PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1347/2014
ze dne 17. prosince 2014,
kterým se zrušuje konečné vyrovnávací clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie v návaznosti na přezkum před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení Rady (ES) č. 597/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na články 14 a 18 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
V červenci 2002 Rada nařízením (ES) č. 1338/2002 (2) uložila konečné vyrovnávací clo ve výši 7,1 % na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie (dále jen „původní šetření“).
(2)
Nařízením (ES) č. 1339/2002 (3) Rada uložila konečné antidumpingové clo ve výši 21 % na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a konečné antidumpingové clo ve výši 18,3 % na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie.
(3)
Rozhodnutím 2002/611/ES (4) Komise přijala cenový závazek s ohledem na jak antidumpingová, tak antisubvenční opatření vůči dovozu z Indie, který předložil jeden indický vyvážející výrobce, a to společnost Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd. (dále jen „Kokan“).
(4)
V březnu 2004 Komise v návaznosti na dobrovolné odstoupení společnosti Kokan od závazku zrušila rozhodnutím Komise 2004/255/ES (5) rozhodnutí 2002/611/ES.
(5)
Rozhodnutím 2006/37/ES (6) Komise přijala nový závazek společnosti Kokan s ohledem na jak antidumpingová, tak antisubvenční opatření vůči dovozu z Indie. Nařízení Rady (ES) č. 1338/2002 a (ES) č. 1339/2002 byla odpovídajícím způsobem změněna nařízením Rady (ES) č. 123/2006 (7).
(6)
V návaznosti na přezkum opatření před pozbytím platnosti Rada nařízením (ES) č. 1000/2008 (8) uložila antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z ČLR a Indie. V návaznosti na pozbytí platnosti a prozatímní přezkum Rada nařízením (ES) č. 1010/2008 (9) uložila konečné vyrovnávací clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie a změnila výši antidumpingového cla na dovoz kyseliny sulfanilové z Indie.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(7)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (10) platných konečných vyrovnávacích opatření obdržela Komise dne 1. července 2013 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení Rady (ES) č. 597/2009 (dále jen „základní nařízení“). Žádost podala společnost CUF - Quimicos Industriais (dále jen „žadatel“ nebo „CUF“), jediný výrobce kyseliny sulfanilové v Unii, který tak představuje 100 % výroby Unie.
(8)
Žádost byla odůvodněna tím, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k pokračování subvencování a obnovení újmy výrobnímu odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(9)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 16. října 2013 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (11) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 18 základního nařízení.
4. Souběžná šetření
(10)
Oznámením o zahájení přezkumu zveřejněném v Úředním věstníku Evropské unie (12) dne 16. října 2013 Komise rovněž zahájila šetření ohledně dovozu kyseliny sulfanilové pocházející mimo jiné z Indie v rámci přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 (13).
5. Šetření
5.1. Období přezkumného šetření a posuzované období
(11)
Šetření týkající se pokračování nebo obnovení subvencování se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo opakování újmy, se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
5.2. Dotčené strany
(12)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážející výrobce v Indii, dovozce, uživatele, o nichž bylo známo, že se jich přezkum týká, a zástupce vyvážející země. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(13)
Slyšení bylo umožněno jedinému výrobci v Unii, který byl také jedinou zúčastněnou stranou, která o slyšení požádala.
5.3. Výběr vzorku
(14)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v Indii a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, oznámení o zahájení přezkumu předpokládalo výběr vzorku v souladu s článkem 27 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu přihlásily Komisi a aby jí poskytly podklady požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(15)
Komise obdržela vyplněné formuláře pro výběr vzorku od dvou indických vyvážejících výrobců. Proto se výběr vzorku nepoužil.
(16)
Vyplněný formulář zaslal také jeden dovozce, který není ve spojení, ten však nedovážel dotčený výrobek z dotčené země a nevyplnil dotazník. Proto se výběr vzorku nepoužil.
(17)
Poněvadž v Unii je jen jeden výrobce, na výrobce v Unii se výběr vzorku nepoužil.
5.4. Šetření
(18)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti pokračování subvencování, pokračování nebo obnovení újmy a pro stanovení zájmu Unie. Komise zaslala dotazníky jedinému výrobci v Unii, dvěma vyvážejícím výrobcům v Indii, indické vládě, známým dovozcům a uživatelům v Unii.
(19)
Z obou indických vyvážejících výrobců podal úplnou odpověď jen jeden. Tento indický výrobce představoval během období přezkumného šetření větší část celkového indického vývozu do Unie.
(20)
Komise rovněž v Dillí vedla konzultace s vládou Indie, vládou státu Maháráštra, vládou státu Gudžarát a Rezervní bankou Indie (RBI).
(21)
Kromě toho proběhly inspekce na místě v prostorách těchto společností:
a)
výrobce v Unii:
-
CUF - Quimicos Industriais, Estarreja, Portugalsko
b)
vyvážející výrobci:
-
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd., Khed, Indie
c)
uživatelé v Unii:
-
Blankophor GmbH, Leverkusen, Německo
-
Hovione Farmaciencia SA, Loures, Portugalsko
-
IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Španělsko
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(22)
Dotčeným výrobkem je kyselina sulfanilová, která v současnosti spadá pod kód KN ex 2921 42 00 (kód TARIC 2921420060). Existují dva stupně kyseliny sulfanilové, určené jejich čistotou: technický stupeň a vyčištěný stupeň. Vyčištěný stupeň kyseliny sulfanilové je pak někdy uváděn na trh ve formě soli kyseliny sulfanilové. Kyselina sulfanilová se používá jako surovina pro výrobu optických zjasňovačů, přísad do betonu, potravinových barviv a zvláštních barviv. V omezeném množství ji používá také farmaceutický průmysl. Přestože je nesporné, že oba stupně mají shodné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti, a jsou tudíž považovány za jediný výrobek, je důležité poznamenat, že během šetření bylo prokázáno, že v praxi je jejich zaměnitelnost omezená. Zejména uživatelé, kteří spoléhají na kyselinu sulfanilovou vyčištěného stupně, mohou její technický stupeň použít jen tehdy, pokud jsou schopni jej dále vyčistit sami. Kyselinu sulfanilovou vyčištěného stupně by teoreticky mohli používat uživatelé, kteří potřebují nebo preferují technický stupeň, avšak kvůli cenovému rozdílu (20 % až 25 %) to pro ně není ekonomicky schůdné řešení.
(23)
Kyselina sulfanilová je čistý komoditní výrobek a její základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti jsou shodné bez ohledu na zemi původu. Dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícím výrobcem v Indii na domácím trhu a třetím zemím, jakož i výrobky vyráběné a prodávané výrobcem v Unii na trhu Unie se tudíž považují za výrobky se shodnými základními fyzikálními a chemickými vlastnostmi a v zásadě se stejným využitím, a jsou tedy ve smyslu článku 2 základního nařízení považovány za výrobky obdobné.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ SUBVENCOVÁNÍ
1. Úvod
(24)
Z indických vývozců spolupracoval pouze jeden vyvážející výrobce. Jelikož další výrobci nespolupracovali, musela být výše napadnutelných subvencí stanovena na základě dostupných údajů čerpaných z odpovědí spolupracující společnosti, která stojí za větší částí vývozu z Indie do Unie, a z informací poskytnutých indickými orgány.
(25)
Na základě informací uvedených v žádosti o přezkum a v odpovědích na dotazník Komise byly prošetřeny tyto režimy, v jejichž rámci jsou údajně poskytovány subvence:
-
subvenční režimy šetřené v původním šetření:
-
celostátní režimy:
a)
režim vývozních zpracovatelských zón (Export Processing Zones Scheme - EPZ)/režim zvláštních ekonomických zón (Special Economic Zones Scheme - „SEZS“)/režim podniků orientovaných na vývoz (Export Oriented Units Scheme -EOUS)
b)
režim Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPBS)
c)
režim Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCGS);
d)
režim osvobození od daně z příjmu (Income Tax Exemption Scheme - ITES)
e)
režim předběžného povolení (Advance Authorisation Scheme - AAS)
-
regionální režimy:
f)
soubor pobídek (Package Scheme of Incentives - PSI) vlády státu Maháráštra
-
subvenční režimy, které nebyly šetřeny v původním šetření, ale byly šetřeny v prvním přezkumu před pozbytím platnosti a v souběžném prozatímním přezkumu:
-
celostátní režimy:
g)
režim vývozních úvěrů (Export Credit Scheme - ECS)
-
subvenční režimy, které nebyly šetřeny v původním šetření ani v předchozích přezkumech:
-
celostátní režimy:
h)
režim Focus Product Scheme (FPS)
i)
režim povolení bezcelního dovozu (Duty Free Import Authorisation - DFIA)
j)
režim vracení cla (Duty Drawback Scheme - DDS)
k)
režim Focus Market Scheme (FMS)
l)
režim Status Holder Incentive Scrip (SHIS)
m)
kapitálové injekce
-
regionální režimy:
n)
regionální režimy vlády státu Gudžarát
(26)
Režimy uvedené v písm. a), b), c), e), h), i), k) a l) vycházejí ze zákona o rozvoji a řízení zahraničního obchodu z roku 1992 (zákon č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu opravňuje indickou vládu vydávat oznámení týkající se vývozní a dovozní politiky. Tato oznámení jsou shrnuta v dokumentech o politice zahraničního obchodu, které každých pět let vydává a pravidelně aktualizuje ministerstvo obchodu. Dokumentem o politice zahraničního obchodu, který se týká období přezkumného šetření tohoto šetření, je dokument „Foreign Trade Policy 2009-2014“ (dále jen „FTP 09-14“). V publikaci „Handbook of Procedures, Volume I“ (Příručka postupů, dále jen „HOP I 09-14“) indická vláda dále stanoví postupy, jimiž se řídí politika zahraničního obchodu v letech 2009-2014. Příručka postupů je pravidelně aktualizována.
(27)
Režim osvobození od daně z příjmu uvedený výše v písm. d) vychází ze zákona o dani z příjmu z roku 1961, který je každoročně novelizován zákonem o financování.
(28)
Regionální režim uvedený v písm. f) je spravován státem Maháráštra a vychází z usnesení ministerstva průmyslu, energetiky a práce státu Maháráštra a regionální režim uvedený v bodě n) je spravován státem Gudžarát a vychází z usnesení ministerstva průmyslu a dolů svazového státu Gudžarát.
(29)
Režim vývozních úvěrů uvedený v písm. g) vychází z článků 21 a 35 A zákona o regulaci bankovnictví z roku 1949, který indické centrální bance (Reserve Bank of India, „RBI“) umožňuje usměrňovat komerční banky v oblasti vývozních úvěrů.
(30)
Režim vracení cla uvedený výše v písm. j) vychází z článku 75 celního zákona z roku 1962, z článku 37 zákona o spotřební dani z roku 1944, z článků 93 A a 94 finančního zákona z roku 1994 a z Pravidel pro vracení cla, centrální spotřební daně a daně za služby z roku 1995. Sazby celních vratek jsou pravidelně zveřejňovány; sazby, které se vztahují na období přezkumného šetření, jsou tzv. sazby All Industry Rates (AIR) pro vracení cla v období 2012-13, zveřejněné v oznámení č. 92/2012- Cus.(N.T). Režim vracení cla se v kapitole 4 dokumentu FTP 09-14 označuje rovněž jako režim prominutí cla („duty remission“).
2. Vývozní zpracovatelské zóny (Export Processing Zones - EPZ)/zvláštní ekonomické zóny (Special Economic Zones - SEZ)/režim podniků orientovaných na vývoz (Export Oriented Units Scheme - EOUS)
(31)
Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce se nenacházel v SEZS ani v EPZS. Spolupracující vyvážející výrobce však byl zřízen v rámci režimu EOUS a v průběhu období přezkumného šetření dostával napadnutelné subvence. Níže uvedený popis a posouzení se proto týká jen EOUS.
a) Právní základ
(32)
Detailní popis EOUS je uveden v kapitole 6 FTP 09-14 a v kapitole 6 HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(33)
S výjimkou společností, které se zabývají výhradně obchodováním, může být v rámci režimu EOUS zřízen jakýkoliv podnik, který se v zásadě zaváže vyvážet veškerou svou produkci zboží nebo služeb. Aby průmyslové podniky byly pro režim EOUS způsobilé, musí splnit podmínku minimální výše investic do fixních aktiv (10 milionů indických rupií).
c) Provádění v praxi
(34)
Podniky v režimu EOUS se mohou nacházet a mohou být zakládány kdekoli v Indii.
(35)
Žádost o status EOUS musí obsahovat informace pro období příštích pěti let, mimo jiné o plánovaném množství výroby, předpokládané hodnotě vývozu, požadavcích na dovoz a požadavcích na domácí zdroje. Pokud úřady žádosti společnosti vyhoví, budou jí oznámeny podmínky takového schválení. Dohoda o uznání společnosti v režimu EOUS platí pět let. Tato dohoda může být obnovena na další období.
(36)
Velmi důležitou povinností podniku v režimu EOUS, jak je stanovena v dokumentu FTP 09-14, je dosažení čistých devizových příjmů (dále jen „NFE“), tzn. že celková hodnota vývozu v referenčním období (5 let) musí být vyšší než celková hodnota dovezeného zboží.
(37)
Podniky v režimu EOUS mají nárok na následující úlevy:
i)
osvobození od dovozních cel u všech typů zboží (včetně kapitálového zboží, surovin a spotřebního materiálu) nezbytných ke zhotovení, výrobě a zpracování, nebo v souvislosti s nimi;
ii)
osvobození od spotřební daně u zboží nakoupeného z domácích zdrojů;
iii)
vrácení centrální daně z prodeje zaplacené ze zboží opatřeného z místních zdrojů;
iv)
částečné vrácení daně zaplacené z pohonných hmot koupených od domácích ropných společností;
(38)
Podniky působící v rámci těchto režimů jsou pod celním dohledem v souladu s paragrafem 65 celního zákona.
(39)
Spolupracující vyvážející výrobce působil v režimu EOUS po dobu prvních čtyř měsíců období přezkumného šetření. Úřední listina o opuštění tohoto režimu byla vydána dne 6. února 2013. Tohoto režimu tedy tato společnost během období přezkumného šetření využila jen k dosažení vrácení centrální daně z prodeje. Šetřením bylo zjištěno, že dotčený vyvážející výrobce nevyužil možnost osvobození od dovozního cla a spotřební daně u domácích nákupů a částečného vrácení daně zaplacené z pohonných hmot koupených od domácích ropných společností.
d) Závěry k režimu EOUS
(40)
Vrácení centrální daně z prodeje představuje subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Příjem státu, který by byl splatný, kdyby tento režim neexistoval, je ušlým příjmem, a je tudíž poskytnutím výhody podniku v režimu EOUS ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení, protože podnik zvýšil svou likviditu tím, že dosáhl vrácení centrální daně z prodeje. Subvence jsou ze zákona podmíněny vývozní výkonností, a proto jsou považovány za specifické a napadnutelné podle čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení. Vývozní zaměření podniku v režimu EOUS, jak je uvedeno v odstavci 6.1 dokumentu FTP 09-14, je nezbytnou podmínkou pro získání pobídek.
e) Výpočet výše subvence
(41)
Výše subvence byla vypočtena na základě výše vrácené centrální daně z prodeje zboží pořízeného z místních zdrojů v průběhu období přezkumného šetření. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na celkový vývozní obrat vytvořený v průběhu období přezkumného šetření jakožto příslušný jmenovatel, protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených množství. Takto získané subvenční rozpětí činilo 1,4 %.
3. Režim Duty Entitlement Passbook (DEPBS)
(42)
Bylo potvrzeno, že režim DEPBS byl ukončen s účinkem ode dne 30. září 2011, tj. před obdobím přezkumného šetření. Proto nebylo v rámci tohoto šetření nutné tento režim dále analyzovat.
4. Režim Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCGS)
a) Právní základ
(43)
Podrobný popis režimu EPCGS je uveden v kapitole 5 dokumentu FTP 09-14 a v kapitole 5 dokumentu HOP I 09-14.
b) Zjištění
(44)
Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce nezískal v režimu EPCGS během období přezkumného šetření žádné výhody. Proto nebylo v rámci tohoto šetření nutné tento režim dále analyzovat.
5. Režim osvobození od daně z příjmu (Income Tax Exemption Scheme - ITES)
(45)
Bylo potvrzeno, že režim ITES byl zrušen v dubnu 2011, tj. před obdobím přezkumného šetření. Proto nebylo v rámci tohoto šetření nutné tento režim dále analyzovat.
6. Režim předběžného povolení (Advance Authorisation Scheme - AAS)
a) Právní základ
(46)
Podrobný popis režimu je uveden v oddílech 4.1.3.1 až 4.1.14 dokumentu FTP 09-14 a v oddílech 4.1 až 4.30 dokumentu HOP I 09-14.
b) Zjištění
(47)
Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce nezískal v režimu AAS během období přezkumného šetření žádné výhody. Proto nebylo v rámci tohoto šetření nutné tento režim dále analyzovat.
7. Soubor pobídek „Package Scheme of Incentives“ (PSI) vlády státu Maháráštra
a) Právní základ
(48)
Aby podpořila rozšíření průmyslu do méně rozvinutých oblastí státu, poskytuje vláda státu Maháráštra od roku 1964 pobídky nově zakládaným podnikům v rozvojových regionech státu, a to na základě režimu obecně známého jako „Package Scheme of Incentives“ („PSI“). Od svého zavedení byl tento režim mnohokrát aktualizován a během období přezkumného šetření platily dva soubory pobídek: PSI 2007 (který platil do dubna 2013) a PSI 2013. Soubor pobídek PSI vlády státu Maháráštra se skládá z několika podrežimů, z nichž hlavní jsou tyto: i) vrácení místní spotřební daně/vstupní daně, ii) osvobození od daně z elektřiny, iii) osvobození od místní daně z prodeje nebo její odklad, iv) subvencování úroků pro nově založené podniky a v) některé příspěvky pro malé a střední podniky na modernizaci technologií. Šetřením bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce během období přezkumného šetření využil pouze podrežimu týkajícího se odkladu místní daně z prodeje (viz bod iii) výše), jenž má původ již v režimu PSI 2001, přičemž však nezaplacená daň z prodeje byla částečně splatná během období přezkumného šetření.
b) Způsobilost
(49)
Aby byly způsobilé, musí společnosti zásadně investovat v málo rozvinutých oblastech státu (které jsou podle svého hospodářského rozvoje rozděleny do různých kategorií, např. málo rozvinuté oblasti, méně rozvinuté oblasti, nejméně rozvinuté oblasti), a to buď založením nového průmyslového podniku, nebo rozsáhlým investováním kapitálu do rozšíření nebo diverzifikace stávajícího průmyslového podniku. Hlavním kritériem pro stanovení výše pobídek je klasifikace oblasti, ve které se dotčený podnik nachází nebo bude nacházet, a velikost investice.
c) Provádění v praxi
(50)
V certifikátu způsobilosti vydaném vládou státu Maháráštra spolupracujícímu vyvážejícímu výrobci je stanoveno, že společnost smí v rámci podrežimu odkladu daně z prodeje odložit úhradu státní daně z prodeje účtované z prodeje zboží této společnosti na domácím trhu.
d) Závěr
(51)
Podrežim odkladu daně z prodeje souboru pobídek vlády státu Maháráštra poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Prošetřovaný podrežim představuje finanční příspěvek vlády státu Maháráštra, protože tato úleva odkládá výběr příjmu státu Maháráštra, který by byl jinak splatný. Tento odklad společnost zvýhodňuje, protože zlepšuje její likviditu.
(52)
Podrežim je k dispozici pouze společnostem, které investovaly v určitých vymezených zeměpisných oblastech v rámci jurisdikce státu Maháráštra. Není přístupný společnostem sídlícím mimo tyto oblasti. Výše výhody se liší podle dotčené oblasti. Program je podle čl. 4 odst. 2 písm. a) a odst. 3 základního nařízení specifický, a tudíž napadnutelný.
e) Výpočet výše subvence
(53)
Částka státní daně z prodeje odložená v rámci režimu, jež byla stále splatná na konci období přezkumného šetření, se považuje za rovnocennou bezúročné půjčce ve stejné výši poskytnuté vládou státu Maháráštra. Výhoda pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce tak byla vypočtena na základě úroku ze srovnatelné komerční půjčky, který byl společností zaplacen během období průzkumného šetření.
(54)
Podle čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla poté výše subvence (čitatel) přepočtena na celkový obrat společnosti během období přezkumného šetření jakožto příslušný jmenovatel, protože subvence nezávisí na vývozu a nebyla poskytnuta podle zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených množství.
(55)
Na základě výše uvedeného výše subvence, kterou společnost získala v tomto režimu, činí 1,1 %.
8. Režim vývozních úvěrů (Export Credit Scheme - ECS)
(56)
Bylo potvrzeno, že po změnách v režimu ECS (v červenci 2010 s ohledem na vývozní úvěry v INR a v květnu 2012 s ohledem na vývozní úvěry v cizí měně) přestaly preferenční úrokové sazby z vývozních úvěrů v rámci tohoto režimu v podstatě existovat, s výjimkou několika málo průmyslových odvětví. Jelikož dotčené odvětví chemického průmyslu se nenachází na seznamu odvětví, kterých se subvence úrokových sazeb během období přezkumného šetření týkaly, nebylo v rámci tohoto šetření nutné tento režim dále analyzovat.
9. Režim Focus Product (FPS)
a) Právní základ
(57)
Podrobný popis tohoto režimu je uveden v oddíle 3.15 dokumentu FTP 09-14 a v oddíle 3.9 dokumentu HOP I 09-14.
b) Zjištění
(58)
Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce nezískal v režimu FPS během období přezkumného šetření žádné výhody. Proto nebylo nutné tento režim v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
10. Režim povolení bezcelního dovozu (Duty Free Import Authorisation - DFIA)
a) Právní základ
(59)
Podrobný popis režimu je uveden v oddílech 4.2.1 až 4.2.7 dokumentu FTP 09-14 a v oddílech 4.31 až 4.36 dokumentu HOP I 09-14.
b) Zjištění
(60)
Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce nezískal v režimu DFIA během období přezkumného šetření žádné výhody. Proto nebylo nutné tento režim v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
11. Režim vracení cla (Duty Drawback Scheme - DDS)
a) Právní základ
(61)
Podrobný popis režimu DDS je uveden v Pravidlech pro vracení cel a spotřebních daní a z roku 1995 ve znění pozdějších oznámení.
b) Způsobilost
(62)
Pro tento režim jsou způsobilí všichni vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci.
c) Provádění v praxi
(63)
Způsobilý vývozce může zažádat o vrácení částky, která je vypočtena jako procento hodnoty FOB výrobků vyvezených v rámci tohoto režimu. Tyto sazby navrácení byly stanoveny indickou vládou pro řadu výrobků včetně dotčeného výrobku. Určují se na základě průměrného množství nebo hodnoty vstupních materiálů použitých při výrobě výrobku a na základě průměrné výše cla zaplaceného za vstupy. Jsou použitelné bez ohledu na to, zda dovozní clo bylo či nebylo skutečně zaplaceno. Sazba DDS u dotčeného výrobku činila během období přezkumného šetření 4 % hodnoty FOB.
(64)
Aby mohla společnost tohoto režimu využívat, musí vyvážet. Při zápisu údajů o zásilce zaneseny na celní server (ICEGATE) se uvede, že vývoz se uskutečňuje v rámci režimu DDS, a neodvolatelně se stanoví výše DDS. Poté, co přepravní společnost předloží obecné prohlášení o vývozu a celní úřad tento dokument porovná s údaji na přepravním dokladu a zjistí, že se údaje shodují, jsou splněny všechny podmínky pro výplatu vráceného cla, a to buď přímou platbou na bankovní účet vývozce, nebo příkazem k výplatě.
(65)
Vývozce musí rovněž prokázat, že k uskutečnění vývozu dochází prostřednictvím potvrzení banky o uskutečnění vývozu. Tento dokument lze předložit až po výplatě navraceného cla, indická vláda však bude vyplacenou částku vymáhat, pokud vývozce potvrzení banky o uskutečnění vývozu nepředloží ve stanovené lhůtě.
(66)
Částka navraceného cla může být použita pro jakékoli účely.
(67)
Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy může být částka navraceného cla při splnění vývozní povinnosti zaúčtována do komerčních účtů na akruální bázi jako příjem.
(68)
Bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření spolupracující indický vyvážející výrobce využil režim DDS poté, co opustil režim EOUS.
d) Závěry týkající se režimu DDS
(69)
Režim DDS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Částka navraceného cla je finančním příspěvkem indické vlády, neboť má podobu přímého převodu finančních prostředků ze strany indické vlády. Kromě toho částka navraceného cla vývozce zvýhodňuje, protože zlepšuje jeho likviditu.
(70)
Režim DDS je kromě toho ze zákona podmíněn vývozní výkonností, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(71)
Tento režim nelze považovat za povolený režim navracení cla nebo režim navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Režim nevyhovuje přísným pravidlům stanoveným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení.
(72)
Není zaveden systém ani postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nepřiměřené platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. A konečně má vývozce nárok čerpat výhody režimu DDS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupní materiály doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří pořizují veškeré své vstupy v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupní materiály, mají nárok na výhodu z DDS.
(73)
To potvrzuje i oběžník indické vlády č. 24/2001, který jasně uvádí, že „[sazby navráceného cla] nijak nesouvisejí se skutečnou spotřebou vstupů a se skutečným dopadem na vstupy konkrétního vývozce nebo jednotlivých zásilek […]“, a regionálním orgánům ukládá, aby „se netrvalo na důkazech o skutečných clech u dovezených nebo domácích vstupů […] kromě [žádosti o navrácení cla] podané vývozci.“
(74)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se dospělo k závěru, že režim DDS je napadnutelný.
e) Výpočet výše subvence
(75)
Podle čl. 3 odst. 2 a článku 5 základního nařízení byla výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody, kterou získal příjemce subvence a která byla zjištěna v období šetření. V tomto ohledu se mělo zato, že výhodu příjemce získá v okamžiku, kdy dojde k vývozní transakci uskutečněné v rámci tohoto režimu. V takovém okamžiku musí indická vláda zaplatit částku navraceného cla, která představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad uvádějící mimo jiné částku navraceného cla, která má být poskytnuta pro danou vývozní transakci, nemůže indická vláda rozhodnutí o udělení či neudělení subvence nikterak ovlivnit. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se považuje za vhodné stanovit výši výhody vyplývající z režimu DDS jako součet částek navráceného cla získaných za vývozní transakce uskutečněné v rámci tohoto režimu během období přezkumného šetření.
(76)
V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byly tyto výše subvence přepočteny na celkový vývozní obrat dotčeného výrobku v průběhu období přezkumného šetření jakožto příslušný jmenovatel, protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(77)
Na základě výše uvedených skutečností činí sazba subvence pro spolupracujícího indického vyvážejícího výrobce zjištěná v souvislosti s tímto režimem v období přezkumného šetření 0,6 %.
12. Režim Focus Market Scheme (FMS)
a) Právní základ
(78)
Podrobný popis tohoto režimu je uveden v oddíle 3.14 dokumentu FTP 09-14 a v oddíle 3.8 dokumentu HOP I 09-14.
b) Zjištění
(79)
Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce nezískal v režimu FMS během období přezkumného šetření žádné výhody. Proto nebylo nutné tento režim v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
13. Režim Status Holder Incentive Scrip (SHIS)
a) Právní základ
(80)
Podrobný popis tohoto režimu je uveden v oddíle 3.16 dokumentu FTP 09-14 a v oddíle 3.10 dokumentu HOP I 09-14.
b) Zjištění
(81)
Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce nezískal v režimu SHIS během období přezkumného šetření žádné výhody. Proto nebylo nutné tento režim v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
14. Kapitálové injekce
(82)
Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce nebyl příjemcem kapitálových injekcí od indické vlády ani regionálních vlád. Proto nebylo nutné tento režim v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
15. Regionální režimy vlády státu Gudžarát
(83)
Bylo potvrzeno, že spolupracující vyvážející výrobce nemá společnosti ve spojení nebo výrobní závody ve státě Gudžarát. Proto nebylo v rámci tohoto šetření nutné regionální režimy vlády státu Gudžarát dále analyzovat.
16. Výše napadnutelných subvencí
(84)
Výše napadnutelných subvencí zjištěných v průběhu období přezkumného šetření v souladu se základním nařízením činí u prošetřovaného vyvážejícího výrobce v hodnotovém vyjádření 3,1 %.
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd
Režim
%
EOUS (14)
1,4
DEPBS (14)
nula
EPCGS (14)
nula
ITES
nula
AAS (14)
nula
PSI (regionální režim státu Maháráštra)
1,1
ECS (14)
nula
FPS (14)
nula
DFIA (14)
nula
DDS (14)
0,6
FMS (14)
nula
SHIS (14)
nula
Kapitálové injekce
nula
Regionální režimy státu Gudžarát
nula
CELKEM
3,1
(85)
Na základě dostupných informací představoval spolupracující vyvážející výrobce v průběhu období přezkumného šetření větší část vývozu kyseliny sulfanilové z Indie do Unie. Žádné informace nenasvědčovaly tomu, že by výše případného subvencování ostatních vyvážejících výrobců byla nižší.
17. Pravděpodobnost pokračování nebo obnovení subvencování
(86)
V souladu s čl. 18 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že subvencování bude pokračovat nebo se obnoví, pokud stávající opatření pozbudou platnosti.
(87)
Bylo zjištěno, že přestože je subvenční rozpětí zjištěné v průběhu šetření přezkumu před pozbytím platnosti nižší než rozpětí zjištěné v původním šetření a v předchozím přezkumu před pozbytím platnosti, byl spolupracující indický vývozce dotčeného výrobku nadále zvýhodněn napadnutelným subvencováním indickými úřady. Nic nenasvědčuje tomu, že režim DDS - tedy hlavní režim, který společnost v současnosti využívá poté, co opustila režim EOUS - bude v blízké budoucnosti ukončen. Za těchto podmínek je jasné, že vývozce dotčeného výrobku bude i v budoucnu dále dostávat napadnutelné subvence.
D. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ ÚJMY
1. Výroba Unie a definice výrobního odvětví Unie
(88)
Během období přezkumného šetření vyráběl v Unii obdobný výrobek jediný výrobce v Unii, který tak představuje 100 % výroby Unie a tudíž výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 9 odst. 1 základního nařízení.
2. Spotřeba v Unii
(89)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě těchto údajů:
-
objem prodeje obdobného výrobku výrobním odvětvím Unie na trhu Unie;
-
objem dovozu kyseliny sulfanilové (úroveň TARIC) na trh Unie podle údajů Eurostatu.
(90)
Vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie je tvořeno pouze jedním výrobcem a že existuje pouze jeden vyvážející výrobce USA, je z důvodu ochrany důvěrných obchodních informací nutné prezentovat údaje v níže uvedených tabulkách v indexované podobě.
Tabulka 1
Spotřeba na trhu Unie
Objem (index)
2010
2011
2012
OPŠ
Spotřeba v Unii (2010 = 100)
100
106
106
114
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník.
(91)
Šetřením bylo zjištěno, že trh s kyselinou sulfanilovou se během posuzovaného období postupně zvětšoval a na konci období přezkumného šetření byl větší o 14 %.
3. Dovoz z dotčené země
a) Objem dovozu a podíl na trhu
Tabulka 2
Dovoz z dotčené země
Objem dovozu (index)
2010
2011
2012
OPŠ
Indie
100
422
187
52
Zdroj: Eurostat.
Tabulka 2a
Dovoz z dotčené země
Objem dovozu (rozsah) (15)
2010
2011
2012
OPŠ
Indie
50-200
250-550
100-250
10-80
Zdroj: Eurostat.
Tabulka 3
Podíl dotčené země na trhu
Podíl na trhu (index)
2010
2011
2012
OPŠ
Podíl dovozu z Indie na trhu
100
397
177
46
(92)
Objem dovozu pocházejícího z Indie klesl za posuzované období o 48 % a podíl tohoto dovozu na trhu klesl za stejné období o 54 %.
b) Dovozní ceny
Tabulka 4
Průměrné ceny dovozu kyseliny sulfanilové z dotčené země
2010
2011
2012
OPŠ
Cena dovozu z Indie, index (2010 = 100)
100
79
84
92
Zdroj: Eurostat.
Tabulka 4a
Průměrné ceny dovozu kyseliny sulfanilové z dotčené země
2010
2011
2012
OPŠ
Cena dovozu z Indie (rozsah)
1 200-1 800
1 000-1 400
1 100-1 500
1 300-1 700
Zdroj: Eurostat.
(93)
Průměrná cena dovozu dotčeného výrobku z Indie v roce 2011 klesla, a to o 21 %, načež postupně narůstala, ale přesto zůstala o 8 % pod úrovní roku 2010.
c) Úroveň cenového podbízení a prodeje pod cenou
(94)
Šetřením vyšlo najevo, že u cen účtovaných jediným spolupracujícím indickým vyvážejícím výrobcem nedocházelo k cenovému podbízení vůči cenám výrobce v Unii. Z důvodu ochrany důvěrných obchodních informací nelze zveřejnit přesný výsledek, lze nicméně uvést, že bylo zjištěno cenové podbízení v rozmezí - 20 % až - 40 %.
(95)
Po zveřejnění informací a v návaznosti na připomínky podané výrobcem v Unii byla Komise požádána o výpočet možného cenového podbízení pro zbývající část indického dovozu za použití údajů Eurostatu. Podle těchto údajů nedošlo v souvislosti s tímto dovozem k cenovému podbízení, a zjištění 94. bodu odůvodnění jsou tak potvrzena.
4. Dovoz z jiných třetích zemí
(96)
S výjimkou tří zanedbatelných transakcí (v letech 2010 a 2011 po jedné ze Švýcarska a v roce 2012 jedné z Malajsie) pocházel všechen dovoz kyseliny sulfanilové z třetích zemí během posuzovaného období z ČLR a USA.
Tabulka 5
Dovoz kyseliny sulfanilové z jiných třetích zemí
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z USA (index)
100
267
253
299
Podíl dovozu z USA na trhu (index)
100
180
171
188
Průměrné ceny dovozu z USA (index)
100
95
101
102
Objem dovozu z Číny (index)
100
77
14
1
Podíl čínského dovozu na trhu (index)
100
73
13
1
Průměrné ceny čínského dovozu (index)
100
92
104
164
Zdroj: Eurostat.
(97)
Objem dovozu kyseliny sulfanilové z ČLR mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření klesl o 99 % a jeho tržní podíl během stejného období rovněž klesl o 99 %.
(98)
Průměrná cena dovozu kyseliny sulfanilové z ČLR v roce 2011 mírně poklesla o 8 %, načež vykázala stoupající trend s velmi prudkým nárůstem o 64 % v období přezkumného šetření.
(99)
V průběhu posuzovaného období se významně zvýšil jak objem (o 199 %), tak tržní podíl (o 88 %) dovozu kyseliny sulfanilové z USA. Jelikož tržní podíl výrobního odvětví Unie byl během stejného období relativně stabilní, lze usoudit, že dovoz z USA zaplnil místo na trhu, které opustili indičtí a čínští vývozci.
(100)
Cenová hladina dovozu z USA zůstala během posuzovaného období poměrně stabilní a pohybovala se ve stejném rozmezí jako cenová hladina výrobce v Unii. Během období přezkumného šetření nedošlo ze strany dovozu z USA k cenovému podbízení.
5. Situace výrobního odvětví Unie
(101)
V souladu s čl. 8 odst. 4 základního nařízení zahrnoval přezkum pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy posouzení všech hospodářských činitelů, které v posuzovaném období ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie.
(102)
Z důvodu ochrany důvěrných obchodních informací bylo nutné uvést informace týkající se jediného výrobce v Unii v indexované podobě.
5.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka 6
Výroba, kapacita, využití kapacity
2010
2011
2012
OPŠ
Výroba v tunách (index)
100
87
99
107
Kapacita v tunách (index)
100
100
100
100
Míra využití kapacity (index)
100
87
99
107
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(103)
Výroba výrobního odvětví Unie byla během období přezkumného šetření o 7 % vyšší než úroveň zaznamenaná na začátku posuzovaného období. Kapacita výrobního odvětví Unie zůstala během posuzovaného období nezměněna, a míra využití kapacity se tedy měnila spolu s výrobou - tj. zvýšila se během období přezkumného šetření o 7 %.
(104)
Je třeba poznamenat, že využití kapacity výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období (kromě roku 2011) drželo na uspokojivé úrovni a během období přezkumného šetření dosáhlo optimální úrovně.
(105)
Po zveřejnění informací přišlo výrobní odvětví Unie s tvrzením, že v průběhu celého posuzovaného období dosahovalo optimální úrovně využití kapacity pouze v období přezkumného šetření, což dokazuje, že k překonání účinků dumpingu došlo teprve nedávno a situace je nadále nestabilní.
(106)
Touto připomínkou z hodnocení Komise se nemění závěry 104. bodu odůvodnění, které nikterak neodporují připomínkám výrobního odvětví Unie.
5.2. Konečný stav zásob
Tabulka 7
Objem konečného stavu zásob
2010
2011
2012
OPŠ
Konečný stav zásob v tunách (index)
100
576
328
171
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(107)
Konečný stav zásob výrobního odvětví Unie na konci roku vykázal v roce 2011 prudký nárůst a následný pokles, přesto ale během období přezkumného šetření zůstal 71 % nad úrovní roku 2010. Na základě objemů výroby během období přezkumného šetření lze každopádně konstatovat, že konečný stav zásob představuje méně než jeden měsíc výroby.
5.3. Objem prodeje a podíl na trhu
Tabulka 8
Objem prodeje a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem prodeje v tunách (index)
100
70
97
104
Podíl na trhu v % (index)
100
66
92
92
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(108)
Oproti úrovni zaznamenané na začátku posuzovaného období narostl objem prodeje výrobního odvětví Unie o 4 %. V roce 2011 došlo k prudkému propadu, po kterém následoval stabilní nárůst.
(109)
Pokud jde o podíl na trhu, lze výkonnost výrobního odvětví Unie během období přezkumného šetření považovat za stabilní, ovšem s výjimkou roku 2011, kdy spolu s poklesem prodeje klesl i tržní podíl výrobního odvětví Unie. V následujících letech již jak prodej, tak tržní podíl vykázaly vzrůstající tendenci. Za zmínku stojí, že ačkoli se tržní podíl výrobce v Unii držel během období přezkumného šetření mírně pod úrovní roku 2010, výrobní odvětví Unie i přesto přispělo k růstu spotřeby v Unii a udrželo si během celého posuzovaného období dominantní postavení na trhu Unie.
(110)
V připomínkách podaných v návaznosti na zveřejnění informací výrobní odvětví Unie uvedlo, že jeho tržní podíl je velmi nestabilní, neboť kyselina sulfanilová je cenově závislá komodita, a uvedlo příklad z roku 2011, kdy se tržní podíl výrobního odvětví Unie prudce propadl.
(111)
V tomto ohledu je nutné zdůraznit, že ztráta tržního podílu v roce 2011 se časově kryla se zvýšením cen výrobce v Unii navzdory tehdejším trendům na trhu. Šetřením bylo totiž zjištěno, že ceny dovozu ze všech zemí se v roce 2011 snížily v rozmezí 5 % až 20 %. Za zmínku stojí, že - jak dokládají dostupné statistické údaje - tržní podíl, o který přišlo výrobní odvětví Unie, zaplnil především dovozce z USA.
5.4. Ceny a faktory ovlivňující ceny
Tabulka 9
Prodejní ceny
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrné prodejní ceny v EUR/t (index)
100
109
108
112
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(112)
Prodejní ceny výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období zvýšily o 12 %, a to v důsledku promítnutí zvýšené ceny hlavní suroviny (anilinu).
5.5. Zaměstnanost a produktivita
Tabulka 10
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
OPŠ
Zaměstnanost (index)
100
100
117
117
Produktivita práce (index)
100
88
85
91
Průměrné náklady práce (index)
100
105
102
116
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(113)
Zaměstnanost v ekvivalentu plného úvazku se během období přezkumného šetření zvýšila o 17 %. Průměrné náklady práce vykazovaly během posuzovaného období vzestupnou tendenci a v období přezkumného šetření byly o 16 % vyšší než v roce 2010. Poněvadž - jak je uvedeno v 103. bodě odůvodnění - produkce se zvýšila pouze o 7 %, produktivita práce se během posuzovaného období snížila o 9 %.
5.6. Ziskovost
Tabulka 11
Ziskovost
2010
2011
2012
OPŠ
Ziskovost (index)
100
96
20
65
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(114)
Ziskovost výrobního odvětví Unie, pokud jde o obdobný produkt, se během posuzovaného období snížila a pohybovala se mírně pod úrovní, kterou výrobní odvětví Unie považuje za optimální, přičemž je ale důležité uvést to, že během celého posuzovaného období zůstala ziskovost v kladných číslech.
(115)
Za poklesem ziskovosti stojí především zvýšení průměrných výrobních nákladů, které se mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření zvýšily o 20 % a které 12 % nárůst prodejních cen (viz 112. bod odůvodnění) nedokázal zcela kompenzovat.
5.7. Investice, návratnost investic a peněžní tok
Tabulka 12
Investice, návratnost investic a peněžní tok
2010
2011
2012
OPŠ
Investice (index)
-
100
133
57
Návratnost investic (index)
100
86
30
103
Peněžní tok (index)
100
116
68
82
(116)
Šetřením bylo zjištěno, že v roce 2010 nemohlo výrobní odvětví Unie investovat. Investice do podnikání v oblasti kyseliny sulfanilové se v důsledku toho mezi rokem 2011 a koncem období přezkumného šetření snížily o 43 %, jejich výše v absolutním vyjádření byla nízká a souvisely především s údržbou. Tato zjištění jsou v souladu s návratností investic a nízkou ziskovostí během období přezkumného šetření.
(117)
Návratnost investic věrně kopírovala trend ziskovosti v letech 2011 a 2012. V období přezkumného šetření se návratnost investic zlepšila a dosáhla hodnoty roku 2010, a to díky zvýšení ziskovosti mezi rokem 2012 a obdobím přezkumného šetření.
(118)
Peněžní tok vykazoval kolísající tendenci, ale po celé posuzované období zůstal kladný. V období přezkumného šetření peněžní tok klesl o 18 % oproti úrovni z roku 2010. Výrobní odvětví Unie nehlásilo žádné potíže se získáváním kapitálu během posuzovaného období.
5.8. Rozsah skutečného subvenčního rozpětí a překonání účinků dřívějšího subvencování
(119)
Jak bylo konstatováno v 84. bodě odůvodnění, rozsah subvenčního rozpětí nebyl významný, přestože byl vyšší než nepatrný.
(120)
S přihlédnutím ke zvýšení objemu prodeje, cen i míry využití kapacity výrobního odvětví Unie lze vyvodit závěr, že opatření byla úspěšná a že výrobní odvětví Unie v průběhu posuzovaného období překonalo účinky dřívějšího subvencování. Během období přezkumného šetření byl pozorován jistý pokles některých ukazatelů újmy, např. ziskovosti a podílu na trhu, ten však nelze přičíst dovozu z dotčené země, který byl v období přezkumného šetření velmi malý. Ukazatele újmy, které se vyvíjely negativně, i tak poukazují na udržitelnou situaci výrobního odvětví Unie.
6. Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(121)
Šetření prokázalo, že dovoz dotčeného výrobku z Indie klesl na velmi nízkou úroveň. Tržní podíl výrobního odvětví Unie byl poměrně stabilní a objem, o nějž přišla dotčená země, byl nahrazen dovozem z USA za ceny podobné cenám výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie dokázalo zvýšit objem prodeje a průměrné prodejní ceny a dosáhnout téměř optimální míry využití kapacity.
(122)
Jak je vysvětleno v 120. bodě odůvodnění, mírný pokles tržního podílu a ziskovosti výrobního odvětví Unie nelze přičíst indickému dovozu.
(123)
Vyvozuje se tudíž závěr, že výrobní odvětví Unie neutrpělo během období přezkumného šetření podstatnou újmu.
(124)
Ačkoli výrobní odvětví Unie mělo několik připomínek k analýze újmy, jež byly řešeny výše v 95., 105.-106. a 110.-111. bodě odůvodnění, souhlasilo s celkovým závěrem o neexistenci podstatné újmy zejména během období přezkumného šetření.
7. Pravděpodobnost obnovení újmy
(125)
Pro účely vyhodnocení pravděpodobnosti obnovení újmy je důležité vyzdvihnout, že při optimálním využití kapacity - jehož bylo během období přezkumného šetření dosaženo - není výrobní odvětví Unie s to uspokojit celou spotřebu Unie, a tudíž významná část spotřeby Unie musí být pokryta dovozem.
(126)
Výrobní odvětví Unie vyrábí navíc jen vyčištěnou kyselinu sulfanilovou, což znamená, že uživatelům, kteří pro svou výrobu preferují technickou kyselinou sulfanilovou, nezbývá než využít dovozu.
(127)
Výrobní odvětví Unie si navíc udrželo stabilní podíl na trhu, neboť dodávalo řadě svých dlouhodobých odběratelů. Šetřením bylo zjištěno, že dodavatelé kyseliny sulfanilové musí u některých odběratelů podstoupit přísný a nákladný postup certifikace/verifikace, což ztěžuje změnu dodavatele.
(128)
Toto je kontext, ve kterém byl analyzován potenciální dopad indického dovozu na trh Unie a výrobní odvětví Unie v souladu s čl. 18 odst. 2 základního nařízení za účelem vyhodnocení pravděpodobnosti obnovení újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti.
(129)
Jak je uvedeno v 84.-85. a 87. bodě odůvodnění, dovoz kyseliny sulfanilové z Indie je nadále a pravděpodobně bude i v budoucnu zvýhodněn subvencováním.
(130)
Zjištění v rámci šetření zároveň ukazují na to, že přítomnost subvencovaného dovozu z Indie nepovede k obnovení újmy výrobnímu odvětví Unie. Tato úvaha vychází z analýzy těchto faktorů:
-
volná kapacita v Indii;
-
cenová politika indických vývozců;
-
dopad výše subvencování na ceny;
-
sortiment.
a) Volná kapacita v Indii
(131)
Šetření nezjistilo existenci významné volné kapacity v Indii.
(132)
Výrobní odvětví Unie vzneslo proti tomuto zjištění námitku a zejména uvedlo, že indická volná kapacita pravděpodobně poroste v důsledku rostoucí přítomnosti čínských výrobků na indickém trhu, což zvýší motivaci vyvážet.
(133)
V tomto ohledu Komise poznamenává, že největší známý indický výrobce a vývozce kyseliny sulfanilové v roce 2013 opustil status podniku orientovaného na vývoz (EOU), který je popsán v 39. bodě odůvodnění, neboť hodlal zvýšit prodej na domácím trhu. Takový prodej byl předtím významně omezen podmínkami režimu EOU. Společnost potvrdila, že nepociťovala tlak čínských konkurentů a že podle jejího hodnocení měl indický trh dobrou perspektivou vývoje. Neexistují tedy důvody domnívat se, že v důsledku údajného čínského tlaku na indický trh dojde k přesměrování současné či jakékoli budoucí volné kapacity indických výrobců do Unie.
b) Cenová politika indických vývozců
(134)
Pokud jde o cenovou politiku indických vývozců, bylo již v 94. a 95. bodě odůvodnění shledáno, že spolupracující vyvážející výrobce, ale i další indičtí výrobci prodávali za ceny, které během období přezkumného šetření neznamenaly cenové podbízení vůči cenové úrovni v Unii.
(135)
Výrobní odvětví Unie argumentovalo, že vývozní ceny společnosti Kokan vycházely z cenového závazku, a nebyly tudíž reprezentativní pro ostatní indické vyvážející výrobce. Komise poznamenává, že během posuzovaného období byly ceny společnosti Kokan výrazně nad minimální dovozní cenou (MIP) stanovenou v závazku. Pokud jde o ostatní indické vývozce, jejich průměrné vývozní ceny byly podle údajů Eurostatu během období přezkumného šetření ještě vyšší. To znamená, že ceny indických vývozců včetně Kokanu vycházely spíše ze situace na trhu, a nikoli z cenového závazku.
(136)
Výrobní odvětví Unie rovněž poukázalo na to, že ceny indického dovozu se v průběhu posuzovaného období snížily o 8 % navzdory více než 40 % nárůstu cen hlavní suroviny (benzenu) během stejného období. Šetřením se zjistilo, že relativně vysoká cena kyseliny sulfanilové na trhu Unie vytvořila prostor pro pokles ceny, a to navzdory zvýšení ceny hlavní suroviny. Benzen je sice důležitou složkou nákladů, jím samotným ovšem nelze vysvětlit vývoj nákladů a cen výrobku, který je předmětem šetření. Šetřením bylo dále zjištěno, že ceny indického prodeje do Unie nebyly mimořádně nízké, neboť byly podobné indickým cenám vývozu do třetích zemí, který probíhal ve značných množstvích. Nebyl tedy zjištěn rozpor mezi vývojem ceny koncového výrobku (kyseliny sulfanilové) a vývojem ceny hlavní suroviny (benzenu), jak tvrdilo výrobní odvětví Unie.
(137)
Výrobní odvětví Unie rovněž poukázalo na to, že ceny indického vývozu do třetích zemí, jmenovitě do Turecka, byly nižší než do EU. Komise konstatuje, že z údajů získaných od společnosti Kokan plyne, že jeho ceny do Turecka byly rovněž nad úrovní MIP a že jimi nedocházelo k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie. Objem vývozu společnosti Kokan do Turecka byl podobný objemu, na který se odvolává výrobní odvětví Unie ve svém argumentu, a tudíž zjištění týkající se Kokanu platí pro všechen indický dovoz do Turecka. Na základě výše uvedeného lze konstatovat, že dostupné údaje nepotvrzují údajnou rozdílnou cenovou politiku indických výrobců, pokud jde o vývoz do třetích zemí a vývoz do EU.
c) Dopad výše subvencování na ceny
(138)
Jak je uvedeno v 84. bodě odůvodnění, subvenční rozpětí zjištěné v období přezkumného šetření u spolupracujícího indického výrobce činilo 3,1 %. To dokládá pokračující klesající trend subvencování, který je pozorován od uložení původních vyrovnávacích opatření v roce 2002.
(139)
Tento pokles je ovlivněn nejen situací této konkrétní společnosti, ale také systémovými změnami indických subvenčních režimů. Jak je vyloženo v části C tohoto nařízení, některé režimy indická vláda zrušila a většinu zbývajících s ohledem na výhody pro podniky zredukovala. Pouze u jediného šetřeného režimu, a to DDS, byly podmínky způsobilosti a správní postupy zjednodušeny. Výsledkem bylo, že se společnost Kokan okamžitě přesunula do tohoto režimu. Využívání režimu DDS ovšem znamená nemožnost využívat většiny ostatních režimů (EOU, AAS, FPS, DFIA a FMS). Režim DDS má pro dotčený výrobek jasně stanovenou maximální úroveň subvencování: v období přezkumného šetření se rovnala 4 % vývozní hodnoty FOB a poté byla dále snížena na 3 % této hodnoty. Navzdory tomuto stropu na úroveň subvencování lze očekávat, že tento režim ostatní výrobci již začali nebo začnou využívat, poněvadž administrativní zátěž s tímto režimem spojená je nízká.
(140)
Komise tuto tendenci v posledních dvou letech zaregistrovala v několika jiných antisubvenčních šetřeních týkajících se Indie (16). Lze tedy vyvodit závěr, že zjištění týkající se Kokanu popsaná ve 139. bodě odůvodnění, lze extrapolovat na zbývající indické výrobce kyseliny sulfanilové.
(141)
S ohledem na výše uvedenou úroveň subvencování (odhad okolo 3 %, je-li DDS hlavním režimem) a na současnou úroveň cen vývozu z Indie, které již zahrnují subvence, se vyvozuje závěr, že tyto vývozní ceny by nepředstavovaly cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, i kdyby byla vyrovnávací opatření vůči Indii zrušena. Lze tedy vyvodit závěr, že vývoz z Indie, i kdyby byl subvencovaný, by nezpůsobil újmu výrobnímu odvětví Unie.
d) Sortiment
(142)
Spolupracující indický výrobce (představující významný podíl indického dovozu do Unie) prodával především kyselinu sulfanilovou technického stupně, kde mu konkuroval zejména dovoz z USA a Číny, poněvadž výrobní odvětví Unie kyselinu sulfanilovou technického stupně nevyrábělo. V podstatě veškerá kyselina sulfanilová, kterou společnost Kokan vyvezla do Turecka, a to ve významných množstvích, byla technického stupně.
(143)
Výrobní odvětví Unie přišlo s tvrzením, že využití kyseliny sulfanilové technického a vyčištěného stupně se značně překrývá, a že si tedy oba stupně výrazně konkurují.
(144)
Přestože se uznává, že oba stupně lze považovat za jeden a týž výrobek, je důležité uvést, že šetřením bylo potvrzeno, že z praktického hlediska je jejich zaměnitelnost omezená. Kyselinu sulfanilovou vyčištěného stupně by teoreticky mohli používat uživatelé, kteří potřebují nebo preferují technický stupeň, avšak kvůli výraznému cenovému rozdílu (20 % až 25 %) to pro ně není ekonomicky schůdné řešení. Proto je konstatováno, že kyselina sulfanilová technického stupně pocházející z Indie konkuruje zejména výrobkům z ČLR a USA.
8. Závěr o obnovení újmy
(145)
Vzhledem k zjištěním šetření uvedeným v předchozích bodech odůvodnění se vyvozuje závěr, že zrušením vyrovnávacích opatření vůči Indii pravděpodobně nedojde v krátkodobém až střednědobém horizontu k obnovení újmy.
E. ZÁJEM UNIE
(146)
Jelikož byl vyvozen závěr, že obnovení újmy není pravděpodobné, nebylo nutné stanovit zájem Unie.
F. UKONČENÍ VYROVNÁVACÍCH OPATŘENÍ
(147)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se považuje za vhodné zrušit stávající vyrovnávací opatření vůči dovozu kyseliny sulfanilové z Indie. V návaznosti na toto zveřejnění byla zúčastněným stranám poskytnuta lhůta pro podání připomínek. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(148)
Z výše uvedeného plyne, že jak stanoví čl. 18 základního nařízení, vyrovnávací opatření použitelná na kyselinu sulfanilovou pocházející z Indie by měla být zrušena. Zrušeno by mělo být také rozhodnutí Komise, kterým se přijímají v současnosti platné závazky společnosti Kokan v souvislosti s dovozem kyseliny sulfanilové.
(149)
Vzhledem k tomu, že k překonání účinků dumpingu došlo teprve v nedávné době, bude Komise v návaznosti na žádost výrobce v Unii dovoz dotčeného výrobku sledovat. Toto sledování bude probíhat po dobu dvou let od vyhlášení tohoto nařízení.
(150)
Výbor zřízený podle čl. 25 odst. 1 základního nařízení nevydal stanovisko,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Zrušuje se konečné vyrovnávací clo na dovoz kyseliny sulfanilové, v současnosti kódu KN ex 2921 42 00 (kód TARIC 2921420060), pocházející z Indie a ukončuje se řízení v souvislosti s tímto dovozem.
2. Zrušuje se rozhodnutí Komise 2006/37/ES, kterým se přijímají v současnosti platné závazky společnosti Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd. (Indie) v souvislosti s dovozem kyseliny sulfanilové.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. prosince 2014.
KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1347/2014
2014 m. gruodžio 17 d.
kuriuo, pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 597/2009 18 straipsnį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, importuojamai Indijos kilmės sulfanilo rūgščiai panaikinamas galutinis kompensacinis muitas
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. birželio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 597/2009 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1), ypač į jo 14 ir 18 straipsnius,
kadangi:
A. PROCEDŪRA
1. Galiojančios priemonės
(1)
2002 m. liepos mėn. Reglamentu (EB) Nr. 1338/2002 (2) Taryba importuojamai Indijos kilmės sulfanilo rūgščiai nustatė galutinį 7,1 % kompensacinį muitą (toliau - pradinis tyrimas).
(2)
Reglamentu (EB) Nr. 1339/2002 (3) Taryba importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos (toliau - KLR) kilmės sulfanilo rūgščiai nustatė galutinį 21 % antidempingo muitą, o importuojamai Indijos kilmės sulfanilo rūgščiai - galutinį 18,3 % antidempingo muitą.
(3)
Sprendimu 2002/611/EB (4) Komisija priėmė vieno eksportuojančio Indijos gamintojo, „Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd.“ (toliau - „Kokan“), pasiūlytą įsipareigojimą dėl kainos, susijusį su importui iš Indijos taikomomis antidempingo ir antisubsidijų priemonėmis.
(4)
„Kokan“ savanoriškai atšaukus įsipareigojimą 2004 m. kovo mėn. Komisijos sprendimu 2004/255/EB (5) Komisija panaikino Sprendimą 2002/611/EB.
(5)
Sprendimu 2006/37/EB (6) Komisija priėmė naują „Kokan“ pasiūlytą įsipareigojimą, susijusį su importui iš Indijos taikomomis antidempingo ir antisubsidijų priemonėmis. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 123/2006 (7) atitinkamai iš dalies pakeisti Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1338/2002 ir (EB) Nr. 1339/2002.
(6)
Atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, Reglamentu (EB) Nr. 1000/2008 (8) Taryba importuojamai KLR ir Indijos kilmės sulfanilo rūgščiai nustatė antidempingo muitus. Atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą ir tarpinę peržiūrą, Reglamentu (EB) Nr. 1010/2008 (9) Taryba importuojamai Indijos kilmės sulfanilo rūgščiai nustatė galutinius kompensacinius muitus ir pakeitė importuojamai Indijos kilmės sulfanilo rūgščiai taikomų antidempingo muitų lygį.
2. Prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą
(7)
Paskelbus pranešimą apie artėjantį galiojančių galutinių kompensacinių priemonių galiojimo terminą (10), 2013 m. liepos 1 d. Komisija gavo prašymą inicijuoti šių priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 597/2009 (toliau - pagrindinis reglamentas) 18 straipsnį. Prašymą pateikė vienintelis sulfanilo rūgšties gamintojas Sąjungoje „CUF - Quimicos Industriais“ (toliau - pareiškėjas arba CUF), kuris pagamina 100 % Sąjungoje pagaminamos sulfanilo rūgšties.
(8)
Prašymas pagrįstas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui subsidijavimas tikriausiai tęstųsi ir Sąjungos pramonei vėl būtų daroma žala.
3. Priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimas
(9)
Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad esama pakankamai įrodymų, pagrindžiančių priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą, Komisija 2013 m. spalio 16 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (11) paskelbė inicijuojanti priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį (toliau - pranešimas apie inicijavimą).
4. Lygiagretūs tyrimai
(10)
2013 m. spalio 16 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtu pranešimu apie inicijavimą (12) Komisija pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 (13) 11 straipsnio 2 dalį inicijavo priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimą dėl, inter alia, Indijos kilmės sulfanilo rūgšties importo.
5. Tyrimas
5.1. Peržiūros tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis
(11)
Atliekant subsidijavimo tęsimosi arba pasikartojimo tyrimą nagrinėtas 2012 m. spalio 1 d.-2013 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis (toliau - peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Analizuojant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2010 m. sausio 1 d. iki PTL pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
5.2. Susijusios šalys
(12)
Komisija apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą oficialiai pranešė pareiškėjui, eksportuojantiems Indijos gamintojams, importuotojams, žinomiems susijusiems naudotojams ir eksportuojančios šalies atstovams. Suinteresuotosioms šalims suteikta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį pareikšti nuomonę raštu ir pateikti prašymą išklausyti.
(13)
Vienintelis Sąjungos gamintojas, t. y. vienintelė suinteresuotoji šalis, pateikusi prašymą išklausyti, buvo išklausyta.
5.3. Atranka
(14)
Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį eksportuojančių Indijos gamintojų ir nesusijusių Sąjungos importuotojų skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo nurodyta, kad gali būti taikoma atranka, kaip numatyta pagrindinio reglamento 27 straipsnyje. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), minėtų šalių prašyta per 15 dienų nuo peržiūros inicijavimo pranešti apie save ir Komisijai pateikti pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją.
(15)
Užpildytas atrankos formas Komisijai pateikė du eksportuojantys Indijos gamintojai. Todėl atrankos neprireikė.
(16)
Vienas nesusijęs importuotojas pateikė užpildytą atrankos formą, tačiau jis neimportavo nagrinėjamojo produkto iš nagrinėjamosios šalies ir nepateikė klausimyno atsakymų. Todėl atrankos neprireikė.
(17)
Atsižvelgiant į tai, kad Sąjungoje tėra vienas gamintojas, Sąjungos gamintojų atrankos neprireikė.
5.4. Tyrimas
(18)
Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos nuomone, būtina subsidijavimo tęsimosi tikimybei ir žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybei ir Sąjungos interesams nustatyti. Komisija nusiuntė klausimynus vieninteliam Sąjungos gamintojui, dviem eksportuojantiems Indijos gamintojams, Indijos Vyriausybei, žinomiems importuotojams ir Sąjungos naudotojams.
(19)
Tik vienas iš dviejų eksportuojančių Indijos gamintojų pateikė išsamius atsakymus. Šiam Indijos gamintojui teko didžioji dalis viso Indijos eksporto į Sąjungą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu.
(20)
Komisija taip pat konsultavosi su Indijos Vyriausybe Delyje, Maharaštros Vyriausybe, Gudžarato Vyriausybe ir Indijos rezervų banku.
(21)
Be to, tikrinamieji vizitai surengti toliau nurodytų bendrovių patalpose:
a)
Sąjungos gamintojo:
-
„CUF - Quimicos Industriais“, Estareža, Portugalija;
b)
eksportuojančio gamintojo:
-
„Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd.“, Khed, Indija;
c)
Sąjungos naudotojų:
-
„Blankophor GmbH“, Leverkuzenas, Vokietija,
-
„Hovione Farmaciencia SA“, Loresas, Portugalija,
-
„IGCAR Chemicals, S.L.“, Rubi, Ispanija.
B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
(22)
Nagrinėjamasis produktas - sulfanilo rūgštis, kurios KN kodas šiuo metu yra ex 2921 42 00 (TARIC kodas 2921420060). Skiriamos dvi sulfanilo rūgšties rūšys, kurios nustatomos pagal jos grynumą - techninė ir išgryninta. Be to, išgryninta sulfanilo rūgštis kartais parduodama kaip sulfanilo rūgšties druska. Sulfanilo rūgštis naudojama kaip žaliava optiniams skaistikliams, cemento priedams, maistiniams dažams ir specialiems dažikliams gaminti. Taip pat nustatyta, kad sulfanilo rūgštis šiek tiek naudojama ir farmacijos pramonėje. Nors nėra ginčijama, kad abiejų rūšių rūgštis pasižymi tokiomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis, cheminėmis ir techninėmis savybėmis ir todėl laikoma vienu produktu, svarbu pažymėti, kad atlikus tyrimą patvirtinta, kad praktinės tokio pakeitimo galimybės ribotos. Kalbant konkrečiai, naudotojai, kuriems reikalinga išgryninta sulfanilo rūgštis, techninę rūgštį galėtų naudoti, jei jie patys galėtų ją išgryninti. Tokie naudotojai, kuriems techninė sulfanilo rūgštis reikalinga arba kurie renkasi tokią rūgštį, teoriškai galėtų naudoti išgrynintą rūgštį, tačiau dėl kainų skirtumo (20-25 %) toks sprendimas nėra ekonomiškai pagrįstas.
(23)
Sulfanilo rūgštis yra plataus vartojimo produktas, o jos pagrindinės fizinės, cheminės ir techninės savybės yra tapačios nepriklausomai nuo kilmės šalies. Nustatyta, kad nagrinėjamasis produktas ir produktai, kuriuos gamina eksportuojantis Indijos gamintojas ir parduoda vidaus rinkoje ir trečiosioms šalims, taip pat produktai, kuriuos gamina ir parduoda Sąjungos gamintojas Sąjungos rinkoje, pasižymi tokiomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis ir cheminėmis savybėmis ir iš esmės naudojami toms pačioms reikmėms, todėl jie laikomi panašiais produktais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnyje.
C. SUBSIDIJAVIMO TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ
1. Įžanga
(24)
Bendradarbiavo tik vienas eksportuojantis Indijos gamintojas. Kiti gamintojai nebendradarbiavo, todėl kompensuotinų subsidijų suma turėjo būti nustatyta remiantis turimais faktais - bendradarbiaujančios bendrovės, kurios eksportas sudarė didžiąją Indijos eksporto į Sąjungą dalį, atsakymais ir Indijos valdžios institucijų pateikta informacija.
(25)
Remiantis prašyme atlikti peržiūrą pateikta informacija ir Komisijos klausimyno atsakymais tirtos šios schemos, tariamai susijusios su subsidijų skyrimu:
-
pradiniame tyrime nagrinėtos subsidijavimo schemos:
-
visoje šalyje taikomos schemos:
a)
Perdirbimo eksportui zonų schema (PEZS), Specialiųjų ekonominių zonų schema (SEZS), Į eksportą orientuotų įmonių schema (EOĮS);
b)
Muito sumažinimo leidimo schema (MSLS);
c)
Gamybos priemonių eksportui skatinti schema (GPESS);
d)
Atleidimo nuo pajamų mokesčio schema (APMS);
e)
Išankstinių leidimų schema (ILS);
-
regioninės schemos:
f)
Maharaštros Vyriausybės lengvatų paketo schema (LPS);
-
pradiniame tyrime nenagrinėtos, bet pirmoje priemonių galiojimo termino peržiūroje ir lygiagrečioje tarpinėje peržiūroje nagrinėtos subsidijavimo schemos:
-
visoje šalyje taikomos schemos:
g)
Eksporto kreditų schema (EKS);
-
pradiniame tyrime ir (arba) ankstesnėse peržiūrose nenagrinėtos subsidijavimo schemos:
-
visoje šalyje taikomos schemos:
h)
Tikslinių produktų schema (TPS);
i)
Bemuičio importo leidimas (BIL);
j)
Sąlyginio apmokestinimo muitu schema (SAMS);
k)
Tikslinių rinkų schema (TRS);
l)
Statuso turėtojo skatinamoji pažyma (STSP);
m)
Kapitalo injekcijos;
-
regioninės schemos:
n)
Gudžarato Vyriausybės regioninės schemos.
(26)
Nurodytos a, b, c, e, h, i, k ir l schemos yra pagrįstos 1992 m. Užsienio prekybos (plėtros ir reguliavimo) įstatymu (1992 m. Nr. 22), kuris įsigaliojo 1992 m. rugpjūčio 7 d. (toliau - Užsienio prekybos įstatymas). Pagal Užsienio prekybos įstatymą Indijos Vyriausybė įgaliojama skelbti su eksporto ir importo politika susijusius pranešimus. Jie apibendrinami užsienio prekybos politikos dokumentuose, kuriuos kas penkerius metus leidžia ir reguliariai atnaujina Prekybos ministerija. Su šio tyrimo PTL susijęs užsienio prekybos politikos dokumentas - 2009-2014 m. Užsienio prekybos politika (toliau - FTP 09-14). Be to, FTP 09-14 reglamentuojančias procedūras Indijos Vyriausybė nustato Procedūrų vadovo I tome (toliau - HOP I 09-14). Procedūrų vadovas taip pat reguliariai atnaujinamas.
(27)
d punkte nurodyta Atleidimo nuo pajamų mokesčio schema pagrįsta 1961 m. Pajamų mokesčio įstatymu, kuris kiekvienais metais iš dalies keičiamas Finansų įstatymu.
(28)
f ir n punktuose nurodytas regionines schemas atitinkamai administruoja Maharaštros ir Gudžarato valstijos ir jos pagrįstos Maharaštros Vyriausybės Pramonės, energijos ir darbo departamento nutarimais ir Gudžarato Vyriausybės Pramonės ir kalnakasybos departamento nutarimais.
(29)
g punkte nurodyta Eksporto kreditų schema pagrįsta 1949 m. Bankininkystės reguliavimo įstatymo 21 ir 35A skirsniais, pagal kuriuos Indijos rezervų bankas reguliuoja komercinių bankų eksporto kreditų veiklą.
(30)
j punkte nurodyta Sąlyginio apmokestinimo muitu schema pagrįsta 1962 m. Muitinės įstatymo 75 skirsniu, 1944 m. Pagrindinių akcizų įstatymo 37 skirsniu, 1994 m. Finansų įstatymo 93A ir 94 skirsniais ir 1995 m. Muitų, pagrindinių akcizų ir sąlyginio apmokestinimo paslaugų mokesčiu taisyklėmis. Sąlyginio apmokestinimo normos skelbiamos reguliariai; PTL taikytos normos - 2012-2013 m. sąlyginio apmokestinimo muitu visos pramonės normos, paskelbtos pranešimu Nr. 92/2012-Cus.(N.T). FTP 09-14 4 skyriuje Sąlyginio apmokestinimo muitu schema taip pat vadinama Atsisakymo išieškoti muitus schema.
2. Perdirbimo eksportui zonų schema (PEZS), Specialiųjų ekonominių zonų schema (SEZS), Į eksportą orientuotų įmonių schema (EOĮS)
(31)
Nustatyta, kad bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas neįsikūręs nei specialiojoje ekonominėje zonoje, nei perdirbimo eksportui zonoje. Tačiau bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas buvo įsteigtas kaip į eksportą orientuota įmonė ir peržiūros tiriamuoju laikotarpiu gavo kompensuotinas subsidijas. Toliau pateikiamas tik EOĮS aprašas ir vertinimas.
a) Teisinis pagrindas
(32)
Išsamus EOĮS aprašas pateiktas FTP 09-14 6 skyriuje ir HOP I 09-14 6 skyriuje.
b) Teisė pasinaudoti
(33)
Išskyrus bendroves, kurios verčiasi tik prekyba, pagal EOĮS gali būti steigiamos visos įmonės, kurios iš esmės įsipareigoja eksportuoti visus savo pagamintus produktus ar paslaugas. Tačiau pramonės įmonės, norinčios pasinaudoti EOĮS, privalo patenkinti minimalių investicijų į ilgalaikį turtą reikalavimą (10 mln. Indijos rupijų).
c) Praktinis įgyvendinimas
(34)
Į eksportą orientuotos įmonės gali būti steigiamos ir kuriamos visoje Indijos teritorijoje.
(35)
Prašyme dėl EOĮS statuso būtina pateikti ateinančių penkerių metų duomenis, inter alia, apie planuojamą gamybos apimtį, numatomą eksporto vertę, importo ir vietos reikalavimus. Priėmusios bendrovės paraišką, valdžios institucijos informuoja bendrovę apie susijusias nuostatas ir sąlygas. Susitarimas dėl bendrovės statuso pripažinimo pagal EOĮS galioja penkerius metus. Jis gali būti atnaujintas papildomiems laikotarpiams.
(36)
Pagrindinis EOĮS įsipareigojimas, nustatytas FTP 09-14, yra gauti grynųjų pajamų užsienio valiuta, t. y. per ataskaitinį laikotarpį (penkerius metus) bendra eksporto vertė turi būti didesnė už importuotų prekių bendrą vertę.
(37)
EOĮS įmonės turi teisę gauti šias nuolaidas:
i)
atleidimą nuo importo muitų visų rūšių produktams (įskaitant gamybos priemones, žaliavas ir vartojimo reikmenis), kurių reikia gamybai, perdirbimui arba susijusioms reikmėms;
ii)
atleidimą nuo akcizo už produktus, perkamus iš vietos šaltinių;
iii)
pagrindinio pardavimo mokesčio už vietoje perkamus produktus grąžinimą;
iv)
muito už degalus, pirktus iš vietos naftos bendrovių, dalinį grąžinimą.
(38)
Įmones, kurios veikia pagal šias schemas, prižiūri muitinės pareigūnai Muitų įstatymo 65 skirsnyje nustatyta tvarka.
(39)
Bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas veikė pagal EOĮS pirmuosius keturis peržiūros tiriamojo laikotarpio mėnesius. Oficialus raštas dėl schemos netaikymo paskelbtas 2013 m. vasario 6 d. Todėl peržiūros tiriamuoju laikotarpiu bendrovė naudojosi schema tik pagrindiniam pardavimo mokesčiui susigrąžinti. Atlikus tyrimą nustatyta, kad susijęs eksportuojantis gamintojas nepasinaudojo atleidimu nuo importo muitų ir akcizų perkant vidaus rinkoje ir daliniu muito už vidaus rinkoje perkamus degalus grąžinimu.
d) Išvados dėl EOĮS
(40)
Pagrindinio pardavimo mokesčio grąžinimas yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Vyriausybės pajamos, kurios būtų gautos netaikant šios schemos, buvo prarastos, o tai reiškia, kad EOĮ (į eksportą orientuotai įmonei) buvo suteikta nauda, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalyje, nes įmonė pagerino savo likvidumą susigrąžindama pagrindinį pardavimo mokestį. Teisiškai subsidija priklauso nuo to, ar vykdomas eksportas, dėl to laikoma individualia ir kompensuotina pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies a punktą. FTP 09-14 6.1 dalyje nurodytas EOĮS eksporto tikslas yra gauti lengvatas conditio sine qua non.
e) Subsidijos sumos skaičiavimas
(41)
Subsidijos suma apskaičiuota remiantis pagrindinio pardavimo mokesčio, grąžinto už vietoje perkamas prekes, suma per peržiūros tiriamąjį laikotarpį. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, ši subsidijos suma buvo paskirstyta bendrai eksporto apyvartai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo to, ar vykdomas eksportas, ir ją skiriant nebuvo atsižvelgta į pagamintą, eksportuotą arba pervežtą kiekį. Tokiu būdu apskaičiuotas subsidijų skirtumas sudarė 1,4 %.
3. Muito sumažinimo leidimo schema (MSLS)
(42)
Patvirtinta, kad MSLS faktiškai panaikinta nuo 2011 m. rugsėjo 30 d., t. y. prieš peržiūros tiriamąjį laikotarpį. Todėl šiame tyrime šios schemos nereikėjo toliau nagrinėti.
4. Gamybos priemonių eksportui skatinti schema (GPESS)
a) Teisinis pagrindas
(43)
Išsamus GPESS aprašymas pateikiamas FTP 09-14 5 skyriuje ir HOP I 09-14 5 skyriuje.
b) Nustatyti faktai
(44)
Nustatyta, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas pagal GPESS negavo jokių lengvatų. Todėl šiame tyrime šios schemos nereikėjo toliau nagrinėti.
5. Atleidimo nuo pajamų mokesčio schema (APMS)
(45)
Patvirtinta, kad APMS panaikinta 2011 m. balandžio mėn., t. y. prieš peržiūros tiriamąjį laikotarpį. Todėl šiame tyrime šios schemos nereikėjo toliau nagrinėti.
6. Išankstinių leidimų schema (ILS)
a) Teisinis pagrindas
(46)
Išsamus schemos aprašymas pateiktas FTP 09-14 4.1.3.1-4.1.14 dalyse ir HOP I 09-14 4.1-4.30 dalyse.
b) Nustatyti faktai
(47)
Nustatyta, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas pagal ILS negavo jokių lengvatų. Todėl šiame tyrime šios schemos nereikėjo toliau nagrinėti.
7. Maharaštros Vyriausybės lengvatų paketo schema
a) Teisinis pagrindas
(48)
Siekdama skatinti pramonės sektorių plėtotę mažiau išsivysčiusiose Maharaštros valstijos vietose, valstijos Vyriausybė nuo 1964 m. teikia lengvatas naujų besiplečiančių įmonių įsikūrimui besivystančiuose valstijos regionuose pagal schemą, kuri dažniausiai vadinama lengvatų paketo schema (toliau - LPS). Ši schema nuo taikymo pradžios buvo daug kartų iš dalies pakeista; peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo taikomos dvi LPS schemos: 2007 m. LPS (galiojusi iki 2013 m. balandžio mėn.) ir 2013 m. LPS. Maharaštros Vyriausybės taikomą LPS sudaro kelios poschemės, iš kurių pagrindinės yra šios: i) įvežimo mokesčio grąžinimas, ii) atleidimas nuo elektros mokesčio, iii) atleidimas nuo vietos pardavimo mokesčio arba jo atidėjimas, iv) naujoms įmonėms taikomos palūkanų subsidijos ir v) tam tikros dotacijos mažosioms ir vidutinėms įmonėms, skirtos technologijoms atnaujinti. Atlikus tyrimą nustatyta, kad bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu pasinaudojo tik viena poscheme, susijusia su pardavimo mokesčio atidėjimu (iii punkto dalis), kuri sukurta pagal 2001 m. LPS, bet susijęs pardavimo mokesčio likutis tebebuvo mokamas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu.
b) Teisė pasinaudoti
(49)
Norėdamos pasinaudoti šia schema bendrovės paprastai privalo investuoti į mažiau išsivysčiusias valstijos vietoves (kurios pagal jų ekonominį išsivystymą skirstomos į įvairias kategorijas, pvz., mažai išsivysčiusios vietovės, mažiau išsivysčiusios vietovės ir mažiausiai išsivysčiusios vietovės), įkurdamos naują pramonės įmonę arba investuodamos didelę kapitalo dalį į veikiančios pramonės įmonės plėtrą ir įvairinimą. Pagrindinis lengvatų dydžio nustatymo kriterijus yra vietovės, kurioje yra arba bus įmonė, kategorija ir investicijų dydis.
c) Praktinis įgyvendinimas
(50)
Maharaštros Vyriausybė bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui išduoda teisę pasinaudoti patvirtinantį pažymėjimą, kuriame nurodyta, kad bendrovei pagal pardavimo mokesčio atidėjimo poschemę leidžiama atidėti valstijos pardavimo mokesčių, kurie renkami pardavus prekes vidaus rinkoje, mokėjimą.
d) Išvada
(51)
Maharaštros Vyriausybės taikoma lengvatų paketo schemos pardavimo mokesčio atidėjimo poschemė yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. Išnagrinėtoji poschemė laikoma Maharaštros Vyriausybės finansine parama, nes dėl šios nuolaidos atidedamas Maharaštros Vyriausybės pajamų, kurias kitu atveju ji turėtų gauti, surinkimas. Šis atidėjimas yra lengvata bendrovei, nes pagerina jos likvidumą.
(52)
Šia poscheme gali naudotis tik tos bendrovės, kurios yra investavusios į tam tikras nurodytas geografines vietoves, priklausančias Maharaštros valstijos jurisdikcijai. Ne šiose vietovėse įsikūrusios bendrovės naudotis šia schema negali. Lengvatos dydis skiriasi pagal susijusias vietoves. Pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punktą ir 4 straipsnio 3 dalį schema laikoma individualia ir todėl kompensuotina.
e) Subsidijos sumos skaičiavimas
(53)
Remiantis schemoje nustatytu atidėjimo aspektu, atidėta valstijos pardavimo mokesčio suma, kuri peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigoje tebebuvo taikoma nesumokėta, laikoma Maharaštros Vyriausybės suteikta to paties dydžio beprocente paskola. Todėl bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo lengvata buvo apskaičiuota remiantis palūkanomis, kurios buvo mokamos už panašią bendrovės komercinę paskolą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu.
(54)
Pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalį šios subsidijos suma (skaitiklis) po to buvo paskirstyta visai peržiūros tiriamojo laikotarpio apyvartai kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija nepriklauso nuo to, ar vykdomas eksportas, ir ją suteikiant nebuvo atsižvelgta į pagamintą, eksportuotą arba pervežtą kiekį.
(55)
Vadovaujantis tuo, kas išdėstyta, subsidijos, kurią bendrovė gavo pagal šią schemą, suma sudaro 1,1 %.
8. Eksporto kreditų schema (EKS)
(56)
Patvirtinta, kad iš dalies pakeitus EKS (2010 m. liepos mėn. - dėl eksporto kreditų Indijos rupijomis (INR) ir 2012 m. gegužės mėn. - dėl eksporto kreditų užsienio valiuta), pagal šią schemą taikomos lengvatinės eksporto kreditų palūkanų normos iš esmės nustojo galioti, išskyrus kelis konkrečius pramonės sektorius. Kadangi nenustatyta, kad nagrinėjamas chemijos pramonės sektorius būtų įtrauktas į sąrašą sektorių, kuriems peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo taikomos palūkanų normų subsidijos, šiame tyrime šios schemos nereikėjo toliau nagrinėti.
9. Tikslinių produktų schema (TPS)
a) Teisinis pagrindas
(57)
Išsamus schemos aprašymas pateikiamas FTP 09-14 3.15 dalyje ir HOP I 09-14 3.9 dalyje.
b) Nustatyti faktai
(58)
Nustatyta, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas pagal TPS negavo jokių lengvatų. Todėl šiame tyrime šios schemos nereikėjo toliau nagrinėti.
10. Bemuičio importo leidimo (BIL) schema
a) Teisinis pagrindas
(59)
Išsamus schemos aprašymas pateiktas FTP 09-14 4.2.1-4.2.7 dalyse ir HOP I 09-14 4.31-4.36 dalyse.
b) Nustatyti faktai
(60)
Nustatyta, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas pagal BIL negavo jokių lengvatų. Todėl šiame tyrime šios schemos nereikėjo toliau nagrinėti.
11. Sąlyginio apmokestinimo muitu schema (SAMS)
a) Teisinis pagrindas
(61)
Išsamus SAMS aprašymas pateiktas 1995 m. Muitų ir sąlyginio apmokestinimo pagrindiniais akcizais taisyklėse su pakeitimais, padarytais vėliau paskelbtais pranešimais.
b) Teisė pasinaudoti
(62)
Teisę pasinaudoti šia schema turi visi gamintojai eksportuotojai arba prekiautojai eksportuotojai.
c) Praktinis įgyvendinimas
(63)
Teisę pasinaudoti šia schema turintis eksportuotojas gali kreiptis dėl sąlyginio apmokestinimo sumos, kuri apskaičiuojama kaip produktų, eksportuojamų pagal šią schemą, FOB vertės procentinis dydis. Sąlyginio apmokestinimo normas Indijos Vyriausybė nustatė tam tikriems produktams, įskaitant nagrinėjamąjį produktą. Jos nustatytos remiantis medžiagų, kurios naudojamos produkto gamybai kaip žaliavos, vidutiniu kiekiu ar verte ir vidutine už žaliavas sumokėtų muitų suma. Šios normos taikomos neatsižvelgiant į faktinį importo muitų sumokėjimą. Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu nagrinėjamojo produkto SAMS norma buvo 4 % FOB vertės.
(64)
Norėdama pasinaudoti šia schema bendrovė turi eksportuoti. Į muitinės serverį (ICEGATE) įvedant krovinio duomenis nurodoma, kad eksportas vykdomas pagal SAMS, ir SAMS suma nustatoma neatšaukiamai. Po to, kai vežėjas pateikia bendrąją eksporto deklaraciją, muitinė ją palygina su važtaraščio duomenimis ir įvertina patenkinamai, laikoma, kad visos sąlygos yra įvykdytos ir sąlyginio apmokestinimo suma turi būti sumokėta tiesioginiu mokėjimu į eksportuotojo banko sąskaitą arba išduodant įsakomąjį čekį.
(65)
Be to, eksportuotojas turi pateikti eksporto pajamų panaudojimo įrodymą pateikdamas banko pažymą apie eksporto pajamų panaudojimą (BRC). Šį dokumentą galima pateikti po to, kai sumokama sąlyginio apmokestinimo suma, tačiau, jei eksportuotojas per nustatytą terminą nepateikia BRC, Indijos Vyriausybė atsiima sumokėtą sumą.
(66)
Sąlyginio apmokestinimo suma gali būti naudojama bet kokiai paskirčiai.
(67)
Nustatyta, kad pagal Indijos apskaitos standartus sąlyginio apmokestinimo muitu suma komercinėse sąskaitose gali būti kaupiamuoju principu traukiama į apskaitą kaip pajamos, kai įvykdomas eksporto įsipareigojimas.
(68)
Nustatyta, kad po to, kai bendradarbiaujančiam eksportuojančiam Indijos gamintojui nustota taikyti EOĮS, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu taikyta SAMS.
d) Išvada dėl SAMS
(69)
SAMS yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. Sąlyginio apmokestinimo muitu suma yra finansinė Indijos Vyriausybės parama, nes tai Indijos Vyriausybės tiesioginis lėšų pervedimas. Sąlyginio apmokestinimo muitu suma taip pat yra lengvata eksportuotojui, nes padidina jo likvidumą.
(70)
Be to, pagal teisės aktus SAMS priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas, todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą ji laikoma individualia ir kompensuotina.
(71)
Šios schemos negalima laikyti leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Ji neatitinka griežtų taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede (sąlyginio apmokestinimo apibrėžtis ir taisyklės) ir III priede (pakaitinio sąlyginio apmokestinimo apibrėžtis ir taisyklės).
(72)
Nėra jokios sistemos arba tvarkos, kurias taikant būtų patvirtinta, kokios žaliavos naudojamos gaminant eksportuojamą produktą, arba nustatyta, ar nebuvo sumokėti per dideli importo muitai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II ir III prieduose. Galiausiai eksportuotojas turi teisę naudotis SAMS lengvatomis ir tuo atveju, kai iš viso neimportuoja žaliavų. Norinčiam gauti lengvatą eksportuotojui pakanka paprasčiausiai eksportuoti produktus neįrodant, kad buvo importuotos kokios nors žaliavos. Tai reiškia, kad net tie eksportuotojai, kurie visas žaliavas įsigyja vietoje ir neimportuoja jokių produktų, kurie gali būti naudojami kaip žaliavos, taip pat turi teisę naudotis SAMS.
(73)
Tai patvirtinta Indijos Vyriausybės aplinkraštyje Nr. 24/2001, kuriame aiškiai teigiama, kad „sąlyginio apmokestinimo muitu normos nėra susijusios su faktiniu žaliavų naudojimu ir faktiniu konkretaus eksportuotojo ar atskiros siuntos žaliavų apmokestinimu“, ir regioninėms valdžios institucijoms nurodoma, kad „per patikrinimus vietoje neturi būti reikalaujama pateikti įrodymų apie faktinius muitus, sumokėtus už importuotas ar vietines žaliavas, ar eksportuotojų pateiktų sąlyginio apmokestinimo prašymų“.
(74)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, padaryta išvada, kad SAMS yra kompensuotina subsidija.
e) Subsidijos sumos skaičiavimas
(75)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalį ir 5 straipsnį kompensuotinos subsidijos dydis apskaičiuotas atsižvelgiant į gavėjui suteiktą lengvatą, nustatytą tiriamuoju laikotarpiu. Todėl buvo nuspręsta, kad gavėjas gauna lengvatą tuo metu, kai pagal šią schemą sudaromas eksporto sandoris. Šiuo momentu Indijos Vyriausybė privalo sumokėti sąlyginio apmokestinimo sumą, o tai yra finansinė parama, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Muitinei išdavus eksporto važtaraštį, kuriame, inter alia, nurodoma konkrečiam eksporto sandoriui suteiktina sąlyginio apmokestinimo suma, Indijos Vyriausybė nebeturi teisės priimti sprendimo suteikti subsidiją ar jos nesuteikti. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, laikoma, kad pagal SAMS gauta subsidija yra lygi sąlyginio apmokestinimo sumų, gautų už eksporto operacijas, atliktas pagal šią schemą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, sumoms.
(76)
Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, šios subsidijų sumos buvo paskirstytos visai nagrinėjamojo produkto eksporto apyvartai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo to, ar vykdomas eksportas, ir ją suteikiant nebuvo atsižvelgta į pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį.
(77)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, bendradarbiaujančiam eksportuojančiam Indijos gamintojui pagal šią schemą nustatyta 0,6 % subsidijų norma.
12. Tikslinių rinkų schema (TRS)
a) Teisinis pagrindas
(78)
Išsamus schemos aprašymas pateikiamas FTP 09-14 3.14 dalyje ir HOP I 09-14 3.8 dalyje.
b) Nustatyti faktai
(79)
Nustatyta, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas pagal TRS negavo jokių lengvatų. Todėl šiame tyrime šios schemos nereikėjo toliau nagrinėti.
13. Statuso turėtojo skatinamoji pažyma (STSP)
a) Teisinis pagrindas
(80)
Išsamus schemos aprašymas pateikiamas FTP 09-4 3.16 dalyje ir HOP I 09-14 3.10 dalyje.
b) Nustatyti faktai
(81)
Nustatyta, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas pagal STSP negavo jokių lengvatų. Todėl šiame tyrime šios schemos nereikėjo toliau nagrinėti.
14. Kapitalo injekcijos
(82)
Nustatyta, kad bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas negavo lengvatų iš Indijos Vyriausybės arba regioninės Vyriausybės kapitalo injekcijų. Todėl šiame tyrime šios schemos nereikėjo toliau nagrinėti.
15. Gudžarato Vyriausybės regioninės schemos
(83)
Patvirtinta, kad bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas neturėjo susijusių įmonių arba gamyklų Gudžarato valstijoje. Todėl Gudžarato Vyriausybės regioninių schemų nereikėjo toliau nagrinėti.
16. Kompensuotinų subsidijų suma
(84)
Pagal pagrindinio reglamento nuostatas tiriamajam eksportuojančiam gamintojui peržiūros tiriamuoju laikotarpiu apskaičiuota kompensuotinų subsidijų suma, išreikšta ad valorem, sudaro 3,1 %.
„Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd“
Schema
%
EOĮS (14)
1,4
MSLS (14)
nulis
GPESS (14)
nulis
APMS
nulis
ILS (14)
nulis
LPS (Maharaštros regioninė schema)
1,1
EKS (14)
nulis
TPS (14)
nulis
BIL (14)
nulis
SAMS (14)
0,6
TRS (14)
nulis
STSP (14)
nulis
Kapitalo injekcijos
nulis
Gudžarato regioninės schemos
nulis
Iš viso
3,1
(85)
Remiantis turima informacija, bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu iš Indijos į Sąjungą eksportavo didžiąją dalį eksportuotos sulfanilo rūgšties. Negauta informacijos, kuri parodytų, kad kitų galimai esamų eksportuojančių gamintojų subsidijavimo lygis būtų žemesnis.
17. Subsidijavimo tęsimosi tikimybė
(86)
Vadovaujantis pagrindinio reglamento 18 straipsnio 2 dalimi nagrinėta, ar pasibaigus priemonių galiojimo terminui, subsidijavimas tęstųsi.
(87)
Nustatyta, kad nors priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimo metu subsidijų skirtumas buvo mažesnis už nustatytąjį pradiniame tyrime ir ankstesnėje priemonių galiojimo termino peržiūroje, bendradarbiaujantis Indijos eksportuotojas, eksportuojantis nagrinėjamąjį produktą, toliau gavo Indijos valdžios institucijų kompensuotino subsidijavimo lengvatas. Nėra jokių požymių, kad SAMS, t. y. pagrindinė programa, kurią bendrovė pradėjo naudoti po to, kai jai nustota taikyti EOĮS, ateityje būtų panaikinta. Šiomis sąlygomis akivaizdu, kad nagrinėjamojo produkto eksportuotojas ateityje taip pat nuolat gaus kompensuotinas subsidijas.
D. ŽALOS TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ
1. Sąjungos gamyba ir Sąjungos pramonės apibrėžtis
(88)
Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu panašų produktą Sąjungoje gamino vienintelis Sąjungos gamintojas, todėl jam tenka 100 % Sąjungoje pagaminto produkto ir jis sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalyje.
2. Sąjungos suvartojimas
(89)
Sąjungos suvartojimas nustatytas remiantis:
-
Sąjungos pramonės panašaus produkto pardavimo Sąjungos rinkoje apimtimi,
-
Eurostato nurodyta sulfanilo rūgšties importo apimtimi (TARIC lygiu).
(90)
Atsižvelgiant į tai, kad Sąjungos pramonę sudaro tik vienas gamintojas ir tėra vienas JAV eksportuojantis gamintojas, siekiant užtikrinti verslo informacijos konfidencialumą lentelėse pateikiamus duomenis būtina nurodyti indeksuota forma.
1 lentelė
Suvartojimas Sąjungos rinkoje
Apimtis (indeksas)
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Sąjungos suvartojimas (2010 m. = 100)
100
106
106
114
Šaltinis: Eurostatas ir klausimyno atsakymai.
(91)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu sulfanilo rūgšties rinka palaipsniui didėjo ir iki PTL pabaigos padidėjo 14 %.
3. Importas iš nagrinėjamosios šalies
a) Importo apimtis ir rinkos dalis
2 lentelė
Importas iš nagrinėjamosios šalies
Importo apimtis (indeksas)
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Indija
100
422
187
52
Šaltinis: Eurostatas.
2a lentelė
Importas iš nagrinėjamosios šalies
Importo apimtis (intervalai) (15)
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Indija
50-200
250-550
100-250
10-80
Šaltinis: Eurostatas.
3 lentelė
Nagrinėjamosios šalies rinkos dalis
Rinkos dalis (indeksas)
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Importo iš Indijos rinkos dalis
100
397
177
46
(92)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį importo iš Indijos apimtis sumažėjo 48 %, rinkos dalis - 54 %.
b) Importo kainos
4 lentelė
Vidutinės sulfanilo rūgšties importo iš nagrinėjamosios šalies kainos
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Importo iš Indijos kainos indeksas (2010 m. = 100)
100
79
84
92
Šaltinis: Eurostatas.
4a lentelė
Vidutinės sulfanilo rūgšties importo iš nagrinėjamosios šalies kainos
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Importo iš Indijos kainos intervalai
1 200-1 800
1 000-1 400
1 100-1 500
1 300-1 700
Šaltinis: Eurostatas.
(93)
Vidutinė nagrinėjamojo produkto importo iš Indijos kaina 2011 m. sumažėjo 21 % ir vėliau palaipsniui didėjo, bet tebebuvo 8 % mažesnė už 2010 m. kainų lygius.
c) Priverstinio kainų mažinimo lygis
(94)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos gamintojo kainos nebuvo priverstinai mažinamos dėl vienintelio bendradarbiaujančio eksportuojančio Indijos gamintojo taikytų kainų. Siekiant užtikrinti verslo informacijos konfidencialumą, tikslių rezultatų pateikti negalima, tačiau nustatytas priverstinio kainų mažinimo lygis buvo nuo - 20 iki - 40 %.
(95)
Atskleidus faktus ir gavus Sąjungos gamintojo pastabas Komisijos buvo paprašyta pagal Eurostato duomenis apskaičiuoti galimą priverstinį kainų mažinimą dėl likusios importo iš Indijos dalies. Remiantis šiais duomenimis, priverstinio kainų mažinimo dėl tokio importo nenustatyta, todėl patvirtintos 94 konstatuojamosios dalies išvados.
4. Importas iš kitų trečiųjų šalių
(96)
Išskyrus tris nedidelės apimties sandorius (2010 ir 2011 m. importo iš Šveicarijos ir 2012 m. - iš Malaizijos), nagrinėjamuoju laikotarpiu importas iš KLR ir JAV sudarė visą sulfanilo rūgšties importą iš trečiųjų šalių.
5 lentelė
Sulfanilo rūgšties importas iš kitų trečiųjų šalių
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Importo iš JAV apimtis (indeksas)
100
267
253
299
Importo iš JAV rinkos dalis (indeksas)
100
180
171
188
Importo iš JAV vidutinės kainos (indeksas)
100
95
101
102
Importo iš Kinijos apimtis (indeksas)
100
77
14
1
Importo iš Kinijos rinkos dalis (indeksas)
100
73
13
1
Importo iš Kinijos vidutinės kainos (indeksas)
100
92
104
164
Šaltinis: Eurostatas.
(97)
Nuo 2010 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio sulfanilo rūgšties importo iš KLR apimtis sumažėjo 99 %, rinkos dalis - taip pat 99 %.
(98)
Vidutinė sulfanilo rūgšties importo iš KLR kaina 2011 m. šiek tiek sumažėjo (8 %), po to didėjo ir peržiūros tiriamuoju laikotarpiu labai smarkiai padidėjo (64 %).
(99)
Sulfanilo rūgšties importo iš JAV apimtis ir rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu labai padidėjo, atitinkamai 199 % ir 88 %. Tuo pačiu laikotarpiu Sąjungos pramonės rinkos dalis išliko santykinai stabili; Kinijos ir Indijos eksportuotojų rinkos dalis atiteko importui iš JAV.
(100)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš JAV kainų lygiai beveik nepakito ir buvo panašūs į Sąjungos gamintojo. Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu dėl importo iš JAV kainos nebuvo priverstinai mažinamos.
5. Sąjungos pramonės padėtis
(101)
Pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 4 dalį nagrinėjant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybę buvo įvertinti visi ekonominiai veiksniai, nagrinėjamuoju laikotarpiu turėję įtakos Sąjungos pramonės padėčiai.
(102)
Siekiant užtikrinti verslo informacijos konfidencialumą, su vieninteliu Sąjungos gamintoju susijusią informaciją buvo būtina pateikti indeksuota forma.
5.1. Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
6 lentelė
Gamyba, pajėgumai, pajėgumų naudojimas
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Gamyba tonomis (indeksas)
100
87
99
107
Pajėgumai tonomis (indeksas)
100
100
100
100
Pajėgumų naudojimo koeficientas (indeksas)
100
87
99
107
Šaltinis: klausimyno atsakymai.
(103)
Sąjungos pramonės gamyba peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, palyginti su nagrinėjamojo laikotarpio pradžia, buvo 7 % didesnė. Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės pajėgumai išliko nepakitę, todėl pajėgumų naudojimo koeficientas kito panašiai kaip ir gamyba - peržiūros tiriamuoju laikotarpiu padidėjo 7 %.
(104)
Pažymėtina, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu, išskyrus 2011 m., Sąjungos pramonės pajėgumų naudojimas išliko pakankamo lygio ir peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo optimalus.
(105)
Atskleidus faktus Sąjungos pramonė teigė, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu jos pajėgumų naudojimo lygis buvo optimalus tik per PTL, o tai rodo, kad ji atsigavo labai neseniai ir tokia padėtis nėra stabili.
(106)
Komisijos vertinimu, dėl šios pastabos 104 konstatuojamojoje dalyje pateiktos išvados, kurios niekaip neprieštarauja Sąjungos pramonės pastaboms, nesikeičia.
5.2. Laikotarpio pabaigos atsargos
7 lentelė
Laikotarpio pabaigos atsargų apimtis
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Laikotarpio pabaigos atsargos tonomis (indeksas)
100
576
328
171
Šaltinis: klausimyno atsakymai.
(107)
2011 m. Sąjungos pramonės metų pabaigos atsargų lygis smarkiai padidėjo, vėliau pradėjo mažėti, bet peržiūros tiriamuoju laikotarpiu vis tiek išliko 71 % didesnis nei 2010 m. Bet kuriuo atveju, vertinant pagal gamybos apimtį peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, laikotarpio pabaigos atsargos yra mažesnės nei vieno mėnesio gamybos apimtis.
5.3. Pardavimo apimtis ir rinkos dalis
8 lentelė
Pardavimo apimtis ir rinkos dalis
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Pardavimo apimtis tonomis (indeksas)
100
70
97
104
Procentinė rinkos dalis (indeksas)
100
66
92
92
Šaltinis: klausimyno atsakymai.
(108)
Palyginti su nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje nustatytu lygiu Sąjungos pramonės pardavimo apimtis padidėjo 4 %. 2011 m. ji labai smarkiai sumažėjo, o po to nuolatos didėjo.
(109)
Sąjungos pramonės rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu gali būti laikoma stabilia, išskyrus 2011 m., kuomet Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo panašiai kaip pardavimas. Vėlesniais metais pardavimas ir rinkos dalis didėjo. Nors peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos gamintojo rinkos dalis buvo šiek tiek mažesnė už 2010 m. lygį, reikėtų pažymėti, kad Sąjungos pramonė vis tiek sugebėjo pasinaudoti padidėjusiu Sąjungos suvartojimu ir nagrinėjamuoju laikotarpiu jai teko didžiausia Sąjungos rinkos dalis.
(110)
Atskleidus faktus Sąjungos pramonė nurodė, kad jos rinkos dalis labai kinta dėl to, kad sulfanilo rūgštis yra prekė, kurios kaina nuolat keičiasi, ir kaip pavyzdį nurodė 2011 m., kai Sąjungos pramonės rinkos dalis staiga sumažėjo.
(111)
Šiuo atžvilgiu pažymėtina, kad 2011 m. prarasta rinkos dalis sutapo su padidėjusiomis Sąjungos gamintojo kainomis, kurios neatitiko rinkos kainų tendencijos. Iš tiesų, atlikus tyrimą nustatyta, kad 2011 m. importo iš visų šalių kainos sumažėjo 5-20 %. Taip pat pažymėtina, kad, remiantis turimais statistiniais duomenimis, Sąjungos pramonės prarasta rinkos dalis daugiausia atiteko JAV importuotojui.
5.4. Kainos ir kainoms poveikio turintys veiksniai
9 lentelė
Pardavimo kainos
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Vidutinės pardavimo kainos EUR už toną (indeksas)
100
109
108
112
Šaltinis: klausimyno atsakymai.
(112)
Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 12 %; tai nulėmė perkeltos padidėjusios pagrindinės žaliavos (anilino) sąnaudos.
5.5. Užimtumas ir našumas
10 lentelė
Užimtumas ir našumas
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Užimtumas (indeksas)
100
100
117
117
Darbo našumas (indeksas)
100
88
85
91
Vidutinės darbo sąnaudos (indeksas)
100
105
102
116
Šaltinis: klausimyno atsakymai.
(113)
Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu visos darbo dienos ekvivalentu matuojamas užimtumas padidėjo 17 %. Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinės darbo sąnaudos didėjo ir peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, palyginti su 2010 m., padidėjo 16 %. Kadangi gamyba padidėjo tik 7 %, kaip nurodyta 103 konstatuojamojoje dalyje, darbo našumas nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 9 %.
5.6. Pelningumas
11 lentelė
Pelningumas
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Pelningumas (indeksas)
100
96
20
65
Šaltinis: klausimyno atsakymai.
(114)
Sąjungos pramonės panašaus produkto pelningumas nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo ir buvo šiek tiek mažesnis už Sąjungos pramonės nurodytą optimalų lygį, tačiau pažymėtina, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu jis išliko teigiamas.
(115)
Iš esmės pelningumas sumažėjo dėl padidėjusių vidutinių gamybos sąnaudų, kurios padidėjo 20 % nuo 2010 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio ir kurių nebuvo galima visiškai kompensuoti 12 % padidėjusiomis pardavimo kainomis, kaip nurodyta 112 konstatuojamojoje dalyje.
5.7. Investicijos, investicijų grąža ir grynųjų pinigų srautas
12 lentelė
Investicijos, investicijų grąža ir grynųjų pinigų srautas
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Investicijos (indeksas)
-
100
133
57
Investicijų grąža (indeksas)
100
86
30
103
Grynųjų pinigų srautas (indeksas)
100
116
68
82
(116)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonė 2010 m. negalėjo investuoti. Vėliau, nuo 2011 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos, investicijos į sulfanilo rūgšties verslą sumažėjo 43 % ir jų suma absoliučiu dydžiu gali būti laikoma maža ir iš esmės susijusi tik su technine priežiūra. Šie nustatyti faktai atitinka investicijų grąžą ir mažą pelningumą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu.
(117)
Investicijų grąža 2011 ir 2012 m. labai atitiko pelningumo tendenciją. Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu investicijų grąža padidėjo ir, nuo 2012 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio padidėjus pelningumui, pasiekė 2010 m. lygį.
(118)
Grynųjų pinigų srautas kito, bet nagrinėjamuoju laikotarpiu išliko teigiamas. Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, palyginti su 2010 m., grynųjų pinigų srautas sumažėjo 18 %. Sąjungos pramonė nepranešė, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu ji būtų patyrusi sunkumų padidinti kapitalą.
5.8. Faktinio subsidijų skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio subsidijavimo
(119)
Kaip nurodyta 84 konstatuojamojoje dalyje, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu subsidijos skirtumas buvo nedidelis, bet vis tiek viršijo de minimis lygį.
(120)
Atsižvelgiant į padidėjusią Sąjungos pramonės pardavimo apimtį, kainas ir pajėgumų naudojimo koeficientą, galima daryti išvadą, kad priemonės taikytos sėkmingai ir nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė atsigavo nuo buvusio subsidijavimo. Nustatyta, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu kai kurie žalos rodikliai, kaip antai pelningumas ir rinkos dalis, sumažėjo, tačiau tai negali būti siejama su importu iš nagrinėjamosios šalies, nes peržiūros tiriamuoju laikotarpiu tokio importo apimtis buvo labai nedidelė. Bet kuriuo atveju, net ir pablogėję žalos rodikliai vis tiek rodo, kad Sąjungos pramonės padėtis buvo stabili.
6. Išvada dėl Sąjungos pramonės padėties
(121)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad nagrinėjamojo produkto importas iš Indijos sumažėjo iki labai žemo lygio. Sąjungos pramonės rinkos dalis išliko pakankamai stabili ir nagrinėjamosios šalies prarasta rinkos dalis atiteko importui iš JAV, kurio kainų lygis buvo panašus į Sąjungos pramonės. Sąjungos pramonė sugebėjo padidinti savo pardavimo apimtį ir vidutines pardavimo kainas bei pasiekė beveik optimalų pajėgumų naudojimo koeficientą.
(122)
Nedidelis Sąjungos pramonės rinkos dalies ir pelningumo sumažėjimas negali būti siejamas su importu iš Indijos, kaip paaiškinta 120 konstatuojamojoje dalyje.
(123)
Todėl padaryta išvada, kad Sąjungos pramonei peržiūros tiriamuoju laikotarpiu materialinė žala nedaryta.
(124)
Nors Sąjungos pramonė pateikė tam tikrų pastabų dėl žalos analizės ir į jas atsakyta 95, 105, 106, 110 ir 111 konstatuojamosiose dalyse, ji pritarė bendrai išvadai dėl materialinės žalos nebuvimo, ypač per PTL.
7. Žalos pasikartojimo tikimybė
(125)
Vertinant žalos pasikartojimo tikimybę svarbu pabrėžti, kad esant optimaliam pajėgumų naudojimui, kuris buvo pasiektas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, Sąjungos pramonė negali patenkinti viso Sąjungos suvartojimo, todėl didelę dalį Sąjungos suvartojimo tenka patenkinti importu.
(126)
Be to, Sąjungos pramonė gamina tik išgrynintą sulfanilo rūgštį, o tai reiškia, kad naudotojai, kurie gamybai renkasi techninę sulfanilo rūgštį, turi rinktis importuotą produktą.
(127)
Be to, Sąjungos pramonės rinkos dalis buvo stabili ir ji produktą pardavė ilgalaikiams pirkėjams. Atlikus tyrimą nustatyta, kad kai kurie naudotojai reikalauja, kad tiekėjams būtų taikoma griežta ir brangiai kainuojanti sertifikavimo arba tikrinimo procedūra, todėl tai apsunkina vieno tiekėjo pakeitimą kitu.
(128)
Atsižvelgiant į šias aplinkybes buvo vertinamas galimas importo iš Indijos poveikis Sąjungos rinkai ir Sąjungos pramonei pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 2 dalį, siekiant nustatyti, ar yra tikimybė, kad pasibaigus priemonių galiojimui žala pasikartos.
(129)
Kaip nurodyta 84, 85 ir 87 konstatuojamosiose dalyse, iš Indijos importuojamai sulfanilo rūgščiai iki šiol taikomos subsidijos ir tikėtina, kad jos bus taikomos ir ateityje.
(130)
Tuo pačiu metu tyrimo išvados rodo, kad dėl subsidijuoto importo iš Indijos Sąjungos pramonei daroma žala nepasikartos. Šis teiginys grindžiamas šių veiksnių analize:
-
nepanaudotų Indijos pajėgumų,
-
Indijos eksportuotojų kainodaros,
-
subsidijavimo lygio poveikio kainoms,
-
Indijos produkto asortimento.
a) Nepanaudoti Indijos pajėgumai
(131)
Atlikus tyrimą didelių nepanaudotų pajėgumų Indijoje nenustatyta.
(132)
Sąjungos pramonė prieštaravo šiam nustatytam faktui ir teigė, kad dėl padidėjusio Kinijos produktų kiekio Indijos rinkoje Indijos nepanaudotų pajėgumų apimtis padidės ir todėl tai bus dar didesnė paskata eksportuoti.
(133)
Šiuo atžvilgiu Komisija pažymi, kad didžiausias žinomas Indijos sulfanilo rūgšties gamintojas ir eksportuotojas nuo 2013 m. nebeturi į eksportą orientuotos įmonės (EOĮ) statuso, kaip nurodyta 39 konstatuojamojoje dalyje, nes bendrovė ketino didinti pardavimą vidaus rinkoje. Toks pardavimas pagal EOĮ schemos sąlygas buvo labai ribojamas. Bendrovė patvirtino, kad ji nepajuto Kinijos konkurentų daromo spaudimo ir, jos vertinimu, numatoma Indijos rinkos plėtra. Todėl nėra priežasčių manyti, kad esami arba bet kokie būsimi Indijos gamintojų nepanaudoti pajėgumai bus nukreipti į Sąjungą dėl tariamai Kinijos daromo spaudimo Indijos rinkoje.
b) Indijos eksportuotojų kainodara
(134)
Kalbant apie Indijos eksportuotojų kainodarą, 94 ir 95 konstatuojamosiose dalyse nustatyta, kad bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas ir kiti Indijos eksportuotojai pardavė kainomis, dėl kurių per PTL Sąjungos kainos nebuvo priverstinai mažinamos.
(135)
Sąjungos pramonė teigė, kad „Kokan“ eksporto kainos buvo pagrįstos įsipareigojimu dėl kainos ir todėl kitiems eksportuojantiems Indijos gamintojams nebuvo tipiškos. Komisija pažymi, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu „Kokan“ kainos gerokai viršijo įsipareigojime dėl kainos nustatytą mažiausią importo kainą. Eurostato nurodytos kitų Indijos eksportuotojų vidutinės eksporto kainos per PTL buvo netgi didesnės. Tai reiškia, kad Indijos eksportuotojų, įskaitant „Kokan“, kainos buvo pagrįstos padėtimi rinkoje, o ne įsipareigojimu dėl kainos.
(136)
Sąjungos pramonė taip pat nurodė, kad Indijos importo kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 8 %, nepaisant to, kad pagrindinės žaliavos (benzeno) kainos tuo pačiu laikotarpiu padidėjo daugiau nei 40 %. Atlikus tyrimą nustatyta, kad dėl santykinai aukšto sulfanilo rūgšties kainų lygio Sąjungos rinkoje atsirado galimybė sumažinti kainas net ir pabrangus pagrindinei žaliavai. Nors benzenas sudaro svarbią sąnaudų dalį, tiriamojo produkto sąnaudų ir kainų pokyčio negalima paaiškinti vien benzeno kainomis. Galiausiai atlikus tyrimą nustatyta, kad Indijos pardavimo Sąjungai kainos nebuvo išskirtinai žemos, nes jos buvo panašios į didelės apimties Indijos eksporto į trečiąsias šalis kainas. Todėl Sąjungos pramonės nurodytos galutinio produkto (sulfanilo rūgšties) ir pagrindinės žaliavos (benzeno) kainodaros tendencijos nėra prieštaraujančios.
(137)
Galiausiai Sąjungos pramonė nurodė, kad Indijos eksporto į trečiąsias šalis, konkrečiai į Turkiją, kainos buvo žemesnės už eksporto į ES kainas. Komisija pastebi, kad, remiantis iš „Kokan“ gautais duomenimis, šios bendrovės kainos, taikytos Turkijoje, taip pat viršijo mažiausią importo kainą ir dėl jų Sąjungos pramonės kainos nebuvo priverstinai mažinamos. „Kokan“ eksporto į Turkiją apimtis atitiko apimtį, pagal kurią Sąjungos pramonė pagrindė savo teiginį, todėl išvados dėl „Kokan“ yra taikomos visam Indijos eksportui į Turkiją. Remiantis tuo, kas išdėstyta, pagal turimą informaciją nėra patvirtinta, kad Indijos eksportuotojai trečiosiose šalyse taikė skirtingą kainodarą, palyginti su taikyta ES.
c) Subsidijavimo lygio poveikis kainoms
(138)
Kaip nurodyta 84 konstatuojamojoje dalyje, per PTL nustatytas bendradarbiaujančio Indijos gamintojo subsidijų skirtumas sudarė 3,1 %. Tai rodo, kad nuo pradinių kompensacinių priemonių nustatymo 2002 m. subsidijavimo mažėjimo tendencija tebesitęsė.
(139)
Šis sumažėjimas susijęs ne tik su šios bendrovės padėtimi, bet ir su sisteminiais Indijos subsidijavimo schemų pokyčiais. Kaip paaiškinta šio reglamento C dalyje, kai kurių schemų Indijos Vyriausybė nebetaiko, o bendrovėms taikomos lengvatos pagal daugumą kitų schemų buvo sumažintos. Tik vienos konkrečios nagrinėtos schemos, t. y. SAMS, atveju teisės pasinaudoti sąlygos ir administracinės procedūros supaprastintos. Todėl „Kokan“ nedelsiant pradėjo naudotis šia schema. Tačiau naudojantis SAMS nebegalima naudotis daugeliu kitų schemų (EOĮ, ILS, TPS, BIL ir STSP). Nagrinėjamajam produktui pagal SAMS schemą taikomas aiškus didžiausias subsidijavimo lygis: per PTL - 4 % eksporto FOB vertės, vėliau sumažintas iki 3 %. Nepaisant tokios subsidijos lygio ribos, tikėtina, kad kiti gamintojai pasirinktų arba jau pasirinko šią schemą dėl mažos administracinės naštos.
(140)
Komisija tokią tendenciją jau pastebėjo per pastaruosius 2 metus atliktuose keliuose Indijos antisubsidijų tyrimuose (16). Todėl galima daryti išvadą, kad su „Kokan“ susijusius nustatytus faktus, kaip aprašyta 139 konstatuojamojoje dalyje, galima ekstrapoliuoti kitiems Indijos sulfanilo rūgšties gamintojams.
(141)
Atsižvelgiant į minėtą subsidijavimo lygį (numatoma, kad taikant SAMS kaip pagrindinę schemą subsidijavimo lygis bus 3 %) ir esamą Indijos eksporto kainų, kuriose subsidijos jau įtrauktos, lygį, daroma išvada, kad panaikinus Indijai taikomas kompensacines priemones dėl šių eksporto kainų Sąjungos pramonės kainos nebūtų priverstinai mažinamos. Todėl galima daryti išvadą, kad eksportas iš Indijos, net ir subsidijuojamas, nebus žalingas Sąjungos pramonei.
d) Produkto asortimentas
(142)
Bendradarbiaujantis Indijos gamintojas (kuriam tenka didelė Indijos importo į Sąjungą dalis) daugiausia pardavė techninę sulfanilo rūgštį ir iš esmės konkuravo su importu iš JAV ir Kinijos, nes Sąjungos pramonė techninės sulfanilo rūgšties negamino. Be to, praktiškai visa „Kokan“ į Turkiją eksportuota sulfanilo rūgštis, eksportuota dideliais kiekiais, buvo techninė.
(143)
Sąjungos pramonė teigė, kad techninės ir išgrynintos sulfanilo rūgšties naudojimas labai didele dalimi sutampa, todėl dėl šių dviejų rūšių rūgšties vyksta didelė konkurencija.
(144)
Nors nėra ginčijama, kad abiejų rūšių rūgštis gali būti laikoma vienu produktu, svarbu pažymėti, kad atlikus tyrimą patvirtinta, kad praktinės tokio pakeitimo galimybės ribotos. Konkrečiai kalbant, naudotojai, kuriems techninė sulfanilo rūgštis reikalinga arba kurie renkasi tokią rūgštį, teoriškai galėtų naudoti išgrynintą rūgštį, tačiau dėl didelio kainų skirtumo (20-25 %) toks sprendimas nėra ekonomiškai pagrįstas. Todėl laikoma, kad Indijos gamintojų parduodama techninė sulfanilo rūgštis daugiausia konkuruoja su Kinijos ir JAV produktais.
8. Išvada dėl žalos pasikartojimo
(145)
Atsižvelgiant į pirmesnėse konstatuojamosiose dalyse pateiktus per tyrimą nustatytus faktus daroma išvada, kad panaikinus Indijai taikomas kompensacines priemones trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiu nėra žalos pasikartojimo tikimybės.
E. SĄJUNGOS INTERESAI
(146)
Kadangi padaryta išvada, kad nėra žalos pasikartojimo tikimybės, nereikėjo nustatyti Sąjungos interesų.
F. KOMPENSACINIŲ PRIEMONIŲ TAIKYMO NUTRAUKIMAS
(147)
Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kurių pagrindu buvo nuspręsta panaikinti iš Indijos importuojamai sulfanilo rūgščiai taikomas kompensacines priemones. Suinteresuotosioms šalims taip pat suteikta galimybė pateikti pastabų dėl atskleistos informacijos. Į pateiktą pagrįstą informaciją ir pastabas buvo deramai atsižvelgta.
(148)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį Indijos kilmės importuojamai sulfanilo rūgščiai taikomos kompensacinės priemonės turėtų būti panaikintos. Taip pat turėtų būti panaikintas Komisijos sprendimas, kuriuo priimtas galiojantis įsipareigojimas dėl kainos, susijęs su sulfanilo rūgšties importu iš „Kokan“.
(149)
Atsižvelgdama į tai, kad Sąjungos pramonė atsigavo neseniai ir Sąjungos gamintojo paprašyta Komisija stebės nagrinėjamojo produkto importą. Stebėsena bus vykdoma dvejus metus po šio reglamento paskelbimo.
(150)
Pagal pagrindinio reglamento 25 straipsnio 1 dalį įsteigtas komitetas nuomonės nepateikė,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Importuojamai Indijos kilmės sulfanilo rūgščiai, kurios KN kodas šiuo metu yra ex 2921 42 00 (TARIC kodas 2921420060), nustatytas galutinis kompensacinis muitas panaikinamas, o su šiuo importu susijęs tyrimas baigimas.
2. Komisijos sprendimas 2006/37/EB, kuriuo priimtas galiojantis įsipareigojimas dėl kainos, susijęs su sulfanilo rūgšties importu iš „Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd.“ (Indija), panaikinamas.
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2014 m. gruodžio 17 d.