PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 508/2013
ze dne 29. května 2013,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz některých wolframových elektrod pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
V návaznosti na šetření (dále jen „původní šetření“) Rada nařízením (ES) č. 260/2007 (2) uložila konečné antidumpingové clo z dovozu některých wolframových elektrod pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) (dále jen „původní opatření“). Opatření měla podobu valorického cla v sazbě 63,5 % pro všechny společnosti s výjimkou tří čínských vyvážejících výrobců, jimž bylo přiznáno individuální clo.
2. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(2)
Zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení“) (3) dne 9. března 2012 Komise informovala o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz některých wolframových elektrod pocházejících z ČLR.
(3)
Přezkum byl zahájen na odůvodněnou žádost, kterou podalo sdružení Eurométaux (dále jen „žadatel“) jménem výrobce v Unii představujícího více než 50 % výroby některých wolframových elektrod v Unii.
(4)
Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by mělo pravděpodobně za následek pokračování dumpingu a újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
3. Šetření
3.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(5)
Šetření se týkalo pokračování nebo obnovení dumpingu a proběhlo v období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“). Přezkum trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
3.2 Strany dotčené šetřením
(6)
Komise oficiálně vyrozuměla o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti žadatele, dalšího známého výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, kteří nejsou ve spojení a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, výrobce v potenciálních srovnatelných zemích a zástupce ČLR. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(7)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(8)
S ohledem na zjevně velký počet vyvážejících výrobců v ČLR a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení a jichž se šetření týkalo, se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů po zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu přihlásily a předložily Komisi informace požadované v tomto oznámení.
(9)
Přihlásili se tři dovozci. Žádný z nich však během období přezkumného šetření nedovezl některé wolframové elektrody pocházející z ČLR.
(10)
Jelikož pouze dva vyvážející výrobci z ČLR předložili požadované informace, nebylo nutné vybrat vzorek vyvážejících výrobců.
(11)
Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily, ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení přezkumu. Odpovědi došly od dvou výrobců v Unii, dvou vyvážejících výrobců v ČLR a jednoho výrobce v USA.
(12)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
-
Plansee SE, Rakousko
-
Gesellschaft für Wolfram Industrie mbH, Německo
b)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd., Zibo,
-
Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd Baoji
c)
Společnost ve spojení s jedním spolupracujícím vyvážejícím výrobcem v ČLR
-
Shanghai Weldstone Asia Co., Ltd., Šanghaj
d)
Společnosti ve spojení s jedním spolupracujícím vyvážejícím výrobcem v Evropské unii
-
Weldstone GmbH, Wilnsdorf, Německo
-
Binzel Benelux bvba, Eke - Nazareth, Belgie
e)
Srovnatelná země
-
Global Tungsten & Powders Corp, Towanda, USA
B. PŘEZKOUMÁVANÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(13)
Dotčený výrobek je stejný jako výrobek, na nějž se vztahovalo nařízení (ES) č. 260/2007, konkrétně wolframové svářecí elektrody, včetně wolframových tyčí a prutů pro svářecí elektrody, obsahující nejméně 94 % hmotnostních wolframu, jiné než získané prostým slinováním, též upravené do stanovené délky, pocházející z ČLR („wolframové elektrody“ nebo „přezkoumávaný výrobek“), v současnosti kódů KN ex 8101 99 10 a ex 8515 90 00.
(14)
Přezkoumávaný výrobek se používá při svařování a v obdobných procesech. Wolframové elektrody se používají v mnoha průmyslových odvětvích, např. ve stavebnictví, při stavbě lodí, v automobilovém, námořním, chemickém a jaderném průmyslu, leteckém a kosmickém průmyslu a při stavbě ropovodů a plynovodů. Na základě fyzikálních a chemických vlastností a zastupitelnosti různých typů výrobku z hlediska uživatele se má za to, že pro účely tohoto řízení představují všechny wolframové elektrody jediný výrobek.
(15)
Šetřením, stejně jako v původním šetření, se potvrdilo, že přezkoumávaný výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR, jakož i výrobek vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Unie na trhu Unie a výrobek vyráběný a prodávaný na trhu srovnatelné země mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné základní použití a jsou proto považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(16)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo prověřeno, zda v současné době dochází k dumpingu, a zda by pozbytí platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k jeho pokračování nebo obnovení.
(17)
Jak je vysvětleno výše, nebylo nutné vybrat vzorek vyvážejících výrobců v ČLR. Dvě spolupracující společnosti představovaly přibližně 80 % až 85 % dovozu dotčeného výrobku z ČLR do Unie během období přezkumného šetření. Na tomto základě byl učiněn závěr, že míra spolupráce byla vysoká.
(18)
Jeden ze spolupracujících vyvážejících výrobců využíval zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, zatímco druhý těžil z individuálního zacházení v souladu s čl. 9 odst. 5 základního nařízení, které jim bylo přiznáno během původního šetření. Je třeba připomenout, že v souvislosti se šetřením v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zacházení jako v tržním hospodářství ani individuální zacházení znovu neposuzují. Třetí společnosti, která v tomto přezkumu před pozbytím platnosti nespolupracovala, bylo přiznáno individuální zacházení v původním šetření.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.1 Srovnatelná země
(19)
Vzhledem k tomu, že ČLR je hospodářstvím v procesu transformace, a v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení je nutné určit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím („srovnatelná země“).
(20)
Stejně jako v původním šetření byly v oznámení o zahájení přezkumu za srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty navrženy Spojené státy americké (USA). Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily své připomínky k vhodnosti této volby. V tomto ohledu nebyly obdrženy žádné připomínky.
(21)
Komise rovněž posoudila, zda by bylo vhodné vybrat za srovnatelnou zemi jiné země a zjistila další třetí země, z nichž Eurostat zaznamenal dovoz wolframových elektrod. Potenciální známí výrobci v těchto zemích byli osloveni a vyzváni, aby spolupracovali v rámci šetření. Žádná spolupráce však nebyla poskytnuta.
(22)
Bylo shledáno, že USA jsou jako referenční trh reprezentativní, zejména vzhledem k otevřenosti a konkurenceschopnosti jejich domácího trhu. USA byly použity jako srovnatelná země také v původním šetření. Komisi nebyly sděleny a zřejmě ani neexistovaly žádné nové či změněné okolnosti, jež by v tomto ohledu zdůvodňovaly změnu.
(23)
Proto byly pro účely současného přezkumu jako srovnatelná země s tržním hospodářstvím použity USA. Jediný známý výrobce v USA byl osloven a souhlasil, že bude při šetření spolupracovat, odpoví na dotazník a umožní inspekci na místě. Ověřené údaje o prodeji a výrobě této společnosti byly použity pro stanovení běžné hodnoty u společnosti, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství v původním šetření.
2.2 Běžná hodnota
(24)
U společnosti, které bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, byla běžná hodnota stanovena na základě jejích údajů. V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo prozkoumáno, zda je prodej wolframových elektrod nezávislým odběratelům na domácím trhu v období přezkumného šetření reprezentativní, tj. zda objem prodeje výrobku určeného ke spotřebě na domácím trhu činí nejméně 5 % vývozu přezkoumávaného výrobku do Unie.
(25)
Následně bylo zkoumáno, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení, a to na základě zjištění podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu.
(26)
U těch typů dotčeného výrobku, jejichž prodej na domácím trhu byl reprezentativní a uskutečnil se v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota určena na základě cen placených nezávislými odběrateli v zemi vývozu. U zbývajících typů přezkoumávaného výrobku musela být běžná hodnota vypočítána v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení. Proto byla běžná hodnota vypočítána za použití výrobních nákladů společnosti s připočtením prodejních, správních a režijních nákladů a zisku z domácího prodeje dosaženého v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení.
(27)
Po zveřejnění jedna strana tvrdila, že metodika zjišťování prodejních, správních a režijních nákladů se lišila od metodiky použité v původním šetření, což mohlo mít dopad na určení ziskového rozpětí, z něhož se vypočítávala běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení. K informacím, které byly již předtím v šetření k dispozici, tato strana nedoložila své tvrzení žádným důkazem. Je třeba poznamenat, že v souladu s čl. 2 odst. 5 základního nařízení byly prodejní, správní a režijní náklady rozděleny na základě obratu a že tato metodika byla použita také v původním šetření.
(28)
Zisk použitý v původním šetření nepocházel z testu běžného obchodního styku (tzv. zkouška OCOT), jelikož žádný vyvážený druh dotčeného výrobku se neprodával na domácím trhu v běžném obchodním styku. Nynější přezkum před pozbytím platnosti ukázal, že některé druhy dotčeného výrobku byly ziskové, a proto byl v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení zisk z těchto ziskových obchodních operací použit k výpočtu běžné hodnoty.
(29)
Pokud jde o společnost, které nebylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení, byla běžná hodnota určena na základě informací získaných od spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi. Bylo shledáno, že domácí prodej výrobce ve srovnatelné zemi se uskutečnil v dostatečném množství a v běžném obchodním styku, a že by tedy mohl být použit jako základ pro určení běžné hodnoty u společnosti, které nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
2.3 Vývozní cena
(30)
Pokud jde o společnost, jíž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, veškerý prodej na vývoz do Unie se uskutečnil prostřednictvím dovozců ve spojení a následně byly výrobky dále prodány společnostem v Unii, které jsou ve spojení i společnostem v Unii, které ve spojení nejsou. Vývozní cena byla proto v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení vypočtena na základě ceny, za niž byly dovezené výrobky poprvé znovu prodány nezávislému kupujícímu, řádně upravené o náklady, které vznikly v období mezi dovozem a dalším prodejem, jakož i o přiměřené rozpětí prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. V tomto ohledu byly použity vlastní prodejní, správní a režijní náklady společností ve spojení.
(31)
Po zveřejnění jedna strana tvrdila, že při zjišťování prodejních, správních a režijních nákladů dovozů, kteří byli ve spojení, byly zohledněny určité náklady, které se týkaly prodeje jiných výrobků, než dotyčného výrobku a že tyto výdaje by proto měly být vyloučeny. Je třeba uvést, že v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení byly při početním určení vývozní ceny zohledněny ověřené prodejní, správní a režijní náklady poskytnuté dotčenými společnostmi. Tvrzení, že vykázané prodejní, správní a režijní náklady zahrnovaly tyto náklady vynaložené na prodej jiných výrobků, nebylo doloženo žádným důkazem, a proto bylo zamítnuto.
(32)
Připomínky týkající se vývozních cen předložené jednou zúčastněnou stranou vycházely navíc z chybné citace příslušné měny. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(33)
Pokud jde o ziskové rozpětí, žádný z dovozců do Unie, kteří nejsou ve spojení, nespolupracoval. V původním šetření bylo použito ziskové rozpětí dovozců ve spojení na základě skutečnosti, že činnosti dovozců, kteří nejsou ve spojení, nebyly dostatečně srovnatelné s činnostmi dotčeného dovozce ve spojení. Šetření ukázalo, že činnosti dovozce ve spojení byly stejné v období přezkumného šetření i v období šetření původního šetření, tj. většina dovezených wolframových elektrod byla následně integrována do svářecího hořáku coby hlavního výrobku skupiny. Je třeba rovněž poznamenat, že wolframové elektrody mají v porovnání s konečným výrobkem nižší hodnotu. Na tomto základě bylo stejně jako v původním šetření konstatováno, že nejpřesnějším základem ziskového rozpětí pro výpočet vývozní ceny by bylo vlastní ziskové rozpětí dovozce ve spojení.
(34)
Pokud jde o společnost, které bylo v původním šetření přiznáno individuální zacházení, veškerý prodej na vývoz do Unie směroval přímo k nezávislým odběratelům usazeným v Unii. V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byla proto vývozní cena určena na základě skutečně zaplacených nebo splatných cen.
(35)
Stanovení vývozní ceny všech ostatních výrobců usazených v ČLR vycházelo ze statistiky dovozu dostupné v databázi podle čl. 14 odst. 6.
(36)
Vývozní ceny byly v souladu s čl. 11 odst. 10 základního nařízení určeny odečtením zaplacených antidumpingových cel, protože žádná strana nepředložila důkaz, že clo bylo řádné zohledněno v cenách dalšího prodeje a v pozdějších kupních cenách na trhu Unie.
2.4 Srovnání
(37)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(38)
Pro účely zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny obou spolupracujících vyvážejících výrobců, a dále v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení se formou úprav přihlédlo k některým rozdílům v nákladech na dopravu, pojištění a poskytnutí úvěru, které se promítly do cen a jejich srovnatelnosti.
2.5 Dumpingové rozpětí
(39)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou.
(40)
U spolupracujícího vyvážejícího výrobce, jemuž bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, toto srovnání ukázalo, že tato společnost pokračovala v dumpingu na významné úrovni.
(41)
U spolupracujícího vyvážející výrobce, jemuž bylo v původním šetření přiznáno individuální zacházení, jakož i u celostátního dumpingové rozpětí použitelného pro všechny ostatní nespolupracující vyvážející výrobce v ČLR se ukázala významná úroveň dumpingu, který dokonce převyšoval dumping zjištěný v původním šetření.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.1 Předběžná poznámka
(42)
V návaznosti na zjištění dumpingu během období přezkumného šetření byla zkoumána též pravděpodobnost pokračování dumpingu v případě zrušení opatření.
(43)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že spolupracující vyvážející výrobci představovali jen asi 10 % celkové výrobní kapacity v ČLR. Závěry musely tedy do značné míry vycházet z informací uvedených v žádosti o přezkum a též z veřejně dostupných informací. Zvláště bylo zohledněno chování čínských výrobců, pokud jde o vývozní ceny na trzích jiných třetích zemí, čínská výrobní kapacita, jakož i dostupná volná kapacita a atraktivita trhu Unie pro čínské vývozce.
3.2 Chování čínských výrobců, pokud jde o vývozní ceny, na trzích jiných třetích zemí
(44)
Pokud jde o vývoz na trhy jiných třetích zemí, je třeba konstatovat, že statistické údaje, které jsou dostupné v čínských veřejných databázích, se vztahují na širší definici výrobku, než je přezkoumávaný výrobek, a proto nebylo možné provést smysluplnou analýzu množství vyvezeného na jiné trhy ani cen na těchto trzích. Dva spolupracující výrobci z ČLR nevyváželi pro odběratele v jiných třetích zemích, kteří nebyli ve spojení. Na tomto základě nemohly být spolehlivě stanoveny vývozní ceny na trhy jiných třetích zemí během období přezkumného šetření a na základě dostupných informací nebylo možné vyvodit žádné jednoznačné závěry.
3.3 Volná kapacita čínských výrobců
(45)
Údaje, z nichž vyšla níže uvedená analýza, poskytl žadatel v žádosti o přezkum a byly porovnány s veřejně dostupnými informacemi.
(46)
Na tomto základě byla kapacita výrobců v ČLR odhadnuta na 1 600 000 kg. Žadatel odhadl využití kapacity čínských výrobců na 63 %, což dává nevyužitou kapacitu ve výši přibližně 600 000 kg, a to je téměř pětkrát více, než činila celková spotřeba Unie během období přezkumného šetření. Existují tedy obrovská množství, které lze vyvézt z ČLR, zejména proto, že nic nenasvědčuje tomu, že by trhy třetích zemí nebo domácí trh mohly absorbovat tuto významnou volnou výrobní kapacitu.
3.4 Objem a ceny dumpingového dovozu z ČLR
(47)
Dovoz z ČLR do Unie se během posuzovaného období zvýšil o 9 % a v období přezkumného šetření výrazně přesáhl 50 000 kilogramů, což představuje přibližně polovinu celkové spotřeby v Unii v období přezkumného šetření.
(48)
V průběhu celého posuzovaného období dovozní ceny kolísaly a sledovaly stejnou tendenci jako prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Dovozní ceny celkově stouply od roku 2008 do období přezkumného šetření o 42 % a byly nadále dumpingové. Růst cen lze vysvětlit hlavně vyššími náklady na hlavní surovinu (wolframový prášek) v průběhu období přezkumného šetření.
3.5 Atraktivita trhu Unie
(49)
Trh Unie je jedním z největších na světě s přibližně 20 % světové spotřeby wolframových elektrod. Čínské společnosti projevily vážný zájem rozvinout svou přítomnost na trhu Unie, což dokládá i skutečnost, že si v průběhu období přezkumného šetření nejen udržely, ale i zvýšily svůj významný 45 % podíl na trhu.
3.6 Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(50)
Výše uvedená analýza prokazuje, že čínský dovoz na trh Unie byl stále uskutečňován za dumpingové ceny s významným dumpingovým rozpětím. Zejména s ohledem na analýzu cen na trhu Unie a na zájem čínských vývozců, který projevili o trh Unie, jakož i na značnou nevyužitou kapacitu v ČLR, která výrazně převyšuje celkovou spotřebu Unie, lze vyvodit závěr, že je velmi pravděpodobné, že dumping bude pokračovat, pokud by byla opatření zrušena.
D. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Definice výrobního odvětví Unie
(51)
Toto šetření potvrdilo, že wolframové elektrody vyrábějí dva výrobci v Unii. Oba výrobci při šetření plně spolupracovali.
(52)
Tyto společnosti tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou dále označovány jako „výrobní odvětví Unie“.
2. Předběžná poznámka
(53)
Jelikož existují pouze dvě společnosti, které tvoří výrobní odvětví Unie, budou údaje o výrobním odvětví Unie uvedeny v indexované podobě nebo jako rozsahy, aby byly chráněny důvěrné informace podle článku 19 základního nařízení.
(54)
Protože statistiky dovozu od Eurostatu zahrnují do úrovně kódu KN také jiné výrobky než wolframové elektrody, byly informace o dovozu analyzovány na úrovni kódu TARIC doplněné o údaje shromážděné v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení. Údaje na úrovni kódu TARIC jsou považovány za důvěrné, jelikož jsou tak podrobné, že umožňující identifikaci stran. Z toho důvodu jsou některé informace předkládány jako rozsah od - do.
3. Spotřeba v unii
(55)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů o dovozu podle Eurostatu na úrovni kódu TARIC doplněné o informace z údajů sebraných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
(56)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“), se spotřeba Unie snížila o 16 %. Spotřeba v Unii značně poklesla mezi roky 2008 a 2009 a od té doby rostla, aniž by v období přezkumného šetření dosáhla úrovně před krizí. Z nejnižší hodnoty v roce 2009 se spotřeba v Unii vyšplhala do období přezkumného šetření o téměř 40 %.
Tabulka 1
Spotřeba
Objem
(kg)
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Spotřeba
140 000-150 000
90 000-100 000
110 000-120 000
120 000-130 000
Index (2008 = 100)
100
61
75
84
Zdroj:
Odpovědi na dotazník, Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
4. Objem dumpingového dovozu z Čínské lidové republiky a jeho podíl na trhu
(57)
Objem a podíl dumpingového dovozu z ČLR na trhu byl zjištěn na základě statistických údajů, které jsou k dispozici na úrovni TARIC, doplněných o informace pocházející z údajů sebraných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
(58)
Nehledě na absolutní pokles spotřeby v Unii, objem dovozu přezkoumávaného výrobku, který pochází z ČLR, se během posuzovaného období zvýšil o 9 %, přičemž se udržel na úrovni výrazně převyšující 50 000 kg (viz tabulka 2). Tento nárůst, jakož i obecný pokles spotřeby v Unii během posuzovaného období vedly ke zvýšení podílu na trhu čínských vývozců na přibližně polovinu trhu Unie.
Tabulka 2
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Objem
51 771
36 188
39 953
56 289
Index (2008 = 100)
100
70
77
109
Podíl na trhu (%)
35-40
35-40
35-40
45-50
Zdroj:
Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
5. Ceny dovozu z ČLR
5.1 Vývoj cen
(59)
Ceny z ČLR se v regionu mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření zvýšily o 40 %, přičemž k prudkému růstu došlo v průběhu období přezkumného šetření. Růst cen lze vysvětlit hlavně vyššími náklady na hlavní surovinu (wolframový prášek) v průběhu období přezkumného šetření.
Tabulka 3
Ceny dovozu z ČLR
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Ceny
EUR/kg
36,59
33,83
41,56
51,83
Index (2008 = 100)
100
92
114
142
Zdroj:
Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
5.2 Cenové podbízení
(60)
Šetření ukázalo, že ceny dovozu z ČLR vykazovaly cenové podbízení vůči průměrným cenám výrobního odvětví Unie. V období přezkumného šetření bylo zjištěno rozpětí cenového podbízení ve výši 37 % a i po započtení antidumpingového cla činilo rozpětí cenového podbízení stále vysokých 24 %. Výpočet byl založen na srovnání vývozních cen CIF spolupracujících vyvážejících výrobců s průměrnými cenami výrobního odvětví Unie, a to na úrovni ceny ze závodu. Ceny byly považovány za reprezentativní pro ČLR, neboť dva spolupracující vyvážející výrobci pokrývali přibližně 80 % dovozu wolframových elektrod z ČLR.
(61)
Po zveřejnění jeden vyvážející výrobce tvrdil, že nebyly porovnány ceny podle jednotlivých typů výrobku a v důsledku údajných cenových výkyvů mezi různými typy výrobku nedávaly vypočítané úrovně cenového podbízení smysl. Na základě dostupných informací bylo možné porovnání podle jednotlivých typů výrobku jen u části prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a pouze u části exportního prodeje do Unie. Tato strana však nepředložila důkaz, který by zpochybnil rozumnost použité metodiky. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(62)
Po zveřejnění se také objevilo tvrzení, že čínské dovozní ceny a prodejní ceny výrobního odvětví Unie nebyly porovnávány na stejné úrovni obchodu. Toto tvrzení nebylo doloženo, jelikož dotčená strana neposkytla žádné informace ani důkazy, které by prokazovaly trvalé a zřejmé rozdíly ve funkcích a cenách prodejců na údajně různých úrovních obchodu. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
6. Dovoz z jiných třetích zemí
(63)
V následující tabulce je uveden objem dovozu a ceny z jiných zemí během posuzovaného období. Údaje o objemu a podílu dovozu z třetích zemí na trhu byly zjištěny na základě statistických údajů, které jsou k dispozici na úrovni TARIC doplněných o informace pocházející z údajů sebraných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
Tabulka 4
Dovoz z jiných třetích zemí
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Vietnam
Objem dovozu (v kg)
27 878
14 184
13 776
25 833
Index (2008 = 100)
100
51
49
93
Cena
EUR/kg
44,36
45,34
46,02
56,01
Index (2008 = 100)
100
102
104
126
Jižní Korea
Objem dovozu (v kg)
21 299
8 174
11 051
3 319
Index (2008 = 100)
100
38
52
16
Cena
EUR/kg
50,99
44,16
44,16
59,31
Index (2008 = 100)
100
87
87
116
Ostatní třetí země
Objem dovozu (v kg)
7 641
6 247
10 942
9 186
Index (2008 = 100)
100
82
143
120
Cena
EUR/kg
43,24
59,82
64,98
57,75
Index (2008 = 100)
100
138
150
134
Celkem
Objem dovozu (v kg)
56 818
28 605
35 779
38 338
Index (2008 = 100)
100
50
63
67
Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu (v %)
35-40
30-35
30-35
30-35
Cena
EUR/kg
46,70
48,17
51,25
56,71
Index (2008 = 100)
100
103
110
121
Zdroj:
Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
(64)
Objem dovozu z jiných třetích zemí na trh Unie klesl v posuzovaném období přibližně o 33 %. Podíly na trhu v posuzovaném období klesly a v období přezkumného šetření se pohybovaly mezi 30 % až 35 %. Ceny z jiných třetích zemí se za stejné období zvýšily o 21 %.
(65)
Je třeba připomenout, že v původním šetření nedošlo k žádnému významnému dovozu obdobného výrobku na trh Unie z jiných zemí než z ČLR. V původním šetření se zjistilo, že zbývající výrobci v USA a Japonsku měli svá odbytiště hlavně na svých domácích trzích. Proto byl učiněn závěr, že dovoz z jiných zemí než z ČLR byly mimořádně malý.
(66)
Podle informací z výrobního odvětví Unie se wolframové elektrody ve Vietnamu a Jižní Koreji v současnosti nevyrábějí a dovoz z těchto zemí pocházel vlastně z ČLR. V průběhu tohoto šetření však nebyly získány informace, které by toto tvrzení potvrdily.
7. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
7.1 Předběžné poznámky
(67)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
(68)
Jelikož výrobní odvětví Unie tvoří pouze dva výrobci, z důvodu zachování důvěrnosti jsou údaje vykazovány v rozmezích.
7.2 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(69)
Výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období každý rok snižovala. Ke konci období přezkumného šetření výroba poklesla o 29 % oproti roku 2008. Tento trend byl obzvláště negativní v roce 2009, kdy poklesla o více než 40 %.
Tabulka 5
Celková výroba v Unii
Objem
(v kg)
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Výroba
60 000-70 000
35 000-40 000
50 000-60 000
40 000-50 000
Index (2008 = 100)
100
60
82
71
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
(70)
Výrobní kapacita zůstala v průběhu posuzovaného období stabilní. V důsledku poklesu výroby se projevil i celkový pokles využití kapacity mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření o 27 % a v období přezkumného šetření činila míra využití kapacity 41 %. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 6
Výrobní kapacita a využití kapacity
Objem
(v kg)
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Výrobní kapacita
95 000-110 000
95 000-110 000
95 000-110 000
95 000-110 000
Index (2008 = 100)
100
100
100
100
Využití kapacity (%)
57
35
47
41
Index (2008 = 100)
100
60
82
73
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.3 Zásoby
(71)
Úroveň konečného stavu zásob ve výrobním odvětví Unie se mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření snížila o 20 %. Tento trend je v souladu s tendencí klesající spotřeby na trhu Unie ve stejném období.
Tabulka 7
Konečný stav zásob
Objem
(v kg)
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Konečný stav zásob
5 000-15 000
5 000-15 000
5 000-15 000
5 000-15 000
Index (2008 = 100)
100
70
85
80
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.4 Objem prodeje
(72)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, klesl o 23 % mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření, přičemž k prudkému poklesu došlo mezi roky 2008 a 2009. Tento negativní trend byl výraznější než pokles celkové spotřeby, s výjimkou roku 2010.
Tabulka 8
Prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Objem (v kg)
40 000-50 000
25 000-30 000
35 000-40 000
30 000-35 000
Index (2008 = 100)
100
65
87
77
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.5 Podíl na trhu
(73)
V důsledku toho, co bylo konstatováno v předchozím bodě odůvodnění o objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, podíl výrobního odvětví Unie na trhu během posuzovaného období klesl. V letech 2009 a 2010 výrobní odvětví Unie sice ztrácelo na objemu prodeje, ale bylo schopno udržet si svůj podíl na trhu, leč na druhé straně se mu nedařilo během období přezkumného šetření, protože prodej klesal navzdory rostoucímu trhu. Tento vývoj vedl k podílu na trhu mezi 20 % a 25 %, což je mírně méně než podíl na trhu zaznamenaný na začátku posuzovaného období.
Tabulka 9
Podíl na trhu Unie
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Podíl na trhu Unie (%)
25-30
25-30
30-35
20-25
Index (2008 = 100)
100
107
117
91
Zdroj:
Odpovědi na dotazník, Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
7.6 Růst
(74)
Jak bylo vysvětleno výše, spotřeba v Unii se mezi rokem 2008 a 2009 v důsledku hospodářského útlumu značně snížila, ale od té doby rostla, aniž by v období přezkumného šetření dosáhla úrovně před krizí. V letech 2009 a 2010 výrobní odvětví Unie sice ztrácelo na objemu prodeje, ale bylo schopno udržet si svůj podíl na trhu, leč na druhé straně se mu nedařilo během období přezkumného šetření, protože prodej klesal navzdory rostoucímu trhu.
7.7 Zaměstnanost a produktivita
(75)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření klesla o 13 %.
(76)
Po poklesu výroby, se v průběhu posuzovaného období snížila také produktivita na zaměstnance, měřená jako produkce v kg na jednoho zaměstnance. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 10
Celková zaměstnanost a produktivita v Unii
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Index zaměstnanců
100
65
84
87
Index produktivity
100
92
106
83
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.8 Jednotkové prodejní ceny
(77)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie pro odběratele v Unii, kteří nebyli ve spojení, mezi rokem 2008 a 2010 mírně padaly, částečně v důsledku vlivu hospodářské krize. Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření jednotkové prodejní ceny výrazně vzrostly. Celkově se ceny výrobního odvětví Unie zvýšily o 35 % během posuzovaného období. Tento cenový vývoj, zejména mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření, byl způsoben zvýšením ceny hlavních složek wolframových elektrod.
Tabulka 11
Jednotková cena prodeje v Unii
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Jednotková cena prodeje v Unii (v EUR/ks)
80-120
80-120
80-120
100-140
Index (2008 = 100)
100
94
96
135
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.9 Ziskovost
(78)
Od roku 2008 do období přezkumného šetření se ziskovost zvýšila po dosažení nižší úrovně v letech 2009 a 2010. Ziskovost však zůstala v záporných hodnotách v průběhu celého posuzovaného období.
Tabulka 12
Ziskovost
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Ziskovost prodeje Unie
Index (2008 = 100)
100
95
95
104
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.10 Investice a návratnost investic
(79)
Investice do podnikání se během posuzovaného období u dotčeného výrobku významně snížily.
(80)
Návratnost investic odpovídala vývoji ziskovosti. V roce 2008 zaznamenalo výrobní odvětví Unie zápornou návratnost investic, která se mírně zlepšila, avšak v průběhu období přezkumného šetření zůstala záporná.
Tabulka 13
Investice a návratnost investic
Index (2008 = 100)
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Investice
100
2
23
18
Návratnost investic
100
100
96
103
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.11 Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(81)
Peněžní tok, což je schopnost výrobního odvětví samofinancovat svou činnost a je vyjádřen v procentu obratu dotčeného výrobku, se během posuzovaného období výrazně zlepšil, přesto však zůstal záporný.
Tabulka 14
Peněžní tok
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Peněžní tok
Index (2008 = 100)
100
99
96
106
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.12 Mzdy
(82)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření mzdy ve výrobního odvětví Unie poklesly o 16 % v souladu s poklesem počtu zaměstnanců.
7.13 Velikost dumpingového rozpětí
(83)
Navzdory platným opatřením přetrvával během období přezkumného šetření značný dumping na úrovni výrazně převyšující stávající úroveň opatření. Vzhledem k rozsáhlé volné kapacitě, skutečnému objemu dovozu z ČLR a cenám, které vykazovaly výrazné podbízení proti prodejním cenám výrobního odvětví Unie, nelze považovat dopad skutečného dumpingového rozpětí na odvětví Unie za zanedbatelný.
7.14 Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(84)
Bylo analyzováno, zda se výrobnímu odvětví Unie podařilo překonat účinky dřívějšího dumpingu. I přes platná antidumpingová opatření se výrobní odvětví Unie nedokázalo zotavit z účinků dřívějšího dumpingu. V reakci na cenový tlak čínského dovozu se výrobní odvětví Unie pokoušelo udržet svůj podíl na trhu, ale to jej přivedlo jen do ztráty.
8. Závěr o situaci výrobního odvětví Unie
(85)
Odvětví Unie zůstalo v nejisté hospodářské situaci a byla mu nadále působena podstatná újma. V posuzovaném období se zhoršily téměř všechny ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie. Proto nebylo možno dojít k závěru, že situace výrobního odvětví Unie je jistá.
(86)
V reakci na cenový tlak čínského dovozu se výrobní odvětví Unie pokoušelo udržet si svůj podíl na trhu, ale prodávalo za ceny výrazně pod hranicí rentability. Růst prodejních cen výrobního odvětví Unie mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření souvisí s nárůstem cen surovin a vlastně ani nepokryl celkové náklady výrobního odvětví Unie.
(87)
Závěrem lze říci, že potíže výrobního odvětví Unie lze jednoznačně spojovat s masivní přítomnosti levného čínského dovozu přezkoumávaného výrobku na trhu Unie, který se prodává za výrazně dumpingové ceny, a to i přes platná opatření. Tento faktor stačil k tomu, aby předurčil situaci, v níž výrobní odvětví Unie utrpělo ztráty ve snaze udržet si přiměřený podíl na trhu. Navíc byly tyto potíže dále prohlubovány během téměř celého posuzovaného období působením dvou faktorů: poklesem trhu během hospodářské krize v letech 2008-2009 a, i když v menším rozsahu, náhlým zvýšením cen surovin během období přezkumného šetření. To vedlo k situaci, kdy ztráty dosáhly významné úrovně.
(88)
Vzhledem k nepříznivému vývoji ukazatelů týkajících se výrobního odvětví Unie se má za to, že výrobnímu odvětví Unie byla v průběhu posuzovaného období nadále působena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(89)
V průběhu posuzovaného období bylo výrobní odvětví Unie v nejisté situaci, neboť bylo nadále vystaveno škodlivým účinkům dumpingového dovozu z ČLR.
(90)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení byl posouzen dovoz z dotčené země s cílem zjistit, zda je pravděpodobné, že újma přetrvá i nadále, pokud by opatření zanikla.
2. Objem čínského dovozu
(91)
Je třeba připomenout, že spotřeba na trhu Unie od doby původního šetření výrazně klesla, zejména v důsledku hospodářského útlumu. Za těchto okolností objem čínského dovozu v období přezkumného šetření vzrostl na úroveň značně převyšující 50 000 kg. Objem dovozu vzrostl o 9 %, zatímco podíl výrobního odvětví Unie na trhu klesal.
3. Volná kapacita v ČLR
(92)
Jak je uvedeno v 46. bodě odůvodnění, na základě dostupných informací existuje v ČLR značná volná kapacita. Lze očekávat, že velká část této volné kapacity by mohla být využita ke zvýšení dovozu na trh Unie, pokud by nebyla zavedena antidumpingová opatření. Je to proto, že nic nenasvědčuje tomu, že by trhy ve třetích zemích či domácí trh v ČLR dokázaly absorbovat významnou produkci čínské volné kapacity. Existuje tudíž kapacita pro významné zvýšení dovozu do Unie. Během období přezkumného šetření by nevyužitá kapacita byla odhadem pětkrát větší než spotřeba v Unii.
(93)
Mimoto informace předložené během šetření ukazují na významná narušení trhu se surovinou (parawolframan amonný), která se používá na výrobu přezkoumávaného výrobku. Na tuto surovinu se vztahují vývozní kvóty a vývozní daně uložené čínskými orgány. Tím se omezuje vývoz parawolframanu amonného a uměle se zvyšuje jeho cena na světovém trhu. Tato narušení pravděpodobně pobídnou čínský průmysl k výrobě a vývozu za nízké ceny, zatímco výrobní odvětví Unie je nuceno vyrábět obdobný výrobek na základě uměle vysokých cen surovin.
4. Atraktivita trhu Unie
(94)
Bylo prokázáno, že čínští vyvážející výrobci projevovali trvalý zájem o trh v Unii a byli schopni zvyšovat objem dovozu na úkor odbytu výrobního odvětví Unie. V období přezkumného šetření dokonce zvýšili svůj již beztak značný podíl na trhu.
5. Závěr
(95)
Výrobní odvětví Unie bylo po několik let poškozováno účinky čínského dumpingového dovozu a stále je v nejisté hospodářské situaci.
(96)
Pokud by opatření zanikla, existuje velká pravděpodobnost vyššího objemu dumpingového dovozu, který by mohl vážně ohrozit existenci výrobního odvětví Unie. ČLR totiž disponuje značnou volnou výrobní kapacitou, která bude pravděpodobně z velké části směřována na trh Unie za dumpingové ceny, které vykazují cenové podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie na trhu Unie, pokud by platnost těchto opatření zanikla.
(97)
S ohledem na výsledky šetření, zejména ohledně přetrvávání dumpingu, volné kapacity v ČLR, zjištěného narušení na trhu surovin, potenciálu vyvážejících výrobců v ČLR přesměrovat svůj objem vývozu na trh Unie, chování čínských vývozců, pokud jde o vývozní ceny, které vykazují jasné podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, a přitažlivosti trhu Unie, by případné zrušení opatření pravděpodobně vedlo k přetrvávání újmy.
F. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(98)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zájem Unie byl určen na základě zhodnocení zájmů různých subjektů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(99)
Je nutno připomenout, že se v původním šetření mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Skutečnost, že stávající šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, navíc umožňuje zhodnotit jakékoli nepřiměřené nežádoucí dopady, které by platná antidumpingová opatření na dotčené strany mohla mít.
(100)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěru, že existuje pravděpodobnost pokračování dumpingu působícího újmu, existují přesvědčivé důvody, jež by vedly k závěru, že není v zájmu Unie v daném konkrétním případě opatření zachovat.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(101)
Vzhledem k situaci výrobního odvětví Unie a analýze pravděpodobnosti obnovení újmy je zřejmé, že výrobní odvětví Unie by pravděpodobně zažilo vážné zhoršení své finanční situace v případě, že by antidumpingová opatření zanikla. Během celého posuzovaného období výrobní odvětví Unie přicházelo o objem výroby a prodeje, zatímco dovoz z dotčené země i přes platná opatření rostl. Během stejného období se finanční situace výrobního odvětví Unie zhoršovala vinou těžkých ztrát. Na trhu Unie je proto nutno posílit podmínky pro účinnou hospodářskou soutěž.
(102)
Má se za to, že pokračování opatření by výrobnímu odvětví Unie prospělo, neboť by pak mělo být schopno zvýšit objem prodeje a zlepšit svou finanční situaci. Naopak ukončení platnosti opatření by vážně ohrozilo životaschopnost výrobního odvětví Unie.
3. Zájem uživatelů
(103)
Žádný z 15 oslovených uživatelů neprojevil ochotu ke spolupráci. Stejně jako v původním šetření nedošly odpovědi na dotazník od zainteresovaných uživatelů. V původním šetření se nespolupráce vysvětlovala slabým dopadem wolframových elektrod na jejich výrobní náklady, protože se ukazuje, že hlavními kritérii pro odběratele jsou kvalita a spolehlivost. Vzhledem k zřejmě okrajovému dopadu přezkoumávaného výrobku na náklady spojené s navazujícími výrobky byl vyvozen závěr, že opatření nebudou mít nepříznivý dopad na výrobní odvětví uživatelů.
4. Zájem dovozců
(104)
Tři dovozci se obrátili na Komisi na začátku šetření, ale nebyli shledáni zúčastněnými stranami, jelikož v období přezkumného šetření nedováželi dotčený výrobek z ČLR. Vzhledem k tomu, že dovozci wolframových elektrod neprojevili během šetření žádný zájem, byl učiněn závěr, že zachování opatření by nepochybně nebylo v rozporu se zájmem EU.
5. Závěr
(105)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody pro nezachování stávajících antidumpingových opatření.
G. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(106)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto doporučit, aby byla současná opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(107)
Z výše uvedených důvodů by měla být v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zachována antidumpingová opatření vztahující se na dovoz některých wolframových elektrod pocházejících z ČLR uložená nařízením (ES) č. 260/2007.
(108)
Aby bylo minimalizováno riziko obcházení uložených opatření z důvodu velkých rozdílů v celních sazbách, má se za to, že v tomto případě jsou nezbytná zvláštní opatření za účelem zajištění řádného uplatňování antidumpingových cel. Tato zvláštní opatření, která se týkají pouze společností, pro něž je stanovena individuální celní sazba, zahrnují: povinnost předložit celním orgánům členských států platnou obchodní fakturu, která splňuje požadavky stanovené v příloze tohoto nařízení. Dovoz, k němuž uvedená faktura přiložena není, podléhá zbytkovému antidumpingového clu použitelnému na všechny ostatní výrobce,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz wolframových svářecích elektrod, včetně wolframových tyčí a prutů pro svářecí elektrody, obsahujících nejméně 94 % hmotnostních wolframu, jiných než získaných prostým slinováním, též upravených do stanovené délky, v současnosti kódů KN ex 8101 99 10 a ex 8515 90 00 (kódy TARIC 8101991010 a 8515900010) a pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd
17,0 %
A754
Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd
41,0 %
A755
Beijing Advanced Metal Materials Co., Ltd
38,8 %
A756
Všechny ostatní společnosti
63,5 %
A999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.
4. Není-li uvedeno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 29. května 2013.
TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 508/2013
2013 m. gegužės 29 d.
kuriuo, atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį, tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės volframo elektrodams nustatomas galutinis antidempingo muitas
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnio 4 dalį ir 11 straipsnio 2, 5 bei 6 dalis,
atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
A. PROCEDŪRA
1. Galiojančios priemonės
(1)
Atlikus tyrimą (toliau - pradinis tyrimas) Taryba Reglamentu (EB) Nr. 260/2007 (2) nustatė galutinį antidempingo muitą tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos (toliau - KLR) kilmės volframo elektrodams (toliau - pradinės priemonės). Nustatytosios priemonės - 63,5 % ad valorem muitas visoms bendrovėms, išskyrus tris eksportuojančius Kinijos gamintojus, kuriems taikyti individualūs muitai.
2. Priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimas
(2)
2012 m. kovo 9 d. Komisija pranešimu (toliau - pranešimas apie inicijavimą) (3) Europos Sąjungos oficialiame leidinyje paskelbė apie antidempingo priemonių, taikomų tam tikriems importuojamiems KLR kilmės volframo elektrodams, galiojimo termino peržiūros inicijavimą.
(3)
Peržiūra inicijuota gavus pagrįstą prašymą, kurį Sąjungos gamintojų, kurie pagamina daugiau nei 50 % visų Sąjungoje pagaminamų tam tikrų volframo elektrodų, vardu pateikė Eurométaux (toliau - pareiškėjas).
(4)
Prašymas pagrįstas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas ir jo daroma žala Sąjungos pramonei greičiausiai tęstųsi.
3. Tyrimas
3.1. Peržiūros tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis
(5)
Atliekant dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tyrimą buvo nagrinėjamas 2011 m. sausio 1 d. - 2011 m. gruodžio 31 d. laikotarpis (toliau - peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Tiriant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbias tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2008 m. sausio 1 d. iki PTL pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
3.2. Su tyrimu susijusios šalys
(6)
Komisija pareiškėjui, kitam žinomam Sąjungos gamintojui, eksportuojantiems KLR gamintojams, nesusijusiems importuotojams ir žinomiems susijusiems naudotojams, galimos panašios šalies gamintojams ir KLR atstovams oficialiai pranešė apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį pareikšti nuomonę raštu ir pateikti prašymą išklausyti.
(7)
Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą jas išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.
(8)
Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį KLR eksportuojančių gamintojų ir tyrime dalyvaujančių nesusijusių Sąjungos importuotojų skaičių pranešime apie inicijavimą numatyta atlikti atranką pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves) pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį minėtų šalių prašyta per 15 dienų nuo pranešimo apie inicijavimą paskelbimo pranešti apie save ir Komisijai pateikti pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją.
(9)
Apie save pranešė trys importuotojai. Tačiau per PTL nė vienas iš jų tam tikrų KLR kilmės volframo elektrodų neimportavo.
(10)
Kadangi prašomą informaciją pateikė tik du eksportuojantys KLR gamintojai eksportuojančių gamintojų nebuvo būtina atrinkti.
(11)
Komisija nusiuntė klausimynus visoms žinomoms susijusioms šalims ir toms šalims, kurios apie save pranešė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį. Atsakymus pateikė du Sąjungos gamintojai, du eksportuojantys KLR gamintojai ir vienas JAV gamintojas.
(12)
Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos nuomone, būtina nustatant dempingo ir jo daromos žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybę ir Sąjungos interesus. Tikrinamieji vizitai buvo surengti toliau nurodytų bendrovių patalpose.
a)
Sąjungos gamintojai
-
Plansee SE, Austrija
-
Gesellschaft für Wolfram Industrie mbH, Vokietija
b)
Eksportuojantys KLR gamintojai
-
Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd., Zibo,
-
Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd Baoji
c)
Su vienu eksportuojančiu KLR gamintoju susijusi bendrovė
-
Shanghai Weldstone Asia Co., Ltd., Shanghai
d)
Su vienu bendradarbiaujančiu eksportuojančiu Europos Sąjungos gamintoju susijusios bendrovės
-
Weldstone GmbH, Wilnsdorf, Vokietija
-
Binzel Benelux bvba, Eke - Nazareth, Belgija
e)
Panaši šalis
-
Global Tungsten & Powders Corp, Towanda, JAV
B. PERŽIŪRIMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
(13)
Nagrinėjamasis produktas yra tas pats produktas, nurodytas Reglamente (EB) Nr. 260/2007, t. y. KLR kilmės volframo suvirinimo elektrodai, įskaitant suvirinimo elektrodams skirtas volframo juostas ir strypus, kurių sudėtyje esantis volframas sudaro ne mažiau kaip 94 % masės, išskyrus pagamintus paprasto sukepinimo būdu, išilgai supjaustytus arba nesupjaustytus (toliau - VE arba peržiūrimasis produktas), kurių KN kodai šiuo metu yra ex 8101 99 10 ir ex 8515 90 00.
(14)
Peržiūrimasis produktas yra naudojamas suvirinimui ir panašiuose procesuose. VE naudojami įvairiuose pramonės sektoriuose, pavyzdžiui, statyboje, laivų statyboje, automobilių gamyboje, jūrų pramonėje, chemijos ir branduolinėje inžinerijoje, aviacijos ir kosmoso sektoriuje, naftotiekiuose bei dujotiekiuose. Remiantis įvairių rūšių produkto fizinėmis ir cheminėmis savybėmis ir pakeičiamumu vartotojo požiūriu, šiame tyrime laikoma, kad bet kokie VE yra vienas produktas.
(15)
Atlikus tyrimą patvirtinta, kad, kaip ir pradiniame tyrime, peržiūrimojo produkto, KLR vidaus rinkoje pagamintų ir parduotų produktų, Sąjungos pramonės Sąjungos rinkoje pagamintų ir parduotų produktų ir panašios šalies rinkoje pagamintų ir parduotų produktų pagrindinės fizinės ir techninės savybės bei naudojimo paskirtis yra tokios pačios, todėl šie produktai laikomi panašiu produktu, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
C. DEMPINGO TĘSIMO AR PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ
1. Pirminės pastabos
(16)
Remiantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi buvo išnagrinėta, ar pastaruoju metu vykdytas dempingas ir ar yra tikimybė, kad pasibaigus taikomų priemonių galiojimui dempingas bus tęsiamas arba pasikartos.
(17)
Kaip paaiškinta pirmiau, eksportuojančių KLR gamintojų atranka nebuvo būtina. Dviems bendradarbiaujančioms bendrovėms per PTL teko apie 80-85 % viso nagrinėjamojo produkto importo iš KLR į Sąjungą. Tuo remiantis padaryta išvada, kad bendradarbiavimo lygis buvo aukštas.
(18)
Atlikus pradinį tyrimą vienam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punktą nustatytas rinkos ekonomikos režimas (toliau - RER), o kitam pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalį - individualus režimas (toliau - IR). Primenama, kad atliekant tyrimus pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį RER ir IR taikymas nėra persvarstomas. Trečiajai bendrovei, nebendradarbiavusiai atliekant šią priemonių galiojimo termino peržiūrą, per pradinį tyrimą taikytas IR.
2. Importas dempingo kainomis per PTL
2.1. Panaši šalis
(19)
Remiantis tuo, kad KLR yra pereinamojo laikotarpio ekonomikos šalis, ir remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punkto nuostatomis eksportuojančių gamintojų, kuriems nebuvo suteiktas rinkos ekonomikos režimas, normaliąją vertę reikia nustatyti pagal atitinkamos rinkos ekonomikos trečiosios šalies (toliau - panaši šalis) kainas ar apskaičiuotąją vertę.
(20)
Kaip ir pradiniame tyrime, pranešime apie inicijavimą JAV buvo pasiūlytos kaip panaši šalis normaliajai vertei nustatyti. Suinteresuotosios šalys buvo paragintos pateikti pastabas dėl tokio pasirinkimo. Šiuo klausimu pastabų negauta.
(21)
Komisija taip pat nagrinėjo, ar kitos šalys galėtų būti pagrįstai pasirinktos panašia šalimi; remdamasi Eurostato duomenimis ji nustatė kitas trečiąsias šalis, iš kurių buvo importuoti volframo elektrodai. Susisiekta su galimais žinomais šių šalių gamintojais ir jų paprašyta bendradarbiauti atliekant tyrimą. Tačiau bendradarbiauta nebuvo.
(22)
JAV laikytos palyginimui tinkama šalimi, ypač atsižvelgiant į vidaus rinkos atvirumą ir konkurencingumą. JAV taip pat buvo pasirinktos panašia šalimi atliekant pradinį tyrimą. Jokių naujų ar pasikeitusių aplinkybių, dėl kurių reikėtų keisti pasirinkimą, nenustatyta arba Komisijai apie tokias aplinkybes nepranešta.
(23)
Todėl atliekant šią peržiūrą JAV laikytos panašia rinkos ekonomikos šalimi. Susisiekta su vienintelis žinomu JAV gamintoju ir jis sutiko bendradarbiauti, atsakyti į klausimyną ir leisti surengti tikrinamąjį vizitą. Patikrintos šios bendrovės pardavimo ir gamybos apimtys taikytos bendrovių, kurioms per pradinį tyrimą nebuvo taikytas RER, normaliajai vertei nustatyti.
2.2. Normalioji vertė
(24)
Bendrovės, kuriai pradiniame tyrime taikytas RER, normalioji vertė nustatyta remiantis jos duomenis. Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi išnagrinėta, ar VE pardavimas nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje per PTL buvo tipiškas, t. y. ar vidaus vartojimui skirto produkto pardavimo apimtis sudarė 5 % ar daugiau peržiūrimojo produkto eksporto į Sąjungą.
(25)
Po to nagrinėta, ar panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje galėtų būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalyje, nustatant pelningo pardavimo nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje dalį.
(26)
Tų rūšių nagrinėjamojo produkto, kurio pardavimo vidaus rinkoje apimtis įprastomis prekybos sąlygomis buvo tipiška, normalioji vertė buvo nustatyta remiantis nepriklausomų pirkėjų eksportuojančioje šalyje sumokėtomis kainomis. Kitų rūšių peržiūrimojo produkto normalioji vertė turėjo būti apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį. Todėl nustatyta normalioji vertė apskaičiuota remiantis bendrovės gamybos sąnaudomis ir pridedant pardavimo, bendrąsias ir administracines išlaidas (PBA) ir pelną, gautą pardavus produktą vidaus rinkoje įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalį.
(27)
Po atskleidimo viena šalis teigė, kad PBA išlaidoms nustatyti taikytas metodas skyrėsi nuo pradiniame tyrime taikyto metodo ir tai galėjo turėti įtakos nustatant pelno dydį, taikytą normaliajai vertei apskaičiuoti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalį. Be informacijos, kuri jau buvo pateikta atliekant tyrimą, bendrovė nepateikė jokių įrodymų savo teiginiui pagrįsti. Pažymima, kad pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalį PBA išlaidos nustatytos pagal apyvartą ir šis metodas taip pat taikytas pradiniame tyrime.
(28)
Pradiniame tyrime taikytas pelno dydis nustatytas ne pagal įprastas prekybos sąlygas, nes nė vienos rūšies nagrinėjamasis produktas nebuvo parduotas vidaus rinkoje įprastinėmis prekybos sąlygomis. Šioje priemonių galiojimo termino peržiūroje nustatyta, kad kai kurių rūšių nagrinėjamasis produktas parduotas pelningai, todėl, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 ir 6 dalyse, šių pelningų sandorių pelnas taikytas normaliajai vertei apskaičiuoti.
(29)
Bendrovės, kuriai pradiniame tyrime nebuvo taikytas RER, atveju remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu normalioji vertė nustatyta pagal informaciją, gautą iš panašios šalies bendradarbiaujančio gamintojo. Nustatyta, kad panašios šalies gamintojas vidaus rinkoje pardavė pakankamą kiekį įprastomis prekybos sąlygomis ir todėl remiantis šiuo pardavimu buvo galima nustatyti normaliąją vertę bendrovei, kuriai nebuvo taikomas RER.
2.3. Eksporto kaina
(30)
Kalbant apie bendrovę, kuriai taikytas RER, visas pardavimas eksportui į Sąjungą vyko per susijusius importuotojus; po to produktas perparduotas susijusioms ir nesusijusioms bendrovėms Sąjungoje. Todėl eksporto kaina buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį remiantis kaina, už kurią importuoti produktai buvo pirmą kartą perparduoti nepriklausomam pirkėjui, ir tinkamai pakoreguota atsižvelgiant į visas nuo importo iki perpardavimo patirtas sąnaudas ir pagrįstą PBA išlaidų bei pelno dydį.. Šiuo atveju buvo naudojamos pačių susijusių bendrovių patirtos PBA išlaidos.
(31)
Po atskleidimo viena šalis teigė, kad nustatant susijusių importuotojų PBA išlaidas atsižvelgta į tam tikras išlaidas, susijusias su kitų nei nagrinėjamasis produktas produktų pardavimu ir todėl šios išlaidos neturėtų būti įtraukiamos. Pažymima, kad pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį apskaičiuojant eksporto kainą atsižvelgta į patikrintas susijusių bendrovių pateiktas PBA išlaidas. Teiginys, kad nurodytose PBA išlaidose įtrauktos kitų parduotų produktų PBA išlaidos, nebuvo pagrįstas jokiais įrodymais ir todėl turėjo būti atmestas.
(32)
Be to, vienos suinteresuotosios šalies pateiktose pastabose dėl eksporto kainų neteisingai nurodytas susijusios valiutos kursas. Todėl šis teiginys buvo atmestas.
(33)
Kalbant apie pelno dydį, nebendradarbiavo nė vienas iš nesusijusių Sąjungos importuotojų. Atliekant pradinį tyrimą taikytas susijusių importuotojų pelno dydis, nes nesusijusių importuotojų veiklos nebuvo galima tinkamai palyginti su nagrinėjamojo susijusio importuotojo veikla. Atlikus tyrimą nustatyta, kad susijusio importuotojo veikla per PTL buvo tokia pati kaip ir pradinio tyrimo tiriamuoju laikotarpiu, t. y. dauguma importuojamų VE buvo vėliau integruojami į pagrindinį grupės gaminamą produktą - suvirinimo degiklį. Taip pat reikėtų pažymėti, kad VE vertė yra nedidelė, palyginti su galutinio produkto verte. Šiuo pagrindu kaip ir pradiniame tyrime buvo padaryta išvada, kad paties susijusio importuotojo pelno dydis būtų tinkamas pelno dydžio pagrindas eksporto kainai apskaičiuoti.
(34)
Kalbant apie bendrovę, kuriai pradiniame tyrime taikytas IR, visas pardavimas eksportui į Sąjungą buvo vykdomas tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje. Todėl eksporto kaina buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis.
(35)
Visų kitų KLR gamintojų eksporto kaina nustatyta remiantis 14 straipsnio 6 dalyje nurodytos duomenų bazės importo statistiniais duomenimis.
(36)
Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 10 dalį eksporto kainos nustatytos išskaičiuojant sumokėtus antidempingo muitus, nes nė viena šalis nepateikė jokių įrodymų, kad muitas tinkamai įtrauktas į perpardavimo kainas ir atitinkamas pardavimo Sąjungos rinkoje kainas.
2.4. Palyginimas
(37)
Normalioji vertė ir eksporto kaina palygintos remiantis kainomis EXW sąlygomis.
(38)
Siekiant užtikrinti, kad abiejų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų atveju normalioji vertė ir eksporto kaina būtų palygintos teisingai, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalimi koreguojant tinkamai atsižvelgta į vežimo, draudimo ir kredito sąnaudų skirtumus, turinčius įtakos kainoms ir jų palyginamumui.
2.5. Dempingo skirtumas
(39)
Kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalyje, dempingo skirtumas buvo nustatytas lyginant vidutinę svertinę normaliąją vertę su vidutine svertine eksporto kaina.
(40)
Palyginus bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo, kuriam pradiniame tyrime taikytas RER, duomenis nustatyta, kad ši bendrovė toliau vykdė didelės apimties dempingą.
(41)
Iš bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui, kuriam pradiniame tyrime taikytas IR, ir visiems kitiems nebendradarbiaujantiems KLR eksportuojantiems gamintojams visos šalies mastu taikomo dempingo skirtumo matyti, kad dempingo lygis netgi viršijo nustatytą pradiniame tyrime.
3. Importo raida, jeigu priemonės būtų panaikintos
3.1. Pirminė pastaba
(42)
Nustačius, kad per PTL buvo vykdytas dempingas, nagrinėta dempingo tęsimosi tikimybė, jei priemonės būtų panaikintos.
(43)
Šiuo atžvilgiu reikėtų pažymėti, kad bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai sudarė tik apie 10 % visų gamybos pajėgumų KLR. Todėl išvados turėjo būti iš esmės pagrįstos prašyme atlikti peržiūrą pateikta informacija ir viešai skelbiama informacija. Konkrečiai nagrinėta Kinijos gamintojų eksporto kainodara kitose trečiųjų šalių rinkose, Kinijos gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai bei Sąjungos rinkos patrauklumas Kinijos eksportuotojams.
3.2. Kinijos gamintojų eksporto kainodara kitose trečiųjų šalių rinkose
(44)
Kalbant apie eksportą į kitas trečiųjų šalių rinkas, reikėtų pažymėti, kad turima Kinijos viešųjų duomenų bazių statistinė informacija apima platesnę produktų apibrėžtąją sritį nei peržiūrimasis produktas, todėl neįmanoma prasmingai išnagrinėti į kitas rinkas eksportuoto kiekio ar kainų šiose rinkose. Du bendradarbiaujantys KLR gamintojai neeksportavo nesusijusiems pirkėjams kitų trečiųjų šalių rinkose. Todėl nebuvo galima patikimai nustatyti eksporto į kitas trečiųjų šalių rinkas per PTL kainos ir remiantis turima informacija padaryti pagrįstų išvadų.
3.3. Nepanaudoti Kinijos gamintojų pajėgumai
(45)
Toliau pateikiama analizė atlikta pagal duomenis, kuriuos pareiškėjas pateikė prašyme atlikti peržiūrą; jie buvo patikrinti pagal viešai pateikiamą informaciją.
(46)
Remiantis šia informacija KLR gamintojų pajėgumai sudarė 1 600 000 kg. Pareiškėjas mano, kad Kinijos gamintojų pajėgumų naudojimo koeficientas yra apie 63 %, o nepanaudoti pajėgumai sudaro apie 600 000 kg ir beveik penkis kartus viršija visą Sąjungoje suvartotą kiekį per PTL. Taigi, yra didelis kiekis produkto, kurį galima eksportuoti iš KLR, ypač atsižvelgiant į tai, kad nėra požymių, kad trečiųjų šalių rinkose ar vidaus rinkoje būtų galima absorbuoti šiuos didelius nepanaudotus pajėgumus.
3.4. Importo iš KLR dempingo kainomis apimtis ir kainos
(47)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu importas iš KLR į Sąjungą padidėjo 9 % ir per PTL gerokai viršijo 50 000 kg; tai sudarė maždaug pusę viso per PTL Sąjungos suvartojimo.
(48)
Per visą nagrinėjamąjį laikotarpį importo kainos kito, o raidos tendencijos atitiko Sąjungos pramonės pardavimo kainų raidą Sąjungos rinkoje. Apskritai nuo 2008 m. iki PTL pabaigos importo kainos padidėjo 42 % ir išliko dempingo lygio. Kainų didėjimą geriausiai galima paaiškinti per PTL padidėjusiomis pagrindinės žaliavos (volframo miltelių) sąnaudomis.
3.5. Sąjungos rinkos patrauklumas
(49)
Sąjungos rinka yra viena didžiausių pasaulyje ir jai tenka maždaug 20 % pasaulyje suvartojamų VE. Kinijos bendrovės parodė didelį susidomėjimą veiklos plėtra Sąjungos rinkoje; tai atspindi ir faktas, kad per PTL jos išlaikė ir net padidino turimą didelę rinkos dalį (45 %).
3.6. Išvada dėl dempingo tęsimosi tikimybės
(50)
Atlikus šį tyrimą nustatyta, kad importas iš Kinijos ir toliau pateko į Sąjungos rinką dempingo kainomis ir esant dideliems dempingo skirtumams Atsižvelgiant į kainų lygio Sąjungos rinkoje tyrimą ir Kinijos eksportuotojų parodytą susidomėjimą Sąjungos rinka bei didelę nepanaudotų pajėgumų KLR apimtį, viršijančią visą Sąjungos suvartojimą, galima daryti išvadą, kad labai tikėtina, jog panaikinus priemones dempingas tęsis.
D. PADĖTIS SĄJUNGOS RINKOJE
1. Sąjungos pramonės apibrėžtis
(51)
Šiame tyrime patvirtinta, kad VE Sąjungoje gamina du gamintojai. Abu gamintojai visapusiškai bendradarbiavo atliekant tyrimą.
(52)
Šios bendrovės sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje (toliau - Sąjungos pramonė).
2. Pirminė pastaba
(53)
Kadangi Sąjungos pramonę sudaro tik dvi bendrovės, siekiant pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnį užtikrinti konfidencialumą duomenys apie Sąjungos pramonę bus pateikti indeksuota forma arba nurodant intervalus.
(54)
Eurostato KN kodų lygmens importo duomenys apima ne tik VE, bet ir kitus produktus, todėl nagrinėti TARIC kodų lygmens importo duomenys, papildyti duomenimis, gautais pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 6 dalį. TARIC duomenys taip pat laikomi konfidencialiais, nes pagal juos pateikiama išsami informacija, pagal kurią galima nustatyti šalis. Dėl šios priežasties dalis informacijos nurodyta intervalais
3. Sąjungos suvartojimas
(55)
Sąjungos suvartojimas nustatytas remiantis Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje apimtimi ir TARIC kodų lygmens Eurostato importo duomenimis, papildytais duomenimis, gautais pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 6 dalį.
(56)
Nuo 2008 m. iki PTL pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis), Sąjungos suvartojimas sumažėjo 16 % Suvartojimas Sąjungoje labai sumažėjo 2008-2009 m.; po to jis didėjo, bet prieš krizę buvusio lygio per PTL nepasiekė. Nuo žemiausio lygio 2009 m. iki PTL pabaigos Sąjungos suvartojimas išaugo beveik 40 %
1 lentelė
Suvartojimas
Apimtis
(kg)
2008 m.
2009 m.
2010 m.
PTL
Suvartojimas
140 000-150 000
90 000-100 000
110 000-120 000
120 000-130 000
Indeksas (2008 m. = 100)
100
61
75
84
Šaltinis:
klausimyno atsakymai, Eurostatas, 14 straipsnio 6 dalyje nurodyti duomenys
4. Importo dempingo kainomis iš Kinijos Liaudies Respublikos apimtis ir rinkos dalis
(57)
Importo iš KLR dempingo kainomis apimtis ir rinkos dalys nustatytos remiantis TARIC kodų lygmens statistine informacija, papildyta duomenimis, gautais pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 6 dalį.
(58)
Nepaisant absoliutaus Sąjungos suvartojimo sumažėjimo, peržiūrimojo produkto importo iš KLR apimtis per nagrinėjamą laikotarpį padidėjo 9 %, ir per PTL gerokai viršijo 50 000 kg (žr. 2 lentelę). Dėl šio padidėjimo, drauge su bendru Sąjungos suvartojimo sumažėjimu nagrinėjamuoju laikotarpiu, Kinijos eksportuotojams tenkanti rinkos dalis padidėjo iki maždaug pusės visos Sąjungos rinkos dydžio.
2 lentelė
Importas iš KLR
2008 m.
2009 m.
2010 m.
PTL
Apimtis
51 771
36 188
39 953
56 289
Indeksas (2008 m. = 100)
100
70
77
109
Rinkos dalis (%)
35-40
35-40
35-40
45-50
Šaltinis:
Eurostatas, 14 straipsnio 6 dalyje nurodyti duomenys
5. Importo iš KLR kainos
5.1. Kainų raida
(59)
Importo iš KLR kainos nuo 2008 m. iki PTL pabaigos padidėjo maždaug 40 % ir ypač padidėjo per PTL. Kainų didėjimą geriausiai galima paaiškinti per PTL padidėjusiomis pagrindinės žaliavos (volframo miltelių) sąnaudomis.
3 lentelė
Importo iš KLR kainos
2008 m.
2009 m.
2010 m.
PTL
Kainos
EUR/Kg
36,59
33,83
41,56
51,83
Indeksas (2008 m. = 100)
100
92
114
142
Šaltinis:
Eurostatas, 14 straipsnio 6 dalyje nurodyti duomenys
5.2. Priverstinis kainų mažinimas
(60)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad dėl importo iš KLR kainų priverstinai sumažintos Sąjungos pramonės vidutinės kainos. Per PTL nustatytas 37 % priverstinio kainų mažinimo skirtumas, o įskaitant antidempingo muitą priverstinio kainų mažinimo skirtumas vis tiek buvo didelis - 24 % Skaičiavimas pagrįstas bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų CIF eksporto kainos palyginimu su vidutinėmis Sąjungos pramonės kainomis EXW sąlygomis. Kainos laikytos tipiškomis KLR, nes dviejų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų produktai sudarė maždaug 80 % viso VE importo iš KLR.
(61)
Po atskleidimo vienas eksportuojantis gamintojas teigė, kad nebuvo palygintos skirtingų rūšių produkto kainos ir dėl tariamai didelių skirtingų rūšių produkto kainų skirtumų apskaičiuoti priverstinio kainų mažinimo lygiai buvo nereikšmingi. Remiantis turima informacija buvo galima palyginti tik dalies Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje ir tik dalies pardavimo eksportui į Sąjungą skirtingų rūšių produkto kainas. Tačiau šalis nepateikė įrodymų, kuriais remiantis būtų abejojama taikomo metodo pagrįstumu. Todėl šis teiginys turėjo būti atmestas.
(62)
Po atskleidimo taip pat teigta, kad Kinijos importo kainos ir Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje kainos nebuvo palygintos tuo pačiu prekybos lygiu. Šis teiginys nebuvo pagrįstas, nes susijusi šalis nepateikė jokios informacijos arba įrodymų dėl pastovių ir išskirtinių pardavėjo veiklos ir kainų skirtumų, pagrindžiančių tariamą prekybos skirtumą. Todėl šis teiginys buvo atmestas.
6. Importas iš kitų trečiųjų šalių
(63)
Toliau pateiktoje lentelėje pateikiami duomenys apie importo iš kitų šalių apimtį ir kainas nagrinėjamuoju laikotarpiu. Importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis ir rinkos dalys nustatytos remiantis TARIC kodų lygmens statistine informacija, papildyta duomenimis, gautais pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 6 dalį.
4 lentelė
Importas iš kitų trečiųjų šalių
2008 m.
2009 m.
2010 m.
PTL
Vietnamas
Importo apimtis (kg)
27 878
14 184
13 776
25 833
Indeksas (2008 m. = 100)
100
51
49
93
Kaina
EUR/kg
44,36
45,34
46,02
56,01
Indeksas (2008 m. = 100)
100
102
104
126
Pietų Korėja
Importo apimtis (kg)
21 299
8 174
11 051
3 319
Indeksas (2008 m. = 100)
100
38
52
16
Kaina
EUR/kg
50,99
44,16
44,16
59,31
Indeksas (2008 m. = 100)
100
87
87
116
Kitos trečiosios šalys
Importo apimtis (kg)
7 641
6 247
10 942
9 186
Indeksas (2008 m. = 100)
100
82
143
120
Kaina
EUR/kg
43,24
59,82
64,98
57,75
Indeksas (2008 m. = 100)
100
138
150
134
Iš viso
Importo apimtis (kg)
56 818
28 605
35 779
38 338
Indeksas (2008 m. = 100)
100
50
63
67
Importo iš kitų trečiųjų šalių rinkos dalis (%)
35-40
30-35
30-35
30-35
Kaina
EUR/kg
46,70
48,17
51,25
56,71
Indeksas (2008 m. = 100)
100
103
110
121
Šaltinis:
Eurostatas, 14 straipsnio 6 dalyje nurodyti duomenys
(64)
Importo iš kitų trečiųjų šalių į Sąjungos rinką apimtys per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo maždaug 33 % Rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo ir per PTL sudarė 30-35 % Importo iš kitų trečiųjų šalių kainos per tą patį laikotarpį padidėjo 21 %
(65)
Primenama, kad atliekant pradinį tyrimą nebuvo jokio reikšmingo panašaus produkto importo į Sąjungos rinką iš kitų šalių, išskyrus KLR. Atlikus pradinį tyrimą nustatyta, jog likusių JAV ir Japonijos gamintojų pagrindinėmis rinkomis buvo jų vidaus rinkos. Todėl padaryta išvada, kad importas iš kitų trečiųjų šalių, išskyrus KLR, buvo labai nedidelis.
(66)
Sąjungos pramonės pateiktoje informacijoje nurodyta, kad Vietname ir Pietų Korėjoje VE nėra gaminami, o iš šių šalių importuoti produktai iš tiesų buvo iš KLR. Tačiau šio tyrimo metu negauta jokios informacijos šiam teiginiui patvirtinti.
7. Sąjungos pramonės ekonominė padėtis
7.1. Pirminės pastabos
(67)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį Komisija išnagrinėjo visus svarbius Sąjungos pramonės padėčiai įtakos turinčius ekonominius veiksnius ir rodiklius.
(68)
Kadangi Sąjungos pramonę sudaro tik du gamintojai, dėl konfidencialumo priežasčių duomenys pateikiami nurodant intervalus.
7.2. Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
(69)
Sąjungos pramonės gamyba nagrinėjamuoju laikotarpiu kasmet mažėjo. Iki PTL pabaigos gamyba sumažėjo 29 % (palyginti su 2008 m.). Didžiausias nuosmukis - 2009 m., kai gamyba sumažėjo daugiau kaip 40 %
5 lentelė
Sąjungos gamyba (iš viso)
Apimtis
(kg)
2008 m.
2009 m.
2010 m.
PTL
Gamyba
60 000-70 000
35 000-40 000
50 000-60 000
40 000-50 000
Indeksas (2008 m. = 100)
100
60
82
71
Šaltinis:
klausimyno atsakymai.
(70)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu gamybos pajėgumai nesikeitė. Sumažėjus gamybai, pajėgumų naudojimas nuo 2008 m. iki PTL pabaigos sumažėjo 27 % ir per PTL sudarė apie 41 % Toliau pateikiami išsamūs duomenys:
6 lentelė
Gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
Apimtis
(kg)
2008 m.
2009 m.
2010 m.
PTL
Gamybos pajėgumai
95 000-110 000
95 000-110 000
95 000-110 000
95 000-110 000
Indeksas (2008 m. = 100)
100
100
100
100
Pajėgumų naudojimas %
57
35
47
41
Indeksas (2008 m. = 100)
100
60
82
73
Šaltinis:
klausimyno atsakymai.
7.3. Atsargos
(71)
Nuo 2008 m. iki PTL pabaigos Sąjungos pramonės laikotarpio pabaigos atsargų lygis sumažėjo 20 % Ši tendencija atitiko suvartojimo Sąjungos rinkoje mažėjimo tendenciją per tą patį laikotarpį.
7 lentelė
Laikotarpio pabaigos atsargos
Apimtis
(kg)
2008 m.
2009 m.
2010 m.
PTL
Laikotarpio pabaigos atsargos
5 000-15 000
5 000-15 000
5 000-15 000
5 000-15 000
Indeksas (2008 m. = 100)
100
70
85
80
Šaltinis:
klausimyno atsakymai.
7.4. Pardavimo apimtis
(72)
Sąjungos pramonės pardavimo apimtis nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje nuo 2008 m. iki TL pabaigos sumažėjo 23 %, didžiausias nuosmukis vyko 2008-2009 m. Išskyrus 2010 m., pardavimas sumažėjo daugiau nei bendras suvartojimas.
8 lentelė
Pardavimas nesusijusiems pirkėjams
2008 m.
2009 m.
2010 m.
PTL
Apimtis (kg)
40 000-50 000
25 000-30 000
35 000-40 000
30 000-35 000
Indeksas (2008 m. = 100)
100
65
87
77
Šaltinis:
klausimyno atsakymai.
7.5. Rinkos dalis
(73)
Dėl ankstesnėje konstatuojamojoje dalyje nurodytų Sąjungos pramonės pardavimo apimties Sąjungos rinkoje tendencijų Sąjungos pramonės rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo. Nors Sąjungos pramonės pardavimo apimtis sumažėjo, 2009-2010 m. ji sugebėjo išsaugoti turimą rinkos dalį, o per PTL ši dalis sumažėjo - Sąjungos pramonės pardavimo apimtis mažėjo nepaisant rinkos augimo. Dėl to rinkos dalis buvo 20-25 %, šiek tiek mažesnė už tą, kuri nustatyta nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje.
9 lentelė
Sąjungos rinkos dalis
2008 m.
2009 m.
2010 m.
PTL
Sąjungos rinkos dalis (%)
25-30
25-30
30-35
20-25
Indeksas (2008 m. = 100)
100
107
117
91
Šaltinis:
klausimyno atsakymai, Eurostatas, 14 straipsnio 6 dalyje nurodyti duomenys
7.6. Augimas
(74)
Kaip paaiškinta pirmiau, 2008-2009 m. dėl ekonomikos nuosmukio suvartojimas Sąjungoje labai sumažėjo ir vėliau padidėjo, nors per PTL prieš ekonomikos krizę buvusio lygio nepasiekė. Nors Sąjungos pramonės pardavimo apimtis sumažėjo, 2009-2010 m. ji sugebėjo išsaugoti turimą rinkos dalį, o per PTL ši dalis sumažėjo - Sąjungos pramonės pardavimo apimtis mažėjo nepaisant rinkos augimo.
7.7. Užimtumas ir našumas
(75)
Nuo 2008 m. iki PTL pabaigos Sąjungos pramonės užimtumo lygis sumažėjo 13 %
(76)
Sumažėjus gamybai, vieno darbuotojo našumas, matuojamas kaip vienam darbuotojui tenkantis pagamintas kiekis (kg), per nagrinėjamąjį laikotarpį taip pat sumažėjo. Toliau pateikiami išsamūs duomenys:
10 lentelė
Bendras Sąjungos užimtumas ir našumas
2008 m.
2009 m.
2010 m.
PTL
Darbuotojų skaičius (indeksas)
100
65
84
87
Našumas (indeksas)
100
92
106
83
Šaltinis:
klausimyno atsakymai.
7.8. Vieneto pardavimo kainos
(77)
Sąjungos pramonės vieneto pardavimo kainos nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje 2008-2010 m. šiek tiek sumažėjo, iš dalies dėl ekonomikos krizės. Nuo 2010 m. iki PTL pabaigos vieneto pardavimo kainos labai padidėjo. Apskritai nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės kainos padidėjo 35 % Tokią kainų raidą, ypač nuo 2010 m. iki PTL pabaigos, lėmė tai, kad padidėjo pagrindinių VE sudarančių komponentų kainos.
11 lentelė
Sąjungos vieneto pardavimo kaina
2008 m.
2009 m.
2010 m.
PTL
Sąjungos vieneto pardavimo kaina (EUR/vnt.)
80-120
80-120
80-120
100-140
Indeksas (2008 m. = 100)
100
94
96
135
Šaltinis:
klausimyno atsakymai.
7.9. Pelningumas
(78)
Po žemo 2009-2010 m. lygio nuo 2008 m. iki PTL pabaigos pelningumas padidėjo. Tačiau per visą nagrinėjamąjį laikotarpį jis išliko neigiamas.
12 lentelė
Pelningumas
2008 m.
2009 m.
2010 m.
PTL
Sąjungos pardavimo pelningumas
Indeksas (2008 m. = 100)
100
95
95
104
Šaltinis:
klausimyno atsakymai.
7.10. Investicijos ir investicijų grąža
(79)
Investicijos į verslą, susijusį su nagrinėjamuoju produktu, per nagrinėjamą laikotarpį gerokai sumažėjo.
(80)
Investicijų grąža atitiko pelningumo tendenciją. 2008 m. Sąjungos pramonės investicijų grąža buvo neigiama; per PTL ji šiek tiek pagerėjo, nors ir išliko neigiama.
13 lentelė
Investicijos ir investicijų grąža
Indeksas (2008 m. = 100)
2008 m.
2009 m.
2010 m.
PTL
Investicijos
100
2
23
18
Investicijų grąža
100
100
96
103
Šaltinis:
klausimyno atsakymai.
7.11. Grynųjų pinigų srautas ir pajėgumas padidinti kapitalą
(81)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu grynųjų pinigų srautas (t. y. pramonės gebėjimas pačiai finansuoti savo veiklą, išreikštas nagrinėjamojo produkto apyvartos procentine dalimi) gerokai pagerėjo, nors ir išliko neigiamas.
14 lentelė
Grynųjų pinigų srautas
2008 m.
2009 m.
2010 m.
PTL
Grynųjų pinigų srautas
Indeksas (2008 m. = 100)
100
99
96
106
Šaltinis:
klausimyno atsakymai.
7.12. Darbo užmokestis
(82)
Nuo 2008 m. iki PTL pabaigos Sąjungos pramonės darbo užmokestis sumažėjo 16 % ir atitiko darbuotojų skaičiaus sumažėjimą.
7.13. Dempingo skirtumo dydis
(83)
Nepaisant galiojančių priemonių per PTL toliau vykdytas didelio masto dempingas - dempingo lygis gerokai viršijo šiuo metu taikomų priemonių lygį. Atsižvelgiant į didelę nepanaudotų pajėgumų apimtį, faktinę importo iš KLR apimtį ir kainas, dėl kurių priverstinai labai sumažinta Sąjungos pramonės pardavimo kaina, faktinių dempingo skirtumų poveikio Sąjungos pramonei negalima laikyti nereikšmingu.
7.14. Atsigavimas po buvusio dempingo
(84)
Buvo nagrinėjama, ar Sąjungos pramonė atsigavo po buvusio dempingo. Nepaisant galiojančių antidempingo priemonių, Sąjungos pramonė nesugebėjo atsigauti nuo ankstesnio dempingo. Reaguodama į Kinijos importo daromą spaudimą kainoms Sąjungos pramonė stengėsi išlaikyti savo rinkos dalį, bet patyrė nuostolių.
8. Išvada dėl Sąjungos pramonės padėties
(85)
Sąjungos pramonės ekonominė padėtis išliko pažeidžiama ir ji toliau patyrė materialinės žalos. Dauguma žalos rodiklių, susijusių su Sąjungos gamintojų finansine padėtimi, per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo. Todėl negalima daryti išvados, kad Sąjungos pramonės padėtis buvo tvirta.
(86)
Reaguodama į Kinijos importo daromą spaudimą kainoms Sąjungos pramonė stengėsi išlaikyti savo rinkos dalį, tačiau pardavimo kainos buvo gerokai mažesnės už nenuostolingumo lygį. Iš tiesų, nuo 2010 m. iki PTL pabaigos vykęs Sąjungos pramonės pardavimo kainų padidėjimas yra susijęs su žaliavų kainų padidėjimu ir nepadengė bendrų Sąjungos pramonės sąnaudų.
(87)
Apibendrinant Sąjungos pramonės patirti sunkumai gali būti aiškiai susieti su tuo, kad nepaisant galiojančių priemonių peržiūrimasis produktas dideliais kiekiais importuojamas iš Kinijos ir parduodamas Sąjungos rinkoje labai mažomis dempingo kainomis. Šis veiksnys lėmė tai, kad siekdama išlaikyti tinkamą rinkos dalį Sąjungos pramonė patyrė nuostolių. Be to, per beveik visą nagrinėjamąjį laikotarpį šiuos sunkumus dar labiau stiprino du veiksniai - rinkos nuosmukis 2008-2009 m. ekonomikos krizės metu ir, nors ir mažesniu mastu, per PTL staiga padidėjusios žaliavų kainos. Todėl nuostolių lygis tapo aukštas.
(88)
Atsižvelgiant į neigiamą su Sąjungos pramone susijusių rodiklių raidą laikoma, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos pramonė toliau patyrė materialinės žalos pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį.
E. ŽALOS TĘSIMOSI TIKIMYBĖ
1. Pirminės pastabos
(89)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės padėtis buvo pažeidžiama, jai vis dar buvo daromas žalingas importo dempingo kainomis iš KLR poveikis.
(90)
Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį importas iš nagrinėjamosios šalies vertintas siekiant nustatyti, ar yra tikimybė, kad antidempingo priemonėms nustojus galioti žala tęstųsi.
2. Kinijos importo apimtis
(91)
Primenama, kad po pradinio tyrimo suvartojimas Sąjungos rinkoje smarkiai sumažėjo, daugiausia dėl ekonomikos nuosmukio. Esant tokioms aplinkybėms Kinijos importo apimtis padidėjo ir per PTL gerokai viršijo 50 000 kg. Importo apimtis padidėjo 9 %, bet Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo.
3. Nepanaudoti pajėgumai KLR
(92)
Kaip nurodyta 46 konstatuojamojoje dalyje, remiantis turima informacija KLR yra daug nepanaudotų pajėgumų. Tikėtina, kad netaikant antidempingo priemonių didelė šių nepanaudotų pajėgumų dalis gali būti panaudota importui į Sąjungos rinką padidinti. Taip yra todėl, kad nėra požymių, kad trečiųjų šalių rinkos arba Kinijos vidaus rinkos galėtų absorbuoti didelius Kinijos nepanaudotus pajėgumus. Taigi yra pajėgumų gerokai padidinti importą į Sąjungą. Apskaičiuoti nepanaudoti pajėgumai beveik penkis kartus viršija per PTL Sąjungoje suvartotą kiekį.
(93)
Be to, remiantis atliekant tyrimą gauta informacija nustatyti didelių peržiūrimajam produktui gaminti naudojamos žaliavos (amonio paravolframato) rinkos iškraipymų. Šiai žaliavai taikomos Kinijos valdžios institucijų nustatytos eksporto kvotos ir eksporto mokesčiai. Tai riboja amonio paravolframato eksportą ir dirbtinai padidina jo pasaulinę kainą. Šie iškraipymai gali suteikti papildomų paskatų Kinijos pramonei gaminti ir eksportuoti mažomis kainomis, o Sąjungos pramonė priversta gaminti panašų produktą esant dirbtinai didelėms žaliavų kainoms.
4. Sąjungos rinkos patrauklumas
(94)
Buvo įrodyta, kad eksportuojantys Kinijos gamintojai nuolatos domėjosi Sąjungos rinka ir sugebėjo padidinti importo apimtį Sąjungos pramonės pardavimo sąskaita. Per PTL jie netgi padidino jau turimą didelę rinkos dalį.
5. Išvada
(95)
Sąjungos pramonė dėl importo iš Kinijos dempingo kainomis kelerius metus patyrė žalą ir šiuo metu jos ekonominė padėtis tebėra nestabili.
(96)
Nustojus galioti priemonėms yra didelė tikimybė, kad importo dempingo kainomis apimtis padidėtų ir tai galėtų sukelti didelę grėsmę Sąjungos pramonės išlikimui. Iš tiesų, KLR yra daug nepanaudotų pajėgumų; jei priemonės nustotų galioti šie pajėgumai greičiausiai būtų daugiausia nukreipti į Sąjungos rinką dempingo kainomis ir Sąjungos pramonė būtų priversta sumažinti pardavimo kainas Sąjungos rinkoje.
(97)
Atsižvelgiant į tyrimo išvadas, t. y. dėl dempingo tęsimosi, nepanaudotų pajėgumų KLR, nustatyto žaliavų rinkos iškraipymo ir galimybės, kad KLR eksportuojantys gamintojai nukreiptų savo eksportą į Sąjungos rinką, Kinijos eksportuotojų kainodaros, dėl kurios aiškiai priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos, ir Sąjungos rinkos patrauklumo, panaikinus priemones žala greičiausiai tęstųsi.
F. SĄJUNGOS INTERESAI
1. Įžanga
(98)
Vadovaujantis pagrindinio reglamento 21 straipsniu išnagrinėta, ar toliau taikant galiojančias priemones nebūtų prieštaraujama visos Sąjungos interesams. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję, t. y. Sąjungos pramonės, importuotojų ir naudotojų, interesai. Visoms suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnio 2 dalį.
(99)
Reikėtų priminti, kad atliekant pirminį tyrimą laikyta, kad priemonių nustatymas neprieštarautų Sąjungos interesams. Be to, šis tyrimas yra peržiūra ir jį atliekant nagrinėjama padėtis jau po antidempingo priemonių nustatymo, todėl galima įvertinti bet kokį netinkamą neigiamą poveikį, kurį šios galiojančios antidempingo priemonės daro susijusioms šalims.
(100)
Atsižvelgiant į tai buvo nagrinėjama, ar, nepaisant išvados dėl tikimybės, kad žalingas dempingas tęstųsi, yra įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju toliau taikant priemones būtų prieštaraujama Sąjungos interesams.
2. Sąjungos pramonės interesai
(101)
Atsižvelgiant į Sąjungos pramonės padėtį ir tyrimą dėl žalos pasikartojimo tikimybės, akivaizdu, kad jei priemonės nustotų galioti Sąjungos pramonės finansinė padėtis greičiausiai labai pablogėtų. Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės gamybos ir pardavimo apimtys sumažėjo, o importas iš nagrinėjamosios šalies padidėjo nepaisant galiojančių priemonių. Per tą patį laikotarpį Sąjungos pramonės finansinė padėtis pablogėjo, ji patyrė didelių nuostolių. Todėl Sąjungos rinkoje reikia išlaikyti veiksmingas konkurencijos sąlygas.
(102)
Manoma, kad priemonių galiojimo pratęsimas būtų naudingas Sąjungos pramonei - ji galėtų padidinti pardavimo apimtį ir pagerinti finansinę padėtį. Priešingu atveju, nutraukus priemonių taikymą Sąjungos pramonės pajėgumui kiltų rimta grėsmė.
3. Naudotojų interesai
(103)
Nė vienas iš 15 naudotojų, į kuriuos buvo kreiptasi, nesutiko bendradarbiauti. Kaip ir pradiniame tyrime nė vienas suinteresuotas naudotojas klausimyno atsakymų nepateikė. Pradiniame tyrime nebendradarbiavimas paaiškintas tuo, kad naudotojų gamybos sąnaudoms VE turi nedidelį poveikį, nes pirkėjai didžiausią dėmesį skiria kokybei ir patikimumui. Atsižvelgiant į akivaizdų nedidelį peržiūrimojo produkto poveikį naudotojams skirtų produktų sąnaudoms padaryta išvada, kad priemonės nedarytų neigiamo poveikio naudotojų pramonei.
4. Importuotojų interesai
(104)
Trys importuotojai kreipėsi į Komisiją tyrimo pradžioje, tačiau jie nelaikyti suinteresuotosiomis šalimis, nes per PTL jie neimportavo nagrinėjamojo produkto iš KLR. Atsižvelgiant į tai, kad VE importuotojai per tyrimą neišreiškė jokio susidomėjimo, padaryta išvada, kad ES aiškiai naudinga toliau taikyti priemones.
5. Išvada
(105)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma išvada, kad nėra įtikinamų priežasčių, kodėl nereikėtų toliau taikyti galiojančių antidempingo priemonių.
G. ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS
(106)
Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama rekomenduoti toliau taikyti galiojančias priemones. Taip pat nustatytas laikotarpis pastaboms dėl atskleistų faktų pateikti. Į pateiktus pagrįstus argumentus ir pastabas buvo deramai atsižvelgta.
(107)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma išvada, kad, remiantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi, Reglamentu (EB) Nr. 260/2007 tam tikriems importuojamiems KLR kilmės volframo elektrodams nustatytos antidempingo priemonės turėtų būti taikomos toliau.
(108)
Siekiant sumažinti priemonių vengimo riziką, kylančią dėl didelio muito normų skirtumo, manoma, kad šiuo atveju būtinos specialios priemonės, kuriomis būtų užtikrintas tinkamas antidempingo muitų taikymas. Šios specialios priemonės, taikomos tik toms KLR bendrovėms, kurioms nustatyta individuali muito norma, yra šios: valstybių narių muitinėms pateikiama galiojanti komercinė sąskaita faktūra, atitinkanti šio reglamento priede išdėstytus reikalavimus. Importuojant be šios sąskaitos faktūros, taikomas visiems kitiems gamintojams nustatytas antidempingo muitas,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės volframo suvirinimo elektrodams, įskaitant suvirinimo elektrodams skirtas volframo juostas ir strypus, kurių sudėtyje esantis volframas sudaro ne mažiau kaip 94 % masės, išskyrus pagamintus paprasto sukepinimo būdu, išilgai supjaustytiems arba nesupjaustytiems, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 8101 99 10 ir ex 8515 90 00 (TARIC kodai 8101991010 ir 8515900010), nustatomas galutinis antidempingo muitas.
2. Toliau išvardytų bendrovių pagamintiems produktams nustatoma tokia muito, taikomo produkto neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, norma:
Bendrovė
Antidempingo muitas
Papildomas TARIC kodas
Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd
17,0 %
A754
Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd
41,0 %
A755
Beijing Advanced Metal Materials Co., Ltd
38,8 %
A756
Visoms kitoms bendrovėms
63,5 %
A999
3. Individualios muito normos, nustatytos 2 dalyje nurodytoms bendrovėms, taikomos tik tuo atveju, jei valstybių narių muitinėms pateikiama galiojanti komercinė sąskaita faktūra, kuri atitinka priede išdėstytus reikalavimus. Jeigu tokia sąskaita faktūra nepateikiama, taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.
4. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2013 m. gegužės 29 d.