NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 357/2014
ze dne 3. února 2014,
kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/83/ES a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004, pokud jde situace, kdy mohou být vyžadovány poregistrační studie účinnosti
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2001/83/ES ze dne 6. listopadu 2001 o kodexu Společenství týkajícím se humánních léčivých přípravků (1), a zejména na článek 22b uvedené směrnice,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004 ze dne 31. března 2004, kterým se stanoví postupy Společenství pro registraci humánních a veterinárních léčivých přípravků a dozor nad nimi a kterým se zřizuje Evropská agentura pro léčivé přípravky (2), a zejména na článek 10b uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Rozhodnutí o registraci léčivých přípravků by se měla zakládat na objektivních kritériích jakosti, bezpečnosti a účinnosti dotčeného léčivého přípravku, která zajistí, aby byly na trh uváděny a pacientům podávány pouze vysoce kvalitní léčivé přípravky. V důsledku toho musí být nové léčivé přípravky před registrací podrobeny rozsáhlým studiím, včetně klinických zkoušek účinnosti.
(2)
Podle čl. 21a písm. f) směrnice 2001/83/ES a čl. 9 odst. 4 písm. cc) nařízení (ES) č. 726/2004 může být nezbytné ve zvláštních situacích doplnit údaje dostupné v době registrace dodatečnými informacemi o účinnosti léčivého přípravku s cílem vyřešit pochybnosti, které nemohly být odstraněny před udělením registrace. Navíc podle čl. 22a odst. 1 písm. b) směrnice 2001/83/ES a čl. 10a odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 726/2004 mohou poregistrační informace vyžadovat podstatnou revizi předchozích hodnocení účinnosti a další potvrzující údaje o účinnosti, zatímco registrace zůstává zachována. V obou případech mohou příslušné vnitrostátní orgány, Evropská agentura pro léčivé přípravky a Komise (dále jen „příslušné orgány“) uložit držiteli rozhodnutí o registraci povinnost provést poregistrační studii účinnosti.
(3)
Povinnost provést poregistrační studii účinnosti by měla sloužit k řešení určitých vědecky podložených obav, které by mohly mít přímý vliv na zachování registrace. Neměla by se využívat jako záminka k předčasnému udělení registrace. Podle čl. 22a odst. 1 směrnice 2001/83/ES a čl. 10a odst. 1 nařízení (ES) č. 726/2004 by povinnost provést tuto studii měla být v každém jednotlivém případě odůvodněna s přihlédnutím k vlastnostem léčivého přípravku a k dostupným údajům. Studie by měla poskytnout příslušným orgánům a držiteli rozhodnutí o registraci informace nezbytné k tomu, aby bylo možné buď doplnit původní důkazy, nebo ověřit, zda by registrace měla být zachována v takové podobě, v jaké byla udělena, nebo zda by měla být změněna, pozastavena nebo zrušena na základě nových údajů vyplývajících ze studie.
(4)
Ustanovení článku 22b směrnice 2001/83/ES a článku 10b nařízení (ES) č. 726/2004 zmocňuje Komisi k určení situací, kdy mohou být vyžadovány poregistrační studie účinnosti. V zájmu transparentnosti a právní jistoty a s přihlédnutím k novým vědeckým poznatkům je vhodné vytvořit seznam zvláštních situací a okolností, které mohou přicházet v úvahu.
(5)
V různých terapeutických oblastech byly použity zástupné parametry, jako jsou biomarkery nebo smršťování nádoru v onkologii, jakožto nástroj pro určení účinnosti léčivých přípravků v průzkumných nebo potvrzujících klinických studiích. Na podporu posouzení založeného na uvedených parametrech může být důležité generovat další údaje o účinnosti v poregistrační fázi, aby se ověřil dopad intervence na klinický výsledek nebo na průběh onemocnění. Může být rovněž nezbytné ověřit, zda údaje o míře přežití v poregistrační fázi jsou celkově v rozporu s výsledkem zástupného parametru, nebo zda jej potvrzují.
(6)
Některé léčivé přípravky mohou být pravidelně používány v kombinaci s jinými léčivými přípravky. Očekává se sice, že žadatel o registraci pojedná o účincích takových kombinací v klinických studiích, ale často není povinné ani vhodné zkoumat před registrací vyčerpávajícím způsobem veškeré možné kombinace, na něž se registrace obecně vztahuje. Místo toho může být vědecké hodnocení založeno zčásti na extrapolaci již existujících údajů. V určitých případech může být důležité získat po registraci další klinické důkazy pro některé specifické kombinace, pokud by takové studie mohly objasnit nejistoty, které ještě nebyly rozptýleny. To platí zejména v případech, kdy se takové kombinace používají, nebo se předpokládá, že budou používány v každodenní lékařské praxi.
(7)
U pilotních klinických studií provedených před udělením registrace může být obtížné pokrýt dostatečně reprezentativním způsobem všechny různé dílčí populace, kterým je léčivý přípravek podáván. Tím se nutně nevylučuje celkově pozitivní poměr prospěchu a rizika v době registrace. Avšak u některých konkrétních dílčích populací, u nichž vznikla nejistota ohledně prospěchu, může být nutné důkazy o účinnosti více podložit, a sice specificky zaměřenými klinickými studiemi v poregistrační fázi.
(8)
Za běžných okolností neexistuje žádný závazný požadavek na dlouhodobé sledování účinnosti léčivých přípravků jako součást poregistračního dozoru, a to ani u léčivých přípravků registrovaných pro chronická onemocnění. V mnoha případech ztrácí léčivý přípravek v průběhu času svou účinnost, což vyžaduje novou definici léčby. To však nemusí nutně ohrozit poměr prospěchu a rizika léčivého přípravku a hodnocení příznivého účinku, který se projevoval až do uvedeného okamžiku. Ve výjimečných případech by se měly poregistrační studie vyžadovat tehdy, kdy by potenciální ztráta účinnosti v dlouhodobém horizontu mohla zpochybnit zachování poměru prospěchu a rizika intervence. To by se mohlo týkat inovativních způsobů léčby, u nichž se předpokládá, že intervence změní průběh onemocnění.
(9)
Ve výjimečných situacích by studie mohly být vyžadovány v každodenní lékařské praxi, pokud existují jasné důkazy, že prospěch léčivého přípravku prokázaný v randomizovaných kontrolovaných klinických studiích je výrazně ovlivněn reálnými podmínkami použití, nebo v případě, že konkrétní vědecky podloženou obavu lze nejlépe prozkoumat prostřednictvím přístupu k údajům shromažďovaným v každodenní lékařské praxi. Kromě toho nelze vždy provést ochranné studie účinnosti očkovacích látek. Případně by bylo možné použít odhady účinnosti z výhledových studií provedených během očkovacích kampaní po registraci, aby byly získány další poznatky o schopnosti očkovací látky propůjčovat ochranu v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu.
(10)
Během životního cyklu registrovaného léčivého přípravku může nastat významná změna v úrovni péče s ohledem na diagnózu, léčbu nebo prevenci nemoci, což vede k nutnosti znovu zahájit diskusi o stanoveném poměru prospěchu a rizika daného léčivého přípravku. Evropský soudní dvůr rozhodl, že změna konsensu mezi lékaři ohledně vhodných kritérií posouzení léčebné účinnosti léčivého přípravku může představovat konkrétní a objektivní faktory, které mohou sloužit jako základ pro negativní hodnocení prospěchu a rizika daného přípravku (3). Proto může vyvstat potřeba poskytnout nové důkazy o účinnosti léčivého přípravku, aby zůstalo zachováno příznivé hodnocení prospěchu a rizika. Obdobně platí, že pokud lepší poznatky o onemocnění nebo o farmakologii léčivého přípravku zpochybní kritéria, která byla použita ke stanovení účinnosti léčivého přípravku v době udělení registrace, mohou být zváženy dodatečné studie.
(11)
Aby bylo možné získat spolehlivé údaje, musí být poregistrační studie účinnosti koncipována tak, aby mohla zodpovědět vědecké otázky, které má studie objasnit.
(12)
Příslušné orgány mohou uložit povinnost zajistit nebo potvrdit účinnost humánního léčivého přípravku v souvislosti s podmínečnou registrací a/nebo registrací, která byla udělena s výhradou výjimečných okolností, nebo v důsledku postupu zahájeného podle článků 31 a 107i směrnice 2001/83/ES nebo podle článku 20 nařízení (ES) č. 726/2004. Kromě toho mohou být držitelé rozhodnutí o registraci pro léčivý přípravek pro moderní terapii nebo pro léčivý přípravek pro pediatrické použití nuceni zajistit soulad s některými opatřeními k zajištění sledování účinnosti. V důsledku toho je nezbytné provést poregistrační studii účinnosti. Potřebnost takové studie by se měla posuzovat v souvislosti s uvedenými postupy a nezávisle na zvláštních situacích a okolnostech uvedených v tomto nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Příslušné vnitrostátní orgány, Evropská agentura pro léčivé přípravky nebo Komise mohou vyžadovat, aby držitel rozhodnutí o registraci provedl poregistrační studii účinnosti v souladu s čl. 21a písm. f) a čl. 22a odst. 1 písm. b) směrnice 2001/83/ES a čl. 9 odst. 4 písm. cc) a čl. 10a odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 726/2004:
a)
pokud byly zjištěny pochybnosti týkající se některých aspektů účinnosti léčivého přípravku a lze je odstranit pouze po uvedení tohoto léčivého přípravku na trh;
b)
pokud poznatky o určité chorobě, klinické metodologii nebo použití léčivého přípravku v reálných podmínkách naznačují, že může být třeba podstatně revidovat předchozí hodnocení účinnosti.
2. Příslušné vnitrostátní orgány, Evropská agentura pro léčivé přípravky nebo Komise použijí ustanovení odstavce 1 pouze tehdy, pokud nastane jeden nebo několik z těchto případů:
a)
počáteční posouzení účinnosti, které je založeno na zástupných parametrech, vyžaduje ověření dopadu intervence na klinický výsledek nebo průběh nemoci nebo potvrzení předchozích předpokladů o účinnosti;
b)
v případě léčivých přípravků, které se používají v kombinaci s jinými léčivými přípravky, je zapotřebí dalších údajů o účinnosti, aby se vyjasnily nejistoty, které nebyly vyřešeny v době, kdy byl léčivý přípravek registrován;
c)
existují nejistoty ohledně účinnosti léčivého přípravku u určitých dílčích populací, které nemohly být odstraněny před registrací a vyžadují další klinické důkazy;
d)
potenciální ztráta účinnosti v dlouhodobém horizontu vzbuzuje obavy, pokud jde o zachování pozitivního poměru prospěchu a rizika léčivého přípravku;
e)
prospěch léčivého přípravku prokázaný v klinických studiích je značně ovlivněn používáním léčivého přípravku v reálných podmínkách nebo, v případě očkovacích látek, nebylo možné provést ochranné studie účinnosti;
f)
změnily se poznatky o úrovni péče v případě onemocnění nebo farmakologie léčivého přípravku, která vyžaduje dodatečné důkazy o jeho účinnosti;
g)
objevily se nové konkrétní a objektivní vědecké faktory, které mohou představovat základ pro zjištění, že předchozí hodnocení účinnosti může být třeba podstatně revidovat.
3. Situacemi uvedenými v odstavcích 1 a 2 není dotčeno uložení povinnosti držiteli rozhodnutí o registraci provést poregistrační studii účinnosti v souvislosti s jakoukoli z těchto situací:
a)
podmínečná registrace udělená v souladu s čl. 14 odst. 7 nařízení (ES) č. 726/2004;
b)
registrace udělená za výjimečných okolností a s výhradou splnění určitých podmínek v souladu s čl. 14 odst. 8 nařízení (ES) č. 726/2004 nebo článkem 22 směrnice 2001/83/ES;
c)
registrace udělená pro léčivý přípravek pro moderní terapii podle článku 14 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1394/2007 (4);
d)
pediatrické použití léčivého přípravku podle čl. 34 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1901/2006 (5);
e)
postup zahájený v souladu s články 31 nebo 107i směrnice 2001/83/ES nebo s článkem 20 nařízení (ES) č. 726/2004.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. února 2014.
KOMISIJOS DELEGUOTASIS REGLAMENTAS (ES) Nr. 357/2014
2014 m. vasario 3 d.
kuriuo papildomos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2001/83/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 726/2004 nuostatos dėl aplinkybių, kuriomis gali būti reikalaujama atlikti poregistracinius veiksmingumo tyrimus
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2001 m. lapkričio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/83/EB dėl Bendrijos kodekso, reglamentuojančio žmonėms skirtus vaistus (1), ypač į jos 22b straipsnį,
atsižvelgdama į 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 726/2004, nustatantį Bendrijos leidimų dėl žmonėms skirtų ir veterinarinių vaistų išdavimo ir priežiūros tvarką ir įsteigiantį Europos vaistų agentūrą (2), ypač į jo 10b straipsnį,
kadangi:
(1)
sprendimai dėl vaistų leidimo turėtų būti priimami remiantis objektyviais atitinkamo vaisto kokybės, saugos ir veiksmingumo kriterijais, siekiant užtikrinti, kad tik aukštos kokybės vaistai būtų pateikiami rinkai ir skiriami pacientams. Dėl to nauji vaistai, prieš jiems suteikiant rinkodaros leidimą, turi būti išsamiai ištiriami, įskaitant klinikinius veiksmingumo tyrimus;
(2)
pagal Direktyvos 2001/83/EB 21a straipsnio f dalį ir Reglamento (EB) Nr. 726/2004 9 straipsnio 4 dalies cc punktą, tam tikromis aplinkybėmis gali reikėti papildyti suteikiant rinkodaros leidimą turėtus duomenis papildoma informacija apie vaisto veiksmingumą, kad būtų galima išspręsti neaiškumus, kurių nebuvo galima išspręsti iki suteikiant rinkodaros leidimą. Be to, pagal Direktyvos 2001/83/EB 22a straipsnio 1 dalies b punktą ir Reglamento (EB) Nr. 726/2004 10a straipsnio 1 dalies b punktą, atsižvelgiant į poregistracinę informaciją, gali reikėti iš esmės peržiūrėti ankstesnius veiksmingumo vertinimus ir pateikti papildomų, veiksmingumą patvirtinančių duomenų, išlaikant rinkodaros leidimą. Abiem atvejais nacionalinės kompetentingos institucijos, Europos vaistų agentūra ir Komisija (toliau - kompetentingos institucijos) gali įpareigoti rinkodaros leidimo turėtoją atlikti poregistracinį veiksmingumo tyrimą;
(3)
įpareigojimas atlikti poregistracinį veiksmingumo tyrimą turėtų padėti išspręsti tam tikrus pagrįstus mokslinius neaiškumus, galėjusius daryti tiesioginės įtakos rinkodaros leidimo išlaikymui. Toks įpareigojimas neturėtų būti naudojamas kaip skuboto rinkodaros leidimo suteikimo pateisinimas. Pagal Direktyvos 2001/83/EB22a straipsnio 1 dalį ir pagal Reglamento (EB) Nr. 726/2004 10a straipsnio 1 dalį įpareigojimas atlikti tokį tyrimą turėtų būti pagrįstas kiekvienu konkrečiu atveju, atsižvelgiant į vaisto savybes ir į turimus duomenis. Tyrimas turėtų suteikti kompetentingoms institucijoms ir rinkodaros leidimo turėtojui būtiną informaciją, kad remiantis naujais tyrimo duomenimis būtų galima arba papildyti pradinius įrodymus, arba patikrinti, ar rinkodaros leidimas turėtų būti išlaikytas nepakeistas, ar jis turėtų būti pakeistas, sustabdytas arba atšauktas;
(4)
Direktyvos 2001/83/EB 22b straipsniu ir Reglamento (EB) Nr. 726/2004 10b straipsniu Komisijai suteikiama teisė nustatyti aplinkybes, kuriomis gali būti reikalaujama atlikti poregistracinius veiksmingumo tyrimus. Siekiant skaidrumo ir teisinio aiškumo ir atsižvelgiant į mokslo pažangą, yra tikslinga sudaryti ypatingų atvejų ir aplinkybių, į kurias gali reikėti atsižvelgti, sąrašą;
(5)
įvairiose terapijos srityse pakaitiniai parametrai, kaip antai biologiniai žymenys arba auglių susitraukimas onkologijoje, buvo naudojami kaip įrankis vaistų veiksmingumui nustatyti bandomuosiuose arba patvirtinamuosiuose klinikiniuose tyrimuose. Siekiant pagrįsti šiais parametrais grindžiamą vertinimą, poregistraciniu etapu gali reikėti sugeneruoti papildomų veiksmingumo duomenų, kad būtų galima patikrinti intervencijos poveikį klinikiniams tyrimams arba ligos eigai. Taip pat gali reikėti patikrinti, ar bendri išlikimo duomenys poregistraciniu etapu prieštarauja pakaitinių parametrų rezultatui, ar jį patvirtina;
(6)
kai kurie vaistai gali būti reguliariai naudojami kartu su kitais vaistais. Nors pareiškėjas, pateikęs prašymą gauti rinkodaros leidimą, turėtų nagrinėti tokių derinių poveikį atlikdamas klinikinius tyrimus, dažnai nėra nei būtina, nei tikslinga iki registracijos atlikti išsamius visų galimų derinių, apskritai galimų pagal rinkodaros leidimą, tyrimus. Mokslinis vertinimas gali būti iš dalies grindžiamas esamų duomenų ekstrapoliacija. Tam tikrais atvejais gali būti svarbu gauti daugiau klinikinių įrodymų apie kai kuriuos derinius poregistraciniu etapu, jei atliekant tokius tyrimus galima būtų išspręsti tam tikrus likusius neaiškumus. Visų pirma tai taikoma, jei tokie deriniai yra naudojami arba jei juos numatoma naudoti kasdienėje medicinos praktikoje;
(7)
svarbiausiuose klinikiniuose tyrimuose, atliktuose prieš suteikiant rinkodaros leidimą, gali būti sudėtinga tinkamai reprezentuoti visus skirtingus pogrupius, kuriems vaistas priskiriamas. Tai nebūtinai užkerta kelią bendrai teigiamam pavojingumo ir naudingumo balansui leidimo suteikimo metu. Vis dėlto tam tikruose pogrupiuose, dėl kurių kilo abejonių dėl naudingumo, gali reikėti pagrįsti veiksmingumo įrodymus specialiais tiksliniais klinikiniais tyrimais poregistraciniu etapu;
(8)
įprastomis aplinkybėmis ilgalaikė vaistų veiksmingumo stebėsena poregistraciniu etapu nėra privaloma, net jei vaistus buvo leista naudoti lėtinėms ligoms gydyti. Daugeliu atvejų vaisto poveikis laikui bėgant silpnėja ir dėl to reikia iš naujo apibrėžti terapiją. Vis dėlto, tai nebūtinai daro neigiamą poveikį vaisto pavojingumo ir naudingumo balansui ir iki to laiko pasiektam naudingo poveikio vertinimui. Ypatingais atvejais, turėtų būti reikalaujama atlikti poregistracinius tyrimus, jei dėl galimo poveikio praradimo ilguoju laikotarpiu galėtų kilti abejonių dėl intervencijos teigiamo pavojingumo ir naudingumo balanso išlaikymo. Taip galėtų būti naujų terapijos būdų, kuriuos taikant turėtų būti pakeista ligos eiga, atveju;
(9)
išimtiniais atvejais kasdienėje medicinos praktikoje gali būti paprašyta atlikti tyrimus, jei yra aiškių įrodymų, kad randomizuotais kontroliuojamais klinikiniais tyrimais įrodytas vaisto naudingumas labai paveikiamas naudojant realiomis sąlygomis arba jei tam tikras mokslines abejones geriausiai galima išnagrinėti remiantis duomenimis, surinktais taikant kasdienę medicinos praktiką. Be to, vakcinų apsauginio poveikio veiksmingumo tyrimus ne visada įmanoma atlikti. Kaip alternatyvą galima pasitelkti perspektyvines studijas, atliktas vakcinavimo kampanijų metu po leidimo suteikimo, kad būtų galima surinkti daugiau žinių apie vakcinos gebėjimą suteikti trumpalaikę arba ilgalaikę apsaugą;
(10)
per leidžiamo vaisto gyvavimo ciklą priežiūros standartas gali gerokai pakisti ligos diagnozės, gydymo ar prevencijos atžvilgiu; dėl to gali prireikti iš naujo aptarti nustatytą vaisto pavojingumo ir naudingumo balansą. Europos Sąjungos Teisingumo Teismas nusprendė, kad pakitęs medikų konsensusas dėl vaisto terapinio veiksmingumo tinkamo vertinimo kriterijų gali būti konkretus ir objektyvus veiksnys, kuriuo remiantis gali būti nustatomas to vaisto neigiamo pavojingumo ir naudingumo balansas (3). Todėl, siekiant išlaikyti teigiamą pavojingumo ir naudingumo balansą, gali prireikti pateikti naujų vaisto veiksmingumo įrodymų. Taip pat, jei surinkus daugiau žinių apie ligą arba apie vaisto farmakologiją suabejota kriterijais, naudotais vaisto veiksmingumui nustatyti suteikiant rinkodaros leidimą, gali būti svarstoma papildomų tyrimų būtinybė;
(11)
siekiant gauti reikšmingų duomenų, būtina užtikrinti, kad poregistracinis veiksmingumo tyrimas būtų parengtas taip, kad būtų galima atsakyti į keliamą mokslinį klausimą;
(12)
kompetentingos institucijos gali nustatyti įpareigojimą užtikrinti arba patvirtinti žmonėms skirto vaisto veiksmingumą, atsižvelgiant į sąlyginį rinkodaros leidimą ir (arba) rinkodaros leidimą, suteiktą išskirtinėmis aplinkybėmis arba užbaigus kreipimosi procedūrą, inicijuotą pagal Direktyvos 2001/83/EB 31 ir 107i straipsnius arba pagal Reglamento (EB) Nr. 726/2004 20 straipsnį. Be to, pažangiosios terapijos vaisto arba pediatrijoje vartojamo vaisto rinkodaros leidimo turėtojams gali reikėti laikytis tam tikrų papildomų priemonių, kad būtų užtikrintas veiksmingumo stebėjimas. Dėl to reikia atlikti poregistracinį veiksmingumo tyrimą. Būtinybė atlikti tokį tyrimą turėtų būti vertinama atsižvelgiant į tas procedūras ir nepriklausomai nuo Reglamente nurodytų ypatingų atvejų ir aplinkybių,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Nacionalinės kompetentingos institucijos, Europos vaistų agentūra arba Komisija gali paprašyti rinkodaros leidimo turėtoją atlikti poregistracinį veiksmingumo tyrimą pagal Direktyvos 2001/83/EB 21a straipsnio f punktą ir 22a straipsnio 1 dalies b punktą ir pagal Reglamento (EB) Nr. 726/2004 9 straipsnio 4 dalies cc punktą ir 10a straipsnio 1 dalies b punktą, jei
a)
kyla abejonių dėl tam tikrų vaisto veiksmingumo aspektų, kurias galima išspręsti tik pradėjus prekiauti vaistu;
b)
atsižvelgiant į žinias apie ligą, klinikinę metodiką arba vaisto vartojimą realiomis sąlygomis akivaizdu, kad ankstesni veiksmingumo vertinimai galėtų būti iš esmės peržiūrėti.
2. Nacionalinės kompetentingos institucijos, Europos vaistų agentūra arba Komisija 1 dalį taiko tik tokiais atvejais:
a)
pradinio veiksmingumo vertinimo, pagrįsto pakaitiniais parametrais, atveju, kuomet reikia patikrinti intervencijos poveikį klinikiniams rezultatams, ligos eigai arba ankstesnių veiksmingumo prielaidų patvirtinimui;
b)
jei vaistai naudojami kartu su kitais vaistais, būtina gauti išsamesnių veiksmingumo duomenų, kad būtų galima pašalinti neaiškumus, neišspręstus prieš suteikiant vaistui leidimą;
c)
jei yra neaiškumų dėl vaisto veiksmingumo tam tikriems pogrupiams, kurių nebuvo galima pašalinti prieš suteikiant rinkodaros leidimą ir dėl kurių reikia gauti tolesnių klinikinių įrodymų;
d)
jei veiksmingumas ilguoju laikotarpiu gali mažėti ir dėl to kyla abejonių, kad bus išlaikytas vaisto teigiamo pavojingumo ir naudingumo balansas;
e)
jei klinikiniais tyrimais įrodytas vaisto naudingumas yra labai paveikiamas vaistą naudojant realiomis sąlygomis arba, vakcinų atveju, apsauginio poveikio veiksmingumo tyrimų nebuvo įmanoma atlikti;
f)
jei dėl pasikeitusio supratimo apie ligos priežiūros standartą arba apie vaisto farmakologiją reikia papildomų jo veiksmingumo įrodymų;
g)
jei atsiranda naujų konkrečių ir objektyvių mokslinių veiksnių, dėl kurių galima būtų manyti, kad ankstesni veiksmingumo vertinimai turėtų būti iš esmės peržiūrėti.
3. Nedarant poveikio 1 ir 2 dalyse nurodytoms aplinkybėms, rinkodaros leidimo turėtojas gali būti įpareigotas atlikti poregistracinį veiksmingumo tyrimą tokiais atvejais:
a)
sąlyginio rinkodaros leidimo, suteikto pagal Reglamento (EB) Nr. 726/2004 14 straipsnio 7 dalį, atveju;
b)
jei rinkodaros leidimas suteiktas išskirtinėmis aplinkybėmis pagal Reglamento (EB) Nr. 726/2004 14 straipsnio 8 dalį arba Direktyvos 2001/83/EB 22 straipsnį ir jam taikomos tam tikros sąlygos;
c)
jei rinkodaros leidimas suteiktas pažangiosios terapijos vaistui pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1394/2007 (4) 14 straipsnį;
d)
jei vaistas vartojamas pediatrijoje pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1901/2006 (5) 34 straipsnio 2 dalį;
e)
jei pradėta kreipimosi procedūra pagal Direktyvos 2001/83/EB 31 arba 107i straipsnius arba pagal Reglamento (EB) Nr. 726/2004 20 straipsnį.
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2014 m. vasario 3 d.