném fungování systémů řízení a kontroly, včetně základních typů těchto nedostatků, kritéria k určení výše finančních oprav, jež mají být použita, a kritéria pro použití paušálních sazeb nebo extrapolovaných finančních oprav.
KAPITOLA II
ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ PRO SYSTÉMY ŘÍZENÍ A KONTROLY
Článek 2
Údaje, jež je třeba zaznamenat a uchovat v počítačové podobě
(Čl. 32 odst. 8 nařízení (EU) č. 223/2014)
1. Informace o údajích, které je třeba zaznamenat a uchovat v počítačové podobě pro každou operaci v rámci systému pro monitorování zřízeného podle čl. 32 odst. 2 písm. d) nařízení (EU) č. 223/2014, jsou uvedeny v příloze I tohoto nařízení.
2. Údaje se zaznamenávají a uchovávají pro každou operaci, u operací podporovaných z OP II včetně údajů o jednotlivých účastnících členěných podle pohlaví, jsou-li tyto údaje dostupné, za účelem jejich agregace v případech, kdy je to nezbytné pro účely monitorování, hodnocení, finančního řízení, ověřování a auditu. Možná musí být také kumulativní agregace těchto údajů za celé programové období.
Článek 3
Podrobné minimální požadavky na auditní stopu
(Čl. 32 odst. 9 nařízení (EU) č. 223/2014)
1. Podrobné minimální požadavky na auditní stopu, pokud jde o účetní záznamy, které mají být vedeny, a o podklady, které mají být uchovávány, jsou následující:
a)
auditní stopa umožňuje ověření uplatňování kritérií výběru stanovených v operačním programu pro potraviny a/nebo základní materiální pomoc (OP I) nebo monitorovacím výborem pro OP II;
b)
v souvislosti s granty podle čl. 25 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 223/2014 auditní stopa umožňuje sesouhlasení souhrnných částek potvrzených Komisi s podrobnými účetními záznamy a podklady vedenými certifikačním orgánem, řídicím orgánem, zprostředkujícími subjekty a příjemci, pokud jde o operace spolufinancované v rámci operačního programu;
c)
v souvislosti s granty podle čl. 25 odst. 1 písm. b) a c) auditní stopa umožňuje sesouhlasení souhrnných částek potvrzených Komisi s podrobnými údaji o výstupech či výsledcích a podklady vedenými certifikačním orgánem, řídicím orgánem, zprostředkujícími subjekty a příjemci, případně včetně dokladů o metodě stanovení standardních stupnic jednotkových nákladů a paušálních částek, pokud jde o operace spolufinancované v rámci operačního programu;
d)
v souvislosti s náklady stanovenými v souladu s čl. 25 odst. 1 písm. d) nařízení (EU) č. 223/2014 auditní stopa podle potřeby dokládá a odůvodňuje metodu výpočtu a základ, na němž bylo rozhodnuto o paušálních sazbách, a způsobilé přímé náklady nebo náklady vykázané v rámci jiných vybraných kategorií, u kterých se uplatní paušální sazba;
e)
v souvislosti s náklady stanovenými v souladu s čl. 26 odst. 2 písm. b), c) a e) a čl. 26 odst. 3 druhou částí nařízení (EU) č. 223/2014 auditní stopa umožňuje odůvodnění způsobilých přímých nákladů nebo nákladů vykázaných v rámci jiných vybraných kategorií nebo nákladů, na něž je uplatněna paušální sazba;
f)
auditní stopa umožňuje ověření platby příspěvku z veřejných zdrojů příjemci;
g)
u každé operace, je-li to na místě, auditní stopa obsahuje technické specifikace a plán financování, dokumenty týkající se schválení grantu, dokumenty související se zadáváním veřejných zakázek, zprávy od příjemce a zprávy o provedených ověřováních a auditech;
h)
auditní stopa obsahuje informace o řídicích kontrolách a o provedených auditech operací;
i)
auditní stopa umožňuje sesouhlasení údajů týkajících se ukazatelů výstupů operace s vykázanými údaji a výsledky a případně cíli programu.
U nákladů uvedených v písmenech c) a d) auditní stopa umožňuje ověřování metody výpočtu použité řídicím orgánem z hlediska souladu s čl. 25 odst. 3 nařízení (EU) č. 223/2014.
2. Řídicí orgán zajistí, aby existoval záznam o totožnosti a umístění subjektů uchovávajících všechny podklady, které jsou nutné k tomu, aby auditní stopa splňovala minimální požadavky uvedené v odstavci 1.
Článek 4
Používání údajů shromážděných během auditů prováděných úředníky Komise nebo pověřenými zástupci Komise
(Čl. 34 odst. 8 nařízení (EU) č. 223/2014)
1. Komise přijme veškerá nezbytná opatření k tomu, aby zabránila jakémukoli neoprávněnému zveřejnění údajů shromážděných Komisí v průběhu auditů či přístupu k nim.
2. Údaje shromážděné v průběhu auditů používá Komise výlučně za účelem plnění svých povinností podle článku 36 nařízení (EU) č. 223/2014. Ke shromážděným údajům má přístup Evropský účetní dvůr i Evropský úřad pro boj proti podvodům.
3. Shromážděné údaje nesmí být bez výslovného souhlasu členského státu, který tyto údaje poskytl, zaslány jiným osobám v členských státech či v orgánech Unie než těm, jejichž náplň práce vyžaduje přístup k těmto údajům v souladu s příslušnými pravidly.
Článek 5
Audity operací
(Čl. 34 odst. 7 nařízení (EU) č. 223/2014)
1. Audity operací se provádějí za každé účetní období na vzorku operací vybraném metodou stanovenou či schválenou auditním orgánem v souladu s článkem 6 tohoto nařízení.
2. Audity operací se provádějí na základě podkladů, jež představují auditní stopu, a ověřuje se jimi legalita a správnost výdajů vykázaných Komisi, včetně těchto skutečností:
a)
operace byla vybrána v souladu s kritérii výběru pro operační program, operace nebyla fyzicky dokončená nebo plně provedená před tím, než příjemce podal žádost o financování v rámci operačního programu, operace byla provedena v souladu s rozhodnutím o schválení a splňovala v době auditu veškeré platné podmínky, pokud jde o funkčnost, použití a cíle, které mají být dosaženy;
b)
výdaje vykázané Komisi odpovídají účetním záznamům a požadované podklady dokládají adekvátní auditní stopu podle článku 3 tohoto nařízení;
c)
u výdajů vykázaných Komisi stanovených v souladu s čl. 25 odst. 1 písm. b) a c) byly splněny výstupy a výsledky, na jejichž základě se příjemci vyplácejí platby, údaje o účastnících, je-li to relevantní, či jiné záznamy týkající se výstupů a výsledků jsou v souladu s informacemi předloženými Komisi a požadované podklady představují adekvátní auditní stopu podle článku 3 tohoto nařízení.
Audity se dále ověří, zda byl příspěvek z veřejných zdrojů příjemci vyplacen v souladu s článkem 42 odst. 2 nařízení (EU) č. 223/2014.
3. Součástí auditů operací je v příslušných případech ověření fyzického provádění operace na místě.
4. Audity operací se ověřuje přesnost a úplnost odpovídajících výdajů zachycených certifikačním orgánem v jeho účetním systému a soulad auditní stopy na všech úrovních.
5. Vyjde-li najevo, že zjištěné problémy jsou systémové povahy, a představují tudíž riziko pro jiné operace v rámci operačního programu, zajistí auditní orgán další kontrolu, včetně případných doplňkových auditů, za účelem stanovení rozsahu problémů a doporučí nezbytná nápravná opatření.
6. Pro účel podávání zpráv Komisi o ročním pokrytí se do částky auditovaných výdajů započítávají pouze výdaje spadající do rozsahu auditu provedeného podle odstavce 1. Pro tento účel se použije vzor kontrolní zprávy podle čl. 34 odst. 6 nařízení (EU) č, 223/2014.
Článek 6
Metodika výběru vzorku operací
(Čl. 34 odst. 7 nařízení (EU) č. 223/2014)
1. Auditní orgán stanoví metodu výběru vzorku v souladu s požadavky uvedenými v tomto článku a s přihlédnutím k mezinárodně uznávaným auditorským standardům INTOSAI, IFAC nebo IIA.
2. Kromě vysvětlení uvedených v auditní strategii vede auditní orgán záznamy o dokumentech a odborném úsudku, které použil ke stanovení metod výběru vzorku ve fázi plánování, výběru, testování a hodnocení, aby prokázal, že stanovená metoda je vhodná.
3. Vzorek je reprezentativní pro soubor, ze kterého je vybrán, a umožňuje auditnímu orgánu vypracovat platný výrok auditora v souladu s čl. 34 odst. 5 písm. a) nařízení (EU) č. 223/2014. Soubor zahrnuje výdaje operačního programu, které jsou uvedeny v žádostech o platbu předložených Komisi v souladu s článkem 41 nařízení (EU) č. 223/2014 za dané účetní období. Vzorek může být vybrán během účetního období nebo po jeho skončení.
4. Pro účely čl. 34 odst. 1 nařízení (EU) č. 223/2014 se metoda výběru vzorku považuje za statistickou, pokud zajišťuje:
i)
náhodný výběr položek vzorku;
ii)
uplatnění teorie pravděpodobnosti k vyhodnocení výsledků vzorku včetně měření a kontroly výběrového rizika a plánované a dosažené přesnosti.
5. Metoda výběru vzorku zajistí náhodný výběr každé jednotky vzorku ze souboru pomocí náhodných čísel generovaných pro každou jednotku souboru, na jejichž základě se vyberou jednotky, které se zařadí do vzorku, nebo systematický výběr pomocí náhodného počátku a následného uplatnění systematického pravidla pro výběr dalších položek.
6. Jednotku vzorku stanoví auditní orgán na základě odborného úsudku. Jednotkou vzorku může být operace, projekt v rámci operace nebo žádost příjemce o platbu. Údaje o stanoveném typu jednotky vzorku a o odborném úsudku použitém k tomuto účelu se uvedou do kontrolní zprávy.
7. Pokud jsou celkové výdaje spojené s jednotkou vzorku za účetní období záporné, vyřadí se ze souboru podle odstavce 3 a auditují se samostatně. Auditní orgán může rovněž vybrat vzorek tohoto samostatného souboru.
8. Platí-li podmínky přiměřené kontroly podle čl. 58 odst. 1 nařízení (EU) č. 223/2014, může auditní orgán vyloučit položky stanovené v uvedeném článku ze souboru, z něhož se vybírá vzorek. V případě, že dotčená operace již byla do vzorku zařazena, auditní orgán ji nahradí pomocí patřičného náhodného výběru.
9. Veškeré výdaje vykázané Komisi ve vzorku podléhají auditu.
Pokud vybrané jednotky vzorku zahrnují velký počet souvisejících žádostí o platbu či faktur, auditní orgán je může auditovat prostřednictvím dílčího výběrového souboru, přičemž související žádosti o platbu nebo faktury vybere pomocí stejných parametrů použitých pro vybírání jednotek hlavního vzorku.
V takovém případě se příslušné velikosti vzorku vypočtou pro každou jednotku vzorku, jež má být auditována, a v žádném případě nesmí být menší než 30 souvisejících žádostí o platbu nebo faktur pro každou jednotku vzorku.
10. Auditní orgán může soubor stratifikovat rozdělením do podsouborů, z nichž každý je skupinou jednotek vzorku s podobnými vlastnostmi, zejména pokud jde o riziko nebo očekávanou chybovost nebo pokud soubor zahrnuje operace sestávající z finančních příspěvků z operačního programu na položky vysoké hodnoty.
11. Pro stanovení technických parametrů výběru vzorku auditní orgán vyhodnotí spolehlivost systému s přihlédnutím k výsledkům auditů systémů jako vysokou, průměrnou nebo nízkou tak, aby kombinovaný stupeň jistoty získaný z auditů systémů a auditů operací byl vysoký. U systému vyhodnoceného jako vysoce spolehlivý nesmí být úroveň spolehlivosti použitá pro výběr operací nižší než 60 %. U systému vyhodnoceného jako nízce spolehlivý nesmí být úroveň spolehlivosti použitá pro výběr operací nižší než 90 %. Maximální úroveň významnosti je 2 % výdajů uvedených v odstavci 3.
12. Jsou-li zjištěny nesrovnalosti nebo riziko nesrovnalostí, auditní orgán rozhodne na základě odborného úsudku, zda je nutné provést audit doplňkového vzorku dalších operací nebo částí operací, které nebyly auditovány v náhodném vzorku, aby byly zohledněny konkrétní zjištěné rizikové faktory.
13. Auditní orgán výsledky auditů doplňkového vzorku analyzuje zvlášť a vypracuje na základě těchto výsledků závěry, které sdělí Komisi ve výroční kontrolní zprávě. Nesrovnalosti zjištěné v doplňkovém vzorku se nezahrnují do výpočtu předpokládané náhodné chyby v náhodném vzorku.
14. Na základě výsledků auditů operací za účelem vypracování výroku auditora a kontrolní zprávy uvedených v čl. 34 odst. 5 písm. a) a b) nařízení (EU) č. 223/2014 vypočte auditní orgán celkovou chybovost, jež se rovná součtu promítnutých náhodných chyb a případně také systémových chyb a neopravených neobvyklých chyb, vydělenému souborem.
Článek 7
Audity účetních závěrek
(Čl. 34 odst. 7 nařízení (EU) č. 223/2014)
1. Audity účetních závěrek podle čl. 49 odst. 1 nařízení (EU) č. 223/2014 provádí auditní orgán za každé účetní období.
2. Audit účetních závěrek poskytuje přiměřenou jistotu, pokud jde o úplnost, přesnost a pravdivost částek vykázaných v účetních závěrkách.
3. Pro účel odstavců 1 a 2 auditní orgán přihlédne zejména k výsledkům auditů systémů provedených u certifikačního orgánu a k výsledkům auditů operací.
4. Součástí auditu systémů je ověření spolehlivosti účetního systému certifikačního orgánu a na základě vzorku ověření přesnosti výdajů částek odejmutých a částek získaných zpět zachycených v účetním systému certifikačního orgánu.
5. Aby mohl pro účely výroku auditora prohlásit, že účetní závěrka podává věrný a poctivý obraz, ověří auditní orgán, že veškeré prvky, jež jsou vyžadovány podle článku 49 nařízení (EU) č. 223/2014, jsou v účetní závěrce řádně uvedeny a jsou v souladu s podkladovými účetními záznamy, které vedou všechny příslušné orgány nebo subjekty a příjemci během auditní činnosti prováděné auditním orgánem. Na základě účetních závěrek, které mu poskytne certifikační orgán, auditní orgán ověří, zda:
a)
celková výše způsobilých výdajů z veřejných zdrojů vykázaných v souladu s čl. 49 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 223/2014 souhlasí s výdaji a příslušným příspěvkem z veřejných zdrojů uvedenými v žádostech o platbu předložených Komisi za příslušné účetní období, a jsou-li nesrovnalosti, zda jsou v účetní závěrce uvedena adekvátní vysvětlení pro nesouhlasící částky;
b)
částky odňaté a získané zpět v průběhu účetního období, částky, které mají být získány zpět na konci účetního období, a částky, které zpět získat nelze, uvedené v účetní závěrce odpovídají částkám zaneseným v účetních systémech certifikačního orgánu a vycházejí z rozhodnutí odpovědného řídicího nebo certifikačního orgánu;
c)
byly v příslušných případech z účetní závěrky v souladu s čl. 49 odst. 2 nařízení (EU) č. 223/2014 výdaje vyňaty a zda byly v účetní závěrce pro dané účetní období uplatněny všechny nutné opravy.
Ověřování podle písmen b) a c) lze provádět na základě vzorku.
KAPITOLA III
ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ PRO FINANČNÍ ŘÍZENÍ A FINANČNÍ OPRAVY
Článek 8
Kritéria pro určování závažných nedostatků v účinném fungování systémů řízení a kontroly
(Čl. 55 odst. 4 nařízení (EU) č. 223/2014)
1. Komise posuzuje účinné fungování systémů řízení a kontroly na základě výsledků všech dostupných auditů systémů včetně zkoušek kontrol a auditů operací.
Toto posouzení se týká prostředí vnitřní kontroly programu, řídicích a kontrolních činností řídicích a certifikačních orgánů, monitorování ze strany řídicího a certifikačního orgánu a kontrolních činností auditního orgánu a je podloženo ověřením souladu s klíčovými požadavky uvedenými v tabulce 1 přílohy II.
Splnění těchto klíčových požadavků se posuzuje na základě kategorií uvedených v tabulce 2 přílohy II.
2. Hlavními druhy závažného nedostatku v účinném fungování systému řízení a kontroly jsou případy, kdy je kterýkoli z klíčových požadavků uvedených v bodech 2, 4, 5, 13, 15, 16 a 18 v tabulce 1 přílohy II, nebo kdy jsou dva nebo více ostatních klíčových požadavků uvedených v tabulce 1 přílohy II posouzeny jako spadající do kategorie 3 nebo 4 uvedené v tabulce 2 přílohy II.
Článek 9
Kritéria pro uplatnění paušálních sazeb nebo extrapolovaných finančních oprav a kritéria pro stanovení výše finanční opravy
(Čl. 55 odst. 4 nařízení (EU) č. 223/2014)
1. Finanční opravy se uplatní na celý operační program nebo jeho část, pokud Komise zjistí jeden nebo více závažných nedostatků ve fungování systému řízení a kontroly.
Bez ohledu na první pododstavec se na celý operační program nebo jeho část uplatní extrapolované finanční opravy, pokud Komise zjistí systémové nesrovnalosti v reprezentativním vzorku operací, který umožňuje přesnější kvantifikaci rizika pro rozpočet Unie. V tomto případě se za účelem stanovení finanční opravy výsledky posouzení reprezentativního vzorku extrapolují na zbytek souboru, z nějž byl vzorek vybrán.
2. Výše paušální opravy se stanoví s přihlédnutím k následujícím hlediskům:
a)
relativní významnost závažného nedostatku nebo závažných nedostatků v kontextu systému řízení a kontroly jako celku;
b)
četnost a rozsah závažného nedostatku nebo závažných nedostatků;
c)
míra rizika újmy pro rozpočet Unie.
3. S přihlédnutím k těmto hlediskům se výše finanční opravy stanoví následovně:
a)
je-li závažný nedostatek nebo jsou-li závažné nedostatky v systému řízení a kontroly natolik zásadní, časté nebo rozšířené, že představují naprosté selhání systému, kterým je ohrožena legalita a správnost všech dotčených výdajů, uplatní se paušální sazba ve výši 100 %;
b)
je-li závažný nedostatek nebo jsou-li závažné nedostatky v systému řízení a kontroly natolik časté nebo rozšířené, že představují krajně závažné selhání systému, kterým je ohrožena legalita a správnost velmi vysokého podílu dotčených výdajů, uplatní se paušální sazba ve výši 25 %;
c)
je-li závažný nedostatek nebo jsou-li závažné nedostatky v systému řízení a kontroly zapříčiněny tím, že systém není plně funkční nebo funguje natolik chabě nebo natolik zřídka, že tím ohrožena legalita a správnost vysokého podílu dotčených výdajů, uplatní se paušální sazba ve výši 10 %;
d)
je-li závažný nedostatek nebo jsou-li závažné nedostatky v systému řízení a kontroly zapříčiněny tím, že systém nefunguje důsledně, takže je tím ohrožena legalita a správnost významného podílu dotčených výdajů, uplatní se paušální sazba ve výši 5 %.
4. Pokud by uplatnění paušální sazby podle odstavce 3 bylo nepřiměřené, výše opravy se sníží.
5. Pokud proto, že odpovědné orgány v jenom účetním období nepřijaly v návaznosti na uplatnění finanční opravy příslušná nápravná opatření, je stejný závažný nedostatek zjištěn i v následujícím účetním období, sazba opravy může být z důvodu trvání závažného nedostatku nebo závažných nedostatků zvýšena na výši, jež nepřesahuje výši nejbližší vyšší kategorie.
Článek 10
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 3 se použije ode dne 1. prosince 2014, pokud jde o informace o zaznamenávaných a uchovávaných údajích uvedených v příloze I.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 13. března 2014.
KOMISIJOS DELEGUOTASIS REGLAMENTAS (ES) Nr. 532/2014
2014 m. kovo 13 d.
kuriuo papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 223/2014 dėl Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondo
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 223/2014 dėl Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondo (1), ypač į jo 32 straipsnio 8 ir 9 dalis, 34 straipsnio 7 ir 8 dalis ir 55 straipsnio 4 dalį,
kadangi:
(1)
Reglamentu (ES) Nr. 223/2014 Komisijai leidžiama priimti deleguotuosius aktus, kuriais būtų papildomi jo neesminiai su Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondu (EPSF) susiję elementai;
(2)
Reglamente (ES) Nr. 223/2014 reikalaujama, kad vadovaujančioji institucija įdiegtų sistemą, kurioje kompiuterine forma būtų registruojami ir saugomi kiekvieno veiksmo duomenys, įskaitant su labiausiai skurstančių asmenų socialinės įtraukties veiksmų programomis (VP II) susijusius duomenis apie atskirus dalyvius, reikalingi stebėsenos, vertinimo, finansų valdymo, tikrinimo ir audito tikslais. Todėl būtina sudaryti duomenų, kuriuos reikia registruoti ir saugoti toje sistemoje, sąrašą;
(3)
tam tikri duomenys svarbūs tik tam tikrų tipų veiksmams arba tik vieno tipo veiksmų programai, todėl reikėtų patikslinti, kam taikomi duomenų teikimo reikalavimai. Turi būti atsižvelgta į Reglamente (ES) Nr. 223/2014 nustatytus konkrečius reikalavimus dėl duomenų apie atskirus dalyvius, jei veiksmai remiami pagal VP II, registravimo ir saugojimo;
(4)
sudarant duomenų sąrašą turėtų būti atsižvelgta į Reglamente (ES) Nr. 223/2014 nustatytus ataskaitų teikimo reikalavimus, siekiant užtikrinti, kad kiekvieno veiksmo finansų valdymui ir stebėsenai reikalingi duomenys, įskaitant rengiant mokėjimo prašymus, sąskaitas ir įgyvendinimo ataskaitas reikalingus duomenis, būtų kaupiami tokia forma, kad juos būtų galima lengvai sujungti ir sutikrinti. Sudarant sąrašą turėtų būti atsižvelgta į tai, kad tam tikrų kompiuterine forma saugomų pagrindinių duomenų apie veiksmus reikia siekiant užtikrinti veiksmingą veiksmų finansų valdymą ir laikytis reikalavimo skelbti pagrindinę informaciją apie veiksmus. Tam tikrų kitų duomenų reikia, kad būtų galima veiksmingai suplanuoti ir atlikti patikrinimą ir auditą;
(5)
duomenų, kuriuos reikia registruoti ir saugoti, sąrašas neturėtų nulemti vadovaujančiųjų institucijų įdiegtų kompiuterinių sistemų techninių charakteristikų arba struktūros ar iš anksto nulemti registruojamų ir saugomų duomenų formato, nebent tai konkrečiai nurodyta šiame reglamente. Jis taip pat neturėtų nulemti priemonių, kuriomis duomenys įvedami į sistemą arba joje generuojami; kai kuriais atvejais gali reikėti įvesti kelias į sąrašą įtrauktų duomenų reikšmes. Vis dėlto būtina nustatyti tam tikras šių duomenų pobūdžio taisykles, siekiant užtikrinti, kad vadovaujančioji institucija galėtų atlikti savo stebėsenos, vertinimo, finansų valdymo, tikrinimo ir audito pareigą, įskaitant atvejus, kai dėl to reikia tvarkyti atskirų dalyvių duomenis;
(6)
kad veiksmų programų išlaidas būtų galima patikrinti ir atlikti jų auditą, būtina nustatyti kriterijus, kuriuos audito seka turėtų atitikti, kad būtų laikoma tinkama;
(7)
būtina nustatyti, kad atlikdamos auditą pagal Reglamentą (ES) Nr. 223/2014 Komisija ir valstybės narės privalėtų užkirsti kelią bet kokiam neleistinam asmens duomenų atskleidimui arba prieigai prie jų, ir nurodyti tikslus, kurių siekdamos jos gali tvarkyti tokius duomenis;
(8)
audito institucija atsakinga už veiksmų auditą. Siekiant užtikrinti, kad toks auditas būtų pakankamai išsamus bei veiksmingas ir kad visose valstybėse narėse jis būtų atliekamas pagal vienodus standartus, būtina nustatyti sąlygas, kurias jis turi atitikti;
(9)
būtina nustatyti išsamų audituotinų veiksmų imties atrankos pagrindą, kuriuo audito institucija turėtų remtis rengdama ar patvirtindama imties atrankos metodą, taip pat nustatydama imties vienetą, tam tikrus imčiai taikytinus techninius kriterijus ir, prireikus, veiksnius, į kuriuos reikia atsižvelgti sudarant papildomas imtis;
(10)
audito institucija turėtų parengti audito nuomonę, kuri apimtų Reglamente (ES) Nr. 223/2014 nurodytas sąskaitas. Siekiant užtikrinti, kad sąskaitų audito aprėptis ir turinys būtų tinkami ir kad visose valstybėse narėse šis auditas būtų atliekamas pagal vienodus standartus, būtina nustatyti sąlygas, kurias jis turi atitikti;
(11)
siekiant užtikrinti teisinį tikrumą ir vienodas galimybes visoms valstybėms narėms, kad darant finansines pataisas būtų laikomasi proporcingumo principo, būtina nustatyti veiksmingo valdymo ir kontrolės sistemų veikimo didelių trūkumų nustatymo kriterijus, apibrėžti pagrindinius tokių trūkumų tipus ir parengti taikytinos finansinės pataisos dydžio nustatymo kriterijus bei fiksuotųjų normų arba ekstrapoliuotų finansinių pataisų taikymo kriterijus;
(12)
siekiant sudaryti sąlygas nedelsiant taikyti šiame reglamente numatytas priemones, šis reglamentas turėtų įsigalioti kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
I SKYRIUS
BENDROSIOS NUOSTATOS
1 straipsnis
Dalykas
Šiame reglamente nustatomos toliau nurodytos nuostatos, kuriomis papildomas Reglamentas (ES) Nr. 223/2014:
a)
taisyklių, skirtų informacijai apie duomenis, kurie turi būti kompiuterine forma registruojami ir saugomi vadovaujančiosios institucijos įdiegtoje stebėsenos sistemoje, apibrėžti;
b)
su saugotinais apskaitos duomenimis ir patvirtinamaisiais dokumentais, kuriuos turi saugoti tvirtinančioji institucija, vadovaujančioji institucija, tarpinės institucijos ir paramos gavėjai, susijusių išsamių būtiniausių audito sekos reikalavimų;
c)
veiksmų audito ir sąskaitų audito aprėpties bei turinio ir veiksmų imties atrankos metodikos;
d)
per Komisijos pareigūnų arba įgaliotųjų Komisijos atstovų atliekamą auditą surinktų duomenų naudojimo išsamių taisyklių;
e)
kriterijų, taikomų siekiant nustatyti didelius veiksmingo valdymo ir kontrolės sistemų veikimo trūkumus, įskaitant pagrindinius tokių trūkumų tipus, taikytinos finansinės pataisos dydžio nustatymo kriterijų ir fiksuotųjų normų arba ekstrapoliuotų finansinių pataisų taikymo kriterijų išsamių taisyklių.
II SKYRIUS
SPECIALIOS VALDYMO IR KONTROLĖS SISTEMŲ NUOSTATOS
2 straipsnis
Kompiuterine forma registruotini ir saugotini duomenys
(Reglamento (ES) Nr. 223/2014 32 straipsnio 8 dalis)
1. Informacija apie kiekvieno veiksmo duomenis, kompiuterine forma registruotinus ir saugotinus pagal Reglamento (ES) Nr. 223/2014 32 straipsnio 2 dalies d punktą įdiegtoje stebėsenos sistemoje, nurodoma šio reglamento I priede.
2. Kiekvieno veiksmo duomenys, įskaitant duomenis apie atskirus dalyvius, jei veiksmai remiami pagal VP II, suskaidyti pagal lytį, jei įmanoma, registruojami ir saugomi taip, kad juos būtų galima sujungti, kai to reikia stebėsenos, vertinimo, finansų valdymo, tikrinimo ir audito tikslais. Sistemoje taip pat turi būti galima bendrai sujungti tokius viso programavimo laikotarpio duomenis.
3 straipsnis
Išsamūs būtiniausi audito sekos reikalavimai
(Reglamento (ES) Nr. 223/2014 32 straipsnio 9 dalis)
1. Toliau nurodomi su saugotinais apskaitos duomenimis ir patvirtinamaisiais dokumentais susiję išsamūs būtiniausi audito sekos reikalavimai:
a)
laikantis audito sekos galima patikrinti, kaip taikomi pagalbos maisto srityje ir (arba) pagrindinės materialinės pagalbos veiksmų programoje (VP I) išdėstyti arba stebėsenos komiteto nustatyti VP II skirti atrankos kriterijai;
b)
pagal Reglamento (ES) Nr. 223/2014 25 straipsnio 1 dalies a punktą teikiamų subsidijų atveju laikantis audito sekos galima Komisijai teikiamas patvirtintas bendras sumas sutikrinti su pagal veiksmų programą bendrai finansuojamų veiksmų išsamiais apskaitos duomenimis ir patvirtinamaisiais dokumentais, kuriuos saugo tvirtinančioji institucija, vadovaujančioji institucija, tarpinės institucijos ir paramos gavėjai;
c)
pagal 25 straipsnio 1 dalies b ir c punktus teikiamų subsidijų atveju laikantis audito sekos galima Komisijai teikiamas patvirtintas bendras sumas sutikrinti su pagal veiksmų programą bendrai finansuojamų veiksmų išsamiais duomenimis, kurie yra susiję su produktais arba rezultatais, ir su patvirtinamaisiais dokumentais, kuriuos saugo tvirtinančioji institucija, vadovaujančioji institucija, tarpinės institucijos ir paramos gavėjai, įskaitant, jei taikoma, su fiksuotųjų vieneto įkainių ir fiksuotųjų sumų nustatymo metodu susijusius dokumentus;
d)
pagal Reglamento (ES) Nr. 223/2014 25 straipsnio 1 dalies d punktą nustatytų išlaidų atveju audito seka parodo ir pagrindžia skaičiavimo metodą, jei taikoma, ir fiksuotųjų normų pasirinkimo pagrindą, taip pat tinkamas finansuoti tiesiogines išlaidas arba pagal kitas pasirinktas kategorijas deklaruotas išlaidas, kurioms taikoma fiksuotoji norma;
e)
pagal Reglamento (ES) Nr. 223/2014 26 straipsnio 2 dalies b, c ir e punktus bei 3 dalies antrą dalį nustatytų išlaidų atveju laikantis audito sekos galima pagrįsti tinkamas finansuoti tiesiogines išlaidas arba išlaidas, deklaruotas pagal kitas išlaidų, kurioms taikoma fiksuotoji norma, kategorijas;
f)
laikantis audito sekos galima patikrinti viešojo įnašo išmokėjimą paramos gavėjui;
g)
prireikus į kiekvieno veiksmo audito seką įtraukiamos techninės specifikacijos ir finansavimo planas, su subsidijos patvirtinimu susiję dokumentai, su viešųjų pirkimų procedūromis susiję dokumentai, paramos gavėjo pateiktos ataskaitos ir atliktų patikrinimų bei audito ataskaitos;
h)
į audito seką įtraukiama informacija apie atliktus veiksmo valdymo patikrinimus ir auditą;
i)
laikantis audito sekos galima su veiksmo produkto rodikliais susijusius duomenis sutikrinti su duomenimis bei rezultatais, apie kuriuos pranešta, ir, prireikus, su programos siektinomis reikšmėmis.
Išlaidų, nurodytų c ir d punktuose, atveju laikantis audito sekos galima patikrinti, ar vadovaujančiosios institucijos taikytas skaičiavimo metodas atitinka Reglamento (ES) Nr. 223/2014 25 straipsnio 3 dalį.
2. Vadovaujančioji institucija užtikrina, kad būtų išsaugoti subjektų, saugančių visus patvirtinamuosius dokumentus, būtinus visus 1 dalyje išdėstytus būtiniausius reikalavimus atitinkančiai tinkamai audito sekai užtikrinti, tapatybės ir vietos duomenys.
4 straipsnis
Per Komisijos pareigūnų arba įgaliotųjų Komisijos atstovų atliekamą auditą surinktų duomenų naudojimas
(Reglamento (ES) Nr. 223/2014 34 straipsnio 8 dalis)
1. Komisija imasi visų reikiamų priemonių, kad būtų išvengta per Komisijos atliekamą auditą surinktų duomenų neleistino atskleidimo ar prieigos prie jų.
2. Komisija per savo atliekamą auditą surinktus duomenis naudoja tik siekdama vykdyti savo pareigas pagal Reglamento (ES) Nr. 223/2014 36 straipsnį. Europos Audito Rūmams ir Europos kovos su sukčiavimu tarnybai suteikiama prieiga prie surinktų duomenų.
3. Surinkti duomenys nesiunčiami kitiems asmenims, išskyrus asmenis valstybėse narėse ar Sąjungos institucijose, kuriems dėl atliekamų pareigų pagal taikomas taisykles turi būti suteikta prieiga prie tokių duomenų be aiškaus duomenis pateikusios valstybės narės sutikimo.
5 straipsnis
Veiksmų auditas
(Reglamento (ES) Nr. 223/2014 34 straipsnio 7 dalis)
1. Veiksmų auditas atliekamas už kiekvienus ataskaitinius metus, veiksmų imtį atrinkus pagal šio reglamento 6 straipsnį audito institucijos nustatytu ar patvirtintu metodu.
2. Veiksmų auditas atliekamas remiantis audito seką sudarančiais patvirtinamaisiais dokumentais ir per jį patikrinama, ar Komisijai deklaruotos išlaidos yra teisėtos ir tvarkingos, įskaitant šiuos aspektus:
a)
ar veiksmas buvo atrinktas laikantis veiksmų programos atrankos kriterijų, nebuvo fiziškai užbaigtas ar visiškai įgyvendintas anksčiau, nei paramos gavėjas pateikė paraišką skirti finansavimą pagal veiksmų programą, yra įgyvendintas laikantis patvirtinimo sprendimo ir audito metu atitiko visas taikomas sąlygas, susijusias su jo funkcijomis, naudojimu ir siektinais tikslais;
b)
ar Komisijai deklaruotos išlaidos atitinka apskaitos duomenis, o reikalaujamais patvirtinamaisiais dokumentais įrodoma tinkama audito seka, kaip nustatyta šio reglamento 3 straipsnyje;
c)
ar Komisijai deklaruotų išlaidų, nustatytų pagal 25 straipsnio 1 dalies b ir c punktus, atveju yra sukurti produktai ir pasiekti rezultatai, kuriais grindžiami mokėjimai paramos gavėjui, dalyvių duomenys, jei taikoma, ar kiti su produktais ir rezultatais susiję duomenys atitinka Komisijai pateiktą informaciją, o reikalaujamais patvirtinamaisiais dokumentais įrodoma tinkama audito seka, kaip nustatyta šio reglamento 3 straipsnyje.
Per auditą taip pat patikrinama, ar viešasis įnašas paramos gavėjui išmokėtas pagal Reglamento (ES) Nr. 223/2014 42 straipsnio 2 dalį.
3. Jei taikoma, veiksmų auditas apima veiksmo fizinio įgyvendinimo patikrinimą vietoje.
4. Atliekant veiksmų auditą patikrinamas tvirtinančiosios institucijos apskaitos sistemoje užregistruotų atitinkamų išlaidų tikslumas ir išsamumas, taip pat audito sekos sutikrinimas visuose lygiuose.
5. Jeigu nustatytos problemos yra sisteminio pobūdžio, todėl kelia pavojų kitiems pagal veiksmų programą vykdomiems veiksmams, audito institucija užtikrina, kad, siekiant nustatyti tokių problemų mastą, būtų atliekamas išsamesnis tyrimas, įskaitant, jei reikia, papildomą auditą, ir rekomenduoja reikiamus taisomuosius veiksmus.
6. Teikiant Komisijai skirtą metinės aprėpties ataskaitą, audituojamų išlaidų sumą sudaro tik išlaidos, kurios patenka į pagal 1 dalį atliekamo audito aprėptį. Šiais tikslais naudojamas pagal Reglamento (ES) Nr. 223/2014 34 straipsnio 6 dalį nustatytas kontrolės ataskaitos modelis.
6 straipsnis
Veiksmų imties atrankos metodika
(Reglamento (ES) Nr. 223/2014 34 straipsnio 7 dalis)
1. Audito institucija imties atrankos metodą (toliau - imties atrankos metodas) nustato laikydamasi šiame straipsnyje nustatytų reikalavimų ir atsižvelgdama į tarptautiniu mastu pripažįstamus audito standartus, INTOSAI, IFAC arba IIA.
2. Kad įrodytų nustatyto metodo tinkamumą, audito institucija, be audito strategijoje pateiktų paaiškinimų, registruoja imties atrankos metodams nustatyti naudotus dokumentus ir profesinius sprendimus, apimančius planavimo, atrankos, bandymo ir vertinimo etapus.
3. Atrenkama reprezentatyvi tiriamosios visumos imtis, kuria remdamasi audito institucija gali parengti pagrįstą audito nuomonę pagal Reglamento (ES) Nr. 223/2014 34 straipsnio 5 dalies a punktą. Tokią tiriamąją visumą sudaro konkrečių ataskaitinių metų veiksmų programos išlaidos, įtrauktos į Komisijai pagal Reglamento (ES) Nr. 223/2014 41 straipsnį pateiktus mokėjimo prašymus. Imtis gali būti atrinkta per ataskaitinius metus arba po jų.
4. Taikant Reglamento (ES) Nr. 223/2014 34 straipsnio 1 dalį, imties atrankos metodas laikomas statistiniu, jeigu:
i)
imties vienetai atrenkami atsitiktinai;
ii)
imties rezultatams vertinti taikoma tikimybių teorija, taip pat matuojama ir kontroliuojama imties atrankos rizika ir planuotas bei pasiektas tikslumas.
5. Imties atrankos metodu atsitiktinė kiekvieno tiriamosios visumos imties vieneto atranka užtikrinama imtį sudarantiems vienetams atrinkti naudojant kiekvienam tiriamosios visumos vienetui sugeneruotus atsitiktinius skaičius arba taikant sisteminę atranką - naudojant atsitiktinį pradžios tašką ir taikant sisteminę taisyklę papildomiems vienetams atrinkti.
6. Imties vienetą nustato audito institucija remdamasi profesiniu sprendimu. Imties vienetas gali būti veiksmas, veiksmo projektas arba paramos gavėjo mokėjimo prašymas. Informacija apie nustatytą imties vieneto tipą ir tuo tikslu taikytą profesinį sprendimą įtraukiama į kontrolės ataskaitą.
7. Jeigu per ataskaitinius metus visa su imties vienetu susijusių išlaidų suma yra neigiama, šios išlaidos į 3 dalyje nurodytą tiriamąją visumą neįtraukiamos ir jų auditas atliekamas atskirai. Audito institucija taip pat gali sudaryti šios atskiros tiriamosios visumos imtį.
8. Jeigu taikomos Reglamento (ES) Nr. 223/2014 58 straipsnio 1 dalyje numatytos proporcingos kontrolės sąlygos, audito institucija gali į tiriamąją visumą, iš kurios sudaroma imtis, neįtraukti tame straipsnyje nurodytų vienetų. Jei atitinkamas veiksmas jau atrinktas į imtį, audito institucija, taikydama tinkamą atsitiktinę atranką, jį pakeičia.
9. Atliekamas visų į imtį įtrauktų Komisijai deklaruotų išlaidų auditas.
Jeigu atrinkti imties vienetai apima didelį skaičių susijusių mokėjimo prašymų ar sąskaitų faktūrų, audito institucija jų auditą gali atlikti sudarydama dalinę imtį - atrinkdama susijusius mokėjimo prašymus ar sąskaitas faktūras pagal tuos pačius imties atrankos parametrus, kurie taikyti pagrindinės imties vienetams atrinkti.
Tokiu atveju apskaičiuojamas tinkamas kiekvieno audituotino imties vieneto imties dydis, kuris bet kuriuo atveju turi būti ne mažesnis kaip 30 susijusių mokėjimo prašymų ar sąskaitų faktūrų kiekvienam imties vienetui.
10. Audito institucija tiriamąją visumą gali sluoksniuoti, t. y. išskaidyti į povisumes, kurių kiekviena būtų panašias savybes, ypač atsižvelgiant į riziką ar tikėtiną klaidų dažnį, turinčių imties vienetų grupė, arba tais atvejais, kai tiriamojoje visumoje yra veiksmų, kuriuos sudaro pagal veiksmų programą didelės vertės vienetams skirti finansiniai įnašai.
11. Audito institucija įvertina, ar sistema yra labai, vidutiniškai ar menkai patikima, atsižvelgdama į sistemų audito rezultatus, pagal kuriuos nustatomi imties atrankos techniniai parametrai, kad pagal sistemų auditą ir veiksmų auditą nustatytas bendras patikinimo lygis būtų aukštas. Jei įvertinus nustatoma, kad sistema labai patikima, sudarant veiksmų imtį taikomas ne mažesnis kaip 60 % pasikliovimo lygis. Jei įvertinus nustatoma, kad sistema menkai patikima, sudarant veiksmų imtį taikomas ne mažesnis kaip 90 % pasikliovimo lygis. Didžiausias 3 dalyje nurodytų išlaidų reikšmingumo lygis yra 2 %.
12. Nustačius, kad yra pažeidimų arba kyla pažeidimų rizika, audito institucija, remdamasi profesiniu sprendimu, nusprendžia, ar reikia atlikti papildomų veiksmų papildomos imties arba veiksmų dalių, kurių auditas nebuvo atliktas sudarius atsitiktinę imtį, auditą, kad būtų atsižvelgta į nustatytus konkrečius rizikos veiksnius.
13. Audito institucija atskirai išnagrinėja papildomos imties audito rezultatus, jais remdamasi parengia išvadas ir jas metinėje kontrolės ataskaitoje pateikia Komisijai. Skaičiuojant atsitiktinės imties projektuojamas atsitiktines klaidas, papildomoje imtyje nustatyti pažeidimai neįtraukiami.
14. Kad parengtų Reglamento (ES) Nr. 223/2014 34 straipsnio 5 dalies a ir b punktuose nurodytą audito nuomonę ir kontrolės ataskaitą, audito institucija, remdamasi veiksmų audito rezultatais, apskaičiuoja bendrą klaidų dažnį, kuris yra projektuojamų atsitiktinių klaidų ir, jei taikoma, sisteminių klaidų bei neištaisytų anomalių klaidų sumos ir tiriamosios visumos dalmuo.
7 straipsnis
Sąskaitų auditas
(Reglamento (ES) Nr. 223/2014 34 straipsnio 7 dalis)
1. Audito institucija Reglamento (ES) Nr. 223/2014 49 straipsnio 1 dalyje nurodytų sąskaitų auditą atlieka už kiekvienus ataskaitinius metus.
2. Sąskaitų auditu pagrįstai patikinama, kad sumos sąskaitose deklaruotos išsamiai, tiksliai ir teisingai.
3. Laikydamasi 1 ir 2 dalių, audito institucija visų pirma atsižvelgia į atlikto tvirtinančiosios institucijos sistemos audito ir veiksmų audito rezultatus.
4. Sistemos auditas apima tvirtinančiosios institucijos apskaitos sistemos patikimumo ir, remiantis imtimi, tvirtinančiosios institucijos apskaitos sistemoje užregistruotų anuliuotų sumų ir susigrąžintų sumų išlaidų tikslumo patikrinimą.
5. Kad rengiant audito nuomonę būtų galima padaryti išvadą, jog sąskaitose informacija pateikiama teisingai ir sąžiningai, audito institucija atlikdama auditą patikrina, ar visi elementai, kurių reikalaujama pagal Reglamento (ES) Nr. 223/2014 49 straipsnį, yra tinkamai įtraukti į sąskaitas ir atitinka visų atitinkamų institucijų ar subjektų ir paramos gavėjų saugomus patvirtinamuosius apskaitos duomenis. Audito institucija, remdamasi tvirtinančiosios institucijos jai pateiktinomis sąskaitomis, visų pirma patikrina, ar:
a)
visa pagal Reglamento (ES) Nr. 223/2014 49 straipsnio 1 dalies a punktą deklaruotų tinkamų finansuoti viešųjų išlaidų suma atitinka išlaidas ir atitinkamą viešąjį įnašą, įtrauktus į Komisijai pateiktus atitinkamų ataskaitinių metų mokėjimo prašymus, o esant neatitikimų, sąskaitose pateikti tinkami paaiškinimai dėl sumų sutikrinimo;
b)
sąskaitose nurodytos per ataskaitinius metus anuliuotos ir susigrąžintos sumos, ataskaitinių metų pabaigoje susigrąžintinos sumos ir nesusigrąžinamos sumos atitinka į tvirtinančiosios institucijos apskaitos sistemas įtrauktas sumas ir yra grindžiamos atsakingos vadovaujančiosios institucijos arba tvirtinančiosios institucijos sprendimais;
c)
išlaidos neįtrauktos į sąskaitas pagal Reglamento (ES) Nr. 223/2014 49 straipsnio 2 dalį, jei taikoma, ir visos reikiamos pataisos atsispindi atitinkamų ataskaitinių metų sąskaitose.
Patikrinimai, nurodyti b ir c punktuose, gali būti atliekami naudojant imtį.
III SKYRIUS
SPECIALIOS FINANSŲ VALDYMO IR FINANSINIŲ PATAISŲ NUOSTATOS
8 straipsnis
Veiksmingo valdymo ir kontrolės sistemų veikimo didelių trūkumų nustatymo kriterijai
(Reglamento (ES) Nr. 223/2014 55 straipsnio 4 dalis)
1. Vertindama veiksmingą valdymo ir kontrolės sistemų veikimą, Komisija remiasi viso esamo sistemų audito, įskaitant kontrolės priemonių testus, ir veiksmų audito rezultatais.
Vertinama programos vidaus kontrolės aplinka, vadovaujančiosios ir tvirtinančiosios institucijų vykdoma valdymo ir kontrolės veikla, vadovaujančiosios ir tvirtinančiosios institucijų vykdoma stebėsena ir audito institucijos vykdoma kontrolės veikla, o vertinimas grindžiamas atitikties II priedo 1 lentelėje nustatytiems pagrindiniams reikalavimams patikrinimu.
Šių pagrindinių reikalavimų laikymasis vertinamas remiantis II priedo 2 lentelėje nustatytomis kategorijomis.
2. Veiksmingo valdymo ir kontrolės sistemos veikimo didelių trūkumų pagrindiniai tipai atitinka atvejus, kai bet kuris iš II priedo 1 lentelės 2, 4, 5, 13, 15, 16 ir 18 punktuose nurodytų pagrindinių reikalavimų arba du ar daugiau iš kitų II priedo 1 lentelėje nurodytų pagrindinių reikalavimų įvertinami kaip priklausantys II priedo 2 lentelėje nustatytai 3 arba 4 kategorijai.
9 straipsnis
Fiksuotųjų normų arba ekstrapoliuotų finansinių pataisų taikymo kriterijai ir finansinės pataisos dydžio nustatymo kriterijai
(Reglamento (ES) Nr. 223/2014 55 straipsnio 4 dalis)
1. Finansinės pataisos taikomos visai veiksmų programai arba jos daliai, jeigu Komisija nustato vieną ar kelis didelius valdymo ir kontrolės sistemos veikimo trūkumus.
Nepaisant pirmos pastraipos, ekstrapoliuotos finansinės pataisos visai veiksmų programai arba jos daliai taikomos, jeigu Komisija nustato sisteminių pažeidimų reprezentatyvioje veiksmų imtyje, pagal kuriuos galima tiksliau kiekybiškai įvertinti pavojų Sąjungos biudžetui. Tokiu atveju, siekiant nustatyti finansinės pataisos dydį, reprezentatyvios imties nagrinėjimo rezultatai ekstrapoliuojami likusiai tiriamosios visumos, iš kurios sudaryta imtis, daliai.
2. Fiksuotosios normos pataisos dydis nustatomas atsižvelgiant į šiuos elementus:
a)
santykinę didelio (-ių) trūkumo (-ų) svarbą visai valdymo ir kontrolės sistemai;
b)
didelio (-ių) trūkumo (-ų) reiškimosi dažnumą ir mastą;
c)
nuostolio Sąjungos biudžetui pavojaus lygį.
3. Atsižvelgiant į šiuos elementus, finansinės pataisos dydis nustatomas taip:
a)
jeigu didelis (-i) valdymo ir kontrolės sistemos trūkumas (-ai) yra toks (-ie) esminis (-iai), dažnas (-i) ar plačiai paplitęs (-ę), kad sistemos veikimas visiškai sutrinka ir todėl kyla pavojus visų susijusių išlaidų teisėtumui ir tvarkingumui, taikoma 100 % fiksuotoji norma;
b)
jeigu didelis (-i) valdymo ir kontrolės sistemos trūkumas (-ai) yra toks (-ie) dažnas (-i) ir plačiai paplitęs (-ę), kad atsiranda itin reikšmingų sistemos veikimo trikčių ir todėl kyla pavojus labai didelės susijusių išlaidų dalies teisėtumui ir tvarkingumui, taikoma 25 % fiksuotoji norma;
c)
jeigu didelis (-i) valdymo ir kontrolės sistemos trūkumas (-ai) atsiranda, nes sistema veikia ne visiškai arba taip prastai ar nereguliariai, kad kyla pavojus didelės susijusių išlaidų dalies teisėtumui ir tvarkingumui, taikoma 10 % fiksuotoji norma;
d)
jeigu didelis (-i) valdymo ir kontrolės sistemos trūkumas (-ai) atsiranda, nes sistema veikia nenuosekliai ir todėl kyla pavojus nemažos susijusių išlaidų dalies teisėtumui ir tvarkingumui, taikoma 5 % fiksuotoji norma.
4. Jeigu taikyti pagal 3 dalį nustatytą fiksuotąją normą būtų neproporcinga, pataisos dydis gali būti sumažintas.
5. Jeigu, atsakingoms institucijoms nesiėmus tinkamų taisomųjų priemonių po to, kai ataskaitiniais metais imta taikyti finansinė pataisa, tas (tie) pats (-ys) didelis (-i) trūkumas (-ai) nustatomas (-i) ir paskesniais ataskaitiniais metais, dėl tebeegzistuojančio (-ių) didelio (-ių) trūkumo (-ų) pataisos norma gali būti padidinta iki kitos aukštesnės kategorijos neviršijančio dydžio.
10 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
3 straipsnio nuostatos dėl informacijos apie I priede nurodytus registruojamus ir saugomus duomenis taikomos nuo 2014 m. gruodžio 1 d.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2014 m. gegužės 13 d.