PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1346/2014
ze dne 17. prosince 2014,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Čínské lidové republiky a zrušuje konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie v návaznosti na přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (základní nařízení) (1), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
V červenci 2002 uložila Rada nařízením (ES) č. 1339/2002 (2) konečné antidumpingové clo ve výši 21 % na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a konečné antidumpingové clo ve výši 18,3 % na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie (dále jen „původní šetření“).
(2)
Nařízením (ES) č. 1338/2002 (3) Rada uložila konečné vyrovnávací clo ve výši 7,1 % na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie.
(3)
Rozhodnutím 2002/611/ES (4) Komise přijala cenový závazek s ohledem na jak antidumpingová, tak antisubvenční opatření vůči dovozu z Indie, který předložil jeden z indických vyvážejících výrobců, a to společnost Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd. (dále jen „Kokan“).
(4)
V návaznosti na nové antiabsorpční šetření Rada v únoru 2004 nařízením (ES) č. 236/2004 (5) zvýšila konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z ČLR z 21 % na 33,7 %.
(5)
V březnu 2004 Komise v návaznosti na dobrovolné odstoupení společnosti Kokan od závazku zrušila rozhodnutím Komise 2004/255/ES (6) rozhodnutí 2002/611/ES.
(6)
Rozhodnutím 2006/37/ES (7) Komise přijala nový závazek společnosti Kokan s ohledem na jak antidumpingová, tak antisubvenční opatření vůči dovozu z Indie. Nařízení Rady (ES) č. 1338/2002 a (ES) č. 1339/2002 byla odpovídajícím způsobem změněna nařízením Rady (ES) č. 123/2006 (8).
(7)
V návaznosti na přezkum opatření před pozbytím platnosti Rada nařízením (ES) č. 1000/2008 (9) uložila antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z ČLR a Indie. V návaznosti na přezkum před pozbytím platnosti a prozatímní přezkum Rada nařízením (ES) č. 1010/2008 (10) uložila konečné vyrovnávací clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie a změnila výši antidumpingového cla na indický dovoz kyseliny sulfanilové.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(8)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (11) platných antidumpingových opatření vůči dovozu z ČLR a Indie obdržela Komise dne 1. července 2013 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen „základní nařízení“). Žádost podala společnost CUF - Quimicos Industriais (dále jen „žadatel“ nebo „CUF“), jediný výrobce kyseliny sulfanilové v Unii, který tak představuje 100 % výroby Unie.
(9)
Žádost byla odůvodněna tím, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k pokračování dumpingu a obnovení újmy výrobnímu odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(10)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 16. října 2013 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (12) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Souběžné šetření
(11)
Oznámením o zahájení přezkumu zveřejněném v Úředním věstníku Evropské unie dne 16. října 2013 (13) Komise rovněž zahájila šetření platných vyrovnávacích opatření vůči dovozu kyseliny sulfanilové pocházející z Indie v rámci přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení Rady (ES) č. 597/2009 (14).
5. Šetření
5.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(12)
Šetření týkající se pokračování nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“, v tabulkách také „OPŠ“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období přezkumného šetření dne 30. září 2013 (dále jen „posuzované období“).
5.2 Dotčené strany
(13)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážející výrobce v ČLR a Indii, dovozce, uživatele, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká, a zástupce vyvážejících zemí. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(14)
Slyšení bylo umožněno jedinému výrobci v Unii, který byl také jedinou zúčastněnou stranou, která o slyšení požádala.
5.3 Výběr vzorku
(15)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v Indii a ČLR a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, předpokládal se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu přihlásily Komisi a aby jí poskytly podklady požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(16)
Komise obdržela vyplněné formuláře pro výběr vzorku od dvou vyvážejících výrobců v Indii; od vyvážejících výrobců v ČLR neobdržela žádný. Proto se výběr vzorku nepoužil.
(17)
Vyplněný formulář zaslal také jeden dovozce, který není ve spojení, ten však nedovážel dotčený výrobek z dotčených zemí a nevyplnil dotazník. Proto se výběr vzorku nepoužil.
(18)
Poněvadž v Unii je jen jeden výrobce, na výrobce v Unii se výběr vzorku nepoužil.
5.4 Šetření
(19)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy a pro stanovení zájmu Unie. Komise zaslala dotazníky jedinému výrobci v Unii, dvěma vyvážejícím výrobcům v Indii, známým dovozcům a uživatelům v Unii.
(20)
Z obou indických vyvážejících výrobců podal úplnou odpověď jen jeden (Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd). Tento indický výrobce představoval během období přezkumného šetření větší část celkového indického vývozu do Unie.
(21)
Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobce v Unii:
-
CUF - Quimicos Industriais, Estarreja, Portugalsko
b)
vyvážející výrobce a výrobce ze srovnatelné země:
-
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd., Khed, Indie
c)
uživatelé v Unii:
-
Blankophor GmbH, Leverkusen, Německo
-
Hovione Farmaciencia SA, Loures, Portugalsko
-
IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Španělsko
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(22)
Dotčeným výrobkem je kyselina sulfanilová, která v současnosti spadá pod kód KN ex 2921 42 00 (kód TARIC 2921420060). Existují dva stupně kyseliny sulfanilové, určené jejich čistotou: technický stupeň a vyčištěný stupeň. Vyčištěný stupeň kyseliny sulfanilové je někdy uváděn na trh ve formě soli kyseliny sulfanilové. Kyselina sulfanilová se používá jako surovina pro výrobu optických zjasňovačů, přísad do betonu, potravinových barviv a zvláštních barviv. V omezeném množství ji používá také farmaceutický průmysl. Přestože je nesporné, že oba stupně mají shodné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti, a jsou tudíž považovány za jediný výrobek, je důležité poznamenat, že během šetření bylo prokázáno, že v praxi je jejich zaměnitelnost omezená. Zejména uživatelé, kteří spoléhají na kyselinu sulfanilovou vyčištěného stupně, mohou její technický stupeň použít jen tehdy, pokud jsou schopni jej dále vyčistit sami. Kyselinu sulfanilovou vyčištěného stupně by teoreticky mohli používat uživatelé, kteří potřebují nebo preferují technický stupeň, avšak kvůli cenovému rozdílu (20 % až 25 %) to pro ně není ekonomicky schůdné řešení.
(23)
Kyselina sulfanilová je čistý komoditní výrobek a její základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti jsou shodné bez ohledu na zemi původu. Dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícími výrobci v dotčených zemích na jejich domácích trzích a třetím zemím, jakož i výrobky vyráběné a prodávané výrobcem v Unii na trhu Unie se tudíž považují za výrobky se shodnými základními fyzikálními a chemickými vlastnostmi a v zásadě se stejným využitím, a jsou tedy ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považovány za výrobky obdobné.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(24)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise ověřila, zda v současné době dochází k dumpingu a zda je pravděpodobné, že dumping bude pokračovat nebo se obnoví, pokud by platná opatření vůči dovozu z ČLR a Indie případně pozbyla platnosti.
1. Předběžné poznámky
1.1 ČLR
(25)
Spolu se zahájením přezkumu před pozbytím platnosti Komise kontaktovala 39 známých čínských vyvážejících výrobců a orgány ČLR. Žádný z těchto výrobců se nepřihlásil a nespolupracoval.
(26)
Komise informovala čínské orgány a dotčené vyvážející výrobce o záměru použít na základě článku 18 základního nařízení pro svá zjištění nejlepší dostupné údaje. Strany tuto skutečnost nijak nekomentovaly.
(27)
Zjištění o dumpingu a pravděpodobnosti obnovení dumpingu musela proto vycházet z dostupných údajů, tj. informací poskytnutých žadatelem, především informací uvedených v žádosti o přezkum, a z údajů Eurostatu.
(28)
Z ČLR do Unie bylo během období přezkumného šetření dovezeno jen malé množství dotčeného výrobku.
1.2 Indie
(29)
Spolu se zahájením přezkumu před pozbytím platnosti Komise kontaktovala 25 známých indických vyvážejících výrobců, z nichž dotazník vyplnil a při šetření spolupracoval pouze jeden, jmenovitě společnost Kokan. Tato společnost představovala během období přezkumného šetření větší část celkového indického vývozu do Unie.
(30)
Během posuzovaného období působil uvedený vyvážející výrobce v rámci Komisí akceptovaného cenového závazku, který byl podle zjištění dodržen.
2. Dumping
2.1 ČLR
2.1.1 Srovnatelná země
(31)
V souladu s ustanovením čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota určena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“).
(32)
V původním šetření byla jako srovnatelná země pro účely stanovení normální hodnoty s ohledem na ČLR použita Indie. V oznámení o zahájení přezkumu byla Indie uvedena jako srovnatelná země a zúčastněné strany byly požádány o vyjádření k této volbě. Nebyly obdrženy žádné připomínky a nic nenasvědčovalo tomu, že by Indie již vhodnou volbou nebyla. Výrobní odvětví Unie ve své žádosti navrhlo jako srovnatelnou zemi použít USA, avšak jelikož v USA se nachází jen jediný výrobce a jelikož trh v USA je již více než 20 let chráněn antidumpingovým a vyrovnávacím clem na dovoz kyseliny sulfanilové z Číny a Indie, byl tento návrh zamítnut. Proto i v tomto šetření byla jako srovnatelná země použita Indie.
(33)
Byly tudíž použity údaje spolupracujícího indického vyvážejícího výrobce.
2.1.2 Běžná hodnota
(34)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě údajů spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi, jmenovitě společnosti Kokan. Ke stanovení běžné hodnoty byly použity údaje o prodeji na domácím trhu (viz 42. až 47. bod odůvodnění).
2.1.3 Vývozní cena
(35)
Vzhledem k nespolupráci čínských vyvážejících výrobců a tedy absenci konkrétních informací o čínských cenách byla vývozní cena stanovena v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě dostupných údajů a k tomuto účelu byly použity statistické zdroje (Eurostat). Má se za to, že tento zdroj informací uvádí ceny, které se příliš neliší od skutečných cen účtovaných čínskými vývozci odběratelům v Unii.
2.1.4 Srovnání
(36)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(37)
V souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení byly v případě potřeby provedeny náležité individuální úpravy vývozní ceny. Pro vyjádření vývozní ceny na úrovni ze závodu a na základě údajů uvedených v žádosti o přezkum Komise upravila cenu CIF vycházející z údajů Eurostatu o náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a úvěry. Tyto úpravy představovaly 5 % až 10 5 ceny CIF.
2.1.5 Dumping
(38)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou.
(39)
Z důvodu nespolupráce čínských vývozců nejsou k dispozici údaje o dováženém sortimentu. Přestože informace o dovážených množstvích vyčištěné a technické kyseliny sulfanilové nebyly k dispozici, bylo nicméně usouzeno, že i při předpokladu dovozu pouze kyseliny sulfanilové vyčištěného stupně, která je v průměru o 20 % dražší než technický stupeň, byly dovozní ceny podle Eurostatu na úrovni, která ve srovnání s běžnými hodnotami ve srovnatelné zemi nepoukazuje na existenci dumpingu.
(40)
Jak je navíc uvedeno v 28. bodě odůvodnění, dovozní objemy z Číny byly během období přezkumného šetření velmi nízké. Dotčená výrobní odvětví obecně uznávají, že nepravidelné zásilky malých množství kyseliny sulfanilové mají výrazně vyšší jednotkovou cenu než běžné objednávky větších množství, což by mohlo vysvětlit vysokou úroveň dovozní ceny, kterou zaznamenal Eurostat.
(41)
Přestože dostupné údaje poukazují na negativní dumping, nemusí takový závěr být nezbytně relevantní, protože dovážená množství byla malá a protože nebyly k dispozici informace o dováženém sortimentu, což je důležité z hlediska výrazného cenového rozdílu mezi kyselinou sulfanilovou vyčištěného a technického stupně.
2.2 Indie
2.2.1 Běžná hodnota
(42)
Jediný spolupracující vyvážející výrobce prodával na domácím trhu každý typ dotčeného výrobku v reprezentativních množstvích a v běžném obchodním styku ve smyslu čl. 2 odst. 4 základního nařízení.
(43)
U každého typu výrobku byl stanoven podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu během období přezkumného šetření.
(44)
Všechen prodej na domácím trhu se uskutečnil v čistých prodejních cenách rovných vypočteným výrobním nákladům nebo vyšších, a ziskový domácí prodej tak představoval více než 80 % celkového prodejního objemu každého typu výrobku. Běžná hodnota proto u každého typu výrobku vycházela ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočtena jako vážený průměr cen všech prodejů tohoto typu na domácím trhu během období přezkumného šetření.
(45)
Žadatel přišel s tvrzením, že tlak čínského dovozu na indický trh zkreslil ceny na domácím indickém trhu, a tudíž stanovení běžné hodnoty.
(46)
Jak je uvedeno ve 44. bodě odůvodnění, ziskový domácí prodej představoval více než 80 % celkového prodejního objemu každého typu výrobku, a běžná hodnota tak musela vycházet ze skutečné ceny na domácím trhu. Bez ohledu na to, zda čínský dovoz vyvíjel tlak na snižování cen na domácím indickém trhu či ne, je běžná hodnota v každém případě stanovena tak, aby tento tlak neměl vliv na hodnocení. Pokud by totiž 80 % prodeje konkrétního typu výrobku či méně bylo ziskových, vycházelo by stanovení běžné hodnoty pouze z tohoto ziskového prodeje. Pokud by se navíc všechen prodej konkrétního typu výrobku stal ztrátovým, vycházela by běžná hodnota z plných nákladů na výrobu a přiměřeného ziskového rozpětí.
(47)
Komise proto shledala, že tvrzení žadatele je neopodstatněné, pokud jde o výpočet běžné hodnoty.
2.2.2 Vývozní cena
(48)
Dotčený výrobek byl vyvážen pro nezávislé odběratele v Unii a vývozní cena byla stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tj. na základě vývozních cen skutečně zaplacených nebo vývozních cen, které je třeba zaplatit.
(49)
Žadatel přišel s tvrzením, že existuje rozpor mezi vývojem ceny benzenu a vývojem cen indického dovozu do Unie. Uvedl, že je to o to pozoruhodnější, protože závazek minimální ceny přijatý Komisí byl indexován na základě vývoje ceny benzenu. Žadatel dále tvrdil, že kvůli tomuto cenovému závazku jsou vývozní ceny hlavního indického vyvážejícího výrobce nereprezentativní.
(50)
Komise zjistila, že benzen jako surovina pro výrobu anilinu, který je hlavní surovinovou složkou kyseliny sulfanilové, nemůže představovat více než 50 % až 60 % nákladů na výrobu dotčeného výrobku. Ustanovení o indexaci, které je součástí cenového závazku, omezuje účinek vývoje ceny benzenu na minimální cenu. Dodržování závazku minimální ceny bylo kontrolováno během inspekcí na místě, kdy bylo zjištěno, že úrovně vývozních cen byly soustavně a významně vyšší než minimální ceny podle závazku, čímž oslabovaly jeho účinek.
(51)
Žadatel dále tvrdil, že indičtí vyvážející výrobci se vší pravděpodobnosti vyváželi do Unie po malých množstvích, což by navyšovalo spotové ceny, a tím pádem uměle zvyšovalo úroveň vývozních cen.
(52)
Šetřením nebylo zjištěno, že by společnost Kokan, hlavní indický vyvážející výrobce, prodával tímto způsobem. Dále bylo zjištěno, že naprostá většina (více než 99 %) prodeje ostatních indických vývozců do Unie probíhala v množstvích, která nelze považovat za spotový prodej.
(53)
Na základě výše uvedených zjištění je třeba zamítnout tvrzení žadatele o tom, že ceny indického vývozu do Unie jsou nereprezentativní.
2.2.3 Srovnání
(54)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Kvůli spravedlivému srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(55)
Na tomto základě byly provedeny úpravy zohledňující náklady na dopravu a pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady, náklady spojené s balením a úvěry, slevy a provize, pokud bylo prokázáno, že ovlivňují srovnatelnost cen. Tato úprava představuje 6 % až 10 % ceny CIF na hranice Unie.
2.2.4 Dumping
(56)
Jak stanoví čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení, vážený průměr běžné hodnoty stanovený pro obdobný výrobek byl srovnán s váženým průměrem vývozní ceny dotčeného výrobku.
(57)
Na základě těchto skutečností vyšlo dumpingové rozpětí u spolupracujícího vyvážejícího výrobce negativní. Během období přezkumného šetření tudíž nedošlo k dumpingu.
(58)
Žadatel přišel s tvrzením, že závěr o neexistenci dumpingu na úrovni hlavního vyvážejícího výrobce nelze vztáhnout i na ostatní indické vyvážející výrobce, neboť jeho vývozní ceny vycházejí e závazku ohledně minimálních dovozních cen.
(59)
Vývozní ceny hlavního indického vývozního výrobce byly ovšem nastaveny mnohem výš než minimální ceny jeho závazku. Kromě toho bylo shledáno, že úroveň vývozních cen ostatních indických výrobců byla podle Eurostatu podstatně vyšší než vývozní ceny hlavního vyvážejícího výrobce. Šetření rovněž ukázalo, že ceny, za které spolupracující vyvážející výrobce vyvážel do třetích zemí a které nepodléhají ani závazku ani antidumpingovému clu, byly nastaveny na úrovni podobné jeho cenám na vývoz do Unie, a tudíž nebyly dumpingové. Proto Komise dospěla k závěru, že ceny indického vývozu byly stanovovány nezávisle na cenovém závazku a podle tržních podmínek.
(60)
Tvrzení žadatele o tom, že u ostatních indických vyvážejících výrobců měl být konstatován dumping, je třeba zamítnout.
3. Pravděpodobnost obnovení dumpingu
3.1 Předběžné poznámky
(61)
Ve Spojených státech platí antidumpingová opatření vůči dovozu kyseliny sulfanilové pocházející z Indie a ČLR a vyrovnávací opatření s ohledem na Indii od roku 1992. V roce 2011 ministerstvo obchodu USA prodloužilo platnost vyrovnávacího cla na dovoz z Indie ve výši 43,7 % a antidumpingových opatření vůči dovozu jak z Indie, tak z ČLR v rozmezí od 19,1 % do 114,8 %. Tím se trh USA dovozu z Indie a ČLR fakticky uzavřel.
3.2 ČLR
(62)
Dostupná výrobní kapacita v ČLR byla odhadnuta na základě údajů poskytnutých výrobcem v Unii a jediným výrobcem v USA, společností National Ford Chemical Company (dále jen „NFC“), v rámci přezkumného šetření po pěti letech (tzv. „sunset review“) týkajícího se antidumpingových opatření s ohledem na kyselinu sulfanilovou pocházející z Číny (publikace USITC 4270).
(63)
Společnost NFC uvedla, že kapacita instalovaná v ČLR by umožnila výrobu 65 500 tun kyseliny sulfanilové za rok, což je v souladu s odhadem žadatele, který na základě studie zpracované čínským výrobním odvětvím uvedl, že dostupná kapacita v Číně je v rozmezí od 65 500 do 82 000 tun. Volná kapacita byla odhadována ve výši 20 %, což by odpovídalo 13 100 až 16 400 tunám. To je více než dvojnásobek spotřeby Unie během období přezkumného šetření.
(64)
Žadatel dále uvedl, že čínským vývozcům se podařilo dostat se také na indický trh, a podložil toto tvrzení statistickými údaji vycházejícími z indické vývozní a dovozní databáze spravované indickou vládou. Z údajů je ve srovnání s předchozími obdobími patrný významný nárůst čínského dovozu vyčištěné kyseliny sulfanilové do Indie během období přezkumného šetření, přičemž docházelo k cenovému podbízení vůči cenám, za které kyselinu sulfanilovou vyčištěného stupně prodával na domácím trhu spolupracující indický výrobce. Běžná hodnota kyseliny sulfanilové vyčištěného stupně s přihlédnutím k nákladům na dopravu a pojištění stanovená na základě prodeje reprezentativních množství kyseliny sulfanilové vyčištěného stupně jediným spolupracujícím indickým výrobcem na domácím trhu se pohybovala mezi 92 500 a 112 500 INR (z důvodu ochrany důvěrných informací uvedeno rozmezí), zatímco údaje potvrzují, že čínský dovoz vyčištěné kyseliny sulfanilové vstupoval na indický trh za dumpingové ceny pohybující se mezi 82 500 a 92 500 INR (z důvodu ochrany důvěrných informací uvedeno rozmezí). Pozorování tohoto dumpingového dovozu na indický trh přispělo k vyhodnocení očekávaného chování čínských vyvážejících výrobců v případě, že by současná opatření pozbyla platnosti.
(65)
Uvážíme-li významnou volnou kapacitu dostupnou v Číně a informace o cenové politice čínských vývozců na třetích trzích nechráněných opatřeními na ochranu trhu, existuje pravděpodobnost obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti.
3.3 Indie
(66)
Celková dostupná kapacita v Indii byla rovněž odhadnuta na základě údajů poskytnutých společností NFC a jediným výrobcem v Unii.
(67)
Žadatel celkovou kapacitu Indie odhadl na 13 500 tun, z nichž 2 700 tun lze považovat za volnou kapacitu. Tato čísla jsou plně v souladu s údaji, které v rámci vyšetřování orgánů USA poskytl jediný výrobce v USA, společnost NFC.
(68)
Žadatel přišel s tvrzením, že volná kapacita 2 700 tun ohrožuje jeho prodej, neboť představuje významnou část spotřeby Unie, že tato volná kapacita se v důsledku rostoucí přítomnosti čínských výrobků na indickém trhu pravděpodobně navýší, a že tudíž poroste motivace k vývozu.
(69)
V tomto ohledu Komise zaznamenala, že hlavní indický vyvážející výrobce v roce 2013 opustil status podniku orientovaného na vývoz („EOU“), neboť hodlal zvýšit prodej na domácím trhu. Takový prodej byl předtím významně omezen podmínkami režimu EOU. Společnost potvrdila, že pokud jde o kyselinu sulfanilovou technického stupně (což je výrobek, o nějž se Kokan zajímá nejvíce), nepociťovala navzdory rostoucímu dovozu z Číny významný tlak čínských konkurentů a že podle jejího hodnocení měl indický trh dobrou perspektivu vývoje. Neexistují tedy důvody domnívat se, že v důsledku údajného čínského tlaku na indický trh dojde k přesměrování volné kapacity indických výrobců do Unie.
(70)
Navzdory odhadované volné kapacitě v Indii je obnovení dumpingu nepravděpodobné, jelikož ani vývoz do Unie, ani vývoz do třetích zemí nebyl dumpingový.
(71)
Šetřením nebylo prokázáno, že by spolupracující vyvážející výrobce použil rozdílnou cenovou politiku pro prodej do třetích zemí na straně jedné a pro vývoz do Unie. Ceny vývozu do třetích zemí, jehož objem byl značný, se pohybovaly na úrovni srovnatelné s prodejními cenami, které výrobní odvětví Unie účtuje odběratelům, kteří nejsou ve spojení.
(72)
V připomínkách podaných v návaznosti na zveřejnění informací poskytl žadatel nové statistické údaje a přišel s tvrzením, že na jejich základě byl dumpingový indický vývoz do Turecka.
(73)
Komise nalezla a prošetřila podobné množství indického vývozu do Turecka a konstatovala, že tento vývoz lze přičíst spolupracujícímu vyvážejícímu výrobci. Komise tak mohla své výpočty podložit přesnějšími a podrobnějšími údaji o sortimentu i cenových úrovních. Komise potvrzuje, že vyvážené množství nebylo dumpingové.
3.4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(74)
Poněvadž v ČLR žádný výrobce nespolupracoval, a tudíž nejsou k dispozici žádné údaje o výrobcích týkající se čínské volné kapacity a jejich cenové politiky ve třetích zemích, byla zjištění stanovena na základě dostupných údajů.
(75)
Vzhledem k tomu, že dostupné údaje poukazují na vysokou volnou kapacitu v ČLR a na dumpingové chování na třetích trzích, pravděpodobnost obnovení dumpingu je v kombinaci s atraktivními cenami na trhu Unie reálná.
(76)
Avšak pokud jde o Indii, byla zjištěna nulová pravděpodobnost obnovení dumpingu, a to vzhledem k neexistenci dumpingu během období přezkumného šetření, volné kapacitě, která je výrazně pod úrovní volné kapacity v Číně, a vysoké ceně vývozu do Unie a zbytku světa.
D. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ ÚJMY
1. Výroba Unie a definice výrobního odvětví Unie
(77)
Během období přezkumného šetření vyráběl v Unii obdobný výrobek jediný výrobce v Unii, který tak představuje 100 % výroby Unie, a tudíž výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
2. Spotřeba v Unii
(78)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě těchto údajů:
-
objem prodeje obdobného výrobku výrobním odvětvím Unie na trhu Unie;
-
objem dovozu kyseliny sulfanilové (úroveň TARIC) na trh Unie podle údajů Eurostatu.
(79)
Vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie je tvořeno pouze jedním výrobcem a že existuje pouze jeden výrobce vyvážející z USA, je z důvodu ochrany důvěrných obchodních informací nutné prezentovat údaje v níže uvedených tabulkách v indexované podobě.
Tabulka 1
Spotřeba na trhu Unie
Objem (index)
2010
2011
2012
OPŠ
Spotřeba v Unii (2010 = 100)
100
106
106
114
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník
(80)
Šetřením bylo prokázáno, že trh s kyselinou sulfanilovou se během posuzovaného období postupně zvětšoval a na konci období přezkumného šetření byl větší o 14 %.
3. Dovoz z dotčených zemí
a) Objem dovozu a podíl na trhu
Tabulka 2
Dovoz z dotčených zemí
Objem dovozu (index)
2010
2011
2012
OPŠ
ČLR
100
77
14
1
Indie
100
422
187
52
Dotčené země celkem
100
110
30
6
Zdroj: Eurostat.
Tabulka 2a
Dovoz z dotčených zemí
Objem dovozu (rozsah) (15)
2010
2011
2012
OPŠ
ČLR
650-1 000
500-800
90-250
10-60
Indie
50-200
250-550
100-250
10-80
Dotčené země celkem
700-1 200
750-1 350
190-500
20-140
Zdroj: Eurostat.
Tabulka 3
Podíl dotčených zemí na trhu
Podíl na trhu (index)
2010
2011
2012
OPŠ
Podíl dovozu z ČLR na trhu
100
73
13
1
Podíl dovozu z Indie na trhu
100
397
177
46
Dotčené země celkem
100
103
28
5
(81)
Posuzujeme-li každou zemi zvlášť, objem dovozu z ČLR mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření klesl o 99 % a jeho tržní podíl během stejného období rovněž klesl o 99 %.
(82)
Objem dovozu pocházejícího z Indie klesl za posuzované období o 48 % a podíl tohoto dovozu na trhu klesl za stejné období o 54 %.
(83)
Objem dovozu kyseliny sulfanilové z obou dotčených zemí dohromady poklesl během posuzovaného období o 94 % a během období přezkumného šetření klesl na velmi nízkou úroveň. Tržní podíl dovozu kyseliny sulfanilové z obou dotčených zemí dohromady tak během posuzovaného období klesl o 95 % a během období přezkumného šetření klesl na velmi nízkou úroveň.
b) Dovozní ceny
Tabulka 4
Průměrné ceny dovozu kyseliny sulfanilové z dotčených zemí
2010
2011
2012
OPŠ
Cena dovozu z ČLR, index (2010 = 100)
100
92
104
164
Cena dovozu z Indie, index (2010 = 100)
100
79
84
92
Průměrná cena dovozu z dotčených zemí, index (2010 = 100)
100
93
104
126
Zdroj: Eurostat.
Tabulka 4a
Průměrné ceny dovozu kyseliny sulfanilové z dotčených zemí
Cenové rozsahy (16)
2010
2011
2012
OPŠ
Cena dovozu z ČLR
1 000-1 400
950-1 350
1 000-1 400
1 700-2 500
Cena dovozu z Indie
1 200-1 800
1 000-1 400
1 100-1 500
1 300-1 700
Průměrné ceny dovozu z dotčených zemí
1 000-1 800
950-1 400
1 000-1 500
1 300-2 500
Zdroj: Eurostat.
(84)
Průměrná cena dovozu kyseliny sulfanilové z ČLR v roce 2011 mírně poklesla o 8 %, načež vykázala stoupající trend s velmi prudkým nárůstem o 64 % v období přezkumného šetření.
(85)
Průměrná cena dovozu dotčeného výrobku z Indie v roce 2011 rovněž klesla, a to o 21 %, načež postupně narůstala, ale přesto zůstala o 8 % pod úrovní roku 2010.
c) Úroveň cenového podbízení a prodeje pod cenou
(86)
Protože množství prodávaná čínskými vyvážejícími výrobci byla malá a protože nebyly k dispozici údaje o dováženém sortimentu, nebylo možné provést smysluplnou kalkulaci cenového podbízení ani prodeje pod cenou. Na základě předpokladu vycházejícího z cen čínského dovozu poskytnutých Eurostatem a uvedených v 39. bodě odůvodnění nebylo během období přezkumného šetření zjištěno cenové podbízení ani prodej pod cenou.
(87)
Na základě dovozní statistiky poskytnuté výrobním odvětvím Unie a popsané v 64. bodě odůvodnění bylo zjištěno, že čínskými cenami kyseliny sulfanilové vyčištěného stupně na indickém trhu, upravenými o dovozní clo Unie na dotčený produkt ve výši 6,5 % a podovozní náklady ve výši 2 % (náklady na proclení), docházelo k cenovému podbízení a prodeji pod cenami výrobního odvětví Unie v rozsahu 5 % až 15 %..
(88)
Pokud jde o Indii, nebylo zjištěno ani cenové podbízení, ani prodej pod cenou. Vzhledem k tomu, že kalkulace vychází z údajů týkajících se prodeje jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce, nebylo možné z důvodu ochrany důvěrných obchodních informací zveřejnit přesná čísla. Zjištěné cenové podbízení a prodej pod cenou se pohybovaly v rozmezí - 20 % až - 40 %.
(89)
Po zveřejnění informací a v návaznosti na připomínky podané výrobcem v Unii vypočetla Komise úroveň cenového podbízení a prodeje pod cenou pro zbývající část indického dovozu za použití údajů Eurostatu. Podle nich nedošlo v souvislosti tímto dovozem k cenovému podbízení ani prodeji pod cenou. Závěry 88. bodu odůvodnění jsou tak potvrzeny. Kromě toho bylo provedeno také srovnání cen dotčeného výrobku prodávaného výrobním odvětvím Unie s cenami dotčeného výrobku prodávaného indickými vývozci do zbytku světa. Ani toto srovnání neprokázalo cenové podbízení či prodej pod cenou.
(90)
Výrobce v Unii dále předložil nové výpočty ve snaze doložit, že rozdíl mezi průměrnou cenovou hladinou indického dovozu a prodejem výrobce v Unii byl v roce 2012 velmi malý. To ovšem Komise neakceptovala, neboť tento výpočet nezohledňoval to, že indický dovoz sestával především z kyseliny sulfanilové technického stupně, zatímco výrobce Unii prodával výhradně její vyčištěný stupeň, který je zhruba o 20 % dražší.
4. Dovoz z jiných třetích zemí
(91)
S výjimkou tří zanedbatelných transakcí (v letech 2010 a 2011 po jedné ze Švýcarska a v roce 2012 jedné z Malajsie) pocházel všechen dovoz kyseliny sulfanilové z třetích zemí během posuzovaného období z USA.
Tabulka 5
Dovoz kyseliny sulfanilové z jiných třetích zemí (USA)
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z USA (index)
100
267
253
299
Podíly dovozu z USA na trhu (index)
100
180
171
188
Průměrná cena dovozu z USA (index)
100
95
101
102
Zdroj: Eurostat.
(92)
V průběhu posuzovaného období se významně zvýšil jak objem (o 199 %), tak tržní podíl (o 88 %) dovozu kyseliny sulfanilové z USA. Jelikož tržní podíl výrobního odvětví Unie byl během stejného období relativně stabilní, lze usoudit, že dovoz z USA zaplnil místo na trhu, které opustili indičtí a čínští vývozci.
(93)
Cenová hladina dovozu z USA zůstala během posuzovaného období poměrně stabilní a pohybovala se ve stejném rozmezí jako cenová hladina výrobce v Unii. Během období přezkumného šetření nedošlo ze strany dovozu z USA k cenovému podbízení.
5. Situace výrobního odvětví Unie
(94)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy posouzení všech hospodářských činitelů, které v posuzovaném období ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie.
(95)
Z důvodu ochrany důvěrných obchodních informací bylo nutné uvést informace týkající se jediného výrobce v Unii v indexované podobě.
5.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka 6
Výroba, kapacita, využití kapacity
2010
2011
2012
OPŠ
Výroba v tunách (index)
100
87
99
107
Kapacita v tunách (index)
100
100
100
100
Míra využití kapacity (index)
100
87
99
107
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(96)
Výroba výrobního odvětví Unie byla během období přezkumného šetření o 7 % vyšší než na začátku posuzovaného období. Kapacita výrobního odvětví Unie zůstala během posuzovaného období nezměněna, a míra využití kapacity se tedy měnila spolu s výrobou - tj. zvýšila se během období přezkumného šetření o 7 %.
(97)
Je třeba poznamenat, že využití kapacity výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období (kromě roku 2011) drželo na uspokojivé úrovni a během období přezkumného šetření dosáhlo optimální úrovně.
(98)
Po zveřejnění informací přišlo výrobní odvětví Unie s tvrzením, že v průběhu celého posuzovaného období dosahovalo optimální úrovně využití kapacity pouze v období přezkumného šetření, což dokazuje, že k překonání účinků dumpingu došlo teprve nedávno a situace je nadále nestabilní.
(99)
Touto připomínkou z hodnocení Komise se nemění závěry 97. bodu odůvodnění, které nikterak neodporují připomínkám výrobního odvětví Unie.
5.2 Konečný stav zásob
Tabulka 7
Objem konečného stavu zásob
2010
2011
2012
OPŠ
Konečný stav zásob v tunách (index)
100
576
328
171
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(100)
Konečný stav zásob výrobního odvětví Unie na konci roku vykázal v roce 2011 prudký nárůst a následný pokles, přesto ale během období přezkumného šetření zůstal 71 % nad úrovní roku 2010. Na základě objemů výroby během období přezkumného šetření lze každopádně konstatovat, že konečný stav zásob představuje méně než jeden měsíc výroby.
5.3 Objem prodeje a podíl na trhu
Tabulka 8
Objem prodeje a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem prodeje v tunách (index)
100
70
97
104
Podíl na trhu v % (index)
100
66
92
92
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(101)
Oproti úrovni na začátku posuzovaného období narostl objem prodeje výrobního odvětví Unie o 4 %. V roce 2011 došlo k prudkému propadu, po kterém následoval stabilní nárůst.
(102)
Pokud jde o podíl na trhu, lze výkonnost výrobního odvětví Unie během období přezkumného šetření považovat za stabilní, ovšem s výjimkou roku 2011, kdy spolu s poklesem prodeje klesl i tržní podíl výrobního odvětví Unie. V následujících letech již jak prodej, tak tržní podíl vykázaly vzrůstající tendenci. Za zmínku stojí, že ačkoli se tržní podíl výrobce v Unii držel během období přezkumného šetření mírně pod úrovní roku 2010, výrobní odvětví Unie i přesto přispělo k růstu spotřeby v Unii a udrželo si během celého posuzovaného období významný podíl na trhu Unie.
(103)
V připomínkách podaných v návaznosti na zveřejnění informací výrobní odvětví Unie uvedlo, že jeho tržní podíl je velmi nestabilní, neboť kyselina sulfanilová je cenově závislá komodita, a uvedlo příklad z roku 2011, kdy se tržní podíl výrobního odvětví Unie prudce propadl.
(104)
V tomto ohledu je nutné zdůraznit, že ztráta tržního podílu v roce 2011 se časově kryla se zvýšením cen výrobce v Unii navzdory tehdejším trendům na trhu. Šetřením bylo totiž zjištěno, že ceny dovozu ze všech zemí se v roce 2011 snížily v rozmezí 5 % až 20 %. Za zmínku stojí, že - jak dokládají dostupné statistické údaje - tržní podíl, o který přišlo výrobní odvětví Unie, zaplnil především dovozce z USA.
5.4 Ceny a faktory ovlivňující ceny
Tabulka 9
Prodejní ceny
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrné prodejní ceny v EUR/t (index)
100
109
108
112
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(105)
Prodejní ceny výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období zvýšily o 12 %, a to v důsledku promítnutí zvýšené ceny hlavní suroviny (anilinu).
5.5. Zaměstnanost a produktivita
Tabulka 10
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
OPŠ
Zaměstnanost (index)
100
100
117
117
Produktivita práce (index)
100
88
85
91
Průměrné náklady práce (index)
100
105
102
116
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(106)
Zaměstnanost v ekvivalentu plného úvazku se během období přezkumného šetření zvýšila o 17 %. Průměrné náklady práce vykazovaly během posuzovaného období vzestupnou tendenci a v období přezkumného šetření byly o 16 % vyšší než v roce 2010. Poněvadž - jak je uvedeno v 96. bodě odůvodnění - produkce se zvýšila pouze o 7 %, produktivita práce se během posuzovaného období snížila o 9 %.
5.6 Ziskovost
Tabulka 11
Ziskovost
2010
2011
2012
OPŠ
Ziskovost (index)
100
96
20
65
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(107)
Ziskovost výrobního odvětví Unie, pokud jde o obdobný produkt, se během posuzovaného období snížila a pohybovala se mírně pod úrovní, kterou výrobní odvětví Unie považuje za optimální, přičemž je ale důležité uvést to, že během celého posuzovaného období zůstala ziskovost v kladných číslech.
(108)
Za poklesem ziskovosti stojí především zvýšení průměrných výrobních nákladů, které se mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření zvýšily téměř o 20 % a které 12 % nárůst prodejních cen (viz 105. bod odůvodnění) nedokázal zcela kompenzovat.
5.7 Investice, návratnost investic a peněžní tok
Tabulka 12
Investice, návratnost investic a peněžní tok
2010
2011
2012
OPŠ
Roční investice (index)
-
100
133
57
Návratnost investic (index)
100
86
30
103
Peněžní tok (index)
100
116
68
82
(109)
Šetřením bylo zjištěno, že v roce 2010 nemohlo výrobní odvětví Unie investovat. Investice do podnikání v oblasti kyseliny sulfanilové se v důsledku toho mezi rokem 2011 a koncem období přezkumného šetření snížily o 43 %, jejich výše v absolutním vyjádření byla nízká a souvisely především s údržbou. Tato zjištění jsou v souladu s návratností investic a nízkou ziskovostí během období přezkumného šetření.
(110)
Návratnost investic věrně kopírovala trend ziskovosti v letech 2011 a 2012. V období přezkumného šetření se návratnost investic zlepšila a dosáhla hodnoty roku 2010, a to díky zvýšení ziskovosti mezi rokem 2012 a obdobím přezkumného šetření (viz tabulka 11).
(111)
Peněžní tok vykazoval kolísající tendenci, ale po celé posuzované období zůstal kladný. V období přezkumného šetření peněžní tok klesl o 18 % oproti úrovni z roku 2010. Výrobní odvětví Unie nehlásilo žádné potíže se získáváním kapitálu během posuzovaného období.
5.8 Rozsah dumpingu a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(112)
Jak je uvedeno ve 41. a 57. až 60. bodě odůvodnění, nebyl během období přezkumného šetření zaznamenán žádný dumping ze strany dotčených zemí.
(113)
S přihlédnutím k absenci dumpingového dovozu z ČLR a Indie, zvýšení prodejního objemu, cen i míry využití kapacity výrobního odvětví Unie lze vyvodit závěr, že opatření byla úspěšná a že výrobní odvětví Unie v průběhu posuzovaného období překonalo účinky dřívějšího dumpingu. Během období přezkumného šetření byl pozorován jistý pokles některých ukazatelů újmy, např. ziskovosti a podílu na trhu, ten však nelze přičíst dovozu z dotčených zemí, který byl v tomto období velmi malý. Ukazatele újmy, které se vyvíjely negativně, i tak poukazují na udržitelnou situaci výrobního odvětví Unie.
5.9 Vývozní činnost výrobního odvětví Unie
(114)
V roce 2012 a v období přezkumného šetření vyvezlo výrobní odvětví Unie zanedbatelný objem, a proto lze konstatovat, že na situaci výrobního odvětví Unie neměl vývoz dopad.
6. Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(115)
Přestože průměrné ceny dotčeného výrobku z ČLR a Indie zjištěné během období přezkumného šetření a jejich srovnání s předchozími lety nejsou kvůli malému objemu dovozu příliš spolehlivé, šetření prokázalo, že dotčený výrobek z ČLR a Indie byl do Unie dovážen za nedumpingové ceny.
(116)
Tržní podíl výrobního odvětví Unie byl poměrně stabilní a objem, o nějž přišly dotčené země, byl nahrazen dovozem z USA za ceny podobné cenám výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie dokázalo zvýšit objem prodeje a průměrné prodejní ceny a dosáhnout téměř optimální míry využití kapacity.
(117)
Jak je vysvětleno v 113. bodě odůvodnění, mírný pokles tržního podílu a ziskovosti výrobního odvětví Unie nelze přičíst čínskému a indickému dovozu.
(118)
Vyvozuje se tudíž závěr, že výrobní odvětví Unie neutrpělo během období přezkumného šetření podstatnou újmu.
(119)
Ačkoli výrobní odvětví Unie mělo několik připomínek k analýze újmy, jež byly řešeny výše v 89.-90., 98.-99. a 103.-104. bodě odůvodnění, souhlasilo s celkovým závěrem o neexistenci podstatné újmy zejména během období přezkumného šetření.
7. Pravděpodobnost obnovení újmy
(120)
Pro účely vyhodnocení pravděpodobnosti obnovení újmy je důležité vyzdvihnout, že při optimálním využití kapacity - jehož bylo během období přezkumného šetření dosaženo - nebylo výrobní odvětví Unie s to uspokojit celou spotřebu Unie, a tudíž významná část spotřeby Unie musela být pokryta dovozem.
(121)
Výrobní odvětví Unie vyrábí navíc jen vyčištěnou kyselinu sulfanilovou, což znamená, že uživatelům, kteří pro svou výrobu preferují technickou kyselinou sulfanilovou, nezbývá než využít dovozu.
(122)
Výrobní odvětví Unie si navíc udrželo poměrně stabilní podíl na trhu, neboť dodávalo řadě svých dlouhodobých odběratelů. Šetřením bylo zjištěno, že dodavatelé kyseliny sulfanilové musí u některých odběratelů podstoupit přísný a nákladný postup certifikace/verifikace, což ztěžuje změnu dodavatele.
(123)
V těchto souvislostech byla v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení analyzována pravděpodobnost obnovení újmy, pokud by opatření pozbyla platnosti.
7.1 ČLR
(124)
Vzhledem k tomu, že při šetření nespolupracoval žádný čínský vyvážející výrobce, musela zjištění týkající se ČLR vycházet z nejlepších dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení, zejména údajů uvedených v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti.
(125)
Jak bylo konstatováno již v 63. a 75. bodě odůvodnění, čínští výrobci disponují významnou volnou kapacitou výroby kyseliny sulfanilové a je zde pravděpodobnost obnovení dumpingu.
(126)
Jak je dále uvedeno v 64. a 87. bodě odůvodnění, dostupné informace navíc naznačují, že ČLR nedávno prodala větší množství kyseliny sulfanilové do Indie za ceny nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(127)
Získané statistické údaje o čínském dovozu na indický trh, jak je popsáno v 64. bodě odůvodnění, podle všeho poukazují na to, že Čína má zájem na prodeji převážně kyseliny sulfanilové vyčištěného stupně, která by v případě, že by prodej byl přesměrován na trh Unie, přímo konkurovala prodeji výrobce v Unii.
(128)
Všechny tyto faktory dohromady ukazují na to, že pokud by opatření pozbyla platnosti, je ČLR schopna rychle vyvézt významné množství kyseliny sulfanilové do Unie za dumpingové ceny, a to navíc bez nutnosti přesměrovat svůj prodej z jiných trhů. Trh Unie je zajímavý z hlediska cen a v případě navýšení výroby by čínským výrobcům umožnil využít úspor z rozsahu. Pokud by se tak stalo, výrobní odvětví Unie by bylo postiženo okamžitým propadem jak prodeje, tak prodejních cen, což by mělo dopad na využití kapacity a ziskovost. Pokud by se tyto ukazatele újmy zhoršily, oživení výrobního odvětví Unie by se zvrátilo a došlo by k podstatné újmě.
7.2 Indie
(129)
Pokud jde o Indii, pravděpodobnost obnovení dumpingu je nulová, jak je uvedeno již v 76. bodě odůvodnění. Vzhledem k tomuto zjištění není analýza obnovení újmy nutná.
8. Závěr o obnovení újmy
(130)
Vzhledem ke zjištěním šetření předneseným v předcházejících bodech odůvodnění, absence opatření by se vší pravděpodobnosti měla za následek významné zvýšení dovozu z ČLR za nízké ceny, což by mělo negativní dopad na finanční a hospodářskou výkonnost výrobního odvětví Unie a vedlo k obnovení újmy.
(131)
Pravděpodobnost obnovení újmy, pokud jde o Indii, nebyla analyzována z důvodu negativního zjištění o obnovení dumpingu z Indie.
E. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(132)
Pokud jde o antidumpingová opatření vůči dovozu kyseliny sulfanilové z Indie, byl učiněn závěr, že obnovení dumpingu není pravděpodobné. Není tedy nutné stanovit zájem Unie.
(133)
Pokud jde o Čínu, bylo v souladu s článkem 21 základního nařízení zkoumáno, zda by zachování opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Stanovení zájmu Unie vycházelo z vyhodnocení zájmů různých zúčastněných stran, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení předložily svá stanoviska.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(134)
Jak je uvedeno v 113. bodě odůvodnění, opatření byla úspěšná a umožnila výrobnímu odvětví Unie konsolidovat svoje postavení. Ve 130. bodě odůvodnění byl dále vyvozen závěr, že situace výrobního odvětví Unie by se pravděpodobně vážně zhoršila, pokud by antidumpingová opatření vůči Číně pozbyla platnosti. Lze tedy učinit závěr, že pokračování opatření vůči Číně by bylo ku prospěchu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem uživatelů
(135)
O zahájení přezkumu byli informováni všichni známí uživatelé. Komise od uživatelů kyseliny sulfanilové obdržela čtyři kompletně vyplněné dotazníky a tři částečně vyplněné dotazníky/poznámky. Na základě těchto údajů bylo konstatováno, že dopad nákladů dotčeného výrobku na výrobní náklady následných výrobků se u jednotlivých uživatelů výrazně liší v závislosti na typu následného výrobku.
(136)
Řada uživatelů (výrobci léčiv a zvláštních barviv) připustila, že kyselina sulfanilová hraje v jejich výrobních nákladech pouze okrajovou roli, z čehož lze usuzovat, že opatření mají vlastně nulový dopad na jejich výrobní náklady/ceny.
(137)
U jiných uživatelů (výrobci přísad do cementu a optických zjasňovačů) však kyselina sulfanilová představuje 4 % až 12 % nákladů na výrobu jejich následných výrobků. Právě tito uživatelé hlásili během období přezkumného šetření ztráty a tvrdili, že za jejich svízelnou situaci zčásti mohou v současnosti platná cla.
(138)
Pokud jde o toto tvrzení, je nutné zmínit, že dovoz z ČLR během období přezkumného šetření byl téměř nulový, takže clo vůči Číně, které by zaručilo spravedlivou cenovou hladinu na trhu Unie, nepředstavovalo pro uživatele během posuzovaného období žádné náklady navíc, a tudíž jímž nelze vysvětlit obtíže, kterým tito uživatelé čelili. Zvýšení ceny obdobného výrobku v průběhu posuzovaného období bylo způsobeno zvýšením výrobních nákladů, které bylo vyvoláno zvýšením ceny hlavní suroviny, jak je uvedeno v 105. a 108. bodě odůvodnění. Zrušení v současnosti platného cla na dovoz kyseliny sulfanilové z Indie, jak je navrhováno tímto nařízením, by mělo bezprostředně přispět k tomu, aby se na trh Unie dostal další zdroj dodávek kyseliny sulfanilové za konkurenční ceny, a bylo by tudíž v zájmu uživatelů. Má se tedy za to, že zachování opatření vůči Číně nezpůsobí uživatelům do budoucna nepřiměřené obtíže.
4. Zájem dovozců
(139)
O zahájení přezkumu byli informováni všichni známí dovozci. Jeden dovozce dotčeného výrobku odevzdal částečně vyplněný dotazník, ve kterém uvedl, že kyselina sulfanilová v jeho činnosti nehraje důležitou roli. Žádný jiný dovozce na dotazník neodpověděl ani neučinil písemné podání či připomínku. Jelikož dovozci dále nespolupracovali, byl vyvozen závěr, že zachování opatření vůči dovozu z ČLR by nebylo v rozporu s jejich zájmem.
5. Závěr
(140)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že z hlediska zájmu Unie neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření vůči ČLR.
F. ZACHOVÁNÍ ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ VŮČI ČLR A UKONČENÍ ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ VŮČI INDII
(141)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se považuje za vhodné zachovat stávající antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové z Číny a zrušit stávající antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové z Indie. V návaznosti na toto zveřejnění byla zúčastněným stranám poskytnuta lhůta pro podání připomínek. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(142)
Z výše uvedeného plyne, že jak stanoví čl. 11 odst. 2 základního nařízení, antidumpingová opatření týkající se kyseliny sulfanilové pocházející z Číny by měla být zachována a antidumpingová opatření týkající se kyseliny sulfanilové pocházející z Indie by měla být zrušena. Zrušeno by mělo být také rozhodnutí Komise, kterým se přijímají v současnosti platné závazky společnosti Kokan v souvislosti s dovozem kyseliny sulfanilové.
(143)
Vzhledem k tomu, že k překonání účinků dumpingu došlo teprve v nedávné době, bude Komise dovoz dotčeného výrobku sledovat, obdrží-li v tomto ohledu žádost výrobce v Unii. Toto sledování bude probíhat po dobu dvou let od vyhlášení tohoto nařízení.
(144)
Zachování opatření podle tohoto nařízení vůči Číně a zrušení opatření vůči Indii je v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové, v současnosti kódu KN ex 2921 42 00 (kód TARIC 2921420060), pocházející z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 tato:
Země
Konečné clo (v %)
Čínská lidová republika
33,7
3. Zrušuje se konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové, v současnosti kódu KN ex 2921 42 00 (kód TARIC 2921420060), pocházející z Indie a zastavuje se řízení v souvislosti s tímto dovozem.
4. Zrušuje se rozhodnutí Komise 2006/37/ES, kterým se přijímají v současnosti platné závazky společnosti Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd. (Indie) v souvislosti s dovozem kyseliny sulfanilové.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. prosince 2014.
KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1346/2014
2014 m. gruodžio 17 d.
kuriuo, pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos kilmės sulfanilo rūgščiai nustatomas galutinis antidempingo muitas ir importuojamai Indijos kilmės sulfanilo rūgščiai panaikinamas galutinis antidempingo muitas
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (toliau - pagrindinis reglamentas) (1), ypač į jo 9 straipsnį ir 11 straipsnio 2 dalį,
kadangi:
A. PROCEDŪRA
1. Galiojančios priemonės
(1)
2002 m. liepos mėn. Reglamentu (EB) Nr. 1339/2002 (2) Taryba importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos (toliau - KLR) kilmės sulfanilo rūgščiai nustatė galutinį 21 % antidempingo muitą, o importuojamai Indijos kilmės sulfanilo rūgščiai - galutinį 18,3 % antidempingo muitą (toliau - pradinis tyrimas).
(2)
Reglamentu (EB) Nr. 1338/2002 (3) Taryba importuojamai Indijos kilmės sulfanilo rūgščiai nustatė galutinį 7,1 % kompensacinį muitą.
(3)
Sprendimu 2002/611/EB (4) Komisija priėmė vieno eksportuojančio Indijos gamintojo, „Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd“ (toliau - „Kokan“), pasiūlytą įsipareigojimą dėl kainos, susijusį su importui iš Indijos taikomomis antidempingo ir antisubsidijų priemonėmis.
(4)
Atlikus pakartotinį antiabsorbcinį tyrimą, 2004 m. vasario mėn. Taryba Reglamentu (EB) Nr. 236/2004 (5) padidino importuojamai KLR kilmės sulfanilo rūgščiai taikomą 21 % dydžio galutinį antidempingo muitą iki 33,7 %
(5)
„Kokan“ savanoriškai atšaukus įsipareigojimą 2004 m. kovo mėn. Komisijos sprendimu 2004/255/EB (6) Komisija panaikino Sprendimą 2002/611/EB.
(6)
Sprendimu 2006/37/EB (7) Komisija priėmė naują „Kokan“ pasiūlytą įsipareigojimą dėl kainos, susijusį su importui iš Indijos taikomomis antidempingo ir antisubsidijų priemonėmis. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 123/2006 (8) atitinkamai iš dalies pakeisti Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1338/2002 ir (EB) Nr. 1339/2002.
(7)
Atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, Reglamentu (EB) Nr. 1000/2008 (9) Taryba importuojamai KLR ir Indijos kilmės sulfanilo rūgščiai nustatė antidempingo muitus. Atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą ir tarpinę peržiūrą, Reglamentu (EB) Nr. 1010/2008 (10) Taryba importuojamai Indijos kilmės sulfanilo rūgščiai nustatė galutinius kompensacinius muitus ir pakeitė importuojamai Indijos kilmės sulfanilo rūgščiai taikomų antidempingo muitų lygį.
2. Prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą
(8)
Paskelbus pranešimą (11) apie artėjantį galiojančių importui iš KLR ir Indijos taikomų antidempingo priemonių galiojimo terminą, 2013 m. liepos 1 d. Komisija gavo prašymą inicijuoti šių priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (toliau - pagrindinis reglamentas) 11 straipsnio 2 dalį. Prašymą pateikė vienintelis sulfanilo rūgšties gamintojas Sąjungoje „CUF - Quimicos Industriais“ (toliau - pareiškėjas arba CUF), kuris pagamina 100 % Sąjungoje pagaminamos sulfanilo rūgšties.
(9)
Prašymas pagrįstas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas tikriausiai tęstųsi ir Sąjungos pramonei vėl būtų daroma žala.
3. Priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimas
(10)
Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad esama pakankamai įrodymų, pagrindžiančių priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą, Komisija 2013 m. spalio 16 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (12) (toliau - pranešimas apie inicijavimą) paskelbė inicijuojanti priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį.
4. Lygiagretus tyrimas
(11)
2013 m. spalio 16 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtu pranešimu apie inicijavimą (13) Komisija pagal 2009 m. birželio 11 d. Reglamento (EB) Nr. 597/2009 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (14) 18 straipsnį inicijavo priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimą dėl importuojamai Indijos kilmės sulfanilo rūgščiai taikomų kompensacinių priemonių.
5. Tyrimas
5.1. Peržiūros tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis
(12)
Atliekant dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tyrimą nagrinėtas 2012 m. spalio 1 d.-2013 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis (toliau - peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Analizuojant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbias tendencijas nagrinėtas 2010 m. sausio 1 d.-2013 m. rugsėjo 30 d. (PTL pabaigos) laikotarpis (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
5.2. Susijusios šalys
(13)
Komisija apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą oficialiai pranešė pareiškėjui, eksportuojantiems KLR ir Indijos gamintojams, importuotojams, žinomiems susijusiems naudotojams ir eksportuojančių šalių atstovams. Suinteresuotosioms šalims suteikta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį pareikšti nuomonę raštu ir pateikti prašymą išklausyti.
(14)
Vienintelis Sąjungos gamintojas, t. y. vienintelė suinteresuotoji šalis, pateikusi prašymą išklausyti, buvo išklausyta.
5.3. Atranka
(15)
Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį eksportuojančių Indijos ir KLR gamintojų ir nesusijusių Sąjungos importuotojų skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo nurodyta, kad gali būti taikoma atranka, kaip numatyta pagrindinio reglamento 17 straipsnyje. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), minėtų šalių prašyta per 15 dienų nuo peržiūros inicijavimo pranešti apie save ir Komisijai pateikti pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją.
(16)
Komisijai atrankos formos atsakymus pateikė du eksportuojantys Indijos gamintojai; eksportuojantys Kinijos gamintojai atsakymų nepateikė. Todėl atrankos neprireikė.
(17)
Vienas nesusijęs importuotojas pateikė užpildytą atrankos formą, tačiau jis neimportavo nagrinėjamojo produkto iš nagrinėjamųjų šalių ir nepateikė klausimyno atsakymų. Todėl atrankos neprireikė.
(18)
Atsižvelgiant į tai, kad Sąjungoje tėra vienas gamintojas, Sąjungos gamintojų atrankos neprireikė.
5.4. Tyrimas
(19)
Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos nuomone, būtina nustatant dempingo ir žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybę ir Sąjungos interesus. Komisija nusiuntė klausimynus vieninteliam Sąjungos gamintojui, dviem eksportuojantiems Indijos gamintojams, žinomiems importuotojams ir Sąjungos naudotojams.
(20)
Išsamius atsakymus pateikė tik vienas iš dviejų eksportuojančių Indijos gamintojų („Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd“). Šiam Indijos gamintojui teko didžioji dalis viso Indijos eksporto į Sąjungą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu.
(21)
Tikrinamieji vizitai surengti toliau nurodytų bendrovių patalpose:
a)
Sąjungos gamintojo:
-
„CUF - Quimicos Industriais“, Estareža, Portugalija;
b)
eksportuojančio gamintojo ir panašios šalies gamintojo:
-
„Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd.“, Khed, Indija;
c)
Sąjungos naudotojų:
-
„Blankophor GmbH“, Leverkuzenas, Vokietija,
-
„Hovione Farmaciencia SA“, Loresas, Portugalija,
-
„IGCAR Chemicals, S.L.“, Rubi, Ispanija.
B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
(22)
Nagrinėjamasis produktas - sulfanilo rūgštis, kurios KN kodas šiuo metu yra ex 2921 42 00 (TARIC kodas 2921420060). Skiriamos dvi sulfanilo rūgšties rūšys, kurios nustatomos pagal jos grynumą - techninė ir išgryninta. Be to, išgryninta sulfanilo rūgštis kartais parduodama kaip sulfanilo rūgšties druska. Sulfanilo rūgštis naudojama kaip žaliava optinių skaistiklių, cemento priedų, maistinių dažų ir specialių dažiklių gamyboje. Taip pat nustatyta, kad sulfanilo rūgštis šiek tiek naudojama ir farmacijos pramonėje. Nors nėra ginčijama, kad abiejų rūšių rūgštis pasižymi tokiomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis, cheminėmis ir techninėmis savybėmis ir todėl laikoma vienu produktu, svarbu pažymėti, kad atlikus tyrimą patvirtinta, kad praktinės tokio pakeitimo galimybės ribotos. Kalbant konkrečiai, naudotojai, kuriems reikalinga išgryninta sulfanilo rūgštis, techninę rūgštį galėtų naudoti, jei jie patys galėtų ją išgryninti. Tokie naudotojai, kuriems techninė sulfanilo rūgštis reikalinga arba kurie renkasi tokią rūgštį, teoriškai galėtų naudoti išgrynintą rūgštį, tačiau dėl kainų skirtumo (20-25 %) toks sprendimas nėra ekonomiškai pagrįstas.
(23)
Sulfanilo rūgštis yra plataus vartojimo produktas, o jos pagrindinės fizinės, cheminės ir techninės savybės yra tapačios nepriklausomai nuo kilmės šalies. Nustatyta, kad nagrinėjamasis produktas ir produktai, kuriuos gamina ir parduoda eksportuojantys nagrinėjamųjų šalių gamintojai savo vidaus rinkose ir trečiosioms šalims, taip pat produktai, kuriuos gamina ir parduoda Sąjungos gamintojas Sąjungos rinkoje, pasižymi tokiomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis ir cheminėmis savybėmis ir iš esmės naudojami toms pačioms reikmėms, todėl jie laikomi panašiais produktais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
C. DEMPINGO TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ
(24)
Remdamasi pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi Komisija išnagrinėjo, ar pastaruoju metu vykdytas dempingas ir ar yra tikimybė, kad pasibaigus importui iš KLR ir Indijos taikomų priemonių galiojimui dempingas tęsis arba pasikartos.
1. Pirminės pastabos
1.1. KLR
(25)
Inicijavusi priemonių galiojimo termino peržiūrą Komisija susisiekė su 39 žinomais eksportuojančiais Kinijos gamintojais ir Kinijos valdžios institucijomis. Nė vienas iš šių gamintojų nepranešė apie save ir nebendradarbiavo.
(26)
Komisija Kinijos valdžios institucijoms ir susijusiems eksportuojantiems gamintojams pranešė ketinanti pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį išvadas pagrįsti patikimiausiais turimais faktais. Šiuo klausimu šalys pastabų nepateikė.
(27)
Todėl išvados dėl dempingo ir jo pasikartojimo tikimybės turėjo būti daromos remiantis turimais faktais, t. y. pareiškėjo pateikta informacija, visų pirma prašyme atlikti peržiūrą pateikta informacija, ir Eurostato duomenimis.
(28)
Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu iš KLR į Sąjungą buvo importuotas tik nedidelis nagrinėjamojo produkto kiekis.
1.2. Indija
(29)
Inicijavusi priemonių galiojimo termino peržiūrą Komisija susisiekė su 25 žinomais eksportuojančiais Indijos gamintojais, iš kurių tik vienas, „Kokan“, pateikė klausimyno atsakymus ir bendradarbiavo atliekant tyrimą. Bendrovei teko didžioji dalis Indijos eksporto į Sąjungą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu.
(30)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu tas eksportuojantis gamintojas veikė pagal Komisijos priimtą įsipareigojimą dėl kainos; nustatyta, kad šio įsipareigojimo laikytasi.
2. Dempingas
2.1. KLR
2.1.1. Panaši šalis
(31)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą normalioji vertė pagrįsta tinkamos rinkos ekonomikos trečiosios šalies (toliau - panaši šalis) kaina arba apskaičiuotąja verte.
(32)
Pradiniame tyrime Indija buvo pasirinkta kaip panaši šalis KLR normaliajai vertei nustatyti. Pranešime apie inicijavimą Indija nurodyta kaip panaši šalis ir suinteresuotosios šalys paragintos pateikti pastabų dėl tokio pasirinkimo. Jokių pastabų negauta ir nebuvo jokių požymių, kad Indija nebebuvo tinkama panaši šalis. Prašyme atlikti peržiūrą Sąjungos pramonė siūlė pasirinkti JAV kaip panašią šalį, tačiau, atsižvelgiant į tai, kad JAV yra tik vienas gamintojas, o JAV rinka yra apsaugota daugiau nei 20 metų iš Kinijos ir Indijos importuojamai sulfanilo rūgščiai taikomais antidempingo ir kompensaciniais muitais, šis pasiūlymas atmestas. Todėl atliekant šį tyrimą Indija vėl buvo pasirinkta kaip panaši šalis.
(33)
Dėl šios priežasties taikyti bendradarbiaujančio eksportuojančio Indijos gamintojo duomenys.
2.1.2. Normalioji vertė
(34)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą normalioji vertė buvo nustatyta remiantis panašios šalies gamintojo „Kokan“ duomenimis. Normaliajai vertei nustatyti remtasi pardavimu vidaus rinkoje (žr. 42-47 konstatuojamąsias dalis).
2.1.3. Eksporto kaina
(35)
Atsižvelgiant į tai, kad eksportuojantys Kinijos gamintojai nebendradarbiavo, ir trūkstant konkrečios informacijos apie Kinijos kainas, eksporto kaina nustatyta pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį remiantis turimais faktais; tuo tikslu naudoti statistiniai (Eurostato) duomenys. Manoma, kad šis informacijos šaltinis atitinka faktines kainas, kurias Kinijos eksportuotojai taiko Sąjungos pirkėjams.
2.1.4. Palyginimas
(36)
Normalioji vertė ir eksporto kaina palygintos remiantis gamintojo kaina EXW sąlygomis.
(37)
Prireikus pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį pakoreguota eksporto kaina. Siekdama eksporto kainą išreikšti gamintojo kaina EXW sąlygomis ir remdamasi prašyme atlikti peržiūrą pateikta informacija, Komisija pakoregavo remiantis Eurostato duomenimis nustatytą CIF kainą atsižvelgdama į frachto, draudimo, tvarkymo ir kredito išlaidas. Šie koregavimai sudaro 5-10 % CIF kainos.
2.1.5. Dempingas
(38)
Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalimi, dempingo skirtumas buvo nustatytas lyginant vidutinę svertinę normaliąją vertę su vidutine svertine eksporto kaina.
(39)
Kinijos eksportuotojams nebendradarbiaujant negauta jokios informacijos apie importuotų produktų asortimentą. Nepaisant to, kad trūko informacijos apie importuotos išgrynintos ir techninės sulfanilo rūgšties kiekį, laikyta, kad net darant prielaidą, jog importuota tik išgryninta sulfanilo rūgštis, kuri vidutiniškai 20 % brangesnė už techninę, Eurostato nurodytos importo kainos buvo tokio lygio, kad, palyginus su panašios šalies normaliosiomis vertėmis, dempingo nenustatyta.
(40)
Be to, kaip minėta 28 konstatuojamojoje dalyje, per PTL importo iš Kinijos apimtis buvo labai maža. Nagrinėjamojoje pramonėje laikoma, kad sulfanilo rūgšties mažo kiekio ad hoc siuntų vieneto kainos yra gerokai didesnės, palyginti su įprastomis didelio kiekio siuntomis; tuo galima paaiškinti Eurostato nurodytą aukštą importo kainos lygį.
(41)
Todėl, nors pagal turimus duomenis dempingo lygis buvo neigiamas, atsižvelgiant į nedidelį importuotą kiekį ir į tai, kad trūksta informacijos apie importuotų produktų asortimentą, kuris dėl didelio išgrynintos ir techninės rūgšties kainų skirtumo yra reikšmingas, tokia išvada gal būti nelabai aktuali.
2.2. Indija
2.2.1. Normalioji vertė
(42)
Vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas kiekvienos rūšies nagrinėjamąjį produktą vidaus rinkoje pardavė tipiškais kiekiais ir įprastomis prekybos sąlygomis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalyje.
(43)
Buvo nustatyta kiekvienos rūšies produkto pelningo pardavimo nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje per peržiūros tiriamąjį laikotarpį dalis.
(44)
Visi produktai vidaus rinkoje parduoti grynąja pardavimo kaina, atitinkančia arba viršijančia apskaičiuotas gamybos sąnaudas, todėl pelningas pardavimas vidaus rinkoje sudarė daugiau nei 80 % visos kiekvienos rūšies produkto pardavimo apimties. Todėl kiekvienos rūšies produkto normalioji vertė buvo pagrįsta faktine vidaus rinkos kaina, apskaičiuota kaip viso tos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje per peržiūros tiriamąjį laikotarpį vidutinė svertinė kaina.
(45)
Pareiškėjas teigė, kad dėl į Indijos rinką patenkančio importo iš Kinijos Indijos vidaus rinkos kainos ir normaliosios vertės nustatymas buvo iškraipyti.
(46)
Kaip nurodyta 44 konstatuojamojoje dalyje, pelningas pardavimas vidaus rinkoje sudarė daugiau nei 80 % visos kiekvienos rūšies produkto pardavimo apimties, todėl normalioji vertė turėjo būti nustatyta pagal faktinę vidaus rinkos kainą. Bet kokiu atveju, nepriklausomai nuo to, ar dėl importo iš Kinijos Indijos vidaus rinkoje buvo daromas spaudimas mažinti kainas, normalioji vertė nustatoma tokiu būdu, kad toks spaudimas neturėtų įtakos vertinimui. Iš tiesų, jei 80 % arba mažiau konkrečios rūšies produkto būtų parduota pelningai, normalioji vertė būtų nustatoma remiantis tik tokiu pelningu pardavimu. Be to, jei visas konkrečios rūšies produktas būtų parduotas nuostolingai, normalioji vertė būtų grindžiama visomis gamybos sąnaudomis ir pagrįstu pelno dydžiu.
(47)
Todėl, Komisijos nuomone, pareiškėjo pateiktas teiginys dėl normaliosios vertės skaičiavimo yra nesusijęs.
2.2.2. Eksporto kaina
(48)
Nagrinėjamasis produktas buvo eksportuotas nepriklausomiems Sąjungos pirkėjams, o eksporto kaina buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį, t. y. remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis eksporto kainomis.
(49)
Pareiškėjas teigė, kad benzeno kainos raida neatitinka Indijos eksporto į Sąjungą kainos raidos. Jo nuomone, šis faktas dar labiau stebina atsižvelgiant į tai, kad Komisijos priimtame įsipareigojime dėl minimalios kainos buvo numatytas indeksavimas remiantis benzeno kainos raida. Pareiškėjas taip pat teigė, kad dėl šio įsipareigojimo dėl kainos pagrindinio eksportuojančio Indijos gamintojo eksporto kainos buvo netipiškos.
(50)
Komisija nustatė, kad benzenas, kaip žaliava anilinui (pagrindinei sulfanilo rūgšties žaliavai) gaminti, negali sudaryti daugiau nei 50-60 % nagrinėjamojo produkto gamybos sąnaudų. Be to, įsipareigojime dėl kainos taikomas indeksavimas, todėl benzeno kainos raidos poveikis minimaliai kainai yra ribotas. Galiausiai, atlikus patikrinimą vietoje patikrinta, ar laikomasi įsipareigojimo dėl minimalios kainos, ir nustatyta, kad eksporto kainos lygiai buvo nuolatos daug didesni už įsipareigojime dėl kainos numatytas mažiausias kainas, todėl šio įsipareigojimo poveikis buvo ribotas.
(51)
Pareiškėjas toliau teigė, kad visiškai tikėtina kad eksportuojantys Indijos gamintojai eksportavo į Sąjungą nedidelėmis siuntomis, už kurias mokėtos didelės momentinės kainos, todėl eksporto kainų lygis dirbtinai padidėjo.
(52)
Atlikus tyrimą tokio pagrindinio eksportuojančio Indijos gamintojo „Kokan“ pardavimo nenustatyta. Nustatyta, kad didžioji dalis (daugiau nei 99 %) kitų Indijos eksportuotojų į Sąjungą parduotų produktų taip pat parduota dideliais kiekiais ir tai negali būti laikoma momentiniu pardavimu.
(53)
Remiantis išdėstytomis išvadomis pareiškėjo teiginiai dėl Indijos eksporto į Sąjungą kainų netipiškumo turi būti atmesti.
2.2.3. Palyginimas
(54)
Normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos remiantis gamintojo kaina EXW sąlygomis. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui.
(55)
Tuo remiantis koreguota atsižvelgiant į vežimo, draudimo, tvarkymo, krovos ir papildomas išlaidas, pakavimo sąnaudas, kreditų sąnaudas, nuolaidas ir komisinius, jei buvo įrodyta, kad jie turėjo poveikio kainų palyginamumui. Šis koregavimas sudaro 6-10 % CIF kainos Sąjungos pasienyje.
2.2.4. Dempingas
(56)
Kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse, nustatyta panašaus produkto vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina.
(57)
Tuo remiantis apskaičiuotas bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo dempingo skirtumas buvo neigiamas. Taigi, per PTL dempingas nebuvo vykdomas.
(58)
Pareiškėjas teigė, kad išvada, jog pagrindinis eksportuojantis gamintojas nevykdė dempingo, negali būti taikoma kitiems eksportuojantiems Indijos gamintojams, nes minėto gamintojo eksporto kainos pagrįstos įsipareigojimu dėl minimalios importo kainos.
(59)
Tačiau pagrindinio eksportuojančio Indijos gamintojo eksporto kainos gerokai viršijo įsipareigojime nustatytas minimalias kainas. Be to, remiantis Eurostato duomenimis nustatyta, kad kitų Indijos gamintojų eksporto kainų lygis buvo gerokai aukštesnis už pagrindinio eksportuojančio gamintojo eksporto kainas. Galiausiai atlikus tyrimą nustatyta, kad bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo pardavimo eksportui į trečiąsias šalis, kuriam netaikytas nei įsipareigojimas, nei antidempingo muitai, kainos buvo panašaus lygio kaip pardavimo eksportui į Sąjungą, todėl tai nebuvo dempingo kainos. Todėl Komisija daro išvadą, kad Indijos eksporto kainos buvo nustatytos nepriklausomai nuo įsipareigojimo dėl kainos ir pagal rinkos sąlygas.
(60)
Todėl pareiškėjo teiginys, kad turėjo būti nustatytas kitų eksportuojančių Indijos gamintojų vykdomas dempingas, turėjo būti atmestas.
3. Dempingo pasikartojimo tikimybė
3.1. Pirminės pastabos
(61)
Antidempingo priemones, taikomas importuojamai Indijos ir KLR kilmės sulfanilo rūgščiai, ir kompensacines priemones, taikomas Indijos kilmės produktui, JAV taiko nuo 1992 m. 2011 m. JAV Prekybos departamentas pratęsė importui iš Indijos taikomų 43,7 % dydžio kompensacinių priemonių ir importui iš Indijos ir KLR taikomų 19,1-114,8 % dydžio antidempingo priemonių taikymą. Tokio lygio priemonėmis JAV rinka sėkmingai apsisaugojo nuo importo iš Indijos ir Kinijos.
3.2. KLR
(62)
KLR turimi gamybos pajėgumai apskaičiuoti remiantis Sąjungos gamintojo ir vienintelio JAV gamintojo „Nation Ford Chemical Company“ (toliau - „NFC“) duomenimis, pateiktais JAV priemonių galiojimo termino peržiūros tyrime dėl Kinijos kilmės sulfanilo rūgščiai taikomų antidempingo priemonių (USITC leidinys 4270).
(63)
„NFC“ nurodė, kad naudojant esamus KLR pajėgumus kasmet būtų galima pagaminti 65 500 tonų sulfanilo rūgšties; tai atitinka pareiškėjo apskaičiuotą kiekį - jis teigė, kad, remiantis Kinijos pramonės parengtu tyrimu, Kinijoje esami pajėgumai sudaro 65 500-82 000 tonų. Apskaičiuota, kad nepanaudoti pajėgumai sudaro 20 %, t. y. 13 100-16 400 tonų. Tai daugiau nei du kartus viršija Sąjungos suvartojimą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu.
(64)
Pareiškėjas taip pat teigė, kad Kinijos eksportuotojai taip pat sugebėjo patekti į Indijos rinką; savo teiginį jis pagrindė pateiktais statistiniais duomenimis, pagrįstais Indijos Vyriausybės Indijos eksporto ir importo duomenų bazės informacija. Šie duomenys rodo didelį išgrynintos sulfanilo rūgšties importo iš Kinijos į Indiją padidėjimą per PTL, palyginti su ankstesniais laikotarpiais; importuota kainomis, dėl kurių priverstinai mažintos bendradarbiaujančio Indijos gamintojo išgrynintos sulfanilo rūgšties pardavimo vidaus rinkoje kainos. Atsižvelgiant į tai, kad normalioji išgrynintos sulfanilo rūgšties vertė, pakoreguota atsižvelgiant į frachto ir draudimo sąnaudas, nustatyta remiantis vienintelio bendradarbiaujančio Indijos gamintojo išgrynintos sulfanilo rūgšties pardavimo tipiškais kiekiais vidaus rinkoje kainomis, kurios sudarė 92 500-112 500 INR (intervalas nurodomas dėl konfidencialumo priežasčių), šie duomenys patvirtina, kad iš Kinijos į Indijos rinką išgryninta sulfanilo rūgštis importuota dempingo kainomis, kurios sudarė 82 500-92 500 INR (intervalas nurodomas dėl konfidencialumo priežasčių). Toks nustatytas importas dempingo kainomis į Indijos rinką padėjo įvertinti tikėtiną eksportuojančių Kinijos gamintojų elgesį nustojus taikyti galiojančias priemones.
(65)
Atsižvelgiant į didelius Kinijoje esančius nepanaudotus pajėgumus ir informaciją apie eksportuotojų kainodaros politiką trečiosios šalies, kuri nėra apsaugota prekybos apsaugos priemonėmis, rinkoje, tikėtina, kad nustojus taikyti priemones dempingas pasikartos.
3.3. Indija
(66)
Visi Indijoje esantys gamybos pajėgumai taip pat buvo apskaičiuoti remiantis „NFC“ ir vienintelio Sąjungos gamintojo pateiktais duomenimis.
(67)
Pareiškėjas apskaičiavo, kad bendri Indijos pajėgumai sudaro maždaug 13 500 tonų, iš kurių 2 700 tonų galima laikyti nepanaudotais pajėgumais. Šie skaičiai visiškai atitinka vienintelio JAV gamintojo „NFC“ JAV tyrime pateiktus duomenis.
(68)
Pareiškėjas teigė, kad 2 700 tonų nepanaudotų pajėgumų kelia grėsmę jo pardavimui, nes tai atitinka didelę Sąjungos suvartojimo dalį ir tikėtina, kad dėl vis didėjančio Kinijos produktų kiekio Indijos rinkoje tokie nepanaudoti pajėgumai padidės ir dėl to paskatos eksportuoti toliau didės.
(69)
Šiuo atžvilgiu Komisija pažymi, kad pagrindinis eksportuojantis Indijos gamintojas nuo 2013 m. nebeturi į eksportą orientuotos įmonės statuso, nes jis ketino padidinti pardavimą vidaus rinkoje. Toks pardavimas pagal EOĮ schemos sąlygas buvo labai ribojamas. Bendrovė patvirtino, kad nepaisant didėjančio importo iš Kinijos, ji, kiek tai susiję su technine sulfanilo rūgštimi („Kokan“ dominančiu produktu), Kinijos konkurentų daromo spaudimo nepajuto ir, bendrovės vertinimu, numatoma Indijos rinkos plėtra. Todėl nėra priežasčių manyti, kad nepanaudoti Indijos gamintojų pajėgumai bus nukreipti į Sąjungą dėl tariamai Kinijos daromo spaudimo Indijos rinkoje.
(70)
Nepaisant šių apskaičiuotų nepanaudotų Indijos pajėgumų, nėra tikėtina, kad dempingas pasikartos, nes į Sąjungą ar kitas trečiąsias šalis nebuvo eksportuojama dempingo kainomis.
(71)
Atlikus tyrimą nenustatyta, kad bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas parduodamas į trečiąsias šalis taikė skirtingą kainodarą, palyginti su taikyta pardavimui eksportui į Sąjungą. Didelės apimties eksporto į trečiąsias šalis kainos prilygo Sąjungos pramonės pardavimo nesusijusiems pirkėjams kainoms.
(72)
Po faktų atskleidimo pareiškėjas pateikė naujų statistinių duomenų ir remdamasis jais teigė, kad Indija eksportavo į Turkiją dempingo kainomis.
(73)
Komisija nustatė ir išnagrinėjo panašų Indijos eksporto į Turkiją kiekį, kurį buvo galima priskirti bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui. Todėl Komisija galėjo pagrįsti savo skaičiavimus tikslesniais ir išsamesniais duomenimis, susijusiais tiek su produkto asortimentu, tiek su kainų lygiais. Komisija patvirtina, kad eksportuoti produktai nebuvo parduota dempingo kainomis.
3.4. Išvada dėl dempingo pasikartojimo tikimybės
(74)
Kalbant apie KLR, kadangi nebendradarbiavo nė viena bendrovė ir todėl negauta konkrečių duomenų, susijusių su nepanaudotais Kinijos pajėgumais ir trečiosiose šalyse taikyta kainodara, išvados buvo daromos remiantis turimais faktais.
(75)
Atsižvelgiant į tai, kad pagal turimus faktus Kinijoje esama didelių nepanaudotų pajėgumų ir trečiosiose šalyse ji vykdo dempingą, bei į tai, kad Sąjungos rinkos kainų lygis yra patrauklus, laikoma, kad yra tikimybė, kad dempingas pasikartos.
(76)
Tačiau, kalbant apie Indiją, nenustatyta dempingo pasikartojimo tikimybės, nes peržiūros tiriamuoju laikotarpiu dempingas nevykdytas, nepanaudotų pajėgumų lygis yra gerokai mažesnis už Kinijos, o eksporto į Sąjungą ir kitas pasaulio šalis kainų lygis yra aukštas.
D. ŽALOS TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ
1. Sąjungos gamyba ir Sąjungos pramonės apibrėžtis
(77)
Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu panašų produktą Sąjungoje gamino vienintelis Sąjungos gamintojas, todėl jam tenka 100 % Sąjungoje pagaminto produkto ir jis sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje.
2. Sąjungos suvartojimas
(78)
Sąjungos suvartojimas nustatytas remiantis:
-
Sąjungos pramonės panašaus produkto pardavimo Sąjungos rinkoje apimtimi;
-
Eurostato nurodyta sulfanilo rūgšties importo apimtimi (TARIC lygiu).
(79)
Atsižvelgiant į tai, kad Sąjungos pramonę sudaro tik vienas gamintojas ir tėra vienas JAV eksportuojantis gamintojas, siekiant užtikrinti verslo informacijos konfidencialumą lentelėse pateikiamus duomenis būtina nurodyti indeksuota forma.
1 lentelė
Suvartojimas Sąjungos rinkoje
Apimtis (indeksas)
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Sąjungos suvartojimas (2010 m. = 100)
100
106
106
114
Šaltinis: Eurostatas ir klausimyno atsakymai.
(80)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu sulfanilo rūgšties rinka palaipsniui didėjo ir iki PTL pabaigos padidėjo 14 %
3. Importas iš nagrinėjamųjų šalių
a) Importo apimtis ir rinkos dalis
2 lentelė
Importas iš nagrinėjamųjų šalių
Importo apimtis (indeksas)
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
KLR
100
77
14
1
Indija
100
422
187
52
Iš viso iš nagrinėjamųjų šalių
100
110
30
6
Šaltinis: Eurostatas.
2a lentelė
Importas iš nagrinėjamųjų šalių
Importo apimtis (intervalai) (15)
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
KLR
650-1 000
500-800
90-250
10-60
Indija
50-200
250-550
100-250
10-80
Iš viso iš nagrinėjamųjų šalių
700-1 200
750-1 350
190-500
20-140
Šaltinis: Eurostatas.
3 lentelė
Nagrinėjamųjų šalių rinkos dalis
Rinkos dalis (indeksas)
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Importo iš KLR rinkos dalis
100
73
13
1
Importo iš Indijos rinkos dalis
100
397
177
46
Iš viso iš nagrinėjamųjų šalių
100
103
28
5
(81)
Nagrinėjant kiekvieną šalį atskirai, nuo 2010 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio importo iš KLR apimtis sumažėjo 99 %, rinkos dalis - taip pat 99 %
(82)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį importo iš Indijos apimtis sumažėjo 48 %, rinkos dalis - 54 %
(83)
Bendra sulfanilo rūgšties importo iš nagrinėjamųjų šalių apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 94 % ir peržiūros tiriamuoju laikotarpiu pasiekė labai žemą lygį. Panašiai, sulfanilo rūgšties importo iš nagrinėjamųjų šalių rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 95 % ir peržiūros tiriamuoju laikotarpiu pasiekė labai žemą lygį.
b) Importo kainos
4 lentelė
Vidutinės sulfanilo rūgšties importo iš nagrinėjamųjų šalių kainos
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Importo iš KLR kainos indeksas (2010 m. = 100)
100
92
104
164
Importo iš Indijos kainos indeksas (2010 m. = 100)
100
79
84
92
Vidutinės importo iš nagrinėjamųjų šalių kainos indeksas (2010 m. = 100)
100
93
104
126
Šaltinis: Eurostatas.
4a lentelė
Vidutinės sulfanilo rūgšties importo iš nagrinėjamųjų šalių kainos
Kainos intervalai (16)
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Importo iš KLR kaina
1 000-1 400
950-1 350
1 000-1 400
1 700-2 500
Importo iš Indijos kaina
1 200-1 800
1 000-1 400
1 100-1 500
1 300-1 700
Vidutinės importo iš nagrinėjamųjų šalių kainos
1 000-1 800
950-1 400
1 000-1 500
1 300-2 500
Šaltinis: Eurostatas.
(84)
Vidutinė sulfanilo rūgšties importo iš KLR kaina 2011 m. šiek tiek sumažėjo (8 %), po to didėjo ir peržiūros tiriamuoju laikotarpiu labai smarkiai padidėjo (64 %).
(85)
Vidutinės nagrinėjamojo produkto importo iš Indijos kainos 2011 m. taip pat sumažėjo 21 % ir vėliau palaipsniui didėjo, bet tebebuvo 8 % mažesnės už 2010 m. kainų lygius.
c) Priverstinio kainų mažinimo ir priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis lygis
(86)
Atsižvelgiant į eksportuojančių Kinijos gamintojų parduotą nedidelį kiekį ir trūkstant informacijos apie importuotų produktų asortimentą, priverstinio kainų mažinimo ir priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis nebuvo galima pagrįstai apskaičiuoti. Remiantis 39 konstatuojamojoje dalyje minėta prielaida dėl Eurostato nurodytų Kinijos importo kainų, per PTL priverstinio kainų mažinimo ar priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis nenustatyta.
(87)
Remiantis 64 konstatuojamojoje dalyje nurodytais Sąjungos pramonės pateiktais importo statistikos duomenimis, dėl iš Kinijos importuotos išgrynintos sulfanilo rūgšties kainų Indijos rinkoje, pakoreguotų atsižvelgiant į nagrinėjamam produktui taikomą 6,5 % Sąjungos importo muitą ir 2 % sąnaudas po importo (muitinio įforminimo sąnaudas), Sąjungos pramonės pardavimo kainos buvo priverstinai mažinamos ir priverstinai parduota 5-15 % mažesnėmis kainomis..
(88)
Kalbant apie Indiją, priverstinio kainų mažinimo ir priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis nenustatyta. Atsižvelgiant į tai, kad skaičiavimas pagrįstas vienintelio bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo pradavimo duomenimis, siekiant užtikrinti verslo informacijos konfidencialumą tikslių skaičių nebuvo galima atskleisti. Nustatyta, kad priverstinis kainų mažinimas ir priverstinis pardavimas mažesnėmis kainomis sudarė nuo - 20 iki - 40 %
(89)
Po faktų atskleidimo ir gavus Sąjungos gamintojo pastabas Komisija pagal Eurostato duomenis apskaičiavo priverstinį kainų mažinimą ir priverstinį pardavimą mažesnėmis kainomis dėl likusios importo iš Indijos dalies. Remiantis šiais duomenimis, su šiuo importu susijusio priverstinio kainų mažinimo arba priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis nenustatyta. Todėl patvirtinamos 88 konstatuojamosios dalies išvados. Be to, taip pat buvo palygintos Sąjungos pramonės pagaminto ir parduoto nagrinėjamojo produkto ir Indijos eksportuotojų kitoms pasaulio šalims parduoto nagrinėjamojo produkto kainos. Atlikus tokį palyginimą priverstinio kainų mažinimo ar priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis nenustatyta.
(90)
Vėliau Sąjungos gamintojas pateikė naujus skaičiavimus, rodančius, kad 2012 m. vidutinės Indijos importo kainos ir Sąjungos gamintojo pardavimo kainos lygiai beveik nesiskyrė. Tačiau Komisija negalėjo priimti šių duomenų, nes skaičiuojant neatsižvelgta į tai, kad iš Indijos importuota daugiausia techninė sulfanilo rūgštis, o Sąjungos gamintojas išskirtinai pardavė išgrynintą sulfanilo rūgštį, kuri yra maždaug 20 % brangesnė.
4. Importas iš kitų trečiųjų šalių
(91)
Išskyrus tris nedidelius sandorius (2010 ir 2011 m. importo iš Šveicarijos ir 2012 m. - iš Malaizijos), nagrinėjamuoju laikotarpiu importas iš JAV sudarė visą sulfanilo rūgšties importą iš trečiųjų šalių.
5 lentelė
Sulfanilo rūgšties importas iš kitų trečiųjų šalių (JAV)
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Importo iš JAV apimtis (indeksas)
100
267
253
299
Importo iš JAV rinkos dalis (indeksas)
100
180
171
188
Importo iš JAV vidutinės kainos (indeksas)
100
95
101
102
Šaltinis: Eurostatas.
(92)
Sulfanilo rūgšties importo iš JAV apimtis ir rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu labai padidėjo, atitinkamai 199 % ir 88 % Tuo pačiu laikotarpiu Sąjungos pramonės rinkos dalis išliko santykinai stabili; Kinijos ir Indijos eksportuotojų rinkos dalis atiteko importui iš JAV.
(93)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš JAV kainų lygiai beveik nepakito ir buvo panašūs į Sąjungos gamintojo. Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu dėl importo iš JAV kainos nebuvo priverstinai mažinamos.
5. Sąjungos pramonės padėtis
(94)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėjant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybę buvo įvertinti visi ekonominiai veiksniai, nagrinėjamuoju laikotarpiu turėję įtakos Sąjungos pramonės padėčiai.
(95)
Siekiant užtikrinti verslo informacijos konfidencialumą, su vieninteliu Sąjungos gamintoju susijusią informaciją buvo būtina pateikti indeksuota forma.
5.1. Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
6 lentelė
Gamyba, pajėgumai, pajėgumų naudojimas
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Gamyba tonomis (indeksas)
100
87
99
107
Pajėgumai tonomis (indeksas)
100
100
100
100
Pajėgumų naudojimo koeficientas (indeksas)
100
87
99
107
Šaltinis: klausimyno atsakymai.
(96)
Sąjungos pramonės gamyba peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, palyginti su nagrinėjamojo laikotarpio pradžia, buvo 7 % didesnė. Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės pajėgumai išliko nepakitę, todėl pajėgumų naudojimo koeficientas kito panašiai kaip ir gamyba - peržiūros tiriamuoju laikotarpiu padidėjo 7 %
(97)
Pažymėtina, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu, išskyrus 2011 m., Sąjungos pramonės pajėgumų naudojimas išliko pakankamo lygio ir peržiūros nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo optimalus.
(98)
Atskleidus faktus Sąjungos pramonė teigė, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu jos pajėgumų naudojimo lygis buvo optimalus tik per PTL, o tai rodo, kad ji atsigavo labai neseniai ir tokia padėtis nėra stabili.
(99)
Komisijos vertinimu, dėl šios pastabos 97 konstatuojamojoje dalyje pateiktos išvados, kurios niekaip neprieštarauja Sąjungos pramonės pastaboms, nesikeičia.
5.2. Laikotarpio pabaigos atsargos
7 lentelė
Laikotarpio pabaigos atsargų apimtis
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Laikotarpio pabaigos atsargos tonomis (indeksas)
100
576
328
171
Šaltinis: klausimyno atsakymai.
(100)
2011 m. Sąjungos pramonės metų pabaigos atsargų lygis smarkiai padidėjo, vėliau pradėjo mažėti, bet peržiūros tiriamuoju laikotarpiu vis tiek išliko 71 % didesnis nei 2010 m. Bet kuriuo atveju, vertinant pagal gamybos apimtį peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, laikotarpio pabaigos atsargos yra mažesnės nei vieno mėnesio gamybos apimtis.
5.3. Pardavimo apimtis ir rinkos dalis
8 lentelė
Pardavimo apimtis ir rinkos dalis
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Pardavimo apimtis tonomis (indeksas)
100
70
97
104
Procentinė rinkos dalis (indeksas)
100
66
92
92
Šaltinis: klausimyno atsakymai.
(101)
Palyginti su nagrinėjamojo laikotarpio pradžios lygiu Sąjungos pramonės pardavimo apimtis padidėjo 4 % 2011 m. ji labai smarkiai sumažėjo, o po to nuolatos didėjo.
(102)
Sąjungos pramonės rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu gali būti laikoma stabilia, išskyrus 2011 m., kuomet Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo panašiai kaip pardavimas. Vėlesniais metais pardavimas ir rinkos dalis didėjo. Nors peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos gamintojo rinkos dalis buvo šiek tiek mažesnė už 2010 m. lygį, reikėtų pažymėti, kad Sąjungos pramonė vis tiek sugebėjo pasinaudoti padidėjusiu Sąjungos suvartojimu ir nagrinėjamuoju laikotarpiu jai teko didelė Sąjungos rinkos dalis.
(103)
Atskleidus faktus Sąjungos pramonė nurodė, kad jos rinkos dalis labai kinta dėl to, kad sulfanilo rūgštis yra prekė, kurios kaina nuolat keičiasi, ir kaip pavyzdį nurodė 2011 m., kai Sąjungos pramonės rinkos dalis labai sumažėjo.
(104)
Šiuo atžvilgiu pažymėtina, kad 2011 m. prarasta rinkos dalis sutapo su padidėjusiomis Sąjungos gamintojo kainomis, kurios neatitiko rinkos kainų tendencijos. Iš tiesų, atlikus tyrimą nustatyta, kad 2011 m. importo iš visų šalių kainos sumažėjo 5-20 % Taip pat pažymėtina, kad, remiantis turimais statistiniais duomenimis, Sąjungos pramonės prarasta rinkos dalis daugiausia atiteko JAV importuotojui.
5.4. Kainos ir kainoms poveikio turintys veiksniai
9 lentelė
Pardavimo kainos
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Vidutinės pardavimo kainos EUR už toną (indeksas)
100
109
108
112
Šaltinis: klausimyno atsakymai.
(105)
Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 12 %; tai nulėmė perkeltos padidėjusios pagrindinės žaliavos (anilino) sąnaudos.
5.5. Užimtumas ir našumas
10 lentelė
Užimtumas ir našumas
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Užimtumas (indeksas)
100
100
117
117
Darbo našumas (indeksas)
100
88
85
91
Vidutinės darbo sąnaudos (indeksas)
100
105
102
116
Šaltinis: klausimyno atsakymai.
(106)
Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu visos darbo dienos ekvivalentu matuojamas užimtumas padidėjo 17 % Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinės darbo sąnaudos didėjo ir peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, palyginti su 2010 m., padidėjo 16 % Kadangi gamyba padidėjo tik 7 %, kaip nurodyta 96 konstatuojamojoje dalyje, darbo našumas nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 9 %
5.6. Pelningumas
11 lentelė
Pelningumas
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Pelningumas (indeksas)
100
96
20
65
Šaltinis: klausimyno atsakymai.
(107)
Sąjungos pramonės panašaus produkto pelningumas nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo ir buvo šiek tiek mažesnis už Sąjungos pramonės nurodytą optimalų lygį, tačiau pažymėtina, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu jis išliko teigiamas.
(108)
Iš esmės pelningumas sumažėjo dėl padidėjusių vidutinių gamybos sąnaudų, kurios padidėjo beveik 20 % nuo 2010 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio ir kurių nebuvo galima visiškai kompensuoti 12 % padidėjusiomis pardavimo kainomis, kaip nurodyta 105 konstatuojamojoje dalyje.
5.7. Investicijos, investicijų grąža ir grynųjų pinigų srautas
12 lentelė
Investicijos, investicijų grąža ir grynųjų pinigų srautas
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Metinės investicijos (indeksas)
-
100
133
57
Investicijų grąža (indeksas)
100
86
30
103
Grynųjų pinigų srautas (indeksas)
100
116
68
82
(109)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonė 2010 m. negalėjo investuoti. Vėliau, nuo 2011 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos, investicijos į sulfanilo rūgšties verslą sumažėjo 43 % ir jų suma absoliučiu dydžiu gali būti laikoma maža ir iš esmės susijusi tik su technine priežiūra. Šie nustatyti faktai atitinka investicijų grąžą ir mažą pelningumą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu.
(110)
Investicijų grąža 2011 ir 2012 m. labai atitiko pelningumo tendenciją. Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu investicijų grąža padidėjo ir, nuo 2012 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio padidėjus pelningumui, pasiekė 2010 m. lygį (žr. 11 lentelę).
(111)
Grynųjų pinigų srautas kito, bet nagrinėjamuoju laikotarpiu išliko teigiamas. Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, palyginti su 2010 m., grynųjų pinigų srautas sumažėjo 18 % Sąjungos pramonė nepranešė, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu ji būtų patyrusi sunkumų padidinti kapitalą.
5.8. Dempingo dydis ir atsigavimas nuo buvusio dempingo
(112)
Kaip nurodyta 41 ir 57-60 konstatuojamosiose dalyse, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu dempingo iš nagrinėjamųjų šalių nenustatyta.
(113)
Atsižvelgiant į tai, kad iš KLR ir Indijos nebuvo importuojama dempingo kaina, ir į padidėjusią Sąjungos pramonės pardavimo apimtį, kainas ir pajėgumų naudojimo koeficientą, galima daryti išvadą, kad priemonės taikytos sėkmingai ir nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė atsigavo nuo buvusio dempingo. Nustatyta, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu kai kurie žalos rodikliai, kaip antai pelningumas ir rinkos dalis, sumažėjo, tačiau tai negali būti siejama su importu iš nagrinėjamųjų šalių, nes šiuo laikotarpiu toks importas buvo labai nedidelis. Bet kuriuo atveju, pablogėję žalos rodikliai vis tiek rodo, kad Sąjungos pramonės padėtis buvo stabili.
5.9. Sąjungos pramonės eksportas
(114)
2012 m. ir peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos eksporto apimtis buvo nedidelė, todėl daroma išvada, kad šis eksportas neturėjo poveikio Sąjungos pramonės padėčiai.
6. Išvada dėl Sąjungos pramonės padėties
(115)
Nepaisant to, kad dėl nedidelės importo apimties nustatyti vidutiniai nagrinėjamojo produkto importo iš KLR ir Indijos per PTL kainų lygiai ir jų palyginimas su ankstesniais metais nėra patikimi, atlikus tyrimą nustatyta, kad nagrinėjamasis produktas iš KLR ir Indijos į Sąjungą importuotas ne dempingo kainomis.
(116)
Sąjungos pramonės rinkos dalis išliko pakankamai stabili ir nagrinėjamųjų šalių prarastos rinkos dalys atiteko importui iš JAV, kurio kainų lygis buvo panašus į Sąjungos pramonės. Sąjungos pramonė sugebėjo padidinti savo pardavimo apimtį ir vidutines pardavimo kainas ir pasiekė beveik optimalų pajėgumų naudojimo lygį.
(117)
Nedidelis Sąjungos pramonės rinkos dalies ir pelningumo sumažėjimas negali būti siejamas su importu iš Kinijos arba Indijos, kaip paaiškinta 113 konstatuojamojoje dalyje.
(118)
Todėl daroma išvada, kad Sąjungos pramonei peržiūros tiriamuoju laikotarpiu materialinė žala nedaryta.
(119)
Nors Sąjungos pramonė pateikė tam tikrų pastabų dėl žalos analizės ir į jas atsakyta 89, 90, 98, 99, 103 ir 104 konstatuojamosiose dalyse, ji pritarė bendrai išvadai, kad materialinė žala nedaryta, ypač per PTL.
7. Žalos pasikartojimo tikimybė
(120)
Vertinant žalos pasikartojimo tikimybę svarbu pabrėžti, kad esant optimaliam pajėgumų naudojimui, kuris buvo pasiektas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, Sąjungos pramonė negalėjo patenkinti viso Sąjungos suvartojimo, todėl didelę dalį Sąjungos suvartojimo teko patenkinti importu.
(121)
Be to, Sąjungos pramonė gamina tik išgrynintą sulfanilo rūgštį, o tai reiškia, kad naudotojai, kurie gamybai renkasi techninę sulfanilo rūgštį, turi rinktis importuotą produktą.
(122)
Be to, Sąjungos pramonės rinkos dalis buvo gana stabili ir ji produktą pardavė ilgalaikiams pirkėjams. Atlikus tyrimą nustatyta, kad kai kurie naudotojai reikalauja, kad tiekėjams būtų taikoma griežta ir brangiai kainuojanti sertifikavimo arba tikrinimo procedūra, todėl tai apsunkina vieno tiekėjo pakeitimą kitu.
(123)
Atsižvelgiant į šias aplinkybes pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį nagrinėta tikimybė, ar nustojus taikyti priemones žala pasikartos.
7.1. KLR
(124)
Atsižvelgiant į tai, kad atliekant tyrimą nebendradarbiavo nė vienas eksportuojantis Kinijos gamintojas, išvados dėl KLR pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį turėjo būti grindžiamos patikimiausiais turimais faktais, visų pirma prašymu atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą.
(125)
Kaip jau nustatyta 63 ir 75 konstatuojamosiose dalyse, Kinijos gamintojai turi daug nepanaudotų sulfanilo rūgšties gamybos pajėgumų ir tikėtina, kad dempingas pasikartos.
(126)
Be to, kaip minėta 64 ir 87 konstatuojamosiose dalyse, remiantis turima informacija KLR neseniai pardavė didesnį sulfanilo rūgšties kiekį Indijai kainomis, dėl kurių priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos.
(127)
Galiausiai, kaip paaiškinta 64 konstatuojamojoje dalyje, remiantis turimais Kinijos importo į Indijos rinką statistiniais duomenimis, Kinija labiausiai suinteresuota parduoti išgrynintą sulfanilo rūgštį, kuri, jei būtų nukreipta į Sąjungos rinką, tiesiogiai konkuruotų su Sąjungos gamintojo parduodamu produktu.
(128)
Visi šie veiksniai rodo, kad nustojus taikyti priemones KLR galėtų greitai eksportuoti didelį sulfanilo rūgšties kiekį dempingo kainomis į Sąjungos rinką, netgi nenukreipdama savo pardavimo nuo kitų rinkų į Sąjungos rinką. Sąjungos rinka yra patraukli savo kainomis ir padidinę savo gamybą Kinijos eksportuotojai galėtų šioje rinkoje pasinaudoti masto ekonomija. Taip nutikus Sąjungos pramonės pardavimas ir pardavimo kainos staiga sumažėtų, o tai atitinkamai turėtų poveikio pajėgumų naudojimui ir pelningumui. Pablogėjus šiems žalos rodikliams Sąjungos pramonės atsigavimas greitai būtų sustabdytas ir būtų patiriama materialinė žala.
7.2. Indija
(129)
Dėl Indijos, kaip nustatyta 76 konstatuojamojoje dalyje, nėra tikėtina, kad nustojus taikyti priemones dempingas pasikartos. Atsižvelgiant į šį nustatytą faktą žalos pasikartojimo tyrimas nėra būtinas.
8. Išvada dėl žalos pasikartojimo
(130)
Atsižvelgiant į išdėstytas tyrimo išvadas, labai tikėtina, kad nustojus taikyti priemones labai padidėtų importas iš KLR mažomis kainomis ir tai darytų neigiamą poveikį Sąjungos pramonės finansinei ir ekonominei padėčiai, o Sąjungos pramonei daroma materialinė žala vėl pasikartotų.
(131)
Su Indija susijusi žalos pasikartojimo tikimybė nebuvo nagrinėta, nes nustatyta, kad Indijos vykdomas dempingas nepasikartos.
E. SĄJUNGOS INTERESAI
1. Įžanga
(132)
Dėl antidempingo priemonių, taikomų iš Indijos importuojamai sulfanilo rūgščiai, padaryta išvada, kad nėra tikėtina, kad dempingas pasikartos. Taigi, išvados dėl Sąjungos interesų nebūtinos.
(133)
Dėl Kinijos, vadovaujantis pagrindinio reglamento 21 straipsniu nagrinėta, ar toliau taikant priemones nebūtų prieštaraujama visos Sąjungos interesams. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję, t. y. Sąjungos pramonės, importuotojų ir naudotojų, interesai. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnio 2 dalį.
2. Sąjungos pramonės interesai
(134)
Kaip paaiškinta 113 konstatuojamojoje dalyje, priemonės taikytos sėkmingai ir dėl jų Sąjungos pramonė galėjo įtvirtinti savo padėtį. Tuo pačiu 130 konstatuojamojoje dalyje padaryta išvada, kad nustojus taikyti antidempingo priemones Kinijai Sąjungos pramonės padėtis veikiausiai labai pablogėtų. Todėl galima daryti išvadą, kad tolesnis priemonių taikymas Kinijai Sąjungos pramonei būtų naudingas.
3. Naudotojų interesai
(135)
Visiems žinomiems naudotojams pranešta apie šios peržiūros inicijavimą. Keturi sulfanilo rūgšties naudotojai Komisijai pateikė keturis išsamius klausimyno atsakymus arba pastabas ir trys - neišsamius. Remiantis šiais duomenimis nustatyta, kad skirtingų naudotojų patiriamas nagrinėjamojo produkto sąnaudų poveikis galutinės grandies produktų gamybos sąnaudoms skiriasi ir priklauso nuo galutinės grandies produkto rūšies.
(136)
Kai kurie naudotojai (vaistų ir specialių dažiklių gamintojai) pripažino, kad sulfanilo rūgštis nedaro didelio poveikio jų gamybos sąnaudoms, ir todėl laikoma, kad priemonės iš esmės nedaro jokio poveikio jų gamybos sąnaudoms ir (arba) kainoms.
(137)
Kitiems naudotojams (cemento priedų ir optinių skaistiklių gamintojams) sulfanilo rūgštis sudarė 4-12 % jų galutinės grandies produktų gamybos sąnaudų. Šie naudotojai taip pat nurodė peržiūros tiriamuoju laikotarpiu patyrę nuostolių ir teigė, kad sunkią jų padėtį iš dalies lemia šiuo metu taikomi muitai.
(138)
Atsakant į šį teiginį reikia pažymėti, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu iš KLR beveik nebuvo importuojama, todėl Kinijai taikomi muitai, kuriais būtų užtikrintas sąžiningas kainų lygis Sąjungos rinkoje, nagrinėjamuoju laikotarpiu nesudarė papildomų sąnaudų naudotojams, todėl šiais muitais negalima pagrįsti šių naudotojų patiriamų sunkumų. Panašaus produkto kaina nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo padidėjus gamybos sąnaudoms, kurios savo ruožtu padidėjo padidėjus pagrindinės žaliavos kainai, kaip nurodyta 105 ir 108 konstatuojamosiose dalyse. Panaikinus iš Indijos importuojamai sulfanilo rūgščiai taikomus muitus, kaip siūloma šiuo reglamentu, nedelsiant atsirastų papildomas sulfanilo rūgšties tiekimo į Sąjungos rinką konkurencingomis kainomis šaltinis, todėl tai būtų naudinga naudotojams. Todėl laikoma, kad toliau taikant priemones Kinijai naudotojams nebus sudaroma nepagrįstų sunkumų.
4. Importuotojų interesai
(139)
Visiems žinomiems importuotojams pranešta apie šios peržiūros inicijavimą. Vienas nagrinėjamojo produkto importuotojas pateikė neišsamius klausimyno atsakymus, kuriuose teigė, kad sulfanilo rūgštis jo veiklai nėra labai svarbi. Nė vienas kitas importuotojas į klausimyną neatsakė ir nepateikė jokių pastabų. Importuotojams daugiau nebendradarbiaujant padaryta išvada, kad toliau taikant priemones importui iš KLR importuotojų interesams nebūtų prieštaraujama.
5. Išvada
(140)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, padaryta išvada, kad nebuvo įtikinamų su Sąjungos interesais susijusių priežasčių, kodėl nereikėtų toliau taikyti KLR taikomų antidempingo priemonių.
F. TOLESNIS KLR TAIKOMŲ ANTIDEMPINGO PRIEMONIŲ TAIKYMAS IR INDIJAI TAIKOMŲ ANTIDEMPINGO PRIEMONIŲ PANAIKINIMAS
(141)
Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kurių pagrindu buvo nuspręsta toliau taikyti iš KLR importuojamai sulfanilo rūgščiai taikomas antidempingo priemones ir panaikinti importui iš Indijos taikomas priemones. Suinteresuotosioms šalims taip pat suteikta galimybė pateikti pastabų dėl atskleistos informacijos. Į pateiktą pagrįstą informaciją ir pastabas buvo deramai atsižvelgta.
(142)
Iš to, kas išdėstyta, išplaukia, kad, kaip numatyta pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalyje, Kinijos kilmės sulfanilo rūgščiai taikomos antidempingo priemonės turėtų būti toliau taikomos, o Indijos kilmės sulfanilo rūgščiai taikomos antidempingo priemonės panaikinamos. Taip pat turėtų būti panaikintas Komisijos sprendimas, kuriuo priimtas galiojantis įsipareigojimas dėl kainos, susijęs su sulfanilo rūgšties importu iš „Kokan“.
(143)
Atsižvelgdama į tai, kad Sąjungos pramonė atsigavo neseniai, Komisija stebės nagrinėjamojo produkto importą, jei iš Sąjungos gamintojo gaus tokį prašymą. Stebėsena bus vykdoma dvejus metus po šio reglamento paskelbimo.
(144)
Šiame reglamente nustatytų priemonių tolesnis taikymas Kinijai ir Indijai taikomų priemonių panaikinimas atitinka pagal pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos kilmės sulfanilo rūgščiai, kurios KN kodas šiuo metu yra ex 2921 42 00 (TARIC kodas 2921420060), nustatomas galutinis antidempingo muitas.
2. Galutinio antidempingo muito, taikomo 1 dalyje aprašyto produkto neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, norma yra tokia:
Šalis
Galutinis muitas (%)
Kinijos Liaudies Respublika
33,7
3. Importuojamai Indijos kilmės sulfanilo rūgščiai, kurios KN kodas šiuo metu yra ex 2921 42 00 (TARIC kodas 2921420060), nustatytas galutinis antidempingo muitas panaikinamas, o su šiuo importu susijęs tyrimas baigiamas.
4. Komisijos sprendimas 2006/37/EB, kuriuo priimtas galiojantis įsipareigojimas dėl kainos, susijęs su sulfanilo rūgšties importu iš „Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd.“ (Indija), panaikinamas.
5. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2014 m. gruodžio 17 d.