NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 283/2014
ze dne 11. března 2014
o hlavních směrech transevropských sítí v oblasti telekomunikační infrastruktury a o zrušení rozhodnutí č. 1336/97/ES
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 172 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanoviska Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanoviska Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Telekomunikační sítě a služby jsou rostoucí měrou založeny na internetových infrastrukturách, kde jsou úzce propojeny širokopásmové sítě s digitálními službami. Internet se stává dominantní platformou pro komunikaci, služby, vzdělávání, účast na společenském a politickém životě, kulturní obsah a podnikání. Transevropská dostupnost široce rozšířeného, vysokorychlostního a bezpečného přístupu k internetu a digitálních služeb ve veřejném zájmu je proto důležitá pro sociální a ekonomický růst, konkurenceschopnost, sociální začleňování a vnitřní trh.
(2)
Dne 17. června 2010 Evropská rada podpořila sdělení Komise ze dne 26. srpna 2010 o Digitální agendě pro Evropu, jejímž cílem je stanovit postup pro maximální využití sociálních a ekonomických možností informačních a komunikačních technologií. Účelem je stimulovat nabídku a poptávku, pokud jde o konkurenceschopnou infrastrukturu vysokorychlostního internetu a digitální služby založené na internetu, a učinit tak další krok k vytvoření skutečně jednotného digitálního trhu, který je nezbytný pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění.
(3)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1316/2013 (4) stanoví podmínky, metody a postupy pro poskytování finanční pomoci Unie pro transevropské sítě v oblasti dopravy, digitálních komunikací a energetiky. Vzhledem k tomu, že podobné výzvy a příležitosti jsou i v odvětvích, na která se vztahuje nástroj pro propojení Evropy, existuje významný prostor pro využití součinností, mj. kombinováním finančních zdrojů v rámci nástroje pro propojení Evropy s jinými zdroji financování.
(4)
Existuje velké množství přeshraničních digitálních služeb, které v rámci podpory politik Unie zajišťují komunikaci mezi evropskými orgány veřejné správy. Je důležité, aby nová řešení vycházela z těch stávajících, která již byla provedena v souvislosti s dalšími evropskými iniciativami, aby nedocházelo ke zdvojování práce, a aby byla zajištěna koordinace a sladění přístupů a řešení v rámci různých iniciativ a politik, jako je například program ISA zřízený rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 922/2009 (5), program Fiscalis zavedený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1286/2013 (6) a program Horizont 2020 zavedený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 (7). Je také důležité, aby řešení splňovala dohodnuté mezinárodní nebo evropské normy či otevřené specifikace pro interoperabilitu, zejména specifikace určené Komisí v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1025/2012 (8), a další příslušné specifikace a směry, jako je Evropský rámec interoperability evropských veřejných služeb (dále jen „evropský rámec interoperability“).
(5)
Rozvoj vysokorychlostních širokopásmových sítí se bude opírat o evropské technické normy. Pokud má hrát Unie v odvětví telekomunikací hlavní úlohu, musí se v jejím rámci zavést programy výzkumu a vývoje a zintenzivnit monitorování normalizačních postupů.
(6)
U rozsáhlých pilotních projektů prováděných mezi členskými státy a spolufinancovaných v rámci programu pro konkurenceschopnost a inovace (9), jako je PEPPOL, STORK, epSOS, eCODEX nebo SPOCS, byly na vnitřním trhu prověřeny hlavní přeshraniční digitální služby založené na společných stavebních prvcích, jejichž konsolidace probíhá prostřednictvím projektu eSENS. Tyto pilotní projekty již dosáhly nebo v blízké budoucnosti dosáhnou zralosti, která je pro zavedení do praxe požadována. U stávajících projektů společného zájmu se již ukázalo, že postup na úrovni EU má jednoznačnou přidanou hodnotu, např. v oblasti kulturního dědictví (Europeana), ochrany dítěte (Bezpečnější internet), sociálního zabezpečení (EESSI), přičemž byly navrženy další projekty, jako např. v oblasti ochrany spotřebitele (řešení sporů on-line).
(7)
Pokud jde o infrastruktury digitálních služeb, měly by mít stavební prvky přednost před jinými infrastrukturami digitálních služeb, neboť jsou pro vytvoření těchto infrastruktur předpokladem. Infrastruktury digitálních služeb by mimo jiné měly vytvářet evropskou přidanou hodnotu a pokrývat skutečně prokázané potřeby. Aby mohly být zavedeny do praxe, měly by být z technického i provozního hlediska dostatečně vyspělé, což musí být prokázáno zejména úspěšnou realizací pilotních projektů. Měly by být založeny na konkrétním plánu udržitelnosti s cílem zajistit střednědobý až dlouhodobý provoz platforem hlavních služeb nad rámec nástroje pro propojení Evropy. Z toho důvodu by finanční pomoc podle tohoto nařízení měla být pokud možno v průběhu času postupně ukončována a v případě potřeby by měly být uvolněny finanční prostředky z jiných zdrojů než z nástroje pro propojení Evropy.
(8)
Je důležité poskytnout financování pro infrastruktury digitálních služeb, které jsou nezbytné pro splnění právních závazků vyplývajících z práva Unie nebo které vyvíjejí nebo zajišťují stavební prvky, s možným významným dopadem na rozvoj celoevropských veřejných služeb, v zájmu podpory mnohočetných infrastruktur digitálních služeb a postupného vybudování evropského ekosystému interoperability. V této souvislosti se právními závazky rozumí zvláštní ustanovení, která vyžadují buď vytvoření, nebo využití infrastruktur digitálních služeb, nebo požadují výsledky, kterých lze dosáhnout pouze prostřednictvím evropských infrastruktur digitálních služeb.
(9)
Jakožto již zavedené infrastruktury digitálních služeb by Europeana a Bezpečnější internet pro děti měly mít z hlediska financování přednost. V prvních letech příštího víceletého finančního rámce na období 2014-2020 stanoveného v nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 (10) by zejména měla být zajištěna kontinuita financování poskytovaného Unií pro nástroj pro propojení Evropy z jiných programů Unie, aby bylo umožněno nepřerušené a úspěšné poskytování služeb na téže úrovni, která je zajištěna v rámci stávajícího režimu financování. Dne 10. května 2012 Rada zdůraznila, že je nezbytné zajistit dlouhodobou životaschopnost Europeany, a to i z hlediska správy a financování (11).
(10)
Je třeba zajistit bezpečné, inkluzivní a pozitivní online prostředí pro děti a mladé lidi. Z hlediska ochrany a podpory práv dětí v online prostředí je klíčové zajistit po roce 2014fungování programu Bezpečnější internet. Prováděním tohoto nařízení je třeba zajistit finanční podporu Evropské strategie pro internet lépe uzpůsobený dětem na úrovni Unie i členských států, a to především pokud jde o centra pro bezpečnější internet v členských státech. Činnosti center pro bezpečnější internet, mimo jiné jejich funkce osvětových center, a další činnosti vedoucí ke zvyšování povědomí, provozování linek pomoci pro děti, rodiče a vychovatele poskytujících informace o tom, jak nejlépe mají děti internet používat, jakož i tísňových linek pro hlášení obsahu na internetu týkajícího se pohlavního zneužívání dětí, představují klíčový prvek a základní předpoklad pro úspěch této strategie.
(11)
Budoucí právní akt Unie o elektronické identifikaci a důvěryhodných službách pro elektronické transakce na vnitřním trhu má stanovit podrobné požadavky a podmínky pro vzájemné uznávání klíčových předpokladů, které jsou zde označovány za stavební prvky infrastruktur digitálních služeb. Uvedený právní akt bude zahrnovat některé z nejdůležitějších stavebních prvků, například elektronickou identifikaci a elektronický podpis jakožto součásti projektů společného zájmu uvedených v příloze tohoto nařízení.
(12)
Infrastruktury digitálních služeb realizované v souladu s rozhodnutím 922/2009/ES usnadní elektronickou interakci mezi evropskými orgány veřejné správy v různých zemích a odvětvích. To pak umožní poskytování základních služeb, mimo jiné v oblastech, jako je elektronická identifikace a ověřování pravosti a zadávání veřejných zakázek, přeshraniční propojení obchodních rejstříků, interoperabilní elektronické přeshraniční zdravotnické služby, jakož i přeshraniční spolupráce týkající se kybernetické bezpečnosti, a přispěje tak k vytvoření jednotného digitálního trhu. Této interakce mezi správními orgány bude dosaženo vytvořením nebo rozšířením interoperabilních platforem hlavních služeb, a to na základě stávajících společných stavebních prvků, nebo zajištěním dalších stavebních prvků nezbytných pro rozvoj dalších platforem hlavních služeb, a prostřednictvím souvisejících obecných služeb pro propojení vnitrostátních infrastruktur s platformami hlavních služeb, aby mohly být poskytovány přeshraniční digitální služby.
(13)
Členské státy by měly podporovat místní a regionální orgány v tom, aby se plně a účinně zapojily do správy infrastruktur digitálních služeb, a měly by zajistit, aby projekty společného zájmu, které se týkají přeshraničního poskytování služeb elektronické veřejné správy, braly v úvahu doporučení evropského rámce interoperability.
(14)
Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 6. července 2011 nazvaném Evropské širokopásmové sítě: investice do digitálního růstu (12) zdůraznil, že širokopásmové služby jsou klíčem ke konkurenceschopnosti průmyslu Unie a velkou měrou přispívají k hospodářskému růstu, sociální soudržnosti a vytváření kvalitních pracovních příležitostí v Unii. Má-li být Unie zdrojem inovací, znalostí a služeb, je nezbytné investovat do nejmodernějších technologií, jež obstojí i v budoucnosti.
(15)
Evropský trh s téměř 500 miliony obyvatel s vysokorychlostním širokopásmovým připojením by byl klíčovým faktorem pro rozvoj vnitřního trhu, vedl by k vytvoření celosvětově jedinečné skupiny uživatelů dostatečně rozsáhlé pro to, aby se všem regionům poskytly nové možnosti, každému jednotlivému uživateli další výhody a Unii jako takové kapacita stát se hlavní znalostní ekonomikou ve světovém měřítku. Rychlé zavádění vysokorychlostních širokopásmových sítí je zásadní pro rozvoj produktivity Unie a pro vznik nových a malých podniků, které mohou zastávat vedoucí postavení v různých odvětvích, například ve zdravotnictví, výrobním průmyslu a ve službách.
(16)
Spojení nových příležitostí v infrastruktuře a nových, inovativních a interoperabilních služeb by mělo uvést v pohyb účinný cyklus pomocí stimulace zvyšující se poptávky po vysokorychlostním širokopásmovém připojení, na niž by bylo vhodné z komerčního hlediska reagovat.
(17)
Digitální agenda pro Evropu stanoví, že do roku 2020 by měli mít všichni Evropané přístup k internetu o rychlosti vyšší než 30 Mb/s a polovina nebo více evropských domácností by měla mít předplacené internetové připojení o rychlosti vyšší než 100 Mb/s.
(18)
Vzhledem k rychlému rozvoji digitálních služeb a aplikací vyžadujících stále rychlejší internetová připojení a urychlený vývoj nejmodernějších technologií, které to umožní, je vhodné v rámci hodnocení Digitální agendy pro Evropu zvážit revizi cílů v oblasti širokopásmového připojení pro rok 2020, aby se zajistilo, že Evropa bude mít k dispozici konkurenceschopné rychlosti širokopásmového připojení v porovnání s jinými světovými ekonomikami.
(19)
Část projektů v oblasti širokopásmového připojení by se měla vyznačovat vyššími ambicemi a usilovat o vyšší rychlosti, a měla by tak sloužit jako pilotní projekty pro rychlejší připojení a modely s potenciálem pro replikovatelnost.
(20)
Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 12. září 2013 nazvaném Digitální agenda pro růst, mobilitu a zaměstnanost: čas přeřadit na vyšší rychlost zdůraznil, že cílem revidované a na budoucnost orientované Digitální agendy pro Evropu pro rok 2020 je propojení všech domácností v Unii širokopásmovým připojením o rychlosti 100 Mb/s, přičemž polovina domácností by měla předplacené připojení o rychlosti 1 Gb/s nebo vyšší.
(21)
Vedoucí úlohu při zavádění a modernizaci širokopásmových sítí by měl hrát soukromý sektor, přičemž by se měl opírat o regulační rámec podporující hospodářskou soutěž a investice. V případě, kdy objem soukromých investic není dostatečný, měly by členské státy provést nezbytné kroky k dosažení cílů Digitální agendy pro Evropu. Veřejná finanční podpora pro širokopásmové sítě by měla být omezena na programy nebo iniciativy zaměřené na projekty, které nemohou být financovány pouze soukromým sektorem, což musí být doloženo předběžným hodnocením, kterým se zjistí selhání trhu nebo nepříznivé investiční situace, v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (13).
(22)
Finanční nástroj či nástroje pro širokopásmové sítě nemají vést k nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže a k vytěsnění soukromých investic nebo vytvářet překážky, které soukromé investory odradí. Mají být zejména v souladu s články 101, 102, 106 a 107 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) a ve vhodných případech s pokyny EU k použití pravidel státní podpory ve vztahu k rychlému zavádění širokopásmových sítí.
(23)
Prostředky z veřejných zdrojů na širokopásmové sítě mají být vydávány pouze na infrastruktury, jež jsou v souladu s platnými právními předpisy, zejména předpisy v oblasti hospodářské soutěže, a s nařízeným přístupem podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/19/ES (14).
(24)
Vzhledem k tomu, že finanční zdroje, které jsou k dispozici v rámci nástroje pro propojení Evropy, jsou omezené, měla by se finanční pomoc zaměřit na vytvoření finančních mechanismů na úrovni Unie, které přilákají další investice, podpoří multiplikační efekt, a usnadní tak efektivní využívání soukromých a jiných veřejných investičních zdrojů. Díky tomuto přístupu vzniknou příznivé podmínky pro finanční příspěvky podniků a institucionálních subjektů, jejichž výše může výrazně překročit úroveň přímo způsobilého financování v rámci nástroje pro propojení Evropy.
(25)
Vzhledem k omezeným finančním zdrojům v rámci nástroje pro propojení Evropy a v zájmu zajištění vhodného financování pro infrastruktury digitálních služeb by celková výše rozpočtových prostředků určených na širokopásmové připojení neměla překročit minimální částku nezbytnou k zajištění nákladově efektivní intervence, kterou je třeba stanovit prostřednictvím předběžného hodnocení a zohlednit přitom mimo jiné druh zamýšlených finančních nástrojů, potenciální pákový efekt pro minimální velikost projektového portfolia umožňující jeho účinné fungování a tržní podmínky.
(26)
Podpora zavádění širokopásmových sítí poskytovaná v rámci nástroje pro propojení Evropy by měla doplňovat pomoc poskytovanou podle jiných unijních programů a iniciativ, včetně evropských strukturálních a investičních fondů, v případech, kdy je v rámci předběžného hodnocení zjištěno selhání trhu či nepříznivá investiční situace a kdy tak rozhodnou řídící orgány. Finanční pomoc pro zavádění širokopásmových sítí poskytovaná v rámci nástroje pro propojení Evropy by měla přispět k úsilí členských států, a to jak přímo, tak tím, že zajistí investiční nástroje pro dobrovolné, účelově vázané příspěvky z jiných zdrojů, včetně evropských strukturálních a investičních fondů, v důsledku čehož budou moci členské státy využít know-how a úspory z rozsahu, které skýtají nástroje řízené Unií, s cílem zlepšit efektivní využití veřejných prostředků.
(27)
Financování v rámci nástroje pro propojení Evropy by v zájmu zajištění hospodářsky nejvýhodnějšího řešení a v důsledku omezených zdrojů mělo být poskytnuto na projekty, jež využívají z hlediska daného projektu nejvhodnější technologie, mohou podnítit inovativní obchodní modely a vykazují vysoký potenciál, pokud jde o replikaci. Pokud jsou projekty financovány prostřednictvím dobrovolných příspěvků v rámci nástroje pro propojení Evropy, například prostřednictvím evropských strukturálních a investičních fondů nebo vnitrostátních či regionálních finančních prostředků, měla by být kritéria způsobilosti pružnější a zohledňovat konkrétní situaci a podmínky v oblastech, kterým tyto finanční prostředky mají posloužit.
(28)
Unie může podpořit zavádění širokopásmových sítí, které přispívají k dosažení cílů Digitální agendy pro Evropu ve všech možných oblastech. Důležitými cíli Digitální agendy pro Evropu jsou zmenšení digitální propasti a zvýšení digitálního začleňování. Všechna opatření Unie v oblasti širokopásmového připojení by tak měla být zaměřena na zvláštní potřeby příměstských, venkovských, a zejména řídce osídlených a méně rozvinutých regionů, v nichž je nutné zavést připojení. To zahrnuje zavádění širokopásmových sítí za účelem propojení ostrovních, uzavřených, horských, odlehlých a okrajových regionů, včetně ostrovních členských států, s ústředními regiony Unie nebo opatření ke zlepšení spolehlivosti nebo kvality spojení mezi těmito regiony a ústředními regiony Unie.
(29)
Pro dotvoření jednotného digitálního trhu je třeba podpořit slučitelnost programu týkajícího se nástroje pro propojení Evropy s vnitrostátními a regionálními činnostmi v oblasti širokopásmového připojení.
(30)
Při provádění tohoto nařízení by měla být forma finanční pomoci sladěna s povahou dotčených opatření. Platformy hlavních služeb, které nemohou být financovány z jiných zdrojů, by proto v oblasti infrastruktur digitálních služeb měly být upřednostněny pro financování, a to formou zadávání veřejných zakázek, nebo ve výjimečných případech formou grantů, zatímco na obecné služby by měla být poskytnuta pouze omezená finanční pomoc z nástroje pro propojení Evropy. Navíc by jakákoliv finanční pomoc z nástroje pro propojení Evropy měla být zaměřena na účinné využívání fondů Unie, a proto by širokopásmové sítě měly být podporovány finančními nástroji, které přinášejí větší pákový efekt než granty.
(31)
Intervence podle tohoto nařízení by měla být zaměřena na dosažení součinností a interoperability mezi různými projekty společného zájmu popsanými v příloze, jakož i s jinými infrastrukturami, včetně dopravních a energetických infrastruktur podporovaných v rámci nástroje pro propojení Evropy, příslušnými výzkumnými infrastrukturami podporovanými mimo jiné prostřednictvím programu Horizont 2020 a příslušnými infrastrukturami podporovanými z evropských strukturálních a investičních fondů, a zároveň by nemělo docházet ke zdvojování činností a nepřiměřenému administrativnímu zatížení.
(32)
Finanční pomoc pro projekty společného zájmu by měla být doplněna horizontálními opatřeními, včetně technické pomoci, opatření na povzbuzení poptávky a koordinace, přičemž cílem by měl být co největší dopad intervence Unie.
(33)
Při vyčleňování prostředků na intervenci v oblasti širokopásmových sítí by Komise měla vzít v úvahu výsledky hodnocení stávajících finančních nástrojů Unie.
(34)
Komisi by měla být nápomocna odborná skupina složená ze zástupců všech členských států za účelem konzultací a podpory mimo jiné při monitorování provádění tohoto nařízení, plánování, hodnocení a řešení problémů s prováděním.
(35)
Odborná skupina by měla rovněž spolupracovat se subjekty podílejícími se na provádění tohoto nařízení, například s místními a regionálními orgány, poskytovateli přístupu k internetu, administrátory veřejných sítí a výrobci součástí, jakož i s vnitrostátními regulačními orgány a se Sdružením evropských regulačních orgánů v oblasti elektronických komunikací (BEREC), zřízeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1211/2009 (15).
(36)
Nařízením (EU) č. 1316/2013 se zřizuje koordinační výbor pro nástroj pro propojení Evropy, který je rovněž výborem ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (16). Nařízení (EU) č. 1316/2013 na Komisi dále přenáší pravomoci přijímat v souladu s přezkumným postupem roční a víceleté pracovní programy, mimo jiné pro odvětví telekomunikací, které je předmětem tohoto nařízení. V tomto ohledu je důležité upřesnit, že členské státy by při projednávání otázek souvisejících s tímto nařízením, zejména návrhů ročních a víceletých pracovních programů, měli v koordinačním výboru pro nástroj pro propojení Evropy zastupovat odborníci z odvětví telekomunikační infrastruktury.
(37)
Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž koordinovaného rozvoje transevropských sítí v oblasti telekomunikační infrastruktury, nemůže být uspokojivě dosaženo členskými státy, ale spíše jich, z důvodu přeshraniční povahy podporovaných infrastruktur a dopadů na celé území Unie, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
(38)
Za účelem podpory projektů společného zájmu v odvětví dopravy, telekomunikačních infrastruktur a energie stanoví nařízení (EU) č. 1316/2013 podmínky, metody a postupy pro poskytování finanční pomoci Unie na transevropské sítě. Stanoví také rozčlenění zdrojů, které mají být k dispozici podle nařízení (EU, Euratom) č. 1311/2013 ve všech třech odvětvích. Nařízení (EU) č. 1316/2013 je použitelné od 1. ledna 2014. Je tedy vhodné sladit uplatňování tohoto nařízení a nařízení (EU) č. 1316/2013 a nařízení (EU, Euratom) č. 1311/2013 Toto nařízení by se tedy mělo použít od 1. ledna 2014.
(39)
Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1336/97/ES (17) by mělo být zrušeno,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
1. Tímto nařízením se stanoví hlavní směry pro včasné zavedení a interoperabilitu projektů společného zájmu v oblasti transevropských sítí v oblasti telekomunikační infrastruktury.
2. Toto nařízení stanoví zejména:
a)
cíle a operační priority projektů společného zájmu;
b)
určení projektů společného zájmu;
c)
kritéria, podle kterých jsou opatření přispívající k projektům společného zájmu způsobilá pro finanční pomoc Unie v souladu s nařízením (EU) č. 1316/2013 pro účely rozvoje, realizace, zavádění, vzájemného propojení a interoperability těchto projektů;
d)
priority z hlediska financování poskytovaného pro projekty společného zájmu.
Článek 2
Definice
1. Pro účely tohoto nařízení se použijí definice uvedené v článku 2 nařízení (EU) č. 1316/2013.
2. Pro účely tohoto nařízení a nařízení (EU) č. 1316/2013 se dále rozumí:
a)
„telekomunikační infrastrukturou“ širokopásmové sítě a infrastruktury digitálních služeb;
b)
„infrastrukturami digitálních služeb“ infrastruktury, které umožňují elektronické poskytování síťových služeb, zpravidla po internetu, které zajišťují transevropské interoperabilní služby společného zájmu pro občany, podniky nebo veřejné orgány a které jsou tvořeny platformami hlavních služeb a obecnými službami;
c)
„stavebními prvky“ základní infrastruktury digitálních služeb, které jsou základním předpokladem pro opětovné využití ve složitějších infrastrukturách digitálních služeb;
d)
„platformami hlavních služeb“ ústřední uzly infrastruktur digitálních služeb, jejichž účelem je zajišťovat transevropské propojení, přístup a interoperabilitu a které jsou otevřené členským státům a mohou být otevřené i jiným subjektům;
e)
„obecnými službami“ vstupní služby spojující jednu či více vnitrostátních infrastruktur s platformou nebo platformami hlavních služeb;
f)
„širokopásmovými sítěmi“ pevné a bezdrátové přístupové sítě, pomocná infrastruktura a hlavní sítě schopné zajistit spojení o velmi vysokých rychlostech;
g)
„horizontálními opatřeními“ studie ve smyslu čl. 2 bodu 6 nařízení (EU) č. 1316/2013, a podpůrná opatření programu ve smyslu čl. 2 bodu 7 nařízení (EU) č. 1316/2013.
Článek 3
Cíle
1. Projekty společného zájmu přispívají k dosažení obecných cílů uvedených v článku 3 nařízení (EU) č. 1316/2013.
2. Kromě obecných cílů sledují projekty společného zájmu jeden nebo několik těchto specifických cílů:
a)
hospodářský růst a podpora dokončení a fungování vnitřního trhu, což povede ke zvýšení konkurenceschopnosti evropského hospodářství, včetně malých a středních podniků;
b)
zlepšení každodenního života občanů, podniků a veřejných orgánů, na všech úrovních, podporou širokopásmových sítí, propojení a interoperability vnitrostátních, regionálních a místních širokopásmových sítí, nediskriminačního přístupu k těmto sítím a digitálního začlenění.
3. K dosažení cílů uvedených v odstavcích 1 a 2 přispívají tyto operační priority:
a)
interoperabilita, propojení, udržitelné zavádění, provoz a modernizace transevropských infrastruktur digitálních služeb, jakož i koordinace na evropské úrovni;
b)
efektivní tok investic soukromého a veřejného sektoru s cílem stimulovat zavádění a modernizaci širokopásmových sítí, a přispět tak k dosažení cílů širokopásmového připojení stanovených v Digitální agendě pro Evropu.
Článek 4
Projekty společného zájmu
1. Účelem projektů společného zájmu je zejména:
a)
vytvořit nebo rozšířit interoperabilní a pokud možno mezinárodně slučitelné platformy hlavních služeb, spolu s obecnými službami pro infrastruktury digitálních služeb;
b)
zajistit efektivní investiční nástroje pro širokopásmové sítě, přilákat nové kategorie investorů a navrhovatelů projektů a podpořit replikovatelnost inovačních projektů a obchodních modelů.
2. Projekty společného zájmu mohou zahrnovat celý cyklus, včetně studií proveditelnosti, provádění, nepřetržité činnosti a modernizace, koordinace a hodnocení.
3. Projekty společného zájmu mohou být podporovány prostřednictvím horizontálních opatření.
4. Projekty společného zájmu a opatření, která k nim přispívají, jsou podrobněji popsány v příloze.
Článek 5
Metody intervence
1. V oblasti infrastruktur digitálních služeb realizuje platformy hlavních služeb v prvé řadě Unie, zatímco obecné služby realizují strany, které vytváří napojení na příslušnou platformu hlavních služeb. Investice do širokopásmových sítí poskytuje převážně soukromý sektor, který se opírá o regulační rámec podporující hospodářskou soutěž a investice. Veřejná podpora pro širokopásmové sítě je poskytována pouze v případě selhání trhu či nepříznivé investiční situace.
2. Členské státy a jiné subjekty, které jsou pověřeny prováděním projektů společného zájmu nebo k nim přispívají, se vybízejí, aby přijaly opatření nezbytná k usnadnění provádění projektů společného zájmu. Konečné rozhodnutí o provádění projektu společného zájmu, který se vztahuje na území některého členského státu, se přijme až poté, co je tento členský stát schválí.
3. Opatření přispívající k projektům společného zájmu splňujícím kritéria uvedená v článku 6 tohoto nařízení jsou způsobilá pro finanční pomoc Unie na základě podmínek a nástrojů, které jsou k dispozici podle nařízení (EU) č. 1316/2013. Finanční podpora je poskytována v souladu s příslušnými pravidly a postupy přijatými Unií, prioritami financování stanovenými v článku 6 tohoto nařízení a dostupností zdrojů, přičemž se přihlíží ke zvláštním potřebám příjemců:
4. opatření přispívající k projektům společného zájmu v oblasti infrastruktur digitálních služeb jsou podpořena:
a)
zadáváním veřejných zakázek; nebo
b)
granty.
5. opatření přispívající k projektům společného zájmu v oblasti širokopásmových sítí jsou podpořena:
a)
finančními nástroji vymezenými v nařízení (EU) č. 1316/2013, které mohou být doplněny dalšími příspěvky z jiných odvětví nástroje pro propojení Evropy, jiných nástrojů, programů a rozpočtových položek v rozpočtu Unie, od členských států, včetně regionálních a místních orgánů a jiných investorů, včetně soukromých investorů, v souladu s čl. 15 odst. 2 nařízení (EU) č. 1316/2013; nebo
b)
kombinací finančních nástrojů a grantů z veřejných zdrojů jiných než nástroj pro propojení Evropy, ať už jsou to veřejné zdroje na úrovni Unie, nebo na vnitrostátní úrovni;
6. horizontální opatření jsou podpořena:
a)
zadáváním veřejných zakázek; nebo
b)
granty.
7. Celková částka rozpočtových prostředků přidělených na finanční nástroje pro širokopásmové sítě nepřekročí minimální částku nezbytnou k zajištění nákladově efektivních intervencí, které se stanoví na základě předběžného hodnocení uvedeného v čl. 14 odst. 1 nařízení (EU) č. 1316/2013.
Tato částka představuje 15 % z finančního krytí určeného pro odvětví telekomunikací uvedeného v čl. 5 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 1316/2013.
8. Nejméně třetina projektů širokopásmového připojení, které získávají finanční pomoc podle tohoto nařízení, je zaměřena na dosažení rychlosti širokopásmového připojení vyšší než 100 Mb/s.
9. Evropský parlament a Rada mohou na návrh Komise a v návaznosti na zprávu uvedenou v čl. 8 odst. 6 upravit částku stanovenou podle odstavce 7 tohoto článku a podíl projektů uvedený v odstavci 8 tohoto článku.
10. Je-li podpora z nástroje pro propojení Evropy doplňkem podpory z evropských strukturálních a investičních fondů a jiné přímé veřejné podpory, může být dosažení součinností mezi opatřeními v rámci nástroje pro propojení Evropy a podporou z evropských strukturálních a investičních fondů posíleno využitím vhodného mechanismu koordinace.
Článek 6
Kritéria způsobilosti a priority financování
1. Aby byla opatření přispívající k projektům společného zájmu v oblasti infrastruktur digitálních služeb způsobilá pro financování, musí splňovat všechna tato kritéria:
a)
být dostatečně vyspělá, aby mohla být zavedena, což musí být doloženo zejména úspěšnou realizací pilotních projektů v rámci programů, jako jsou například programy Unie související s inovacemi a výzkumem;
b)
přispívat k politikám a činnostem Unie na podporu vnitřního trhu;
c)
přinášet evropskou přidanou hodnotu a zahrnovat strategii a plán pro dlouhodobou udržitelnost, případně financováním ze zdrojů jiných než z nástroje pro propojení Evropy, přičemž kvalita této strategie musí být prokázána na základě posouzení proveditelnosti a poměru nákladů a přínosů. Tuto strategii je v případě potřeby nutné aktualizovat;
d)
být v souladu s mezinárodními nebo evropskými normami nebo s otevřenými specifikacemi a směry pro interoperabilitu, jako je Evropský rámec interoperability, a vycházet ze stávajících řešení.
2. Výběr opatření přispívajících k projektům společného zájmu v oblasti infrastruktur digitálních služeb, jež mají být financovány podle nástroje pro propojení Evropy, jakož i úroveň jejich financování se stanoví v rámci ročního pracovního programu uvedeného v čl. 17 odst. 1 nařízení (EU) č. 1316/2013.
3. Nejvyšší prioritu pro financování mají stavební prvky, které jsou nezbytné pro rozvoj, zavádění a provoz ostatních infrastruktur digitálních služeb uvedených v oddílu 1.1 přílohy a u nichž je prokazatelný předpoklad, že pro tyto účely budou mít využití.
4. Druhou nejvyšší prioritu mají jiné infrastruktury digitálních služeb, jejichž účelem je podpora práva, politik a programů Unie, uvedených v oddílu 1.2 a 1.3 přílohy, a jež jsou pokud možno založeny na stávajících stavebních prvcích.
5. Podpora platforem hlavních služeb má přednost před podporou obecných služeb.
6. V ročních a víceletých pracovních programech uvedených v článku 17 nařízení (EU) č. 1316/2013 mohou být na základě cílů stanovených v článku 3 tohoto nařízení, popisu projektů společného zájmu v příloze tohoto nařízení a s ohledem na dostupné rozpočtové prostředky stanovena další kritéria, pokud jde o způsobilost a prioritu v oblasti infrastruktur digitálních služeb.
7. Aby byla opatření přispívající k projektům společného zájmu v oblasti širokopásmových sítí způsobilá pro financování, musí splňovat všechna tato kritéria:
a)
významně přispívat k plnění cílů Digitální agendy pro Evropu;
b)
být dostatečně vyspělé z hlediska fáze vývoje projektu a přípravné fáze a stavět na účinných mechanismech realizace;
c)
nabízet řešení selhání trhu nebo nepříznivých investičních situací;
d)
nesmí vést k narušení trhu nebo k vytěsňování soukromých investic;
e)
využívat technologii považovanou za nejvhodnější k řešení potřeb dotčené zeměpisné oblasti, přičemž se berou v úvahu zeměpisné, sociální a ekonomické faktory na základě objektivních kritérií a v souladu se zásadou technologické neutrality;
f)
zavádět technologii, jež je pro konkrétní projekt nejvhodnější, a současně nabízet nejlepší možnou rovnováhu mezi nejvyspělejšími technologiemi z hlediska kapacity toku údajů, bezpečnosti přenosu, odolnosti sítě a nákladové efektivnosti;
g)
disponovat vysokým potenciálem replikovatelnosti nebo být založeny na inovativních obchodních modelech.
8. Kritéria uvedená v odst. 7 písm. g) tohoto článku se nevyžadují pro projekty financované z dodatečných účelově vázaných příspěvků poskytnutých v souladu s čl. 15 odst. 2 nařízení (EU) č. 1316/2013.
9. Aby byla horizontální opatření způsobilá pro financování, musí splňovat jedno z těchto kritérií:
a)
připravovat nebo podporovat opatření provádění při jejich zavádění, řízení a řešení stávajících či vznikajících problémů při provádění;
b)
vytvářet novou poptávku po infrastrukturách digitálních služeb.
Článek 7
Spolupráce s třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi
1. Unie může navazovat kontakty, projednávat a vyměňovat si informace a spolupracovat s veřejnými orgány nebo jakoukoli jinou organizací ve třetích zemích za účelem dosažení každého cíle sledovaného tímto nařízením. Kromě jiných cílů bude tato spolupráce usilovat o podporu interoperability mezi sítěmi v oblasti telekomunikační infrastruktury v Unii a podobnými sítěmi třetích zemí.
2. Země Evropského sdružení volného obchodu (ESVO), které jsou členy Evropského hospodářského prostoru, mohou být zapojeny do odvětví v rámci nástroje pro propojení Evropy zahrnujícího telekomunikační infrastrukturu v souladu s podmínkami stanovenými v dohodě o EHP.
3. Odchylně od čl. 8 odst. 3 a čl. 9 odst. 4 nařízení (EU) č. 1316/2013, mohou být přistupující země a kandidátské země využívající předvstupní strategie zapojeny do odvětví v rámci nástroje pro propojení Evropy zahrnujícího telekomunikační infrastrukturu v souladu s dohodami, které s Unií podepsaly.
4. Pro účely účasti zemí ESVO se odvětví v rámci nástroje pro propojení Evropy zahrnující telekomunikační infrastrukturu považuje za zvláštní program.
Článek 8
Výměna informací, monitorování a podávání zpráv
1. Na základě informací obdržených podle čl. 22 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1316/2013 si členské státy a Komise vyměňují informace a osvědčené postupy týkající se pokroku dosaženého v provádění tohoto nařízení. Členské státy do tohoto procesu ve vhodných případech zapojí místní a regionální orgány. Komise zveřejní celoroční přehled těchto informací a předloží ho Evropskému parlamentu a Radě.
2. Komisi poskytuje poradenství a je nápomocna skupina odborníků složená z jednoho zástupce každého státu. Tato skupina odborníků je Komisi nápomocna zejména při:
a)
monitorování provádění tohoto nařízení;
b)
zohledňování vnitrostátních plánů a vnitrostátních strategií, kde je to případné;
c)
realizaci opatření pro hodnocení provádění pracovních programů z finančního a technického hlediska;
d)
řešení stávajících nebo vznikajících problémů souvisejících s realizací projektu.
e)
vymezování strategických směrů před tím, než dojde k vypracování ročního a víceletého pracovního programu, které jsou uvedeny v článku 17 nařízení (EU) č. 1316/2013, přičemž zvláštní pozornost věnuje výběru a stažení opatřeních přispívajících k projektům společného zájmu a rozdělení rozpočtových prostředků, jakož i revizi těchto pracovních programů.
3. Skupina odborníků může rovněž posuzovat jakékoli jiné otázky týkající se rozvoje transevropských sítí v oblasti telekomunikační infrastruktury.
4. Komise skupinu odborníků informuje o pokroku při provádění ročních a víceletých pracovních programů, které jsou uvedeny v článku 17 nařízení (EU) č. 1316/2013.
5. Skupina odborníků spolupracuje se subjekty zapojenými do plánování, rozvoje a správy digitálních sítí a služeb, jakož i s dalšími příslušnými zúčastněnými stranami.
Komise a další subjekty pověřené prováděním tohoto nařízení, například Evropská investiční banka, věnují doporučením skupiny odborníků zvláštní pozornost.
6. V souvislosti s hodnocením v polovině období a následným hodnocením nařízení (EU) č. 1316/2013, uvedeným v článku 27 tohoto nařízení, a za pomoci skupiny odborníků Komise uveřejní zprávu o pokroku v provádění tohoto nařízení. Uvedená zpráva se předloží Evropskému parlamentu a Radě.
7. Zpráva bude obsahovat hodnocení pokroku, jehož bylo dosaženo při rozvoji a provádění projektů společného zájmu, včetně případných zpoždění v provádění a zaznamenaných obtíží, jakož i informace o závazcích a platbách.
8. Komise v těchto zprávách rovněž vyhodnotí, zda oblast působnosti projektů společného zájmu nadále odráží technologický rozvoj a inovace, stejně jako vývoj právních předpisů či vývoj trhu a hospodářský vývoj, a zda by s ohledem na tento vývoj a potřebu dlouhodobé udržitelnosti měla být finanční podpora některého projektu společného zájmu postupně ukončena nebo poskytována z jiných zdrojů. U projektů, které mohou mít významný dopad na životní prostředí, zahrnují tyto zprávy analýzu vlivu na životní prostředí s případným přihlédnutím k potřebě přizpůsobení se změně klimatu a zmírnění jejího dopadu a k odolnosti vůči živelným pohromám. Takové hodnocení lze uskutečnit rovněž kdykoli jindy, považuje-li se to za vhodné.
9. Dosažení specifických cílů stanovených v článku 3 se posuzuje ex post mimo jiné na základě:
a)
dostupnosti infrastruktur digitálních služeb, měřeno podle počtu členských států napojených na každou infrastrukturu digitálních služeb;
b)
procentuálního podílu občanů a podniků využívajících infrastruktur digitálních služeb a přeshraniční dostupnosti těchto služeb;
c)
objemu získaných investic v oblasti širokopásmových sítí a pákového efektu, v případě projektů financovaných z příspěvků z veřejných zdrojů uvedených v čl. 5 odst. 5 písm. b).
Článek 9
Zrušení
Rozhodnutí č. 1336/97/ES se zrušuje.
Článek 10
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 11. března 2014.
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 283/2014
2014 m. kovo 11 d.
dėl gairių dėl transeuropinių tinklų telekomunikacijų infrastruktūros srityje, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 1336/97/EB
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 172 straipsnį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomones (1),
atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomones (2),
laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (3),
kadangi:
(1)
telekomunikacijų tinklai ir paslaugos vis labiau tampa internetine infrastruktūra, kurioje plačiajuosčio ryšio tinklai ir skaitmeninės paslaugos yra glaudžiai susiję. Internetas tampa vis svarbesne ryšio, paslaugų, švietimo, dalyvavimo socialiniame ir politiniame gyvenime, kultūrinio turinio ir verslo platforma. Todėl galimybė visoje Europoje naudotis plačiai paplitusia didelės spartos saugia ir prieiga prie interneto ir viešojo intereso skaitmeninių paslaugų yra labai svarbi socialiniam ir ekonomikos augimui, konkurencingumui, socialinei įtraukčiai ir vidaus rinkai;
(2)
2010 m. birželio 17 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino 2010 m. rugpjūčio 26 d. Komisijos komunikatą dėl Europos skaitmeninės darbotvarkės, kuria siekiama nustatyti kryptį, kuri užtikrintų galimybę geriausiai išnaudoti informacinių ir ryšio technologijų socialinį ir ekonominį potencialą. Ja siekiama skatinti konkurencingos didelės spartos interneto infrastruktūros ir internetinių skaitmeninių paslaugų pasiūlą ir paklausą, kad būtų sukurta pažangiam, tvariam ir integraciniam augimui būtina tikra bendroji skaitmeninė rinka;
(3)
Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1316/2013 (4) nustatomos Sąjungos finansinės paramos teikimo transeuropiniams tinklams transporto, telekomunikacijos ir energetikos sektoriuose sąlygos, metodai ir procedūros. Atsižvelgiant į tai, kad sektoriuose, kuriems taikoma Europos infrastruktūros tinklų priemonė (EITP), kyla panašių uždavinių ir turima panašių galimybių, svarbu pasinaudoti sinergija, įskaitant finansavimo pagal EITP derinimą su finansavimu iš kitų šaltinių;
(4)
iš tiesų teikiama daug tarpvalstybinių skaitmeninių paslaugų, kuriomis naudodamosi Europos viešojo administravimo institucijos, prisidėdamos prie Sąjungos politikos įgyvendinimo, gali keistis informacija. Siūlant naujus sprendimus svarbu remtis turimais pagal kitas Europos iniciatyvas įgyvendintais sprendimais, vengti darbo dubliavimo ir užtikrinti įgyvendinant įvairias iniciatyvas, pavyzdžiui, ISA programą, įsteigtą Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 922/2009/EB (5), programą „Fiscalis“, įsteigtą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1286/2013 (6), ir programą „Horizontas 2020“, įsteigtą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1291/2013 (7), bei politiką taikomų požiūrių ir sprendimų koordinavimą bei derinimą. Lygiai taip pat svarbu, kad sprendimai atitiktų sutartus tarptautinius ir (arba) europinius sąveikumo standartus arba atvirąsias specifikacijas, visų pirma Komisijos nustatytas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1025/2012 (8), ir kitas atitinkamas specifikacijas bei gaires, pavyzdžiui, Europos viešosioms paslaugoms skirtą Europos sąveikumo sistemą (ESS);
(5)
plėtojant didelės spartos plačiajuosčio ryšio tinklus bus atsižvelgiama į Europos techninius standartus. Jei Sąjunga nori atlikti pagrindinį vaidmenį telekomunikacijų sektoriuje, reikia Sąjungos mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programų ir intensyvesnės standartizavimo procedūrų stebėsenos;
(6)
vykdant kelias valstybes nares apimančius ir pagal Konkurencingumo ir inovacijų bendrąją programą (9) bendrai finansuojamus didelio masto bandomuosius projektus, kaip antai, PEPPOL, STORK, epSOS, eCODEX arba SPOCS, vidaus rinkoje įtvirtintos bendromis sudedamosiomis dalimis grindžiamos pagrindinės tarpvalstybinės skaitmeninės paslaugos, kurias konsoliduoja projektas eSENS. Tie bandomieji projektai jau pasiekė arba artimiausiu laiku pasieks joms diegti reikiamą brandos lygį. Įgyvendinami bendros svarbos projektai jau aiškiai parodė Europos lygmens veiksmų, pavyzdžiui, vykdomų kultūros paveldo srityje (EUROPEANA), vaikų apsaugos srityje („Saugesnis internetas“) ir socialinės apsaugos srityje (EESSI), pridėtinę vertę; pasiūlyta ir kitų projektų, kaip antai, ODR projektas vartotojų apsaugos srityje;
(7)
skaitmeninių paslaugų infrastruktūros atveju sudedamosios dalys turėtų būti svarbesnės nei kita skaitmeninių paslaugų infrastruktūra, nes jos yra išankstinė pastarosios plėtojimo sąlyga. Skaitmeninių paslaugų infrastruktūra turėtų, inter alia, padėti sukurti europinę pridėtinę vertę ir atitikti pagrįstus poreikius. Ji turėtų būti pakankamai brandi techniniu ir veiklos atžvilgiais, kad ją būtų galima diegti, o tokią brandą įrodo sėkmingai įgyvendinami bandomieji projektai. Ji turėtų būti grindžiama konkrečiu tvarumo planu, kad būtų užtikrintas vidutinės trukmės ir ilgalaikis pagrindinių paslaugų platformų veikimas po to, kai EITP nebebus taikoma. Todėl pagal šį reglamentą teikiama finansinė parama, jei įmanoma, ilgainiui turėtų būti palaipsniui nutraukta, o finansavimas atitinkamais atvejais turėtų būti teikiamas iš kitų nei EITP šaltinių;
(8)
siekiant remti daugialypę skaitmeninių paslaugų infrastruktūrą ir ilgainiui palaipsniui sukurti Europos sąveikumo ekosistemą, svarbu finansuoti skaitmeninių paslaugų infrastruktūrą, kurios reikia pagal Sąjungos teisę nustatytiems teisiniams įpareigojimams vykdyti ir (arba) kuria naudojantis kuriamos sudedamosios dalys arba kurios sudedamosiomis dalimis naudojamasi (tos sudedamosios dalys gali turėti didelį poveikį visos Europos viešųjų paslaugų plėtojimui). Šiuo atveju teisiniai įpareigojimai reiškia konkrečias nuostatas, pagal kurias reikalaujama kurti arba naudoti skaitmeninių paslaugų infrastruktūrą arba reikalaujama teikti rezultatus, kuriuos galima gauti tik naudojant Europos skaitmeninių paslaugų infrastruktūrą;
(9)
skiriant finansavimą pirmenybė turėtų būti teikiama Skaitmeninių paslaugų infrastruktūrai, EUROPEANA ir programai „Vaikams saugesnis internetas“. Pirmiausia turėtų būti užtikrinta, kad Sąjunga toliau finansuotų EITP iš kitų Sąjungos programų pirmaisiais 2014 iki 2020 m. daugiametės finansavimo programos, nustatytos Tarybos reglamentu (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013 (10), metais, kad būtų užtikrintas nepertraukiamas ir sėkmingas paslaugos teikimas tuo pačiu lygiu, koks buvo pagal dabartinę finansavimo programą. 2012 m. gegužės 10 d. Taryba pabrėžė, kad itin svarbu užtikrinti ilgalaikį EUROPEANA gyvybingumą, be kita ko, valdymo ir finansavimo požiūriu (11);
(10)
turėtų būti užtikrinta saugi, įtrauki ir pozityvi internetinė aplinka vaikams ir jaunimui. Turėtų būti užtikrintas Saugesnio interneto programos veikimas po 2014 m., nes tai yra labai svarbi vaikų teisių gynimo ir skatinimo internetinėje erdvėje priemonė. Įgyvendinant šį reglamentą turėtų būti finansiškai remiamas Sąjungos strategijos dėl vaikams geresnio interneto įgyvendinimas tiek Sąjungos, tiek valstybių narių lygiu, visų pirma kiek tai susiję su Saugesnio interneto centrais (SIC) valstybėse narėse. SIC veikla, įskaitant informuotumo mazgus ir kitą informuotumo didinimo veiklą, pagalbos linijos vaikams, tėvams ir globėjams dėl to, kaip vaikams geriausia naudotis internetu, taip pat karštosios pranešimų apie vaikų seksualinio išnaudojimo turinį internete linijos yra svarbus elementas ir būtina sąlyga tam, kad ta strategija būtų sėkmingai įgyvendinta;
(11)
būsimame Sąjungos teisės akte dėl elektroninės atpažinties ir elektroninių operacijų patikimumo užtikrinimo paslaugų vidaus rinkoje) bus nustatyti išsamūs pagrindinių priemonių, toliau vadinamų skaitmeninių paslaugų infrastruktūros sudedamosiomis dalimis, abipusio pripažinimo reikalavimai ir sąlygos. Tas aktas apims keletą svarbiausių sudedamųjų dalių, pavyzdžiui, elektroninę atpažintį ir elektroninį parašą, kurie yra bendros svarbos projektų, išdėstytų šio reglamento priede, dalis;
(12)
pagal Sprendimą Nr. 922/2009/EB sukurta skaitmeninių paslaugų infrastruktūra palengvins elektroninį įvairių valstybių ir įvairių sektorių Europos viešojo administravimo institucijų sąveikumą. Taip bus atitinkamai sudarytos sąlygos teikti pagrindines paslaugas tokiose srityse, kaip, pavyzdžiui, elektroninės atpažinties bei tapatumo nustatymo ir viešųjų pirkimų, tarpvalstybinio verslo registrų sujungimo, sąveikiųjų tarpvalstybinių elektroninių sveikatos paslaugų ir tarpvalstybinio bendradarbiavimo elektroninio saugumo klausimais, ir kartu bus prisidedama prie bendrosios skaitmeninės rinkos plėtojimo. Toks administravimo institucijų sąveikumas bus pasiektas sukūrus ir (arba) sustiprinus pagrindinių paslaugų platformas, kurios grindžiamos esamomis bendromis sudedamosiomis dalimis ir (arba) kurių sudedamosios dalys gali būti papildomai panaudotos kitoms pagrindinių paslaugų platformoms kurti, ir susijusias bendrąsias paslaugas, kuriomis tarpvalstybinių skaitmeninių paslaugų teikimo tikslais nacionalinė infrastruktūra susiejama su pagrindinių paslaugų platformomis;
(13)
valstybės narės turėtų skatinti vietos ir regionines valdžios institucijas visapusiškai ir veiksmingai dalyvauti skaitmeninių paslaugų infrastruktūros valdyme ir užtikrinti, kad įgyvendinant bendros svarbos projektus, susijusius su tarpvalstybiniu e. valdžios paslaugų teikimu, būtų atsižvelgiama į EIF rekomendacijas;
(14)
2011 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucijoje „Plačiajuostis ryšys Europoje. Investavimas į skaitmeninių technologijų skatinamą augimą“ (12) pabrėžiama, kad plačiajuosčio ryšio paslaugos labai svarbios Sąjungos pramonės konkurencingumui ir labai prisideda prie Sąjungos ekonomikos augimo, socialinės sanglaudos ir kokybiško užimtumo kūrimo. Itin svarbu investuoti į pažangiausias ir perspektyviausias technologijas, jei norima, kad Sąjungoje klestėtų inovacijos, žinios ir paslaugos;
(15)
beveik 500 mln. didelės spartos plačiajuosčio ryšio prieigą turinčių žmonių Europos rinka paskatintų vidaus rinkos plėtrą, sukurtų pasaulyje unikalią didelę vartotojų masę, visiems regionams atvertų naujų galimybių, kiekvienam vartotojui suteiktų papildomą vertę, o Sąjungai - pajėgumo būti pasaulyje pirmaujančia žinių ekonomika. Greitas didelės spartos plačiajuosčio ryšio tinklų diegimas būtinas siekiant didinti Sąjungos produktyvumą ir kurti naujas ir mažas įmones, galinčias tapti lyderėmis įvairiuose sektoriuose, tokiuose kaip sveikatos priežiūra, gamyba ir paslaugos;
(16)
naujų infrastruktūros galimybių ir naujų, novatoriškų bei sąveikių paslaugų derinys turėtų paskatinti savaiminį ratą, nes būtų skatinama didėjanti didelės spartos plačiajuosčio ryšio paklausa, į kurią, komerciniu požiūriu, būtų patartina reaguoti;
(17)
Europos skaitmeninėje darbotvarkėje nustatyta, kad ne vėliau kaip 2020 m. visi europiečiai turėtų turėti galimybę naudotis didesnės kaip 30 Mbps spartos internetu, o ne mažiau kaip 50 % Europos namų ūkių turėtų naudotis didesnės kaip 100 Mbps spartos internetu;
(18)
atsižvelgiant į tai, kad skaitmeninės paslaugos ir programos, kurioms reikia vis spartesnio interneto ryšio, greitai plėtojamos, o dėl pažangiausių technologijų greito vystymosi tai tampa įmanoma, atliekant Europos skaitmeninės darbotvarkės įvertinimą reikia numatyti galimybę peržiūrėti 2020 metams nustatytus su plačiajuosčiu ryšiu susijusius tikslus, siekiant užtikrinti, kad Sąjunga, palyginti su kitomis pasaulio šalimis, turėtų konkurencingos spartos plačiajuostį ryšį;
(19)
dalis plačiajuosčio ryšio srities projektų turėtų turėti platesnį užmojį, siekti didesnės spartos ir tokiu būdu tapti greitesnio ryšio bandomaisiais projektais bei modeliais, kuriuos būtų galima pakartotinai pritaikyti;
(20)
2013 m. rugsėjo 12 d. rezoliucijoje Skaitmeninė darbotvarkė. Augimas, judumas ir užimtumas: metas judėti sparčiau Europos Parlamentas pabrėžė, kad atnaujintos į ateitį nukreiptos Europos skaitmeninės darbotvarkės 2020 m. tikslas turėtų būti pasiekti, kad visi namų ūkiai Sąjungoje būtų prijungti prie 100 Mbps spartos plačiajuosčio ryšio jungčių ir 50 % namų ūkių naudotųsi 1 Gbps ar didesnės spartos plačiajuosčiu ryšiu;
(21)
pagrindinis vaidmuo plečiant ir modernizuojant plačiajuosčio ryšio tinklus turėtų tekti privačiajam sektoriui; šioje veikloje jam turėtų padėti konkurencijai ir investicijoms palanki reguliavimo sistema. Esant privačiųjų investicijų trūkumui, valstybės narės turėtų dėti reikiamas pastangas, kad būtų pasiekti Europos skaitmeninės darbotvarkės tikslai. Plačiajuosčiam ryšiui skirta valstybės finansinė parama turėtų būti teikiama tik toms programoms ar iniciatyvoms, kurios skirtos projektams, kurių vien tik privatusis sektorius finansuoti negali; tai turi būti patvirtinama atlikus ex-ante vertinimą ir nustačius, kad esama rinkos trikčių arba kad investavimo aplinka nėra optimali, laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (13);
(22)
plačiajuosčio ryšio tinklams skirtos finansinės priemonės neturi netinkamai iškreipti konkurencijos, išstumti privačių investicijų ar trukdyti privatiems ūkio subjektams investuoti. Visų pirma jos atitiks Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau - SESV) 101, 102, 106 ir 107 straipsnius, taip pat, jei tinkama, Valstybės pagalbos taisyklių taikymo plačiajuosčio ryšio tinklų sparčiam diegimui ES gaires;
(23)
viešasis finansavimas plačiajuosčio ryšio tinklams skiriamas tik tai infrastruktūrai, kuri atitinka taikomus teisės aktus, visų pirma konkurencijos teisės aktus, ir prieigos įpareigojimus pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/19/EB (14);
(24)
kadangi pagal EITP turimi finansiniai ištekliai riboti, finansinė parama daugiausia turėtų būti skiriama Sąjungos lygmens finansavimo mechanizmams kurti, siekiant pritraukti papildomų investicijų, skatinti dauginamąjį poveikį ir taip sudaryti sąlygas veiksmingai naudoti investicijoms privačias ir kitas viešąsias lėšas. Taikant šį požiūrį įmonėms ir institucijų subjektams suteikiamos galimybės skirti įnašus, gerokai viršijančius pagal EITP tiesiogiai galimo skirti finansavimo lygį;
(25)
atsižvelgiant į tai, kad finansiniai ištekliai pagal EITP yra riboti, ir siekiant užtikrinti tinkamą skaitmeninių paslaugų infrastruktūros finansavimą, bendra plačiajuosčiam ryšiui numatyta biudžeto suma neturėtų viršyti minimalios sumos, būtinos ekonomiškai efektyviems veiksmams nustatyti, kurie turėtų būti nustatomi remiantis ex-ante vertinimu, atsižvelgiant į, inter alia, numatomų finansinių priemonių rūšį, galimą sverto poveikį mažiausiai veiksmingų projektų paketui ir rinkos sąlygas;
(26)
jei atlikus ex-ante vertinimą nustatoma, kad esama rinkos trikčių arba kad investavimo aplinka nėra optimali, ir vadovaujančiosios institucijos priima atitinkamą sprendimą, plačiajuosčiam ryšiui diegti pagal EITP skiriama parama turėtų papildyti pagal kitas Sąjungos programas ir iniciatyvas, įskaitant Europos struktūrinius ir investicijų fondus (toliau - ESI fondai), teikiamą paramą. Finansinė parama pagal EITP plačiajuosčiam ryšiui diegti turėtų sustiprinti valstybių narių pastangas - ši parama turėtų daryti ne tik tiesioginį poveikį, bet ir būti naudojama kaip investavimo priemonė savanoriškiems tiksliniams įnašams iš kitų šaltinių, įskaitant ESI fondus; todėl siekdamos padidinti viešųjų išlaidų efektyvumą valstybės narės galėtų pasinaudoti įgyvendinant Sąjungos valdomas priemones sukauptomis žiniomis ir tų priemonių masto poveikiu;
(27)
siekiant užtikrinti geriausią kainos ir kokybės santykį ir atsižvelgiant į ribotus išteklius, EITP lėšomis turėtų būti finansuojami projektai, kurie grindžiami geriausiai konkrečiam projektui tinkančiomis technologijomis, gali padėti skatinti novatoriškus verslo modelius ir turi didelį daugkartinio pritaikymo potencialą. Kai projektai finansuojami savanoriškais įnašais pagal EITP, pavyzdžiui, iš ESI fondų, arba nacionalinėmis ar regioninėmis lėšomis, atitikties reikalavimams kriterijai turėtų būti lankstesni ir jais turėtų būti atsižvelgiama į vietovių, kurioms tuo finansavimu numatyta padėti, konkrečią padėtį ir sąlygas;
(28)
Sąjunga gali remti plačiajuosčio ryšio tinklų diegimą, kuriuo prisidedama prie Europos skaitmeninės darbotvarkės tikslų, įvairių rūšių vietovėse. Skaitmeninės atskirties mažinimas ir skaitmeninės įtraukties padidėjimas yra svarbus Europos skaitmeninės darbotvarkės tikslas. Todėl visais Sąjungos veiksmais plačiajuosčio ryšio srityje turėtų būti atsižvelgiama į priemiesčių, kaimo ir visų pirma retai apgyvendintų vietovių, taip pat mažiau išsivysčiusių regionų, kuriems reikalingas ryšys, konkrečius poreikius. Tai apima plačiajuosčio ryšio tinklų diegimą siekiant sujungti salas, sunkiai prieinamus, kalnų, atokius ir periferinius regionus, įskaitant salose esančias valstybes nares, su centriniais Sąjungos regionais ir (arba) veiksmus, kuriais siekiama pagerinti jungčių tarp tokių regionų ir centrinių Sąjungos regionų patikimumą ar veikimą;
(29)
siekiant baigti kurti skaitmeninę bendrąją rinką turėtų būti skatinamas EITP ir nacionalinių bei regioninių plačiajuosčio ryšio srities veiksmų suderinamumas;
(30)
įgyvendinant šį reglamentą finansinės pagalbos formos turėtų atitikti pasirinktą aptariamų veiksmų pobūdį. Todėl skaitmeninių paslaugų infrastruktūros srityje pagrindinių paslaugų platformos, kurios negali būti finansuojamos iš kitų šaltinių, pirmumo tvarka turėtų būti finansuojamos taikant viešųjų pirkimų procedūrą arba, išskirtiniais atvejais, teikiant dotacijas, o bendroms paslaugoms turėtų būti teikiama tik ribota finansinė parama pagal EITP. Be to, teikiant bet kokią finansinę parama pagal EITP turėtų būti siekiama veiksmingai naudoti Sąjungos lėšas, todėl plačiajuosčio ryšio tinklai turėtų būti remiami finansinėmis priemonėmis, kuriomis būtų užtikrintas didesnis sverto poveikis nei dotacijomis;
(31)
intervenciniais veiksmais pagal šį reglamentą turėtų būti siekiama užtikrinti įvairių priede aprašytų bendros svarbos projektų sinergiją ir sąveikumą, taip pat jų sinergiją ir sąveikumą su kita infrastruktūra, įskaitant pagal EITP remiamą transporto ir energetikos infrastruktūrą, atitinkamą mokslinių tyrimų infrastruktūrą, inter alia, remiamą pagal programą „Horizontas 2020“, ir atitinkamus ESI fondus lėšomis remiamą infrastruktūrą, vengiant dubliavimo ir bereikalingos administracinės naštos;
(32)
finansinę paramą bendros svarbos projektams turėtų papildyti horizontalieji veiksmai, įskaitant techninę pagalbą, paklausos didinimo priemones ir koordinavimą, kuriais būtų siekiama padidinti Sąjungos intervencinių veiksmų poveikį;
(33)
skirdama lėšas intervenciniams veiksmams plačiajuosčio ryšio tinklų sektoriuje, Komisija turėtų tinkamai atsižvelgti į turimų Sąjungos finansinių priemonių vertinimo rezultatus;
(34)
Komisijai turėtų padėti ekspertų grupė, sudaryta iš visų valstybių narių atstovų: su ja turėtų būti konsultuojamasi ir ji turėtų dalyvauti, inter alia, vykdant šio reglamento įgyvendinimo stebėseną, planuojant, vertinant ir sprendžiant įgyvendinimo problemas;
(35)
ekspertų grupė taip pat turėtų bendradarbiauti su subjektais, kurie dalyvauja įgyvendinant šį reglamentą, pavyzdžiui, vietos ir regioninėmis valdžios institucijomis, interneto prieigos tiekėjais, viešųjų tinklų administratoriais ir komponentų gamintojais, taip pat nacionalinėmis reguliavimo institucijomis ir Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucija (EERRI), įsteigta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1211/2009 (15);
(36)
Reglamentu (ES) Nr. 1316/2013 įsteigiamas EITP koordinavimo komitetas, kuris taip pat yra komitetas, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 182/2011 (16). Be to, Reglamentu (ES) Nr. 1316/2013 Komisijai suteikiami įgaliojimai laikantis nagrinėjimo procedūros priimti metines ir daugiametes darbo programas, be kita ko, telekomunikacijų sektoriuje, kuriam taikomas šis reglamentas. Šiuo požiūriu svarbu paaiškinti, kad svarstant su šiuo reglamentu susijusius klausimus, visų pirma metinių ir daugiamečių darbo programų projektus, valstybėms narėms EITP koordinavimo komitete turėtų atstovauti telekomunikacijų infrastruktūros sektoriaus ekspertai;
(37)
kadangi šio reglamento tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti, ypač transeuropinių tinklų telekomunikacijų infrastruktūroje koordinuoto vystymo, o dėl tarpvalstybinio remiamų infrastruktūrų pobūdžio ir poveikio visai Sąjungos teritorijai tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti;
(38)
siekiant remti bendro intereso projektus transporto, telekomunikacijų ir energijos infrastruktūros sektoriuose, Reglamentu (ES) Nr. 1316/2013 nustatomi sąlygas, metodus ir procedūras Sąjungos finansinei pagalbai teikti transeuropiniams tinklams. Juo taip pat nustatomas šaltinių paskirstymas, prieinamas pagal Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013 visuose trejuose sektoriuose. Reglamentas (ES) Nr. 1316/2013 taikomas nuo 2014 sausio 1 d. Todėl reikėtų šio reglamento taikymą suderinti su Reglamento (ES) Nr. 1316/2013 taikymu ir su Reglamentu (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013. Todėl šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d.;
(39)
Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1336/97/EB (17) turėtų būti panaikintas,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Dalykas
1. Šiuo reglamentu nustatomos transeuropinių tinklų telekomunikacijų infrastruktūros srityje bendros svarbos projektų užbaigimo iki numatyto termino ir sąveikumo gairės.
2. Visų pirma šiame reglamente nustatomi:
a)
bendros svarbos projektų tikslai ir veiklos prioritetai;
b)
bendros svarbos projektų nustatymas;
c)
Sąjungos finansinės paramos pagal Reglamentą (ES) Nr. 1316/2013 skyrimo veiksmams, kuriais prisidedama prie bendros svarbos projektų kūrimo, įgyvendinimo, diegimo, sujungimo ir sąveikumo etapais, kriterijai;
d)
bendros svarbos projektų finansavimo prioritetai.
2 straipsnis
Terminų apibrėžtys
1. Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys nustatytos Reglamento (ES) Nr. 1316/2013 2 straipsnyje.
2. Šiame reglamente ir Reglamente (ES) Nr. 1316/2013 taip pat vartojamos šios terminų apibrėžtys:
a) telekomunikacijų infrastruktūra- plačiajuosčio ryšio tinklai ir skaitmeninių paslaugų infrastruktūra;
b) skaitmeninių paslaugų infrastruktūra- infrastruktūra, kuria naudojantis galima elektroniniu būdu, paprastai internetu, teikti tinklo paslaugas ir taip piliečiams, verslo įmonėms ir (arba) viešosiomis valdžios institucijoms teikti transeuropines sąveikiąsias bendros svarbos paslaugas ir kurią sudaro pagrindinių paslaugų platformos ir bendrosios paslaugos;
c) sudedamosios dalys- bazinė skaitmeninių paslaugų infrastruktūra, kuri yra pagrindinė priemonė, kuri gali būti pakartotinai panaudota sudėtingesnėje skaitmeninių paslaugų infrastruktūroje;
d) pagrindinių paslaugų platformos- skaitmeninių paslaugų infrastruktūros pagrindiniai centrai, skirti transeuropiniam ryšiui, prieigai ir sąveikumui užtikrinti ir kurios atviros valstybėms narėms ir gali būti prieinamos kitiems subjektams;
e) bendrosios paslaugos- tinklų paslaugos, kuriomis vienas ar keli nacionalinės infrastruktūros objektai siejami su viena ar keliomis pagrindinių paslaugų platformomis;
f) plačiajuosčio ryšio tinklai- laidinės ir belaidės prieigos tinklai, pagalbinė infrastruktūra ir pagrindiniai tinklai, galintys užtikrinti labai didelės spartos ryšį;
g) horizontalieji veiksmai- tyrimai ir programų rėmimo veiksmai, kaip apibrėžta atitinkamai Reglamento (ES) Nr. 1316/2013 2 straipsnio 6 ir 7 punktuose.
3 straipsnis
Tikslai
1. Bendros svarbos projektais prisidedama prie Reglamento (ES) Nr. 1316/2013 3 straipsnyje nurodytų bendrųjų tikslų siekimo.
2. Įgyvendinant bendros svarbos projektus, be bendrųjų tikslų siekiama vieno ar kelių šių konkrečių tikslų:
a)
užtikrinti ekonomikos augimą ir prisidėti prie vidaus rinkos sukūrimo ir veikimo, kad būtų skatinamas Europos ekonomikos, įskaitant mažąsias ir vidutines įmones (MVĮ), konkurencingumas;
b)
gerinti kasdienį piliečių gyvenimą ir kasdienę verslo įmonių bei viešosios valdžios institucijų veiklą visais lygiais, tuo tikslu skatinant plačiajuosčio ryšio tinklus, nacionalinių, regioninių ir vietos plačiajuosčio ryšio tinklų sujungimą ir sąveikumą, taip pat nediskriminacinę prieigą prie tokių tinklų ir skaitmeninę įtrauktį.
3. Siekiant 1 ir 2 dalyse nurodytų tikslų, nustatomi šie veiklos prioritetai:
a)
transeuropinių skaitmeninių paslaugų infrastruktūros sąveikumo, ryšio, darnaus diegimo, naudojimo ir modernizavimo, taip pat koordinavimo Europos lygmeniu užtikrinimas;
b)
veiksmingo privačių ir viešų investicijų, kuriomis būtų skatinamas plačiajuosčio ryšio tinklų diegimas ir modernizavimas, srauto užtikrinimas, siekiant prisidėti prie Europos skaitmeninėje darbotvarkėje nustatytų plačiajuosčio ryšio diegimo uždavinių įgyvenimo.
4 straipsnis
Bendros svarbos projektai
1. Įgyvendinant bendros svarbos projektus visų pirma:
a)
siekiama sukurti ir (arba) patobulinti sąveikias ir, jei įmanoma, tarptautiniu mastu suderinamas pagrindinių paslaugų platformas, kartu teikiant bendrąsias skaitmeninių paslaugų infrastruktūros paslaugas;
b)
sudaroma galimybė naudotis veiksmingomis investavimo į plačiajuosčio ryšio tinklus priemonėmis, pritraukiama naujų kategorijų investuotojų ir projektų rengėjų ir skatinama užtikrinti, kad novatoriškus projektus ir verslo modelius būtų galima pakartotinai pritaikyti.
2. Bendros svarbos projektai gali apimti visą projekto ciklą, įskaitant galimybių tyrimą, įgyvendinimą, nuolatinį naudojimą ir modernizavimą, koordinavimą ir vertinimą.
3. Bendros svarbos projektai gali būti remiami imantis horizontaliųjų veiksmų.
4. Bendros svarbos projektai ir veiksmai, kuriais prisidedama prie jų įgyvendinimo, išsamiau aprašyti priede.
5 straipsnis
Intervencijos metodai
1. Skaitmeninių paslaugų infrastruktūros srityje pagrindinių paslaugų platformų kūrimo uždavinys pirmiausia tenka Sąjungai, o bendrąsias paslaugas teikia prie atitinkamos pagrindinių paslaugų platformos prisijungusios Šalys. Į plačiajuosčio ryšio tinklus daugiausiai investuoja privatusis sektorius; šioje veikloje jam padeda konkurencijai ir investicijoms palanki reguliavimo sistema. Viešoji parama plačiajuosčio ryšio tinklams teikiama tik tuo atveju, kai esama rinkos trikčių arba kai investavimo aplinka nėra optimali.
2. Valstybės narės ir kiti už bendros svarbos projektų įgyvendinimą atsakingi ar prie jų įgyvendinimo prisidedantys subjektai skatinami imtis priemonių, kurios būtinos siekiant sudaryti palankesnes sąlygas įgyvendinti bendros svarbos projektus. Galutinis sprendimas dėl bendros svarbos projekto, susijusio su tam tikros valstybės narės teritorija, įgyvendinimo bus priimtas gavus tos valstybės narės patvirtinimą.
3. Vykdant veiksmus, kuriais prisidedama prie bendros svarbos projektų, atitinkančių šio reglamento 6 straipsnyje išdėstytus kriterijus, įgyvendinimo, gali būti teikiama Sąjungos finansinė parama vadovaujantis Reglamente (ES) Nr. 1316/2013 numatytomis sąlygomis ir pagal jame numatytas priemones. Finansinė parama teikiama pagal Sąjungoje priimtas atitinkamas taisykles ir procedūras, atsižvelgiant į šio reglamento 6 straipsnyje nustatytus finansavimo prioritetus ir turimus išteklius, atsižvelgiant į konkrečius naudos gavėjų poreikius:
4. Veiksmai, kuriais prisidedama prie skaitmeninių paslaugų infrastruktūros srities bendros svarbos projektų, remiami:
a)
taikant viešųjų pirkimų procedūrą; ir (arba)
b)
dotacijomis.
5. Veiksmai, kuriais prisidedama prie plačiajuosčio ryšio tinklų srities bendros svarbos projektų, remiami:
a)
pagal Reglamente (ES) Nr. 1316/2013 nustatytas finansines priemones, kurias galima papildyti įnašais, teikiamais pagal kitus EITP sektorius, kitas priemones, programas ir Sąjungos biudžeto eilutes, taip pat valstybių narių, įskaitant regionines bei vietos valdžios institucijas, ir bet kurių kitų investuotojų, įskaitant privačiuosius investuotojus, įnašais pagal Reglamento (ES) Nr. 1316/2013 15 straipsnio 2 dalį; ir (arba)
b)
derinant finansines priemones ir dotacijas iš kitų nei EITP viešųjų - kai jie yra Sąjungos arba nacionaliniai viešieji šaltiniai - šaltinių;
6. Horizontalieji veiksmai remiami:
a)
taikant viešųjų pirkimų procedūrą; ir (arba)
b)
dotacijomis.
7. Bendra plačiajuosčio ryšio tinklams skirtoms finansinėms priemonėms numatyta biudžeto suma neviršija minimalios sumos, būtinos ekonomiškai efektyviems intervenciniams veiksmams nustatyti, kurie nustatomi remiantis Reglamento (ES) Nr. 1316/2013 14 straipsnio 1 dalyje nurodytais ex-ante vertinimais.
Ta suma sudaro 15 % telekomunikacijų sektoriui skirto finansinio paketo, nurodyto Reglamento (ES) Nr. 1316/2013 5 straipsnio 1 dalies b punkte.
8. Bent trečdaliu plačiajuosčio ryšio srities projektų, gaunančių finansinę parama pagal šį reglamentą, turi būti siekiama užtikrinti didesnę nei 100 Mbps plačiajuosčio ryšio spartą.
9. Remdamiesi 8 straipsnio 6 dalyje nurodyta ataskaita, Europos Parlamentas ir Taryba, remdamiesi Komisijos pasiūlymu, gali patikslinti pagal šio straipsnio 7 dalį nustatytą sumą ir šio straipsnio 8 dalyje nurodytą projektų proporcijos dalį.
10. Jei parama pagal EITP papildo paramą iš ESI fondų ir kitą tiesioginę viešąją paramą, galimybės užtikrinti veiksmų pagal EITP ir paramos iš ESI fondų sinergiją gali būti padidintos naudojant tinkamą koordinavimo mechanizmą.
6 straipsnis
Atitikties reikalavimams kriterijai ir finansavimo prioritetai
1. Veiksmai, kuriais prisidedama prie skaitmeninių paslaugų infrastruktūros srities bendros svarbos projektų įgyvendinimo turi atitikti toliau nurodytus kriterijus tam, kad atitiktų reikalavimus finansavimui gauti:
a)
yra pakankamai brandūs, kad galėtų būti vykdomi, o tokią brandą visų pirma įrodo pagal tokias programas kaip Sąjungos programos, susijusios su inovacijomis ir moksliniais tyrimais, sėkmingai vykdomi bandomieji projektai;
b)
prisidedama prie Sąjungos politikos ir veiklos, kuriomis remiama vidaus rinka;
c)
sukuriama europinė pridėtinė vertė ir parengiama strategija, kuri patikslinama, kai tinkama, ir kurios kokybė turi būti įrodoma atliekant galimybių ir sąnaudų bei naudos vertinimą, bei planavimas, kad būtų užtikrintas ilgalaikis tvarumas, kai reikia naudojant kitus nei EITP finansavimo šaltinius. Tokia strategija prireikus atnaujinama;
d)
laikomasi tarptautinių ir (arba) europinių sąveikumo standartų arba atvirųjų specifikacijų ir gairių, pavyzdžiui, Europos sąveikumo sistemos, ir naudojamasi turimais sprendimais.
2. Veiksmai, kuriais prisidedama prie skaitmeninių paslaugų infrastruktūros srities bendros svarbos projektų, finansuotini pagal EITP, pasirenkami ir jų finansavimo dydis nustatomas įgyvendinant metinę darbo programą, nurodytą Reglamento (ES) Nr. 1316/2013 17 straipsnio 1 dalyje.
3. Sudedamosioms dalims, kurios yra būtinos ir kurias, remiantis pagrįstais duomenimis, numatoma naudoti plėtojant, diegiant ir naudojant kitą priedo 1 skirsnio 1 dalyje nurodytą skaitmeninių paslaugų infrastruktūrą, suteikiamas didžiausias finansavimo prioritetas.
4. Antras prioritetas suteikiamas kitai skaitmeninių paslaugų infrastruktūrai, kuri plėtojama pagal Sąjungos teisę, politiką ir programas, išvardytas priedo 1 skirsnio 2 ir 3 dalyse, ir, kai įmanoma, grindžiama turimomis sudedamosiomis dalimis.
5. Parama pagrindinių paslaugų platformoms yra svarbesnė už paramą bendrosioms paslaugoms.
6. Remiantis šio reglamento 3 straipsnyje numatytais tikslais, šio reglamento priede pateiktu bendros svarbos projektų apibrėžimu ir atsižvelgiant į turimą biudžetą, Reglamento (ES) Nr. 1316/2013 17 straipsnyje nurodytose metinėse ir daugiametėse darbo programose gali būti nustatyta daugiau atitikties skaitmeninių paslaugų infrastruktūros srities reikalavimams ir prioritetų šioje srityje nustatymo kriterijų.
7. Veiksmai, kuriais prisidedama prie plačiajuosčio ryšio tinklų srities bendros svarbos projektų įgyvendinimo, atitinka finansavimo reikalavimus, jei atitinka visus šiuos kriterijus:
a)
yra labai naudingi įgyvendinant Europos skaitmeninės darbotvarkės tikslus;
b)
yra pasiekę pakankamą brandą projektų vystymo ir parengimo etapuose, grindžiamuose veiksmingais įgyvendinimo mechanizmais;
c)
padeda šalinti rinkos triktis arba spręsti su neoptimalia investavimo aplinka susijusius klausimus;
d)
nesukelia rinkos iškraipymų ar neišstumia privačiojo sektoriaus investicijų;
e)
juos vykdant naudojamos technologijos, kurios laikomos tinkamiausiomis konkrečios geografinės srities poreikiams tenkinti, atsižvelgiant į objektyviais kriterijais grindžiamus geografinius, socialinius ir ekonominius veiksnius ir laikantis technologijų neutralumo principo;
f)
juos vykdant diegiamos konkrečiam projektui tinkamiausios technologijos ir tuo pačiu metu siūlomas geriausias pažangiausių technologijų (duomenų srauto pajėgumo, perdavimo saugumo, tinklo atsparumo požiūriu) ir išlaidų efektyvumo santykis;
g)
turi dideles daugkartinio taikymo galimybes ir (arba) yra grindžiami novatoriškais verslo modeliais.
8. Papildomais tiksliniais įnašais, teikiamais pagal Reglamento (ES) Nr. 1316/2013 15 straipsnio 2 dalį, finansuojami projektai neprivalo atitikti šio straipsnio 7 dalies g punkte nurodytų kriterijų.
9. Horizontalieji veiksmai atitinka finansavimo reikalavimus, jei atitinka šiuos kriterijus:
a)
juos vykdant rengiami arba remiami įgyvendinimo veiksmai jų vykdymo, valdymo ir esamų ar naujai kylančių įgyvendinimo problemų sprendimo etapais;
b)
juos vykdant sukuriama nauja skaitmeninių paslaugų infrastruktūros paklausa.
7 straipsnis
Bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis
1. Sąjunga gali užmegzti ryšius, diskutuoti, keistis informacija ir bendradarbiauti su trečiųjų šalių valdžios institucijomis ar bet kuriomis kitomis organizacijomis, kad pasiektų bet kurį šio reglamento tikslą. Be kitų tikslų, šiuo bendradarbiavimu siekiama skatinti Sąjungos telekomunikacijų infrastruktūros srities tinklų ir trečiųjų šalių panašių tinklų sąveikumą.
2. Europos laisvosios prekybos asociacijos (ELPA) šalys, kurios yra Europos ekonominės erdvės (EEE) narės, gali dalyvauti telekomunikacijų infrastruktūrą apimančio sektoriaus, kuriam taikoma EITP, veikloje laikydamosi EEE susitarime nustatytų sąlygų.
3. Nukrypstant nuo Reglamento (ES) Nr. 1316/2013 8 straipsnio 3 dalies ir 9 straipsnio 4 dalies, narystės siekiančios šalys ir šalys kandidatės, kurioms taikoma pasirengimo narystei strategija, gali dalyvauti telekomunikacijų infrastruktūrą apimančio sektoriaus, kuriam taikoma EITP, veikloje laikydamosi su Sąjunga pasirašytų susitarimų.
4. ELPA šalių dalyvavimo šioje veikloje tikslais EITP sektorius, apimantis telekomunikacijų infrastruktūros sektorius laikomas atskira programa.
8 straipsnis
Keitimasis informacija, stebėsena ir ataskaitų teikimas
1. Remdamosi pagal Reglamento (ES) Nr. 1316/2013 22 straipsnio trečią pastraipą gauta informacija, valstybės narės ir Komisija keičiasi informacija ir geriausios praktikos pavyzdžiais, susijusiais su pažanga, padaryta įgyvendinant šį reglamentą. Atitinkamais atvejais valstybės narės į šį procesą įtraukia vietos ir regionines valdžios institucijas. Komisija paskelbia metinę šios informacijos apžvalgą ir pateikia ją Europos Parlamentui ir Tarybai.
2. Komisija konsultuojasi su ekspertų grupe, kurią sudaro po vieną kiekvienos valstybės narės atstovą ir kuri padeda Komisijai. Visų pirma, ekspertų grupė padeda Komisijai:
a)
stebėti, kaip įgyvendinamas šis reglamentas;
b)
jei taikoma, atsižvelgti į nacionalinius planus arba nacionalines strategijas;
c)
imtis priemonių įvertinti darbo programų įgyvendinimą finansiniu ir techniniu lygiu;
d)
spręsti esamas ar naujai kylančias projektų įgyvendinimo problemas;
e)
nustatyti strategines gaires prieš parengiant metines ir daugiametes darbo programas, nurodytas Reglamento (ES) Nr. 1316/2013 17 straipsnyje, visų pirma atsižvelgiant į veiksmų, kuriais prisidedama prie bendros svarbos projektų įgyvendinimo ir biudžeto paskirstymo, pasirinkimą bei panaikinimą ir tų darbo programų peržiūrą.
3. Be to, ekspertų grupė gali svarstyti bet kurį kitą su transeuropinių tinklų telekomunikacijų infrastruktūros srityje plėtojimu susijusį klausimą.
4. Komisija informuoja ekspertų grupę apie pažangą, padarytą įgyvendinant Reglamento (ES) Nr. 1316/2013 17 straipsnyje nurodytas metines ir daugiametes darbo programas.
5. Ekspertų grupė bendradarbiauja su skaitmeninių tinklų ir paslaugų planavimo, plėtojimo ir valdymo subjektais ir su kitais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais.
Komisija ir kiti už šio reglamento įgyvendinimą atsakingi subjektai, pavyzdžiui, Europos investicijų bankas, deramai atsižvelgia į ekspertų grupės pastabas.
6. Atlikdama Reglamento (ES) Nr. 1316/2013 laikotarpio vidurio ir ex-post vertinimą, kaip nurodyta to reglamento 27 straipsnyje, ir padedama ekspertų grupės, Komisija skelbia šio reglamento įgyvendinimo pažangos ataskaitą. Ta ataskaita pateikiama Europos Parlamentui ir Tarybai.
7. Ataskaitoje pateikiamas pažangos, padarytos rengiant ir įgyvendinant bendros svarbos projektus, įvertinimas, kuriame aptariami, be kita ko, jeigu taikoma, įgyvendinimo vėlavimai ir iškilę sunkumai, taip pat pateikiama informacija apie įsipareigojimus ir mokėjimus.
8. Ataskaitose Komisija taip pat vertina, ar bendros svarbos projektų sritis ir toliau atitinka technologijų raidą ir inovacijas, taip pat reguliavimo srities arba rinkos ir ekonominius pokyčius ir ar, atsižvelgiant į tokius pokyčius ir poreikį užtikrinti ilgalaikį tvarumą, bet kurio iš remiamų bendros svarbos projektų finansavimas turėtų būti palaipsniui nutrauktas arba tie projektai turėtų būti finansuojami iš kitų šaltinių. Projektų, kurie gali turėti didelį poveikį aplinkai, ataskaitose pateikiama poveikio aplinkai analizė, kurioje prireikus atsižvelgiama į prisitaikymą prie klimato kaitos padarinių ir poreikį juos mažinti, taip pat į atsparumą nelaimėms. Toks vertinimas taip pat gali būti atliekamas bet kada, kai manoma esant reikalinga.
9. Ex-post vertinimas, ar pasiekti 3 straipsnyje nustatyti konkretūs tikslai, atliekamas, inter alia, atsižvelgiant į:
a)
galimybę naudotis skaitmeninių paslaugų infrastruktūra, kuri vertinama atsižvelgiant į valstybių narių, prisijungusių prie kiekvienos skaitmeninių paslaugų infrastruktūros, skaičių;
b)
piliečių ir įmonių, kurie naudojasi skaitmeninių paslaugų infrastruktūra, procentinę dalį ir galimybę tokiomis paslaugomis naudotis tarpvalstybiniu mastu;
c)
investicijų, kurias pavyko pritraukti plačiajuosčio ryšio srityje, dydį ir sverto poveikį projektų, finansuojamų iš įnašų, gautų iš viešųjų šaltinių, nurodytų 5 straipsnio 5 dalies b punkte, atveju.
9 straipsnis
Panaikinimas
Sprendimas Nr. 1336/97/EB panaikinamas.
10 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Jis taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Strasbūre 2014 m. kovo 11 d.