ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 3. března 2014,
kterým se zřizuje Vědecký výbor pro limitní hodnoty expozice chemickým činitelům při práci a kterým se zrušuje rozhodnutí 95/320/ES
(2014/113/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Vědecký výbor pro limitní hodnoty expozice chemickým činitelům při práci (dále jen „výbor“) byl zřízen rozhodnutím Komise 95/320/ES (1) za účelem posuzování účinků chemických činitelů na zdraví pracovníků při práci. Práce výboru přímo podporuje regulační činnost Unie v oblasti bezpečnosti a zdraví při práci. Rozvíjí kvalitní srovnávací analytické znalosti a zajišťuje, aby návrhy, rozhodnutí a politika Komise týkající se ochrany zdraví a bezpečnosti pracovníků byly založeny na spolehlivých vědeckých důkazech.
(2)
Výbor napomáhá Komisi zejména při posuzování nejnovějších dostupných vědeckých údajů a při navrhování limitních hodnot expozice při práci pro ochranu zaměstnanců před riziky spojenými s chemickými činiteli, které mají být stanoveny na úrovni Unie podle směrnice Rady 98/24/ES (2) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/37/ES (3).
(3)
Členové Vědeckého výboru pro limitní hodnoty expozice chemickým činitelům při práci jsou vysoce kvalifikovaní specializovaní nezávislí odborníci, kteří byli vybráni na základě objektivních kritérií. Jsou jmenováni za svou osobu a poskytují Komisi doporučení a stanoviska, která jsou nutná k vytváření politiky EU týkající se ochrany pracovníků. Přínos je takového charakteru, že by bez něj Komise nemohla dosáhnout svých cílů v oblasti sociální politiky na ochranu zdraví a bezpečnosti pracovníků. Proto by tito nezávislí odborníci měli kromě náhrady výdajů obdržet odměnu, která je přiměřená vzhledem ke konkrétním úkolům, kterými byli pověřeni.
(4)
Práce výboru účinně přispívá ke zlepšení pracovního prostředí za účelem ochrany zdraví a bezpečnosti pracovníků tím, že poskytuje Komisi vědecké důkazy o účincích chemických činitelů na zdraví pracovníků při práci, což je nezbytné pro to, aby Komise mohla dosáhnout příslušných cílů sociální politiky Unie. Aktivity výboru budou tudíž financovány z příslušné rozpočtové položky, která zahrnuje podpůrné iniciativy v oblasti sociálních politik a pracovních podmínek.
(5)
Vyvstává rovněž potřeba zlepšit strukturu a pracovní postupy výboru.
(6)
Členové výboru by měli být vybráni prostřednictvím výzvy k vyjádření zájmu. To zajistí, že postup bude respektovat zásadu rovných příležitostí a transparentnosti.
(7)
S cílem zabezpečit kontinuitu a účinnost práce výboru by měli členové jmenovaní rozhodnutím Komise 2009/985/EU (4) zůstat ve své funkci, dokud nebudou jmenováni noví členové výboru.
(8)
Vědecká stanoviska ve věcech týkajících se ochrany zdraví a bezpečnosti pracovníků musí být založena na etických zásadách odbornosti, nezávislosti, nestrannosti a transparentnosti, jak byly formulovány ve sdělení Komise s názvem „Získávání a využívání znaleckých posudků Komisí: zásady a pokyny - lepší znalosti pro lepší politiku“ (5), a musí být vydávána v souladu s osvědčenými postupy posuzování rizik.
(9)
Vzhledem k tomu, že musí být učiněny podstatné změny rozhodnutí 95/320/ES, by uvedené rozhodnutí mělo být v zájmu srozumitelnosti zrušeno a nahrazeno novým rozhodnutím,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Vědecký výbor pro limitní hodnoty expozice chemickým činitelům při práci
Za účelem posuzování účinků chemických činitelů na zdraví pracovníků při práci se zřizuje Vědecký výbor pro limitní hodnoty expozice chemickým činitelům při práci (dále jen „výbor“).
Článek 2
Poslání
1. Posláním výboru je poskytovat Komisi doporučení a stanoviska na její žádost v jakékoli otázce týkající se posuzování toxikologických účinků chemických látek na zdraví pracovníků.
2. Výbor po konzultaci se sekretariátem, který se zřizuje podle čl. 5 odst. 3, přijme metodiku pro odvozování limitních hodnot expozice při práci a bude ji přezkoumávat, aby odrážela veškeré příslušné vědecké faktory související s určováním limitních hodnot expozice při práci. Výbor zajistí, aby tato metodika odrážela stávající praxi v oblasti posuzování rizik.
3. Výbor zejména doporučí limitní hodnoty expozice při práci založené na vědeckých údajích, jak je stanoveno ve směrnici 98/24/ES a ve směrnici 2004/37/ES, které mimo jiné zahrnují:
-
průměrné koncentrace rozložené na dobu osmi hodin (TWA),
-
limitní hodnoty krátkodobé expozice (STEL),
-
biologické limitní hodnoty/biologické směrné hodnoty (BLV/BGV).
Je-li to nezbytné, mohou být limitní hodnoty expozice při práci doplněny poznámkami, jež zahrnují:
-
pravděpodobnost absorpce kůží,
-
senzibilující potenciál,
-
karcinogenní charakteristiky.
Dodatečné příslušné poznámky mohou být doplněny změnami metodického dokumentu výboru.
4. Každé doporučení limitní hodnoty expozice při práci bude podpořeno a podrobně vysvětleno informacemi o základních údajích, kritických účincích, použitých technikách extrapolace a o jakémkoli případném riziku pro lidské zdraví. Kromě toho bude rovněž poskytnut komentář o možnosti kontrolovat jakoukoli navrhovanou limitní hodnotu expozice při práci.
5. Komise může požádat výbor, aby vykonával jiné činnosti související s toxikologickým hodnocením chemických činitelů.
6. Výbor zjistí, zda-li případně nechybí konkrétní vědecké informace, jež mohou být potřebné pro hodnocení rizik chemických látek, a vyrozumí o tom příslušně Komisi.
7. Výbor stanoví aktuální prioritní otázky týkající se účinků chemických látek na zdraví a vyrozumí o nich příslušně Komisi.
8. Za účelem přezkumu údajů a vědeckých informací o chemických činitelích či o metodických otázkách zřídí výbor na žádost Komise tematické pracovní skupiny. S organizací těchto pracovních skupin napomáhá sekretariát výboru.
9. Při plnění svých úkolů se výbor v souladu s čl. 5 odst. 5 snaží zajistit spolupráci s ostatními příslušnými orgány zřízenými podle právních předpisů EU, včetně agentur Unie, které vykonávají podobné úkoly v otázkách společného zájmu.
Článek 3
Jmenování členů výboru
1. Výbor se skládá z nejvýše 21 jednotlivých odborníků vybraných ze seznamu vhodných uchazečů sestaveného na základě zveřejnění výzvy k vyjádření zájmu v Úředním věstníku Evropské unie a na internetové stránce Komise. Rovněž je poskytnut odkaz z Rejstříku expertních skupin Komise a dalších podobných subjektů (dále jen „rejstřík“) na internetovou stránku, kde je výzva zveřejněna.
Členové jsou jmenováni za svou osobu Komisí.
Členové jsou vybráni na základě jejich prokázané vědecké kvalifikace a zkušeností vzhledem k nutnosti zajistit:
-
zastoupení celé škály vědeckých specializací nezbytných pro splnění poslání, tedy zejména chemie, toxikologie, epidemiologie, pracovní lékařství a hygiena při práci a obecné schopnosti v oblasti stanovení limitních hodnot expozice při práci,
-
vyvážené územní zastoupení členů výboru.
2. Jména členů musí být pro informační účely zveřejněny v rejstříku a v Úředním věstníku Evropské unie.
Osobní údaje se shromáždí, zpracují a zveřejní v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (6).
3. Členové jmenovaní rozhodnutím 2009/985/EU v souladu s rozhodnutím 95/320/ES zůstávají podle tohoto rozhodnutí ve své funkci, dokud nejsou v souladu s postupem stanoveným v odstavcích 1 a 2 jmenováni členové na nové funkční období.
Článek 4
Funkční období
1. Funkční období členů výboru činí tři roky. Po uplynutí tříletého funkčního období zůstávají členové výboru ve funkci, dokud nejsou nahrazeni nebo dokud nejsou jmenováni opakovaně.
2. V případě odstoupení člena výboru před uplynutím tříletého funkčního období či neúčastní-li se člen výboru více než jedné třetiny zasedání či není-li z jakéhokoli jiného důvodu schopen nadále účinně přispívat k jednání výboru, může být pro zbývající část svého funkčního období nahrazen. Komise v takovém případě jmenuje postupem podle článku 3 nového člena z dřívějšího seznamu uchazečů.
Článek 5
Řídící rada a sekretariát výboru
1. Na počátku každého funkčního období volí výbor ze svých členů prostou většinou předsedu a dva místopředsedy. Tito tři členové tvoří řídící radu výboru (dále jen „řídící rada“).
2. Řídící rada odpovídá za vnitřní procedurální otázky výboru a předsedá jednáním za účelem dosažení vědeckého konsenzu, pokud jde o doporučení a stanoviska, jež mají být přijata.
3. Komise poskytuje výboru a jeho pracovním skupinám sekretariát a správní podporu nezbytnou k účinnému fungování výboru.
4. Sekretariát zajišťuje účinnou spolupráci výboru s ostatními vědeckými výbory a agenturami Unie.
5. Sekretariát zajistí včasné zjištění možných zdrojů střetu mezi doporučeními a stanovisky výboru a doporučeními a stanovisky jiných subjektů zřízených podle práva EU, včetně agentur Unie, které vykonávají podobné úkoly v otázkách společného zájmu.
Článek 6
Pracovní skupiny
1. Na žádost řídící rady může výbor po dohodě s útvary Komise ustavit ze svých členů pracovní skupiny.
2. Úkolem pracovních skupin je jednat o zvláštních otázkách týkajících se pracovní činnosti výboru na základě pověření definovaného výborem a zpravovat následně výbor o výsledcích svých jednání. Tyto pracovní skupiny se rozpustí, jakmile splní svůj úkol.
Článek 7
Plenární zasedání výboru a jednání pracovních skupin
1. Výbor přijme jednací řád na základě vzorového jednacího řádu pro skupiny odborníků Komise.
2. Plenární zasedání výboru se zpravidla konají čtyřikrát ročně.
3. Útvary Komise svolávají plenární zasedání výboru, jichž se účastní, a dále svolávají jednání pracovních skupin.
4. Výbor i pracovní skupiny se obvykle scházejí v sídle Komise. Za výjimečných okolností se však jednání může konat i jinde.
Článek 8
Postupy a metodika
1. Výbor jedná o záležitostech týkajících se jakékoliv žádosti o vydání doporučení, pokud jde o limitní hodnoty expozice při práci pro konkrétní látky či skupiny látek, nebo o jiném vědeckém stanovisku (dále jen „stanovisko“), které si vyžádala Komise.
2. Komise může stanovit v žádosti o jakékoliv doporučení nebo stanovisko výboru v souladu s odstavcem 1 lhůtu, v níž má být takové doporučení či stanovisko vydáno.
3. Výbor, a zejména jeho řídící rada, učiní vše pro to, aby jeho doporučení či stanoviska byla založena na obecné shodě. Po jednání výboru nenásleduje hlasování. Není-li dosaženo jednomyslnosti, uvede výbor ve zprávě určené Komisi jednotlivé různé názory vyjádřené při jednání.
4. Výbor za podpory sekretariátu zajistí, aby metodika odrážela nejnovější vědecké standardy a byla uplatňována.
5. Aniž jsou dotčena ustanovení o důvěrnosti uvedená v čl. 9 odst. 3, zveřejní Komise aktualizovanou metodiku spolu s přijatými doporučeními a stanovisky výboru na své internetové stránce vyhrazené výboru.
Článek 9
Etické zásady
Členové výboru se zavazují, že budou jednat nezávisle na jakémkoli vnějším vlivu. Nesmějí svou odpovědnost přenášet na jiné osoby.
Učiní prohlášení, v němž se zavážou, že budou jednat ve veřejném zájmu, a prohlášení o zájmech, v němž uvedou, zda mají či nemají jakékoli přímé či nepřímé zájmy, které by mohly ovlivňovat jejich nezávislost.
Útvary Komise vezmou na vědomí charakter jakýchkoli zájmů uvedených v prohlášení a rozhodnou o nich.
Výbor zajistí, aby doporučení a stanoviska jasně odrážela argumenty uvedené v procesu rozhodování, jak je stanoveno v jeho metodice.
Aniž je dotčen článek 339 Smlouvy o fungování Evropské unie a článek 12 tohoto rozhodnutí, nesmějí členové výboru sdělovat informace, které získají při práci ve výboru, tematických pracovních skupinách, pracovních skupinách či v rámci jiných činností souvisejících s tímto rozhodnutím.
Na počátku každého funkčního období podepíší členové výboru písemné prohlášení o zachování mlčenlivosti.
Článek 10
Pozorovatelé a externí odborníci
1. Útvary Komise vyzvou země EHP/ESVO, aby navrhly vědce, kteří se budou účastnit zasedání coby pozorovatelé.
2. Bude-li to vhodné, mohou útvary Komise požádat externí vědecké odborníky se zvláštní odbornou způsobilostí v souvislosti s určitým tématem na programu jednání, aby se příležitostně účastnili práce výboru nebo pracovní skupiny.
Článek 11
Zvláštní příspěvky
1. Členové výboru a externí odborníci pozvaní z podnětu Komise mají nárok na zvláštní příspěvek v maximální výši 450 EUR ve formě denních jednotkových nákladů za každý celý pracovní den. Celkové náklady se vypočítají a zaokrouhlí nahoru s přesností na půl pracovního dne. Platby se provádějí v eurech.
2. Cestovní náklady a náklady na pobyt vzniklé účastníkům v souvislosti s činností výboru hradí Komise v souladu s platnými předpisy (7). Tyto výdaje se hradí v mezích disponibilních prostředků, které jsou přiděleny v rámci ročního postupu pro přidělování zdrojů.
3. Ustanovení čl. 11 odst. 1 nabývá účinku dnem, ke kterému jsou v souladu s postupem stanoveným v článku 3 jmenováni členové na další funkční období výboru.
Článek 12
Transparentnost
1. Komise zveřejňuje všechny relevantní dokumenty (jako jsou pořady jednání, zápisy z jednání a příspěvky účastníků) v rejstříku nebo prostřednictvím odkazu v rejstříku na příslušnou internetovou stránku.
2. Výjimky ve zveřejnění jsou možné na základě posouzení jednotlivých případů, kdy by zveřejnění dokumentu mohlo poškodit veřejný nebo soukromý zájem, jak je definován v článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (8).
Článek 13
Zrušení
1. Rozhodnutí 95/320/ES se zrušuje.
2. Odkazy na zrušené rozhodnutí se považují za odkazy na toto rozhodnutí.
Článek 14
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 3. března 2014.
KOMISIJOS SPRENDIMAS
2014 m. kovo 3 d.
kuriuo įsteigiamas Cheminių medžiagų profesinio poveikio normų mokslinis komitetas ir panaikinamas Sprendimas 95/320/EB
(2014/113/ES)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
kadangi:
(1)
Komisijos sprendimu 95/320/EB (1) įsteigtas Cheminių medžiagų profesinio poveikio normų mokslinis komitetas (toliau - Komitetas), siekiant įvertinti cheminių medžiagų poveikį darbuotojų sveikatai darbe. Komiteto veikla tiesiogiai remiama Sąjungos reguliavimo veikla darbuotojų saugos ir sveikatos srityje. Jis renka aukštos kokybės lyginamuosius analitinius duomenis ir užtikrina, kad su darbuotojų sveikatos apsauga ir sauga susiję Komisijos pasiūlymui, sprendimai ir politika būtų grindžiami patikimais moksliniais įrodymais;
(2)
Komitetas padeda Komisijai, visų pirma, vertinti naujausius turimus mokslinius duomenis ir siūlyti profesinio poveikio normas (PPN) darbuotojams nuo cheminės rizikos apsaugoti, kurios turi būti nustatytos Sąjungos lygmeniu pagal Tarybos direktyvą 98/24/EB (2) ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/37/EB (3);
(3)
Cheminių medžiagų profesinio poveikio normų mokslinio komiteto nariai yra aukštos kvalifikacijos, specializaciją įgiję nepriklausomi ekspertai, atrinkti pagal objektyvius kriterijus. Jie skiriami atsižvelgiant į jų asmeninę kompetenciją ir teikia Komisijai rekomendacijas ir nuomones, būtinas ES darbuotojų apsaugos politikai formuoti. Be šios paramos Komisija negalėtų pasiekti savo socialinės politikos tikslų - apsaugoti darbuotojų sveikatą ir užtikrinti saugą. Todėl šiems nepriklausomiems ekspertams turėtų būti mokamas konkrečioms jiems pavestoms užduotims proporcingas darbo užmokestis, o ne tik kompensuojamos jų išlaidos;
(4)
Komiteto veikla veiksmingai prisidedama prie darbo aplinkos gerinimo ir darbuotojų sveikatos apsaugos bei saugos - jis Komisijai teikia cheminių medžiagų poveikio darbuotojų sveikatai darbe mokslinius įrodymus, kurie būtini, kad Komisija galėtų įgyvendinti atitinkamus Sąjungos socialinės politikos tikslus. Todėl jo veikla bus finansuojama pagal atitinkamą biudžeto eilutę, skirtą socialinės politikos ir darbo sąlygų srities iniciatyvoms remti;
(5)
taip pat reikia patobulinti Komiteto struktūrą ir darbo tvarką;
(6)
Komiteto nariai turėtų būti atrenkami paskelbus kvietimą pareikšti susidomėjimą. Tokia tvarka užtikrins, kad būtų laikomasi lygių galimybių ir skaidrumo principų;
(7)
siekiant užtikrinti Komiteto veiklos tęstinumą ir veiksmingumą, Komisijos sprendimu 2009/985/ES (4) paskirti nariai turėtų toliau eiti savo pareigas, kol bus paskirti nauji Komiteto nariai;
(8)
mokslinės konsultacijos klausimais, susijusiais su darbuotojų sveikatos apsauga ir sauga, turi būti pagrįstos aukščiausios kokybės, nepriklausomumo, nešališkumo ir skaidrumo etiniais principais, nurodytais Komisijos komunikate „Komisijos atliekamas specialių žinių rinkimas ir naudojimas: principai ir gairės. Žinių tobulinimas siekiant geresnės politikos“ (5), ir turi būti teikiamos laikantis geriausios rizikos vertinimo patirties principų;
(9)
kadangi Sprendimą 95/320/EB reikia keisti iš esmės, siekiant aiškumo, tas sprendimas turėtų būti panaikintas ir pakeistas nauju sprendimu,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Cheminių medžiagų profesinio poveikio normų mokslinis komitetas
Cheminių medžiagų poveikiui darbuotojų sveikatai darbe vertinti įsteigiamas Cheminių medžiagų profesinio poveikio normų mokslinis komitetas (toliau - Komitetas).
2 straipsnis
Uždavinys
1. Komiteto uždavinys yra Komisijai paprašius teikti jai rekomendacijas arba nuomones bet kuriuo klausimu, susijusiu su toksikologiniu chemikalų poveikio darbuotojų sveikatai vertinimu.
2. Komitetas, pasikonsultavęs su 5 straipsnio 3 dalyje nurodytu sekretoriatu, nustato profesinio poveikio normų rengimo metodiką ir nuolat ją peržiūri, kad būtų atsižvelgiama į visus reikšmingus mokslinius veiksnius, susijusius su profesinio poveikio normų nustatymu. Komitetas užtikrina, kad jo metodika būtų pagrįsta naujausia rizikos vertinimo praktika.
3. Komitetas visų pirma teikia profesinio poveikio normų rekomendacijas, pagrįstas moksliniais duomenimis, kaip apibrėžta direktyvose 98/24/EB ir 2004/37/EB, įskaitant (bet neapsiribojant):
-
svertinį vidurkį per aštuonias valandas,
-
trumpalaikes ribines vertes ir (arba) nuokrypio ribines vertes,
-
biologines ribines vertes ir (arba) biologines orientacines vertes.
Prireikus profesinio poveikio normos papildomos pastabomis dėl:
-
tikėtinos sugerties per odą,
-
jautrinimo potencialo,
-
kancerogeninių savybių.
Atitinkamos papildomos pastabos gali būti teikiamos Komiteto metodinio dokumento pakeitimais.
4. Visos profesinio poveikio normų rekomendacijos išsamiai pagrindžiamos ir paaiškinamos informacija apie pagrindinius duomenis, pavojingų padarinių aprašymu, taikytais ekstrapoliacijos metodais ir bet kokiais galimos rizikos žmonių sveikatai duomenimis. Kiekvienos siūlomos profesinio poveikio normos atveju taip pat nurodomas poveikio stebėsenos galimumas.
5. Komisija gali prašyti, kad Komitetas atliktų kitus veiksmus, susijusius su toksikologiniu cheminių medžiagų įvertinimu.
6. Komitetas nustato atvejus, kai trūksta konkrečios mokslinės informacijos, kuri gali būti būtina cheminei rizikai įvertinti, ir atitinkamai informuoja Komisiją.
7. Komitetas nustato einamuosius prioritetinius klausimus, susijusius su chemikalų poveikiu sveikatai, ir atitinkamai informuoja Komisiją.
8. Komisijos prašymu Komitetas organizuoja teminius seminarus, siekdamas peržiūrėti duomenis ir mokslines žinias apie chemines medžiagas ar aptarti klausimus, susijusius su jo taikoma metodika. Šie seminarai organizuojami padedant Komiteto sekretoriatui.
9. Vykdydamas savo užduotis Komitetas pagal 5 straipsnio 5 dalį siekia užtikrinti bendradarbiavimą su kitomis atitinkamomis pagal ES teisę įsteigtomis įstaigomis, įskaitant Sąjungos agentūras, kurios vykdo panašias užduotis, susijusias su bendrojo intereso klausimais.
3 straipsnis
Komiteto narių skyrimas
1. Komitetą sudaro ne daugiau kaip dvidešimt vienas atskiras ekspertas, atrinktas iš tinkamų kandidatų sąrašo, sudaryto Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir Komisijos interneto svetainėje paskelbus kvietimą pareikšti susidomėjimą. Komisijos ekspertų grupių ir kitų panašių subjektų registre (toliau - registras) taip pat pateikiama nuoroda į tinklalapį, kuriame paskelbtas kvietimas.
Komisija skiria narius atsižvelgdama į jų asmeninę kompetenciją.
Nariai atrenkami remiantis patvirtinta jų moksline kompetencija bei patirtimi ir atsižvelgiant į būtinybę užtikrinti:
-
kad būtų aprėptos visos mokslo sritys, būtinos Komiteto uždaviniui vykdyti, visų pirma chemija, toksikologija, epidemiologija, darbo medicina ir darbo higiena, taip pat užtikrintas bendras gebėjimas nustatyti profesinio poveikio normas,
-
Komiteto narių geografinio pasiskirstymo pusiausvyrą.
2. Informacijos tikslais narių vardai ir pavardės skelbiami registre, taip pat Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Asmens duomenys renkami, tvarkomi ir skelbiami pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 45/2001 (6).
3. Pagal Sprendimą 95/320/EB Sprendimu 2009/985/ES paskirti nariai toliau eina savo pareigas pagal šį sprendimą, kol laikantis 1 ir 2 dalyse nustatytos tvarkos bus paskirti nariai naujai kadencijai.
4 straipsnis
Kadencija
1. Komiteto narių kadencija yra treji metai. Pasibaigus trejų metų laikotarpiui, Komiteto nariai eina savo pareigas tol, kol juos pakeičia nauji nariai arba kol jie paskiriami naujai kadencijai.
2. Jei Komiteto narys atsistatydina prieš pasibaigiant trejų metų laikotarpiui arba nedalyvauja daugiau nei trečdalyje posėdžių, arba dėl bet kokios kitos priežasties nebegali veiksmingai dalyvauti Komiteto svarstymuose, jis gali būti pakeistas likusiam jo kadencijos laikotarpiui. Tokiu atveju Komisija, laikydamasi 3 straipsnyje nustatytos procedūros, skiria naują narį iš anksčiau sudaryto kandidatų sąrašo.
5 straipsnis
Komiteto valdyba ir sekretoriatas
1. Kiekvienos kadencijos pradžioje komitetas paprastąja balsų dauguma iš savo narių išrenka pirmininką ir du pirmininko pavaduotojus. Tie trys nariai sudaro Komiteto valdybą (toliau - valdyba).
2. Valdyba yra atsakinga už Komiteto vidaus darbo tvarkos klausimus ir pirmininkauja posėdžiuose, kad būtų pasiektas mokslinis sutarimas dėl rekomendacijų arba nuomonių, kurios turi būti priimtos.
3. Komisija Komitetui ir jo darbo grupėms teikia sekretoriato paslaugas ir administracinę pagalbą, būtiną, kad Komitetas galėtų veiksmingai dirbti.
4. Sekretoriatas užtikrina, kad Komitetas veiksmingai bendradarbiautų su kitais moksliniais komitetais ir Sąjungos agentūromis.
5. Sekretoriatas rūpinasi, kad kuo anksčiau būtų nustatyti Komiteto rekomendacijų ir nuomonių ir kitų pagal ES teisę įsteigtų įstaigų, įskaitant Sąjungos agentūras, vykdančias panašią užduotį, susijusią su bendrojo intereso klausimais, rekomendacijų ir nuomonių galimi nesutapimo šaltiniai.
6 straipsnis
Darbo grupės
1. Valdybos prašymu ir gavęs Komisijos tarnybų pritarimą Komitetas gali suformuoti darbo grupes iš savo narių.
2. Darbo grupės, atsižvelgdamos į Komiteto apibrėžtus įgaliojimus, turi aptarti su Komiteto darbu susijusius konkrečius klausimus ir pateikti svarstymų rezultatų ataskaitą. Tokios darbo grupės baigia veiklą, kai tik įvykdo joms pavestą užduotį.
7 straipsnis
Plenariniai Komiteto posėdžiai ir darbo grupių posėdžiai
1. Remdamasis standartinėmis Komisijos ekspertų grupių darbo tvarkos taisyklėmis, Komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles.
2. Plenariniai Komiteto posėdžiai paprastai vyksta keturis kartus per metus.
3. Komisijos tarnybos sušaukia plenarinius Komiteto posėdžius ir juose dalyvauja, taip pat sušaukia darbo grupių posėdžius.
4. Komiteto ir jo darbo grupių posėdžiai paprastai vyksta Komisijos būstinėje. Tačiau išimtiniais atvejais posėdžiai gali būti rengiami kitose vietose.
8 straipsnis
Procedūros ir metodika
1. Komiteto svarstymai turi būti susiję su prašymu pateikti rekomendaciją dėl konkrečios medžiagos arba medžiagų grupės profesinio poveikio normos arba bet kokią kitą mokslinę nuomonę (toliau - nuomonė), kurių prašo Komisija.
2. Pagal šio straipsnio 1 dalį prašydama Komiteto rekomendacijos arba nuomonės, Komisija gali nustatyti laikotarpį, per kurį jos turi būti pateiktos.
3. Komitetas ir visų pirma valdyba deda visas pastangas, kad rekomendacija arba nuomonė būtų priimta bendru sutarimu. Komiteto svarstymuose nebalsuojama. Jei nėra vieningo susitarimo, Komitetas Komisijai praneša apie įvairias svarstymų metu išsakytas pozicijas.
4. Komitetas padedamas sekretoriato užtikrina, kad jo metodika būtų pagrįsta naujausiais moksliniais standartais ir kad ji būtų naudojama.
5. Nepažeisdama 9 straipsnio 3 dalyje nurodytų konfidencialumo nuostatų, Komisija Komitetui skirtoje savo interneto svetainės dalyje skelbia atnaujintą metodiką, taip pat priimtas Komiteto rekomendacijas ir nuomones.
9 straipsnis
Etikos principai
Komiteto nariai įsipareigoja veikti nepriklausomai nuo bet kokios išorinės įtakos. Jie negali perduoti savo pareigų jokiam kitam asmeniui.
Jie pateikia įsipareigojimų deklaraciją, kurioje įsipareigoja veikti viešojo intereso labui ir deklaruoti, kad esama arba nesama tiesioginių ar netiesioginių interesų, kurie gali būti laikomi trukdančiais jų nepriklausomumui.
Komisijos tarnybos registruoja visus deklaruotus interesus ir priima sprendimą dėl jų reikšmingumo.
Komitetas užtikrina, kad jo rekomendacijose ir nuomonėse būtų aiškiai nurodyti argumentai, kuriais remtasi priimant sprendimus, kaip nurodyta jo metodikoje.
Nepažeisdami Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 339 straipsnio ir šio sprendimo 12 straipsnio, Komiteto nariai neatskleidžia informacijos, kurią gauna dirbdami Komitete, teminiuose seminaruose, darbo grupėse ar vykdydami kitą su šiuo sprendimu susijusią veiklą.
Kiekvienos kadencijos pradžioje Komiteto nariai pasirašo rašytinę konfidencialumo deklaraciją.
10 straipsnis
Stebėtojai ir išorės ekspertai
1. Komisijos tarnybos kviečia EEE ir (arba) ELPA šalis teikti pasiūlymus dėl mokslininkų dalyvavimo posėdžiuose stebėtojų teisėmis.
2. Atitinkamais atvejais Komisijos tarnybos gali kviesti Komiteto darbe ar darbo grupėje ad hoc pagrindu dalyvauti Komitetui nepriklausančius mokslinius ekspertus, turinčius reikiamos kompetencijos kuriuo nors darbotvarkės klausimu.
11 straipsnis
Specialios išmokos
1. Komisijos iniciatyva pakviesti Komiteto nariai ir išorės ekspertai turi teisę gauti ne didesnę kaip 450 eurų specialią išmoką vienam asmeniui per dieną už kiekvieną visą darbo dieną. Visa išmoka apskaičiuojama ir suapvalinama iki didesnės sumos už artimiausią pusę darbo dienos. Mokėjimas atliekamas eurais.
2. Komiteto veikloje dalyvaujančių asmenų patirtas kelionės ir pragyvenimo išlaidas atlygina Komisija pagal galiojančias nuostatas (7). Tos išlaidos atlyginamos neviršijant pagal metinę išteklių skyrimo procedūrą skirtų asignavimų.
3. 11 straipsnio 1 dalis įsigalioja tik nuo tos dienos, kai Komiteto nariai paskiriami naujai kadencijai pagal 3 straipsnyje nustatytą tvarką.
12 straipsnis
Skaidrumas
1. Komisija skelbia visus susijusius dokumentus (pvz., darbotvarkes, protokolus ir dalyvių pateiktą informaciją) - įtraukia juos į registrą arba registre pateikia nuorodą į specialią interneto svetainę.
2. Atskirai įvertinus kiekvieną atvejį turi būti galimos dokumentų skelbimo išimtys, jeigu paviešinus dokumentą būtų pakenkta viešajam arba privačiajam interesui, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1049/2001 (8) 4 straipsnyje.
13 straipsnis
Panaikinimas
1. Sprendimas 95/320/EB yra panaikinamas.
2. Nuorodos į panaikintą sprendimą laikomos nuorodomis į šį sprendimą.
14 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Priimta Briuselyje 2014 m. kovo 3 d.