NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 512/2014
ze dne 16. dubna 2014,
kterým se mění nařízení (EU) č. 912/2010 o zřízení Agentury pro evropský GNSS
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 172 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Z kombinovaných ustanovení článku 14 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1285/2013 (3) ve spojení s článkem 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 912/2010 (4) vyplývá, že Agentura pro evropský GNSS (dále jen „agentura“) má zajišťovat bezpečnostní akreditaci evropských družicových navigačních systémů (dále jen „systémy“) a za tímto účelem dávat podnět k zavádění bezpečnostních postupů a sledovat je a provádět bezpečnostní prověrky.
(2)
Tyto systémy jsou vymezeny v článku 2 nařízení (EU) č.1285/2013. Jedná se o složité systémy a do jejich zřízení a provozu je zapojena řada zúčastněných stran s různými úlohami. V této souvislosti je nanejvýš důležité, aby všechny zúčastněné strany zapojené do provádění programů Galileo a EGNOS (dále jen „programy“) nakládaly s utajovanými informacemi EU a chránily je v souladu se základními zásadami a minimálními standardy stanovenými v bezpečnostních pravidlech Komise a v bezpečnostních pravidlech Rady na ochranu utajovaných informací EU a aby se v případě potřeby na všechny zúčastněné strany zapojené do provádění programů vztahoval článek 17 nařízení (EU) č. 1285/2013, který zaručuje rovnocennou úroveň ochrany utajovaných informací EU.
(3)
Zúčastněnými stranami, které se podílejí na procesu bezpečnostní akreditace a jsou jím ovlivněny, jsou Komise, příslušné agentury Unie, Evropská kosmická agentura (dále jen „ESA“), členské státy a strany zapojené do společné akce Rady 2004/552/SZBP (5).
(4)
S ohledem na zvláštní povahu a složitost uvedených systémů, jednotlivé subjekty zapojené do jejich zavádění a různorodost potenciálních uživatelů by bezpečnostní akreditace měla být usnadněna prostřednictvím řádné konzultace všech příslušných stran, jako jsou vnitrostátní orgány členských států a třetích zemí provozující sítě napojené na systém zřízený v rámci programu Galileo pro poskytování veřejné regulované služby („public regulated service“, dále jen „PRS“), další příslušné orgány členských států, ESA nebo, pokud to stanoví mezinárodní dohoda, třetí země, na jejichž území jsou umístěny pozemní stanice těchto systémů.
(5)
Má-li být umožněno náležité plnění úkolů souvisejících s bezpečnostní akreditací je nanejvýš důležité, aby Komise poskytovala veškeré informace nezbytné k jejich plnění. Je rovněž důležité, aby byly činnosti v rámci bezpečnostní akreditace koordinovány s prací orgánů pověřených řízením programů v souladu s nařízením (EU) č. 1285/2013 a dalších subjektů odpovědných za provádění bezpečnostních předpisů.
(6)
Přístup týkající se hodnocení a řízení rizik by měl být uplatňován v souladu s osvědčenými postupy. Měl by zahrnovat používání bezpečnostních opatření v souladu s pojmem hloubkové ochrany. Měla by zohledňovat pravděpodobnost, že se naplní riziko nebo dojde k obávané události. Měl by být rovněž přiměřený, vhodný a nákladově efektivní, měl by zohledňovat náklady spojené s prováděním opatření ke snížení rizika v porovnání s následným přínosem pro bezpečnost. Cílem hloubkové ochrany je zvýšení bezpečnosti systémů provedením technických a netechnických bezpečnostních opatření, která jsou uspořádána jako několik ochranných vrstev.
(7)
Vývoj, včetně příslušných souvisejících výzkumných činností, a výroba přijímačů PRS a bezpečnostních modulů PRS představují zvlášť citlivé činnosti. Je proto nezbytné, aby byly zavedeny postupy pro udělování povolení výrobcům přijímačů PRS a bezpečnostních modulů PRS.
(8)
Kromě toho by se vzhledem k potenciálně vysokému počtu sítí a vybavení připojených k systému zřízenému v rámci programu Galileo, zejména pro používání PRS, měly ve strategii bezpečnostní akreditace definovat zásady bezpečnostní akreditace těchto sítí a tohoto vybavení s cílem zajistit jednotnost bezpečnostní akreditace, aniž by tím byla dotčena pravomoc vnitrostátních subjektů členských států příslušných pro bezpečnostní otázky. Uplatňování těchto zásad by umožnilo důsledně řídit rizika a omezilo potřebu provádět všechna opatření ke snížení rizik na úrovni systému, což by mělo nežádoucí dopad na náklady, harmonogram, výkonnost a poskytování služeb.
(9)
Prostředky a opatření chránící před elektromagnetickým vyzařováním (tj. před elektronickým odposlechem) a kryptografické prostředky používané k zajištění bezpečnosti systémů by měly být posuzovány a schvalovány vnitrostátními subjekty příslušnými pro bezpečnostní otázky země, v níž je podnik vyrábějící tyto prostředky usazen. Co se týče kryptografických prostředků, toto posuzování a schvalování by mělo být doplněno v souladu se zásadami stanovenými v bodech 26 až 30 přílohy IV rozhodnutí Rady 2013/488/EU (6). Orgán odpovědný za bezpečnostní akreditaci systémů by měl potvrdit výběr těchto schválených prostředků a opatření při zohlednění celkových bezpečnostních požadavků systémů.
(10)
Nařízení (EU) č. 912/2010, a zejména ustanovení kapitoly III uvedeného nařízení, výslovně stanoví podmínky, za kterých musí agentura plnit své úkoly týkající se bezpečnostní akreditaci systémů. Zejména stanoví, že rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci musí být v zásadě přijímána nezávisle na Komisi a na subjektech odpovědných za provádění programů a že orgán pro bezpečnostní akreditaci systémů by měl být v rámci agentury nezávislým orgánem, který rozhoduje nezávisle.
(11)
V souladu s touto zásadou zřizuje nařízení (EU) č. 912/2010 radu pro bezpečnostní akreditaci systémů evropského GNSS (dále jen „rada pro bezpečnostní akreditaci“), která vedle správní rady a výkonného ředitele představuje jeden ze tří orgánů agentury. Rada pro bezpečnostní akreditaci plní týkající se bezpečnostní akreditace, které byly svěřeny agentuře, a je oprávněna jménem agentury přijímat rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci. Rada pro bezpečnostní akreditaci by měla přijmout svůj jednací řád a jmenovat svého předsedu.
(12)
Vzhledem k tomu, že v souladu s nařízením (EU) č. 1285/2013 má bezpečnost programů, včetně bezpečnosti systémů a jejich fungování, zajišťovat Komise, měla by být činnost rady pro bezpečnostní akreditaci omezena na bezpečnostní akreditaci systémů a neměly by jí být dotčeny úkoly a povinnosti Komise. To by se mělo vztahovat zejména na úkoly a povinnosti Komise podle článku 13 nařízení (EU) č. 1285/2013 a článku 8 rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1104/2011/EU (7), včetně přijetí jakéhokoli dokumentu souvisejícího s bezpečností prostřednictvím aktu v přenesené pravomoci, prováděcího aktu nebo jiným způsobem, který je v souladu s uvedenými články. Aniž jsou dotčeny tyto úkoly a povinnosti Komise, by však měla rada pro bezpečnostní akreditaci být vzhledem ke své zvláštní odborné způsobilosti oprávněna poskytovat Komisi v rámci svých pravomocí poradenství týkající se vypracovávání návrhů aktů podle uvedených článků.
(13)
Mělo by být rovněž zajištěno, aby prováděním činností souvisejících s bezpečnostní akreditací nebyly dotčeny vnitrostátní pravomoci a výsady členských států v oblasti bezpečnostní akreditace.
(14)
Pojmy „audity“ a „testy“ mohou ve vztahu k bezpečnosti zahrnovat bezpečnostní hodnocení, inspekce, přezkumy, audity a testy.
(15)
Má-li rada pro bezpečnostní akreditaci provádět své činnosti účinně a efektivně, měla by mít možnost zřizovat podřízené orgány, které by jednaly na základě jejích pokynů. Měla by zejména zřídit panel, který ji bude nápomocen při vypracovávání rozhodnutí.
(16)
Pod dozorem rady pro bezpečnostní akreditaci by měla být zřízena skupina odborníků z členských států k plnění úkolů orgánu pro distribuci kryptografických materiálů souvisejících se správou kryptografických materiálů EU. Tato skupina by měla být zřízena dočasně za účelem zajištění nepřetržité správy bezpečnostních komunikačních položek po dobu zaváděcí fáze programu Galileo. V dlouhodobějším horizontu, až bude systém zřízený na základě programu Galileo plně zprovozněn, by mělo být uplatňováno udržitelné řešení pro plnění těchto provozních úkolů.
(17)
Nařízení (EU) č. 1285/2013 stanoví rámec veřejné správy programů na období 2014-2020. Celkovou odpovědnost za programy svěřuje Komisi. Mimoto rozšiřuje úkoly svěřené agentuře, a zejména stanoví, že agentura hraje při využívání systémů a maximalizaci jejich socioekonomických přínosů důležitou roli.
(18)
S ohledem na tyto nové souvislosti je nezbytné zajistit, aby rada pro bezpečnostní akreditaci mohla úkol, který jí byl svěřen, vykonávat zcela nezávisle, a to zejména nezávisle na ostatních orgánech a činnostech agentury, a zabránit jakémukoli střetu zájmů. Je proto důležité, aby i v rámci agentury byly činnosti spojené s bezpečnostní akreditací více odděleny od ostatních činností, jako jsou řízení bezpečnostního střediska systému Galileo, podíl na komercializaci systémů a všechny činnosti, kterými by Komise mohla agenturu pověřit, a to zejména činnosti spojené s využíváním systémů. Za tímto účelem by měla rada pro bezpečnostní akreditaci a zaměstnanci agentury pod její kontrolou pracovat způsobem, který zajistí jejich samostatnost a nezávislost na jiných činnostech agentury. Jednotlivé činnosti v rámci agentury by měly být konkrétně a efektivně strukturálně odděleny nejpozději k 1. lednu 2014. Vnitřní pravidla agentury vztahující se na zaměstnance by rovněž měla zajistit samostatnost a nezávislost zaměstnanců provádějících činnosti související s bezpečnostní akreditací ve vztahu k zaměstnancům vykonávajícím jiné činnosti agentury.
(19)
Nařízení (EU) č. 912/2010 by proto mělo být změněno za účelem posílení nezávislosti a rozšíření pravomocí rady pro bezpečnostní akreditaci a jejího předsedy a uvedení těchto pravomocí do všestranného souladu s pravomocemi správní rady a výkonného ředitele agentury, přičemž by mělo stanovit povinnost různých orgánů agentury vzájemně spolupracovat.
(20)
Při jmenování členů těchto rad a volbě jejich předsedy a místopředsedy by měl být ve vhodných případech zohledněn význam vyváženého zastoupení mužů a žen. Dále by se mělo rovněž přihlížet k příslušným řídicím, administrativním a rozpočtovým schopnostem.
(21)
Tu část pracovních programů agentury, která popisuje provozní činnosti spojené s bezpečnostní akreditací systémů, jakož i část výroční zprávy o činnostech a výhledech agentury, která se týká bezpečnostní akreditace systémů, by měla vypracovávat a schvalovat místo správní rady rada pro bezpečnostní akreditaci. Rada pro bezpečnostní akreditaci by je měla včas předávat správní radě, aby mohly být zahrnuty do pracovního programu a do výroční zprávy agentury. Rovněž by měla vykonávat disciplinární pravomoc nad svým předsedou.
(22)
Pokud jde o předsedu rady pro bezpečnostní akreditaci, bylo by vhodné, aby mu byla ve vztahu k činnostem spojeným s bezpečnostní akreditací svěřena podobná úloha, jakou má v případě ostatních činností agentury výkonný ředitel. Předseda rady pro bezpečnostní akreditaci by proto měl kromě funkce zastupování agentury, již stanovené nařízením (EU) č. 912/2010, řídit bezpečnostní akreditaci pod vedením rady pro bezpečnostní akreditaci a měl by zajišťovat provádění té části pracovních programů agentury, která souvisí s akreditací. Předseda rady pro bezpečnostní akreditaci by rovněž měl na žádost Evropského parlamentu nebo Rady předložit zprávu o plnění úkolů rady pro bezpečnostní akreditaci a učinit před nimi prohlášení.
(23)
Měly by se stanovit vhodné postupy, které pro případ, že správní rada neschválí pracovní programy agentury, zajistí, že tím nebude dotčeno bezpečnostní akreditační řízení a že může pokračovat bez přerušení.
(24)
Vzhledem k tomu, že je do programů evropského GNSS, včetně otázek bezpečnosti, zapojena řada třetích zemí a že se do nich mohou zapojit mezinárodní organizace, včetně otázek bezpečnosti, je třeba přijmout zvláštní ustanovení pro zástupce mezinárodních organizací a třetích zemí, zejména Švýcarska, s nímž by měla být uzavřena dohoda o spolupráci (8), aby se mohli výjimečně a za určitých podmínek podílet na práci rady pro bezpečnostní akreditaci. Tyto podmínky by měly být s přihlédnutím k bezpečnostním otázkám, a zejména k ochraně utajovaných informací EU, stanoveny v mezinárodní dohodě podle článku 218 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), která bude uzavřena s Unií. Dohoda o spolupráci v oblasti družicové navigace mezi Evropskou unií a jejími členskými státy a Norským královstvím (9), jakož i protokoly 31 a 37 k Dohodě EHP již stanoví rámec pro účast Norska. Vzhledem ke zvláštní odborné způsobilosti rady pro bezpečnostní akreditaci by mělo být možné před zahájením vyjednávání o těchto mezinárodních dohodách nebo v jeho průběhu ji konzultovat v oblasti spadající do její působnosti.
(25)
Nařízení (EU) č. 912/2010 by mělo být uvedeno do souladu se zásadami, které jsou obsaženy ve společném přístupu týkajícím se decentralizovaných agentur, který Parlament přijal dne 5. července 2012, Rada dne 26. června 2012 a Komise dne 12. června 2012, zejména pokud jde o pravidla, podle kterých správní rada přijímá rozhodnutí, funkční období členů správní rady a rady pro bezpečnostní akreditaci a jejích předsedů, existenci víceletého pracovního programu, pravomoci správní rady v oblasti řízení zaměstnanců, hodnocení a revize nařízení, předcházení střetům zájmů a jejich řešení a nakládání s citlivými neutajovanými informacemi. Proces přijímání víceletého pracovního programu by měl být prováděn zejména v souladu se zásadou loajální spolupráce a s přihlédnutím k časovým omezením souvisejícím s tímto pracovním programem.
(26)
V souvislosti s předcházením střetu zájmů a s jejich řešením je důležité, aby si agentura vytvořila a uchovala pověst nestranného, věrohodného a vysoce profesionálního orgánu. Nikdy by neměl vzniknout oprávněný důvod k podezření, že na její rozhodnutí by mohly mít vliv zájmy, které jsou v rozporu s úlohou agentury jakožto orgánu sloužícího Unii jako celku, nebo soukromé zájmy či vazby kteréhokoli z členů agentury nebo vyslaných národních odborníků či pozorovatelů nebo kteréhokoli z členů správní rady či rady pro bezpečnostní akreditaci, které by byly nebo mohly být v rozporu s řádným plněním úředních povinností dotyčné osoby. Správní rada a rada pro bezpečnostní akreditaci by proto měly přijmout ucelený soubor pravidel upravujících střet zájmů, která budou platit pro celou agenturu. Tato pravidla by měla zohlednit doporučení Účetního dvora uvedená v jeho zvláštní zprávě č. 15 z roku 2012, která byla vypracována na žádost Evropského parlamentu, jakož i potřebu předejít střetu zájmů mezi členy správní rady a rady pro bezpečnostní akreditaci.
(27)
Pro zajištění transparentního chodu agentury je třeba, aby byl její jednací řád zveřejněn. Je však třeba chránit některé veřejné a soukromé zájmy stanovením výjimek. Pro zajištění řádného fungování programů je třeba, aby víceleté a roční pracovní programy a výroční zpráva byly co nejpodrobnější. Z toho důvodu mohou obsahovat materiál, který je citlivý z hlediska bezpečnosti nebo smluvních vztahů. Bylo by proto vhodné uveřejňovat pouze shrnutí těchto dokumentů. V zájmu transparentnosti by však tato shrnutí měla být co nejúplnější.
(28)
Mělo by se rovněž zdůraznit, že pracovní programy agentury by měly být zaváděny na základě procesu řízení výkonnosti, včetně ukazatelů výkonnosti, za účelem účinného a efektivního hodnocení dosažených výsledků.
(29)
Pracovní programy agentury by měly rovněž obsahovat plánování zdrojů, včetně zdrojů lidských a finančních, které jsou na jednotlivé činnosti vyčleněny, a při zohlednění toho, že výdaje spojené s novými požadavky na pracovníky agentury by měly být částečně vyváženy příslušným omezením rozsahu plánu pracovních míst Komise v průběhu stejného období, tj. od roku 2014 do roku 2020.
(30)
Aniž je dotčeno politické rozhodnutí o umístění sídel agentur Unie, potřeba zeměpisného rozložení a cíle stanovené členskými státy, pokud jde o sídla nových agentur, které jsou obsaženy v závěrech zástupců členských států ze zasedání na úrovni hlav států nebo předsedů vlád konaného v Bruselu dne 13. prosince 2003 a připomenuty v závěrech Evropské rady z června roku 2008, měla by být v procesu rozhodování ohledně volby umístění místních úřadoven agentury zohledněna objektivní kritéria, včetně: dostupnosti budov, existence vhodných vzdělávacích zařízení pro děti zaměstnanců a vyslaných národních odborníků, přístup na trh práce, k systému sociálního zabezpečení a k lékařské péči pro rodinné příslušníky zaměstnanců a vyslaných národních odborníků, jakož i náklady na zřízení a provozní náklady.
(31)
Hostitelské státy by měly prostřednictvím zvláštních ujednání zajistit nezbytné podmínky pro hladký chod agentury, jako například vhodné vzdělávací a dopravní možnosti.
(32)
Rozhodnutím 2010/803/EU (10) rozhodli zástupci vlád členských států, že sídlo agentury bude v Praze. Hostitelská dohoda mezi Českou republikou a agenturou byla uzavřena dne 16. prosince 2011 a vstoupila v platnost dnem 9. srpna 2012. Má se za to, že tato hostitelská dohoda a jiná zvláštní ujednání splňují požadavky nařízení (EU) č. 912/2010.
(33)
Finanční zájmy Unie mají být chráněny prostřednictvím přiměřených opatření v celém výdajovém cyklu, zvláště předcházením a odhalováním nesrovnalostí, prováděním šetření, zpětným získáváním ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případným ukládáním sankcí.
(34)
Vzhledem k tomu, že článek 8 nařízení (EU) č. 1285/2013 stanoví, že členské státy mohou poskytnout dodatečné finanční prostředky pro účely financování určitých prvků programů, je též třeba, aby agentura v případě, že se to ukáže jako nezbytné pro plnění jejích úkolů, mohla zadávat zakázky společně s členskými státy.
(35)
Agentura by měla uplatňovat bezpečnostní pravidla Komise na ochranu utajovaných informací EU. Měla by mít rovněž možnost stanovit pravidla pro nakládání s neutajovanými, ale jinak citlivými informacemi. Tato pravidla by se měla vztahovat pouze na zacházení s těmito údaji agenturou. Neutajované, avšak citlivé informace jsou informace nebo materiály, které by agentura měla chránit vzhledem k právním povinnostem stanoveným ve Smlouvách nebo vzhledem k jejich citlivosti. Zahrnují mimo jiné informace nebo materiály, na které se vztahuje povinnost zachování profesního tajemství podle článku 339 SFEU, informace související s otázkami uvedenými v článku 4 nařízení (ES) Evropského parlamentu a Rady č. 1049/2001 (11) nebo informace spadající do působnosti nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (12).
(36)
Nařízení (EU) č. 912/2010 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (EU) č. 912/2010 se mění takto:
1)
Články 2 až 8 se nahrazují tímto:
„Článek 2
Úkoly
Úkoly agentury jsou stanoveny v článku 14 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1285/2013 (13).
Článek 3
Orgány
1. Orgány agentury jsou:
a)
správní rada;
b)
výkonný ředitel;
c)
rada pro bezpečnostní akreditaci systémů evropského GNSS (dále jen „rada pro bezpečnostní akreditaci“).
2. Orgány agentury vykonávají své úkoly, jež jsou vymezeny v článcích 6, 8 a 11.
3. Správní rada a výkonný ředitel, rada pro bezpečnostní akreditaci a její předseda vzájemně spolupracují, aby zajistili fungování agentury a koordinaci jejích orgánů v souladu s postupy stanovenými vnitřními předpisy agentury, jako jsou jednací řád správní rady, jednací řád rady pro bezpečnostní akreditaci, finanční předpisy použitelné na agenturu, prováděcí pravidla ke služebnímu řádu a pravidla pro přístup k dokumentům.
Článek 4
Právní postavení, místní úřadovny
1. Agentura je institucí Unie. Má právní subjektivitu.
2. Agentura má v každém členském státě nejširší způsobilost k právům a právním úkonům, jakou právo daného státu přiznává právnickým osobám. Může zejména nabývat nebo zcizovat movitý i nemovitý majetek a vystupovat před soudem.
3. Agentura se může rozhodnout zřídit místní úřadovny v členských státech, s výhradou jejich souhlasu, nebo ve třetích zemích účastnících se činnosti agentury podle článku 23.
4. Volba umístění těchto úřadoven se řídí objektivními kritérii stanovenými tak, aby byl zajištěn hladký chod agentury.
Podmínky zřízení a fungování agentury v hostitelských členských státech a hostitelských třetích zemích, jakož i výhody, které tyto státy a země poskytují výkonnému řediteli, členům správní rady a radě pro bezpečnostní akreditaci, zaměstnancům agentury a jejich rodinným příslušníkům, budou stanoveny ve zvláštních ujednáních uzavřených mezi agenturou a těmito státy a zeměmi. Tato zvláštní ujednání schvaluje správní rada.
5. Hostitelský členský stát a hostitelské třetí země poskytnou na základě zvláštních ujednání uvedených v odstavci 4 nezbytné podmínky pro hladký chod agentury.
6. S výhradou čl. 11a odst. 1 písm. f) zastupuje agenturu její výkonný ředitel.
Článek 5
Správní rada
1. Zřizuje se správní rada k provádění úkolů uvedených v článku 6.
2. Správní rada se skládá z:
a)
jednoho zástupce jmenovaného každým členským státem;
b)
čtyř zástupců jmenovaných Komisí;
c)
jednoho zástupce bez hlasovacího práva jmenovaného Evropským parlamentem.
Členové správní rady a rady pro bezpečnostní akreditaci jsou jmenování na základě jejich úrovně příslušných zkušeností a odbornosti.
Funkční období členů správní rady je čtyřleté s možností jednoho opětovného jmenování. Evropský parlament, Komise a členské státy usilují o to, aby fluktuace jejich zástupců ve správní radě byla co nejmenší.
Předseda a místopředseda rady pro bezpečnostní akreditaci, jakož i zástupce vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“) a zástupce Evropské kosmické agentury (dále jen „ESA“) jsou k účasti na zasedání správní rady přizváni jako pozorovatelé za podmínek stanovených v jednacím řádu správní rady.
3. Je-li to vhodné, účast zástupců třetích zemí nebo mezinárodních organizací a podmínky této účasti se stanoví v dohodách podle čl. 23 odst. 1 a musí být v souladu s jednacím řádem správní rady.
4. Správní rada zvolí ze svých členů předsedu a místopředsedu. Místopředseda automaticky nahrazuje předsedu, pokud předseda nemůže plnit své povinnosti. Funkční období předsedy a místopředsedy je dvouleté, s možností jednoho opětovného jmenování, a končí v okamžiku, kdy předseda nebo místopředseda přestávají být členy správní rady.
Rada pro bezpečnostní akreditaci má pravomoc odvolat předsedu, místopředsedu, nebo oba dva.
5. Zasedání správní rady svolává předseda.
Výkonný ředitel agentury se za běžných okolností účastní jednání, pokud předseda nerozhodne jinak.
Zasedání správní rady se pravidelně konají dvakrát do roka. Zasedání správní rada se dále může konat z podnětu předsedy nebo na žádost nejméně třetiny svých členů.
Správní rada může přizvat jakoukoli osobu, jejíž stanovisko může být důležité, k účasti na svých zasedáních jako pozorovatele. Členům správní rady mohou být v souladu s jednacím řádem správní rady nápomocni poradci nebo odborníci.
Agentura zajišťuje činnosti sekretariátu správní rady.
6. Nestanoví-li toto nařízení jinak, přijímá správní rada rozhodnutí nadpoloviční většinou hlasů svých členů s hlasovacím právem.
Dvoutřetinová většina všech členů správní rady s hlasovacím právem je nezbytná pro volbu a odvolání předsedy a místopředsedy správní rady podle odstavce 4 a pro přijímání rozpočtu a pracovních programů.
7. Každý zástupce členských států a Komise má jeden hlas. Výkonný ředitel agentury nehlasuje. Rozhodnutí podle čl. 6 odst. 2 písm. a) a b) a čl. 6 odst. 5, kromě záležitostí upravených v kapitole III, se nepřijmou, pokud zástupci Komise nebudou hlasovat kladně.
Jednací řád správní rady stanoví podrobnější úpravu hlasování, zejména podmínky zastupování jednoho člena správní rady jiným členem.
Článek 6
Úkoly správní rady
1. Správní rada zajišťuje, aby agentura vykonávala za podmínek stanovených tímto nařízením úkoly, které jsou jí svěřeny, a přijímá za tímto účelem veškerá nezbytná rozhodnutí, aniž jsou dotčeny pravomoci vztahující se k činnostem podle kapitoly III, které byly radě pro bezpečnostní akreditaci svěřeny.
2. Správní rada rovněž:
a)
přijme do 30. června prvního roku víceletého finančního rámce podle článku 312 Smlouvy o fungování Evropské unie po obdržení stanoviska Komise víceletý pracovní program agentury na období víceletého finančního rámce, do kterého se bez jakékoli změny zahrne část podle čl. 11 odst. 4 písm. a) vypracovaná radou pro bezpečnostní akreditaci. Evropský parlament je konzultován ohledně tohoto víceletého pracovního programu za předpokladu, že účelem této konzultace je výměna názorů a výsledek není pro agenturu závazný;
b)
přijme každoročně do 15. listopadu po obdržení stanoviska Komise pracovní program agentury pro nadcházející rok, do kterého se bez jakékoli změny zahrne část vypracovaná radou pro bezpečnostní akreditaci podle čl. 11 odst. 4 písm. b);
c)
plní úkoly týkající se rozpočtu stanovené v čl. 13 odst. 5, 6, 10 a 11 a v čl. 14 odst. 5;
d)
dohlíží na provoz bezpečnostního střediska systému Galileo, jak je uvedeno v čl. 14 odst. 1 písm. a) bodě ii) nařízení (EU) č. 1285/2013;
e)
přijímá v souladu s článkem 21 tohoto nařízení prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (14);
f)
schvaluje ujednání podle čl. 23 odst. 2, poté co konzultovala radu pro bezpečnostní akreditaci ohledně ustanovení těchto ujednání, která se týkají bezpečnostní akreditace;
g)
přijímá technické postupy nezbytné pro plnění svých úkolů;
h)
přijímá výroční zprávu o činnostech a výhledech agentury, do které se bez jakékoli změny zahrne část vypracovaná radou pro bezpečnostní akreditaci podle čl. 11 odst. 4 písm. c), a předá ji do 1. července Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru;
i)
zajišťuje, aby byly náležitě provedeny závěry a doporučení vyplývající z hodnocení a auditů podle článku 26, jakož i z vyšetřování prováděného Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a ze všech zpráv o interním či externím auditu a předává rozpočtovému orgánu veškeré informace významné pro výsledek hodnotících postupů;
j)
je výkonným ředitelem konzultována ohledně pověřovacích smluv uvedených v čl. 14 odst. 2 nařízení (EU) č. 1285/2013 před jejich podpisem;
k)
schvaluje na základě návrhu výkonného ředitele pracovní ujednání mezi agenturou a ESA podle čl. 14 odst. 4 nařízení (EU) č. 1285/2013;
l)
schvaluje na základě návrhu výkonného ředitele strategii proti podvodům;
m)
schvaluje na základě návrhu výkonného ředitele podle potřeby organizační strukturu agentury;
n)
přijme svůj jednací řád a zveřejní jej.
3. Vůči zaměstnancům agentury vykonává správní rada pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování a pravomoci orgánu zmocněného uzavírat pracovní smlouvy ve smyslu služebního řádu úředníků Unie (15) (dále jen „služební řád“) a pracovního řádu ostatních zaměstnanců (dále jen „pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování“).
Správní rada postupem podle článku 110 služebního řádu přijme na základě čl. 2 odst. 1 služebního řádu a článku 6 pracovního řádu ostatních zaměstnanců rozhodnutí, kterým přenese příslušné pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování na výkonného ředitele a kterým stanoví podmínky, za nichž může být toto přenesení pravomocí pozastaveno. Výkonný ředitel informuje správní radu o výkonu těchto přenesených pravomocí. Výkonný ředitel je oprávněn tyto pravomoci přenášet na další osoby.
Při uplatňování druhého pododstavce tohoto odstavce může správní rada, pokud to vyžadují výjimečné okolnosti, rozhodnutím dočasně pozastavit přenesení pravomocí orgánu oprávněného ke jmenování na výkonného ředitele a pravomocí, které výkonný ředitel přenesl na další osoby, a může tyto pravomoci vykonávat sama nebo je může přenést na jednoho ze svých členů nebo na jiného zaměstnance než na výkonného ředitele.
Odchylně od druhého pododstavce tohoto odstavce je však správní rada povinna pravomoci uvedené v prvním pododstavci, pokud jde o přijímání zaměstnanců zapojených do činností spadajících do působnosti kapitoly III, jejich hodnocení a změnu jejich pracovního zařazení a o disciplinární opatření přijímaná vůči těmto zaměstnancům, svěřit předsedovi rady pro bezpečnostní akreditaci.
Postupem podle článku 110 služebního řádu správní rada přijme prováděcí pravidla ke služebnímu řádu a pracovnímu řádu ostatních zaměstnanců. Při přijímání zaměstnanců, kteří se podílejí na činnostech spadajících do působnosti kapitoly III, jejich hodnocení a změně jejich pracovního zařazení a při přijímání disciplinárních opatřeních vůči těmto zaměstnancům správní rada nejdříve konzultuje radu pro bezpečnostní akreditaci a její připomínky náležitě zohlední.
Přijme rovněž rozhodnutí, jímž se stanoví pravidla pro vysílání národních odborníků do agentury. Před přijetím tohoto rozhodnutí správní rada konzultuje radu pro bezpečnostní akreditaci ohledně vysílání národních odborníků podílejících se na činnostech spojených s bezpečnostní akreditací, které jsou uvedeny v kapitole III, a její připomínky náležitým způsobem zohlední.
4. Správní rada jmenuje výkonného ředitele a může jeho funkční období prodloužit nebo ukončit v souladu s čl. 15b odst. 3 a 4.
5. Správní rada vykonává disciplinární pravomoc nad výkonným ředitelem ve vztahu k jeho plnění úkolů, zejména pokud jde o bezpečnostní otázky spadající do pravomoci agentury, s výjimkou činností vykonávaných podle kapitoly III.
Článek 7
Výkonný ředitel
Agenturu řídí její výkonný ředitel, který vykonává své povinnosti pod dohledem správní rady, aniž jsou dotčeny pravomoci, které byly podle článku 11 svěřeny radě pro bezpečnostní akreditaci a podle článku 11a předsedovi rady pro bezpečnostní akreditaci.
Aniž jsou dotčeny pravomoci Komise a správní rady, plní výkonný ředitel své povinnosti nezávisle a nesmí požadovat ani přijímat pokyny od žádné vlády nebo jakéhokoli subjektu.
Článek 8
Úkoly výkonného ředitele
Výkonný ředitel plní tyto úkoly:
a)
zastupuje agenturu a, s výjimkou činností a rozhodnutí přijímaných podle kapitol II a III, podepisuje pověřovací smlouvy uvedené v čl. 14 odst. 2 nařízení (EU) č. 1285/2013 v souladu s čl. 6 odst. 2 písm. j) tohoto nařízení;
b)
vypracuje pracovní ujednání mezi agenturou a Evropskou kosmickou agenturou podle čl. 14 odst. 4 nařízení (EU) č. 1285/2013 a předloží je správní radě v souladu s čl. 6 odst. 2 písm. k) tohoto nařízení a podepíše tato ujednání po jejich schválení správní radou;
c)
připravuje práci správní rady a podílí se na činnosti správní rady bez hlasovacího práva s výhradou čl. 5 odst. 5 druhého pododstavce;
d)
provádí rozhodnutí správní rady;
e)
připravuje víceleté a roční pracovní programy agentury a předkládá je správní radě ke schválení, s výjimkou částí připravených a přijatých radou pro bezpečnostní akreditaci v souladu s čl. 11 odst. 4 písm. a) a b);
f)
provádí víceleté a roční pracovní programy, s výjimkou částí prováděných předsedou rady pro bezpečnostní akreditaci v souladu s čl. 11a odst. 1 písm. b);
g)
vypracovává pro každé zasedání správní rady zprávu o pokroku v provádění ročního pracovního programu a případně víceletého pracovního programu, do které se bez jakékoli změny zahrne část vypracovaná předsedou rady pro bezpečnostní akreditaci v souladu s čl. 11a odst. 1 písm. d);
h)
připravuje výroční zprávu o činnostech agentury a jejích výhledech a předkládá ji správní radě ke schválení, s výjimkou části připravené a schválené radou pro bezpečnostní akreditaci v souladu s čl. 11 odst. 4 písm. c), která se týká činností spadajících do působnosti kapitoly III;
i)
přijímá veškerá potřebná opatření, včetně vnitřních správních pokynů a vydávání oznámení, k zajištění fungování agentury v souladu s tímto nařízením;
j)
sestavuje odhad příjmů a výdajů agentury v souladu s článkem 13 a plní rozpočet v souladu s článkem 14;
k)
zajišťuje, aby byla agentura jakožto provozovatel bezpečnostního střediska systému Galileo schopna reagovat na pokyny vydávané na základě společné akce Rady 2004/552/SZBP (16) a plnit svoji úlohu podle článku 6 rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1104/2011/EU (17)
l)
zajišťuje předávání všech příslušných informací, zejména s ohledem na bezpečnost, mezi orgány agentury uvedenými v čl. 3 odst. 1 tohoto nařízení;
m)
sděluje Komisi názor agentury o technických a provozních specifikacích nezbytných pro zavádění změn v systémech v souladu s vývojem podle čl. 12 odst. 3 písm. d) nařízení (EU) č. 1285/2013, včetně definice postupů pro převzetí a přezkum, jakož i výzkumných činností na podporu tohoto vývoje;
n)
vypracovává v případě otázek vztahujících se k činnostem spojeným s bezpečnostní akreditací podle kapitoly III tohoto nařízení v úzké spolupráci s předsedou rady pro bezpečnostní akreditaci organizační struktury agentury a předkládá je ke schválení správní radě;
o)
vykonává vůči zaměstnancům agentury pravomoci stanovené v čl. 6 odst. 3 prvním pododstavci v rozsahu, v němž jsou na něj přeneseny tyto pravomoci podle čl. 6 odst. 3 druhého pododstavce;
p)
přijímá po schválení správní radou potřebná opatření ke zřízení místních úřadoven v členských státech nebo ve třetích zemích v souladu s článkem 4 odst. 3;
q)
zajišťuje, že je radě pro bezpečnostní akreditaci, orgánům uvedeným v čl. 11 odst. 11 a předsedovi rady pro bezpečnostní akreditaci poskytnut sekretariát a všechny zdroje potřebné pro řádné fungování;
r)
vypracovává akční plán s cílem zajistit, aby došlo k provedení opatření vyplývajících ze závěrů a doporučení uvedených v hodnoceních a auditech podle článku 26 s výjimkou části akčního plánu týkající se činnosti podle kapitoly III a dvakrát do roka předkládá Komisi zprávu o pokroku, do které se bez jakékoli změny zahrne část vypracovaná radou pro bezpečnostní akreditaci. Tato zpráva se rovněž předloží pro informaci správní radě;
s)
přijímá dále uvedená opatření na ochranu finančních zájmů Unie:
i)
preventivní opatření proti podvodům, korupci a jakékoli jiné nedovolené činnosti, přičemž uplatňuje účinná kontrolní opatření,
ii)
při zjištění nesrovnalostí vymáhá neoprávněně vyplacené částky a případně ukládá účinné, přiměřené a odrazující správní a finanční sankce;
t)
vypracovává strategii agentury proti podvodům, která je přiměřená riziku podvodů, s ohledem na analýzu nákladů a přínosů prováděných opatření a s přihlédnutím ke zjištěním a doporučením plynoucím z vyšetřování OLAF, a předkládá ji správní radě ke schválení.
2)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 8a
Pracovní programy a výroční zpráva
1. Ve víceletém pracovním programu agentury podle čl. 6 odst. 2 písm. a) se stanoví činnosti, které má agentura vykonat během období víceletého finančního rámce podle článku 312 Smlouvy o fungování Evropské unie, včetně činností souvisejících s mezinárodními vztahy a komunikací, za něž agentura odpovídá. V tomto programu se stanoví celkové strategické plánování, včetně cílů, etap, očekávaných výsledků a ukazatelů výkonnosti, jakož i plánování zdrojů, včetně lidských a finančních zdrojů, které jsou na jednotlivé činnosti vyčleněny. Zohlední se v něm výsledky hodnocení a auditů podle článku 26 tohoto nařízení. Pro informaci obsahuje tento víceletý pracovní program rovněž popis přenesení úkolů z Komise na agenturu, včetně úkolů v oblasti řízení programů podle čl. 14 odst. 2 nařízení (EU) č. 1285/2013.
2. Roční pracovní program podle čl. 6 odst. 2 písm. b) tohoto nařízení vychází z víceletého pracovního programu. Stanoví se v něm činnosti, které má agentura vykonat v nadcházejícím roce, včetně činností souvisejících s mezinárodními vztahy a komunikací, za něž je agentura odpovědná. Tento roční pracovní program obsahuje podrobné cíle a očekávané výsledky včetně ukazatelů výkonnosti. Jasně se v něm uvádí, které úkoly byly doplněny, pozměněny nebo vypuštěny ve srovnání s předchozím rozpočtovým rokem, a změny v ukazatelích výkonnosti a jejich cílových hodnotách. Tento program rovněž stanoví lidské a finanční zdroje, které jsou na jednotlivé činnosti vyčleněny. Pro informaci jsou v něm uvedeny úkoly, které Komise podle potřeby přenesla na agenturu na základě dohody s agenturou podle čl. 14 odst. 2 nařízení (EU) č. 1285/2013.
3. Výkonný ředitel předloží víceletý a roční pracovní program po jejich přijetí správní radou Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a členským státům a zveřejní shrnutí těchto pracovních programů.
4. Výroční zpráva uvedená v čl. 8 písm. h) tohoto nařízení musí obsahovat informace o:
a)
provádění víceletého a ročního pracovního programu, i s ohledem na ukazatele výkonnosti;
b)
plnění rozpočtu a plánu personální (zaměstnanecké) politiky;
c)
systémech řízení a vnitřní kontroly agentury a pokroku dosaženém při provádění systémů řízení a technik podle čl. 11 písm. e) nařízení (EU) č. 1285/2013;
d)
veškerých opatřeních na zlepšení vlivu agentury na životní prostředí;
e)
výsledcích vnitřního a vnějšího auditu a opatřeních přijatých na základě doporučení vyplývajících z auditu a doporučení vydaných v souvislosti s udílením absolutoria;
f)
čestném prohlášení výkonného ředitele.
Shrnutí výroční zprávy se zveřejňuje.“
3)
V článku 9 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. V souladu s článkem 16 nařízení (EU) č. 1285/2013 se v případech, kdy může mít provoz systémů vliv na bezpečnost Unie nebo členských států, použijí postupy stanovené společnou akcí 2004/552/SZBP.“
4)
Články 10 a 11 se nahrazují tímto:
„Článek 10
Obecné zásady
Činnosti v oblasti bezpečnostní akreditace, které jsou učeny pro systémy evropského GNSS a které jsou uvedeny v této kapitole, jsou prováděny v souladu s těmito zásadami:
a)
činnosti a rozhodnutí v oblasti bezpečnostní akreditace jsou prováděny v kontextu kolektivní odpovědnosti za bezpečnost Unie a členských států;
b)
je třeba vynaložit úsilí, aby byla rozhodnutí přijímána na základě konsensu;
c)
činnosti v oblasti bezpečnostní akreditace jsou prováděny na základě přístupu hodnocení a řízení rizik, přičemž se zohlední rizika pro bezpečnost systémů evropského GNSS, jakož i dopad na náklady nebo na harmonogram každého opatření ke snížení rizik s přihlédnutím k cíli nesnižovat obecnou úroveň bezpečnosti systémů;
d)
rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci připravují a činí odborníci, kteří mají řádnou kvalifikaci v oblasti akreditace komplexních systémů, mají bezpečnostní prověrku na odpovídající úrovni a jednají objektivně;
e)
je třeba vynaložit úsilí, aby byly konzultovány všechny dotčené subjekty, které mají zájem na bezpečnostních otázkách;
f)
všechny příslušné zúčastněné strany musí provádět činnosti v oblasti bezpečnostní akreditace v souladu se strategií bezpečnostní akreditace, aniž je dotčena úloha Evropské komise vymezená v nařízení (EU) č. 1285/2013;
g)
rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci vycházejí v souladu s řízením vymezeným v příslušné strategii bezpečnostní akreditace z rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci přijatých na místní úrovni příslušnými vnitrostátními orgány členských států pověřenými bezpečnostní akreditací;
h)
soustavný, transparentní a plně srozumitelný proces sledování zajistí, aby byla známa bezpečnostní rizika pro systémy evropského GNSS, aby byla vymezena bezpečnostní opatření ke snížení těchto rizik na přijatelnou míru s ohledem na bezpečnostní potřeby Unie a jejích členských států a pro hladké fungování daných programů a aby byla tato opatření uplatňována ve shodě s pojetím hloubkové ochrany. Účinnost těchto opatření se průběžně vyhodnocuje. Tento proces týkající se hodnocení a řízení bezpečnostních rizik probíhá jako cyklický proces a je prováděn společně zúčastněnými subjekty zapojenými do programů;
i)
rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci jsou přijímána zcela nezávisle, a to nezávisle na Komisi a jiných subjektech odpovědných za provádění programů a poskytování služeb, na výkonném řediteli a na správní radě agentury;
j)
činnosti bezpečnostní akreditace jsou prováděny s náležitým ohledem na nezbytnost odpovídající koordinace mezi Komisí a orgány odpovědnými za provádění bezpečnostních předpisů;
k)
všechny zúčastněné subjekty zapojené do provádění programů chrání utajované informace EU a zachází s nimi v souladu se základními zásadami a minimálními standardy uvedenými v bezpečnostních pravidlech Rady a v bezpečnostních pravidlech Komise na ochranu utajovaných informací EU.
Článek 11
Rada pro bezpečnostní akreditaci
1. Zřizuje rada pro bezpečnostní akreditaci systémů evropského GNSS (dále jen „rada pro bezpečnostní akreditaci“) k provádění úkolů uvedených v tomto článku.
2. Rada pro bezpečnostní akreditaci plní své úkoly, aniž je dotčena odpovědnost svěřená Komisi nařízením (EU) č. 1285/2013, zejména v otázkách týkajících se bezpečnosti, a aniž jsou dotčeny pravomoci členských států v oblasti bezpečnostní akreditace.
3. Pokud jde o bezpečnostní akreditaci systémů evropského GNSS rada pro bezpečnostní akreditaci, jakožto orgán pro bezpečnostní akreditaci:
a)
vymezuje a schvaluje strategii bezpečnostní akreditace, v níž stanoví:
i)
rozsah činností nezbytných k provedení a zachování akreditace systémů evropského GNSS a jejich potenciálního propojení s jinými systémy,
ii)
bezpečnostní akreditační řízení týkající se evropských systémů GNSS se stupněm podrobnosti přiměřeným požadované úrovni jistoty a jasně uvádějící podmínky pro schválení; toto řízení probíhá v souladu s příslušnými požadavky, zejména s požadavky uvedenými v článku 13 nařízení (EU) č. 1285/2013,
iii)
úlohu příslušných zúčastněných stran zapojených do akreditačního řízení,
iv)
harmonogram akreditace, shodný s fázemi programů, zejména pokud jde o zavádění infrastruktury, poskytování služeb a vývoj,
v)
zásady bezpečnostní akreditace sítí připojených k systémům a vybavení PRS připojeného k systému vytvořenému v rámci programu Galileo, kterou provádí vnitrostátní subjekty členských států příslušné pro bezpečnostní otázky;
b)
přijímá rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci, zejména o schválení vypuštění družic, povolení k provozu systémů v jejich jednotlivých konfiguracích a pro jednotlivé služby do úrovně signálu ve vesmíru včetně, jakož i povolení k provozu pozemních stanic. Pokud jde o sítě a vybavení PRS připojené k systému vytvořenému v rámci programu Galileo, přijímá rada pro bezpečnostní akreditaci rozhodnutí pouze o oprávnění subjektů vyvíjet a vyrábět přijímače PRS nebo bezpečnostní moduly PRS s přihlédnutím k poradenství poskytnutému vnitrostátními subjekty příslušnými pro bezpečnostní otázky, jakož i celkovým bezpečnostním rizikům.
c)
přezkoumává a, s výjimkou dokumentů, které má Komise přijmout podle článku 13 nařízení (EU) č. 1285/2013 a článku 8 rozhodnutí č. 1104/2011/EU, schvaluje veškerou dokumentaci týkající se bezpečnostní akreditace;
d)
poskytuje Komisi v oblasti své působnosti poradenství při vypracovávání návrhů znění aktů uvedených v článku 13 nařízení (EU) č. 1285/2013 a článku 8 rozhodnutí č. 1104/2011/EU, včetně poradenství pro zavedení bezpečnostních provozních směrnic (SecOps), a předkládá prohlášení se svým závěrečným postojem;
e)
přezkoumává a schvaluje hodnocení bezpečnostního rizika vypracované v souladu s procesem sledování podle čl. 10 písm. h), s ohledem na soulad s dokumenty uvedenými v bodě c) tohoto odstavce a s dokumenty vypracovanými podle článku 13 nařízení (EU) č. 1285/2013 a článku 8 rozhodnutí č. 1104/2011/EU; spolupracuje s Komisí při vymezování opatření ke snížení rizik;
f)
kontroluje provádění bezpečnostních opatření souvisejících s bezpečnostní akreditací systémů evropského GNSS tím, že uskuteční nebo zadá bezpečnostní hodnocení, kontroly či revize v souladu s čl. 12 písm. b) tohoto nařízení;
g)
potvrzuje výběr schválených prostředků a opatření, které chrání před elektronickým odposlechem (TEMPEST), a schválených kryptografických prostředků používaných k zajištění bezpečnosti systémů evropského GNSS;
h)
schvaluje nebo popřípadě se společně se subjektem příslušným pro bezpečnostní otázky účastní na společném schvalování propojení systémů evropského GNSS s jinými systémy;
i)
dohaduje s příslušným členským státem model pro kontrolu přístupu podle čl. 12 písm. c);
j)
informuje na základě zpráv o riziku uvedených v odstavci 11 tohoto článku Komisi o posouzení rizik, které provedla, a poskytuje Komisi poradenství o možnostech řešení přetrvávajících rizik v souvislosti s daným rozhodnutím o bezpečnostní akreditaci;
k)
je nápomocna Radě, v úzké spolupráci s Komisí, při provádění společné akce 2004/552/SZBP na základě konkrétní žádosti Rady;
l)
provádí konzultace, které jsou nezbytné pro dosažení jejích úkolů.
4. Rada pro bezpečnostní akreditaci rovněž:
a)
připravuje a schvaluje část víceletého pracovního programu podle čl. 8a odst. 1, která se týká provozních činností podle této kapitoly a finančních a lidských zdrojů, jež jsou nezbytné pro realizaci těchto činností, a tuto část předá včas správní radě, aby mohla být zahrnuta do víceletého pracovního programu;
b)
připravuje a schvaluje část ročního pracovního programu podle čl. 8a odst. 2, která se týká provozních činností podle této kapitoly a finančních a lidských zdrojů, jež jsou nezbytné pro realizaci těchto činností, a tuto část předá včas správní radě, aby byla mohla být zahrnuta do ročního pracovního programu;
c)
připravuje a schvaluje část výroční zprávy podle čl. 6 odst. 2 písm. h), která se týká činností a výhledů agentury podle této kapitoly a finančních a lidských zdrojů, jež jsou nezbytné pro realizaci těchto činností a výhledů, a tuto část předá včas správní radě, aby mohla být zahrnuta do výroční zprávy;
d)
přijme svůj jednací řád a zveřejní jej.
5. Komise průběžně informuje radu pro bezpečnostní akreditaci o dopadu zamýšlených rozhodnutí rady pro bezpečnostní akreditaci na řádné provádění programů a o provádění plánů řešení přetrvávajících rizik. Rada pro bezpečnostní akreditaci zohlední všechna tato stanoviska Komise.
6. Rozhodnutí rady pro bezpečnostní akreditaci jsou určena Komisi.
7. Rada pro bezpečnostní akreditaci se skládá z jednoho zástupce každého členského státu, jednoho zástupce Komise a jednoho zástupce vysokého představitele. Členské státy, Komise a vysoký představitel usilují o to, aby fluktuace jejich zástupců v radě pro bezpečnostní akreditaci byla co nejmenší. Funkční období členů rady pro bezpečnostní akreditaci je čtyřleté s možností opětovného jmenování. Zástupce ESA je k účasti na zasedání rady pro bezpečnostní akreditaci přizván jako pozorovatel. K účasti na těchto zasedáních mohou být ve výjimečných případech přizvání rovněž zástupci třetích zemí nebo mezinárodních organizací jako pozorovatelé v případě záležitostí, které se těchto třetích zemí nebo mezinárodních organizací přímo týkají. Podmínky účasti zástupců třetích zemí nebo mezinárodních organizací se stanoví v dohodách podle čl. 23 odst. 1 a musí být v souladu s jednacím řádem rady pro bezpečnostní akreditaci.
8. Rada pro bezpečnostní akreditaci volí ze svých členů předsedu a místopředsedu dvoutřetinovou většinou všech členů s hlasovacím právem. Místopředseda automaticky nahrazuje předsedu, pokud předseda nemůže plnit své povinnosti.
Rada pro bezpečnostní akreditaci má pravomoc odvolat předsedu, místopředsedu, nebo oba dva. Rozhodnutí o odvolání přijímá dvoutřetinovou většinou hlasů.
Funkční období předsedy a místopředsedy rady pro bezpečnostní akreditaci je dvouleté s možností jednoho opětovného jmenování. Funkční období předsedy a místopředsedy končí v okamžiku, kdy přestanou být členy rady pro bezpečnostní akreditaci.
9. Rada pro bezpečnostní akreditaci má přístup k veškerým lidským a materiálním zdrojům, které jsou nezbytné, aby byly zajištěny příslušné funkce správní podpory a aby rada mohla, společně s orgány uvedenými v odstavci 11 plnit své úkoly nezávisle, zejména pokud nakládá s dokumenty, zahajuje a sleduje zavádění bezpečnostních postupů a provádí bezpečnostní audity systémů, připravuje rozhodnutí a pořádá svá zasedání. Rovněž má přístup k veškerým informacím agentury, které jsou pro plnění jejích úkolů nezbytné, aniž jsou dotčeny zásady samostatnosti a nezávislosti uvedené v čl. 10 písm. i).
10. Rada pro bezpečnostní akreditaci a zaměstnanci agentury, nad nimiž vykonává dohled, musí vykonávat svou činnost způsobem, který v souladu s cíli programu zaručuje samostatnost a nezávislost na ostatních činnostech agentury, zejména na provozních činnostech spojených s využitím systémů. Za tímto účelem se v rámci agentury zřídí účinné organizační oddělení zaměstnanců zapojených do činností podle této kapitoly od ostatních zaměstnanců agentury. Rada pro bezpečnostní akreditaci neprodleně informuje výkonného ředitele, správní radu a Komisi o veškerých okolnostech, které by mohly ohrozit její samostatnost nebo nezávislost. V případě, že nebude nalezeno žádné řešení v rámci agentury, posoudí situaci Komise po konzultování příslušných stran. Na základě výsledků tohoto posouzení Komise přijme příslušná zmírňující opatření, která má agentura uplatňovat, a informuje o nich Evropský parlament a Radu.
11. Rada pro bezpečnostní akreditaci zřídí zvláštní orgány, které se budou na základě jejích pokynů zabývat specifickými otázkami. Při zajišťování kontinuity své činnosti rada pro bezpečnostní akreditaci zřídí zejména panel, který provádí zejména přezkumy bezpečnostních analýz a testy za účelem vypracování příslušných zpráv o riziku s cílem napomoci jí při přípravě rozhodnutí rady pro bezpečnostní akreditaci. Rada pro bezpečnostní akreditaci může zřizovat skupiny odborníků, aby přispívaly k práci tohoto panelu, a tyto skupiny rozpouštět.
12. Aniž jsou dotčeny pravomoci členských států a úloha svěřená agentuře podle čl. 14 odst. 1 písm. a) bodu i) nařízení (EU) č. 1285/2013, zřídí se v průběhu zaváděcí fáze programu Galileo pod dohledem rady pro bezpečnostní akreditaci skupina odborníků z členských států k provádění úkolů orgánu pro distribuci kryptografických materiálů souvisejících se správou kryptografických materiálů EU, zejména pro:
i)
správu letových kódů a jiných kódů nezbytných pro fungování systému zřízeného v rámci programu Galileo,
ii)
ověření toho, že byly zavedeny a jsou uplatňovány postupy pro zaznamenávání klíčů PRS, bezpečné zacházení s nimi, jejich ukládání a distribuci.
13. Pokud nelze dosáhnout konsenzu v souladu s obecnými zásadami uvedenými v článku 10 tohoto nařízení, přijme rada pro bezpečnostní akreditaci rozhodnutí většinou hlasů, jak je stanoveno v článku 16 Smlouvy o Evropské unii a aniž je dotčen článek 9 tohoto nařízení. Zástupce Komise a zástupce vysokého představitele se hlasování neúčastní. Předseda rady pro bezpečnostní akreditaci podepisuje jménem rady pro bezpečnostní akreditaci rozhodnutí, která rada pro bezpečnostní akreditaci přijme.
14. Komise průběžně a neprodleně informuje Evropský parlament a Radu o dopadu přijatých rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci na řádné provádění programů. Pokud se Komise domnívá, že rozhodnutí přijaté radou pro bezpečnostní akreditaci může mít významný dopad na řádné provádění programů, například pokud jde o náklady, harmonogram nebo plnění, okamžitě informuje Evropský parlament a Radu.
15. Komise může s ohledem na stanoviska Evropského parlamentu a Rady, která by měla být předložena ve lhůtě jednoho měsíce, přijmout vhodná opatření v souladu s nařízením (EU) č. 1285/2013.
16. Správní rada je pravidelně informována o průběhu práce rady pro bezpečnostní akreditaci.
17. Harmonogram práce rady pro bezpečnostní akreditaci musí zohledňovat roční pracovní program podle článku 27 nařízení (EU) č. 1285/2013.“
5)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 11a
Úkoly předsedy rady pro bezpečnostní akreditaci
1. Předseda rady pro bezpečnostní akreditaci plní tyto úkoly:
a)
řídí pod dohledem rady pro bezpečnostní akreditaci bezpečnostní akreditaci;
b)
provádí pod dohledem rady pro bezpečnostní akreditaci příslušnou část víceletých a ročních pracovních programů agentury, na kterou se vztahuje tato kapitola;
c)
spolupracuje s výkonným ředitelem ve snaze pomoci mu s přípravou návrhu plánu podle čl. 13 odst. 3 a organizačních struktur agentury;
d)
připravuje část zprávy o pokroku podle čl. 8 písm. g) týkající se provozních činností podle této kapitoly, a předkládá ji radě pro bezpečnostní akreditaci a výkonnému řediteli včas, aby mohla být zahrnuta do zprávy o pokroku;
e)
připravuje část výroční zprávy uvedené v čl. 8 písm. h) a akčního plánu uvedeného v čl. 8 písm. r) týkající se provozních činností podle této kapitoly a včas je předloží výkonnému řediteli;
f)
zastupuje agenturu, pokud jde o činnosti a rozhodnutí podle této kapitoly;
g)
vykonává vůči zaměstnancům agentury, kteří se podílejí na činnostech podle této kapitoly, pravomoci uvedené v čl. 6 odst. 3 prvním pododstavci, které na něj byly přeneseny v souladu s čl. 6 odst. 3 čtvrtým pododstavcem.
2. Co se týče činností podle této kapitoly, mohou Evropský parlament a Rada vyzvat předsedu rady pro bezpečnostní akreditaci k výměně názorů na práci a výhledy agentury před těmito orgány, a to mimo jiné i pokud jde o víceletý a roční pracovní program.“
6)
V článku 12 se písmeno b) nahrazuje tímto:
„b)
umožní řádně pověřeným osobám, jež byly jmenovány radou pro bezpečnostní akreditaci, se souhlasem vnitrostátních subjektů příslušných pro bezpečnostní otázky a pod jejich dohledem přístup k veškerým informacím a do veškerých oblastí či míst, které souvisejí s bezpečností systémů a spadají do pravomoci členských států, aniž by docházelo k diskriminaci na základě státní příslušnosti státních příslušníků členských států, a to mimo jiné pro účely bezpečnostních auditů a testů, o nichž rozhodla rada pro bezpečnostní akreditaci a pro potřeby procesu sledování bezpečnostních rizik podle čl. 10 písm. h). Tyto audity a testy se provádí v souladu s těmito zásadami:
i)
zdůrazňuje se význam bezpečnosti a účinného řízení rizik u kontrolovaných subjektů,
ii)
doporučují se protiopatření za účelem zmírnění konkrétních dopadů, které může přinášet ztráta důvěrnosti, integrity nebo dostupnosti utajovaných informací.“
7)
Článek 13 se mění takto:
a)
odstavec 3 se nahrazuje tímto:
„3. Výkonný ředitel vypracuje v úzké spolupráci s předsedou rady pro bezpečnostní akreditaci pro činnosti podle kapitoly III návrh odhadu příjmů a výdajů agentury pro následující rozpočtový rok, přičemž jasně rozliší mezi prvky návrhu odhadu souvisejícími s činnostmi v oblasti bezpečnostní akreditace a ostatními činnostmi agentury. Předseda rady pro bezpečnostní akreditaci může vypracovat stanovisko k tomuto návrhu a výkonný ředitel předá návrh odhadu spolu s tímto stanoviskem správní radě a radě pro bezpečnostní akreditaci spolu s návrhem plánu pracovních míst.“;
b)
odstavce 5 a 6 se nahrazují tímto:
„5. Každý rok sestaví správní rada na základě návrhu odhadu příjmů a výdajů a v případě činností podle kapitoly III v úzké spolupráci s radou pro bezpečnostní akreditaci konečný odhad příjmů a výdajů pro agenturu pro následující rozpočtový rok.
6. Správní rada předá tento odhad, včetně návrhu plánu pracovních míst, spolu s předběžným ročním pracovním programem do 31. března Komisi a třetím zemím nebo mezinárodním organizacím, se kterými Unie uzavřela dohody v souladu s čl. 23 odst. 1.“
8)
V článku 14 se odstavec 10 nahrazuje tímto:
„10. Na základě doporučení Rady přijatého kvalifikovanou většinou udělí Evropský parlament do 30. dubna roku N + 2 výkonnému řediteli absolutorium za plnění rozpočtu za rozpočtový rok N; výjimkou je plnění části rozpočtu, která zahrnuje úkoly, jež jsou případně podle čl. 14 odst. 2 nařízení (EU) č. 1285/2013 svěřeny agentuře, a na kterou se vztahuje postup uvedený v článcích 164 a 165 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (18).
9)
Vkládá se nová kapitola, která zní:
„KAPITOLA IVa
LIDSKÉ ZDROJE
Článek 15a
Zaměstnanci
1. Na zaměstnance agentury se vztahují služební řád úředníků Unie, pracovní řád ostatních zaměstnanců a prováděcí pravidla ke služebnímu a pracovnímu řádu společně přijatá orgány Evropské unie.
2. Zaměstnanci agentury jsou zaměstnanci přijatí podle potřeby agenturou pro plnění jejích úkolů. Musí mít bezpečnostní prověrky odpovídající stupni utajení informací, s nimiž nakládají.
3. Vnitřní předpisy agentury, jako je jednací řád správní rady, jednací řád rady pro bezpečnostní akreditaci, finanční předpisy použitelné na agenturu, prováděcí pravidla ke služebnímu řádu a pravidla pro přístup k dokumentům zaručují samostatnost a nezávislost zaměstnanců vykonávajících činnosti bezpečnostní akreditace na zaměstnancích vykonávajících jiné činnosti agentury podle čl. 10 písm. i).
Článek 15b
Jmenování výkonného ředitele a jeho funkční období
1. Výkonný ředitel se přijme jako dočasný zaměstnanec agentury v souladu s čl. 2 písm. a) pracovního řádu ostatních zaměstnanců.
2. Výkonného ředitele jmenuje správní rada na základě zásluh a doložených správních a řídících dovedností i relevantních schopností a zkušeností ze seznamu kandidátů navržených Komisí po otevřeném a transparentním výběrovém řízení, které následovalo po zveřejnění výzvy k projevení zájmu v Úředním věstníku Evropské unie a jinde.
Kandidát vybraný správní radou může být vyzván, aby při nejbližší příležitosti učinil prohlášení před Evropským parlamentem a zodpověděl otázky jeho poslanců.
Pro účely uzavření smlouvy s výkonným ředitelem agenturu zastupuje předseda správní rady.
Správní rada přijímá rozhodnutí o jmenování výkonného ředitele dvoutřetinovou většinou svých členů.
3. Funkční období výkonného ředitele je pětileté. Na jeho konci Komise provede hodnocení, ve kterém zohlední výsledky výkonného ředitele a budoucí úkoly a výzvy agentury.
Na návrh Komise zohledňující hodnocení uvedené v prvním pododstavci může správní rada funkční období výkonného ředitele jednou prodloužit na dobu nejvýše čtyř let.
Rozhodnutí o prodloužení funkčního období výkonného ředitele přijímá správní rada dvoutřetinovou většinou svých členů.
Výkonný ředitel, jehož funkční období bylo prodlouženo, se poté, co jeho prodloužený mandát skončí, nemůže zúčastnit výběrového řízení na totéž místo.
Správní rada informuje Evropský parlament o svém záměru prodloužit funkční období výkonného ředitele. Výkonný ředitel může být vyzván, aby před tímto prodloužením učinil prohlášení před příslušnými výbory Evropského parlamentu a zodpověděl otázky jeho poslanců.
4. Správní rada může výkonného ředitele na návrh Komise nebo jedné třetiny svých členů odvolat rozhodnutím dvoutřetinové většiny svých členů.
5. Evropský parlament a Rada mohou výkonného ředitele vyzvat k výměně názorů na práci a výhledy agentury před těmito orgány, a to mimo jiné, i pokud jde o víceletý a roční pracovní program. Tato výměna názorů se nemůže týkat otázek vztahujících se k činnostem spojeným s bezpečnostní akreditací podle kapitoly III.
Článek 15c
Vyslaní národní odborníci
Agentura může rovněž využívat národní odborníky. Tito odborníci musí mít bezpečnostní prověrky odpovídající stupni utajení informací, s nimiž nakládají. Na tyto zaměstnance se nevztahuje služební řád, ani pracovní řád ostatních zaměstnanců.“
10)
Články 16 a 17 se nahrazují tímto:
„Článek 16
Předcházení podvodům
1. Za účelem boje proti podvodům, korupci a jiné nedovolené činnosti se na agenturu bez omezení použije nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (19). Za tím účelem agentura přistoupí k interinstitucionální dohodě ze dne 25. května 1999 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Komisí Evropských společenství o vnitřním vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (20) a přijme příslušné předpisy vztahující se na zaměstnance agentury a na vyslané národní odborníky za použití vzorového rozhodnutí uvedeného v příloze uvedené dohody.
2. Účetní dvůr je oprávněn kontrolovat příjemce finančních prostředků agentury, smluvní strany a jejich subdodavatele, kteří prostřednictvím agentury obdrželi prostředky Unie, na základě dokumentů, které jsou mu dány k dispozici, a za použití inspekcí na místě.
3. Za účelem boje proti podvodům, korupci a jakékoli jiné nedovolené činnosti poškozující finanční zájmy Unie může OLAF v případě grantů financovaných agenturou nebo zakázek zadaných agenturou provádět vyšetřování, jakož i kontroly a inspekce na místě v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 883/2013 a nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (21).
4. Aniž jsou dotčeny odstavce 1, 2 a 3 tohoto článku, musí dohody o spolupráci, které agentura uzavírá se třetími zeměmi nebo mezinárodními organizacemi, zakázky a grantové dohody, jež agentura uzavírá se třetími stranami, a veškerá rozhodnutí agentury týkající se financování výslovně stanovit, že Účetní dvůr a OLAF mohou provádět kontroly a vyšetřování v rozsahu svých pravomocí.
Článek 17
Výsady a imunity
Na agenturu a její zaměstnance uvedené v článku 15a se vztahuje Protokol č. 7 o výsadách a imunitách Evropské unie, připojený ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování Evropské unie.
11)
Článek 18 se zrušuje.
12)
Články 22 a 23 se nahrazují tímto:
„Článek 22
Bezpečnostní předpisy týkající se ochrany utajovaných nebo citlivých informací
1. Agentura uplatňuje bezpečnostní předpisy Komise týkající se ochrany utajovaných informací EU.
2. Agentura může ve svých vnitřních pravidlech zavést ustanovení pro nakládání s neutajovanými, avšak citlivými informacemi. Tato ustanovení se týkají zejména výměny, zpracovávání a uchovávání těchto informací.
Článek 22a
Střet zájmů
1. Členové správní rady a rady pro bezpečnostní akreditaci, výkonný ředitel, jakož i vyslaní národní odborníci a pozorovatelé učiní prohlášení o závazcích a prohlášení o zájmech, v nichž uvedou, zda mají nebo nemají jakékoli přímé nebo nepřímé zájmy, které by mohly být považovány za újmu jejich nezávislosti. Tato prohlášení musí být správná a úplná. Činí se písemně při nástupu do funkce a každoročně se obnovují. Podle potřeby se aktualizují, zejména v případě významných změn, k nimž došlo u dotčených osob.
2. Členové správní rady a rady pro bezpečnostní akreditaci, výkonný ředitel, jakož i vyslaní národní odborníci a pozorovatelé a externí odborníci, kteří spolupracují na činnosti pracovních skupin ad hoc, učiní před každým zasedáním, kterého se účastní, správné a úplné prohlášení o tom, zda mají či nemají jakékoli zájmy, které by mohly být považovány za újmu jejich nezávislosti ve vztahu k bodům na pořadu jednání, a v těchto bodech se zdrží účasti na jednání a hlasování.
3. Správní rada a rada pro bezpečnostní akreditaci stanoví ve svém jednacím řádu podrobnou úpravu, pokud jde prohlášení o zájmech uvedené v odstavcích 1 a 2 a o předcházení a řešení střetu zájmů.
Článek 23
Účast třetích zemí a mezinárodních organizací
1. Agentura je otevřena účasti třetích zemí a mezinárodních organizací. Tato účast a její podmínky se stanoví v dohodě mezi Unií a touto třetí zemí nebo mezinárodní organizací postupem podle článku 218 Smlouvy o fungování Evropské unie.
2. V souladu s příslušnými ustanoveními těchto dohod se vypracují prováděcí ustanovení týkající se účasti těchto zemí nebo mezinárodních organizací na činnosti agentury, včetně ustanovení o jejich účasti na iniciativách agentury, finančních příspěvcích a zaměstnancích.
Článek 23a
Společné zadávání veřejných zakázek s členskými státy
K plnění svých úkolů je agentura oprávněna zadávat společně s členskými státy zakázky v souladu s nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (22).
13)
Článek 26 se nahrazuje tímto:
„Článek 26
Přezkum, hodnocení a audit
1. Do 31. prosince 2016 a poté každých pět let Komise provede hodnocení agentury, které se zaměří zejména na její dopad, efektivitu, řádné fungování, pracovní postupy, potřeby a na využívání zdrojů, které jí byly svěřeny. Součástí tohoto hodnocení je zejména přezkum případné změny rozsahu nebo povahy úkolů agentury a finančního dopadu této změny. Hodnocení se zaměří na uplatňování politiky agentury v oblasti střetu zájmů a rovněž se v něm uvedou všechny okolnosti, které by mohly oslabit nezávislost a samostatnost agentury pro bezpečnostní akreditaci.
2. Hodnotící zprávu a závěry hodnocení předá Komise Evropskému parlamentu, Radě, správní radě a radě pro bezpečnostní akreditaci agentury. Výsledky hodnocení se zpřístupní veřejnosti.
3. Každé druhé hodnocení sestává z revize rozvahy agentury s ohledem na její cíle a úkoly. Domnívá-li se Komise, že další trvání agentury již není s ohledem na její cíle a úkoly, které jí byly svěřeny, odůvodněné, může případně navrhnout, aby bylo toto nařízení zrušeno.
4. Na žádost správní rady nebo Komise mohou být prováděny externí audity výkonnosti agentury.“
Článek 2
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po dni vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 16. dubna 2014.
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 512/2014
2014 m. balandžio 16 d.
kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 912/2010, kuriuo įsteigiama Europos GNSS agentūra
EUROPOS PARLAMENTAS IR TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 172 straipsnį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1)
pasikonsultavę su Regionų komitetu,
laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),
kadangi:
(1)
remiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1285/2013 (3) 14 straipsnio nuostatomis siejant su Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 912/2010 (4) 2 straipsnio nuostatomis, Europos GNSS agentūra (toliau - Agentūra) turi užtikrinti Europos palydovinės navigacijos sistemų (toliau - sistemos) saugumo akreditavimą ir tuo tikslu inicijuoti bei stebėti saugumo procedūrų įgyvendinimą ir saugumo audito vykdymą;
(2)
sistemos yra apibrėžtos Reglamento (ES) Nr. 1285/2013 2 straipsnyje. Tai sudėtingos sistemos ir jas kuriant ir eksploatuojant dalyvauja daug suinteresuotųjų subjektų, atliekančių skirtingas funkcijas. Šiame kontekste itin svarbu, kad visi suinteresuotieji subjektai, dalyvaujantys įgyvendinant Galileo ir EGNOS programas (toliau - programos), ES įslaptintą informaciją tvarkytų ir saugotų laikydamiesi pagrindinių principų ir būtiniausių standartų, išdėstytų Komisijos ir Tarybos saugumo taisyklėse, susijusiose su ES įslaptintos informacijos apsauga, ir kad Reglamento (ES) Nr. 1285/2013 17 straipsnis, kuriuo užtikrinamas lygiavertis ES įslaptintos informacijos apsaugos lygis, atitinkamais atvejais būtų taikomas visiems suinteresuotiesiems subjektams, dalyvaujantiems įgyvendinant programas;
(3)
suinteresuotieji subjektai, kurie dalyvauja saugumo akreditavimo procese ir kuriems tas procesas daro poveikį, yra valstybės narės, Komisija, atitinkamos Sąjungos agentūros ir Europos kosmoso agentūra (EKA), ir atitinkamuose Tarybos bendruosiuose veiksmuose 2004/552/BUSP (5) dalyvaujantys subjektai;
(4)
atsižvelgiant į tai, kad sistemos yra specifinio pobūdžio ir sudėtingos, kad jas įgyvendinat dalyvauja įvairūs subjektai, bei į potencialių naudotojų įvairovę, saugumo akreditavimą turėtų palengvinti tinkamas konsultavimasis su visais atitinkamais subjektais, pavyzdžiui, valstybių narių nacionalinės valdžios institucijomis bei trečiosiomis šalimis, eksploatuojančiomis prie sistemos, sukurtos pagal Galileo programą paslaugoms valstybinėms institucijoms (PVI) teikti, prijungtus tinklus, kitomis atitinkamomis valstybių narių valdžios institucijomis, EKA arba, jeigu tai numatoma tarptautiniame susitarime, trečiosiomis šalimis, kuriose yra sistemų antžeminės stotys;
(5)
kad būtų galima tinkamai vykdyti su saugumo akreditavimu susijusias užduotis, itin svarbu, kad Komisija teiktų visą šioms užduotims vykdyti būtiną informaciją. Taip pat svarbu, kad saugumo akreditavimo veikla būtų derinama su įstaigų, atsakingų už programų valdymą pagal Reglamentą (ES) Nr. 1285/2013, ir kitų subjektų, atsakingų už saugumo nuostatų įgyvendinimą, veikla;
(6)
rizikos vertinimas ir taikytinas valdymo požiūris turėtų būti grindžiamas geriausia praktika. Tai turėtų apimti saugumo priemonių taikymą laikantis nuodugnios apsaugos koncepcijos. Jame turėtų būti atsižvelgiama į rizikos scenarijaus išsipildymo ar nerimą keliančio įvykio atsitikimo tikimybę. Be to, požiūris turėtų būti proporcingas, tinkamas ir ekonomiškai efektyvus, atsižvelgiant į rizikos švelninimo priemonių įgyvendinimo išlaidas, palyginti su gaunama nauda saugumui. Nuodugnios apsaugos tikslas - didinti sistemų saugumą įgyvendinant technines ir netechnines saugumo priemones, kurios grupuojamos į kelis apsaugos lygius;
(7)
vystymas, įskaitant atitinkamą susijusią mokslinių tyrimų veiklą, atliekamą jo tikslais, taip pat PVI imtuvų bei PVI saugumo modulių gamyba yra ypatingai slapta veikla. Todėl labai svarbu nustatyti procedūras, pagal kurias PVI imtuvų ir PVI saugumo modulių gamintojams būtų suteikiami leidimai;
(8)
be to, atsižvelgiant į potencialų didelį tinklų ir įrangos, prijungtos prie sistemos, sukurtos pagal Galileo programą, visų pirma skirtos PVI teikti, skaičių, saugumo akreditavimo strategijoje turėtų būti nustatyti tų tinklų ir įrangos saugumo akreditavimo principai, kad būtų užtikrintas vienodas šios akreditavimo užduoties atlikimas, bet nesikėsinant į valstybių narių nacionalinių subjektų, kompetentingų saugumo klausimų srityje, kompetenciją. Tų principų taikymas sudarytų nuoseklaus rizikos valdymo galimybę ir sumažintų poreikį suintensyvinti visus poveikio švelninimo veiksmus sistemos lygiu, o tai turėtų neigiamo poveikio išlaidoms, tvarkaraščiui, veiksmingumui ir paslaugų teikimui;
(9)
produktus ir priemones, kuriais apsisaugoma nuo elektromagnetinio spinduliavimo (t. y. nuo elektroninio pasiklausymo), taip pat kriptografijos produktus, naudojamus sistemų saugumui užtikrinti, turėtų vertinti ir tvirtinti valstybės, kurioje yra įsisteigusi tokius produktus gaminanti įmonė, nacionaliniai subjektai, atsakingi už saugumo klausimus. Kalbant apie kriptografijos produktus, tas vertinimas ir tvirtinimas turėtų apimti ir principus, numatytus Tarybos sprendimo 2013/488/ES (6) IV priedo 26-30 punktuose. Už sistemų saugumo akreditavimą atsakinga valdžios institucija tų patvirtintų produktų ir priemonių pasirinkimą turėtų tvirtinti atsižvelgdama į bendrus sistemų saugumo reikalavimus;
(10)
Reglamente (ES) Nr. 912/2010, ir ypač jo III skyriuje, aiškiai išdėstyta, kokiomis sąlygomis Agentūra atlieka su sistemų saugumo akreditavimu susijusias užduotis. Visų pirma jose nustatyta, kad iš esmės saugumo akreditavimo sprendimai turi būti priimami nepriklausomai nuo Komisijos ir įstaigų, atsakingų už programų įgyvendinimą, ir kad sistemų saugumo akreditavimo institucija Agentūroje turėtų būti savarankiškas nepriklausomai sprendimus priimantis organas;
(11)
taikant šį principą, Reglamentu (ES) Nr. 912/2010 įsteigiama Europos GNSS sistemų saugumo akreditavimo valdyba (toliau - Saugumo akreditavimo valdyba), kuri, kaip ir administracinė valdyba bei vykdomasis direktorius, yra vienas iš trijų Agentūros organų. Saugumo akreditavimo valdyba vykdo Agentūrai patikėtas saugumo akreditavimo užduotis ir Agentūros vardu turi teisę priimti sprendimus dėl saugumo akreditavimo. Jis turėtų nustatyti savo darbo tvarkos taisykles ir paskirti savo pirmininką;
(12)
atsižvelgiant į tai, kad Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1285/2013 turi užtikrinti programų saugumą, įskaitant sistemų ir jų eksploatavimo saugumą, Saugumo akreditavimo valdybos veikla turėtų apsiriboti tik sistemų saugumo akreditavimu ir nedaryti poveikio Komisijos užduotims bei pareigoms. Tai visų pirma turėtų būti taikoma Reglamento (ES) Nr. 1285/2013 13 straipsnyje ir Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo Nr. 1104/2011/ES (7) 8 straipsnyje numatytoms Komisijos užduotims ir pareigoms, įskaitant su saugumu susijusių dokumentų priėmimą priimant deleguotąjį aktą, įgyvendinimo aktą ar kitokia forma, kaip numatyta tuose straipsniuose. Nedarant poveikio toms Komisijos užduotims ir pareigoms, Saugumo akreditavimo valdybai, atsižvelgiant į ypač dideles jos ekspertų žinias, vis dėlto turėtų būti suteikta teisė savo kompetencijos klausimais teikti konsultacijas Komisijai dėl tuose straipsniuose nurodytų aktų tekstų projektų rengimo;
(13)
taip pat turėtų būti užtikrinta, kad su saugumo akreditavimu susijusi veikla būtų vykdoma nedarant poveikio valstybių narių nacionalinei kompetencijai ir prerogatyvoms saugumo akreditavimo srityje;
(14)
saugumo kontekste vartojamos sąvokos „auditas“ ir „bandymai“ gali apimti saugumo vertinimus, patikrinimus, peržiūras, auditą ir bandymus;
(15)
kad Saugumo akreditavimo valdyba galėtų veiksmingai ir efektyviai vykdyti savo veiklą, jai turėtų būti leista įsteigti atitinkamas jai pavaldžias įstaigas, kurios veiktų pagal jos nurodymus. Visų pirma ji turėtų įsteigti grupę, padėsiančią jai rengti sprendimus;
(16)
turėtų būti sudaryta Saugumo akreditavimo valdybos prižiūrima valstybių narių ekspertų grupė, pavedant jai vykdyti Kriptografijos platinimo institucijos (KPI) užduotis, susijusias su ES kriptografinės medžiagos valdymu. Ta grupė turėtų būti įsteigta laikinai, siekiant užtikrinti ryšių saugumo priemonių valdymo tęstinumą programos Galileo dislokavimo etapo metu. Vėliau turėtų būti pritaikytas ilgalaikis sprendimas tokioms veiklos užduotims vykdyti, kai pagal Galileo programą sukurta sistema bus visiškai funkcionali;
(17)
Reglamente (ES) Nr. 1285/2013 nustatytas viešojo programų valdymo modelis 2014-2020 m. laikotarpiu. Juo bendra atsakomybė už programas pavedama Komisijai. Be to, juo Agentūrai pavedama naujų užduočių ir numatoma, kad Agentūra gali atlikti svarbų vaidmenį eksploatuojant sistemas ir užtikrinant kuo didesnę jų socialinę ir ekonominę naudą;
(18)
atsižvelgiant į šias naujas aplinkybes, būtina užtikrinti, kad Saugumo akreditavimo valdyba jai patikėtą užduotį galėtų atlikti visiškai nepriklausomai, visų pirma nepriklausomai nuo kitų organų ir kitos Agentūros veiklos, ir kad būtų išvengta interesų konfliktų. Todėl svarbu dar geriau atskirti Agentūroje su saugumu susijusią akreditavimo veiklą nuo kitos jos veiklos, tokios kaip Galileo saugumo stebėsenos centro valdymas, pagalba parduodant sistemas ir visos kitos užduotys, kurias Komisija gali patikėti Agentūrai jai suteikdama įgaliojimus, o ypač nuo su sistemų eksploatavimu susijusios veiklos. Tuo tikslu Saugumo akreditavimo valdyba ir jos vadovaujamas Agentūros personalas turėtų vykdyti savo pareigas taip, kad būtų užtikrintas jų savarankiškumas ir nepriklausomumas kitos Agentūros veiklos atžvilgiu. Įvairių Agentūros veiklos sričių struktūra turėtų būti konkrečiai ir veiksmingai atskirta ne vėliau kaip 2014 m. sausio 1 d. Agentūros vidaus taisyklėmis dėl personalo taip pat turėtų būti užtikrintas personalo, vykdančio saugumo akreditavimo veiklą savarankiškumas ir nepriklausomumas personalo, vykdančio kitą Agentūros veiklą, atžvilgiu;
(19)
taigi Reglamentas (ES) Nr. 912/2010 turėtų būti iš dalies pakeistas, siekiant padidinti Saugumo akreditavimo valdybos ir jos pirmininko savarankiškumą ir įgaliojimus bei tą savarankiškumą ir įgaliojimus iš esmės plačiai suderinti su atitinkamai administracinės valdybos ir Agentūros vykdomojo direktoriaus savarankiškumu ir įgaliojimais, būtinai numatant įvairiems Agentūros organams pareigą bendradarbiauti;
(20)
skiriant šių valdybų narius ir renkant jų pirmininkus ir pirmininko pavaduotojus atitinkamais atvejais svarbu užtikrinti atstovavimo abiem lytims pusiausvyrą. Be to, turėtų būti atsižvelgta į atitinkamus vadovavimo, administravimo ir biudžeto valdymo gebėjimus;
(21)
reikėtų, kad ne administracinė valdyba, o Saugumo akreditavimo valdyba rengtų ir tvirtintų tą Agentūros darbo programų dalį, kurioje būtų aprašoma su sistemų saugumo akreditavimu susijusi operacinė veikla, ir tą metinės ataskaitos dalį, kuri būtų skirta su sistemų saugumo akreditavimu susijusiai Agentūros veiklai ir perspektyvoms. Ji jas iš anksto turėtų perduotų administracinei valdybai, kad ši spėtų jas įtraukti į Agentūros darbo programą ir metinę ataskaitą. Ji taip pat turėtų naudotis įgaliojimais taikyti drausmines priemones savo pirmininkui;
(22)
saugumo akreditavimo veiklos srityje būtų tinkama Saugumo akreditavimo valdybos pirmininkui patikėti funkcijas, panašias į vykdomojo direktoriaus funkcijas kitose Agentūros veiklos srityse. Taigi, be jau Reglamente (ES) Nr. 912/2010 numatytos atstovavimo Agentūrai funkcijos Saugumo akreditavimo valdybos pirmininkas turėtų valdyti saugumo akreditavimo veiklą vadovaujant Saugumo akreditavimo valdybai ir užtikrinti su akreditavimu susijusios Agentūros darbo programos dalies įgyvendinimą. Be to, Europos Parlamento ar Tarybos prašymu Saugumo akreditavimo valdybos pirmininkas taip pat turėtų pateikti Saugumo akreditavimo valdybos pareigų vykdymo ataskaitą ir padaryti pareiškimą juose;
(23)
turėtų būti numatytos atitinkamos procedūros siekiant užtikrinti, kad nebūtų daromas poveikis saugumo akreditavimo procesui ir jis galėtų būti vykdomas be pertrūkių tuo atveju, jei administracinė valdyba nepatvirtintų Agentūros darbo programų;
(24)
atsižvelgiant į tam tikrų trečiųjų šalių dalyvavimą Europos GNSS programose ir galimą tarptautinių organizacijų dalyvavimą šiose programose, įskaitant saugumo srities klausimų srityje, reikėtų aiškiai nustatyti, kad tarptautinių organizacijų ir trečiųjų šalių, visų pirma Šveicarijos, su kuria turėtų būti sudarytas bendradarbiavimo susitarimas (8), atstovai išimties tvarka ir laikantis tam tikrų sąlygų gali dalyvauti Saugumo akreditavimo valdybos veikloje. Tos sąlygos turėtų būti nustatytos tarptautiniame susitarime, kuris turi būti sudaromas su Sąjunga pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau - SESV) 218 straipsnį, atsižvelgiant į saugumo klausimus ir ypač į ES įslaptintos informacijos apsaugą. Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Norvegijos Karalystės bendradarbiavimo palydovinės navigacijos srityje susitarime (9) ir EEE susitarimo 31 ir 37 protokoluose jau numatyti Norvegijos dalyvavimo principai. Su Saugumo akreditavimo valdyba, atsižvelgiant į ypač didelę jos ekspertų kompetenciją, galėtų būti įmanoma konsultuotis jos kompetencijai priklausančiais klausimais prieš pradedant derybas arba vedant derybas dėl tokių tarptautinių susitarimų;
(25)
Reglamentas (ES) Nr. 912/2010 turėtų būti suderintas su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos bendrame požiūryje dėl decentralizuotų agentūrų, šių trijų institucijų priimtame atitinkamai 2012 m. liepos 5 d., birželio 26 d. ir birželio 12 d., išdėstytais principais, visų pirma susijusiais su administracinės valdybos sprendimų priėmimo taisyklėmis, administracinės valdybos ir Saugumo akreditavimo valdybos narių bei jų pirmininkų kadencijos trukme, privaloma daugiamete darbo programa, administracinės valdybos įgaliojimais personalo vadybos srityje, to reglamento vertinimu ir peržiūra, interesų konflikto vengimu bei valdymu ir neįslaptintos, bet neskelbtinos informacijos tvarkymu. Daugiametės darbo programos priėmimo procesas turėtų būti vykdomas visapusiškai laikantis lojalaus bendradarbiavimo principų ir atsižvelgiant į laiko suvaržymus, susijusius su ta darbo programa;
(26)
kalbant apie interesų konfliktų prevenciją ir valdymą, labai svarbu, kad Agentūra įgytų ir išlaikytų nešališkumo, sąžiningumo ir aukštų profesinių standartų reputaciją. Niekada neturėtų būti pagrįstų priežasčių įtarti, kad priimant sprendimus galėjo būti daroma įtaka dėl interesų, prieštaraujančių Agentūros, kaip visai Sąjungai tarnaujančios institucijos, vaidmeniui arba dėl Agentūros personalo nario, komandiruoto nacionalinio eksperto ar stebėtojų, arba administracinės valdybos ar Saugumo akreditavimo valdybos nario privačių interesų ar ryšių, kurie yra arba galėtų būti nesuderinami su tinkamu atitinkamo asmens tarnybinių pareigų atlikimu. Todėl administracinė valdyba ir Saugumo akreditavimo valdyba turėtų priimti išsamias taisykles dėl interesų konfliktų, kurios būtų taikomos visai Agentūrai. Tose taisyklėse turėtų būti atsižvelgta į Audito Rūmų rekomendacijas, pateiktas 2012 m. Specialiojoje ataskaitoje Nr. 15, kuri buvo parengta Europos Parlamento prašymu, ir į būtinybę išvengti administracinės valdybos ir Saugumo akreditavimo valdybos narių interesų konfliktų;
(27)
siekiant užtikrinti skaidrią Agentūros veiklą, turėtų būti paskelbtos jos darbo tvarkos taisyklės. Vis dėlto, išimties tvarka turėtų būti apsaugoti tam tikri visuomenės ir asmeniniai interesai. Tam, kad būtų užtikrintas sklandus programų veikimas, daugiametės bei metinės darbo programos ir metinė ataskaita turėtų būti kuo išsamesnės. Todėl jose galėtų būti medžiagos, kuri yra neskelbtina saugumo sumetimais ar dėl sutartinių santykių. Tad būtų tinkama skelbti tik tų dokumentų santraukas. Nepaisant to, skaidrumo labui tos santraukos turėtų būti kuo išsamesnės;
(28)
taip pat reikėtų akcentuoti, kad Agentūros darbo programos turėtų būti nustatomos remiantis veiklos valdymo procesu, įskaitant veiklos rodiklius, kad būtų veiksmingai ir efektyviai įvertinami pasiekti rezultatai;
(29)
Agentūros darbo programos turėtų apimti ir išteklių programavimą, įskaitant kiekvienai veiklai skirtus žmogiškuosius ir finansinius išteklius ir atsižvelgiant į tai, kad su naujais Agentūros personalo poreikiais susijusios išlaidos turėtų būti iš dalies padengtos atitinkamai sumažinus etatų skaičių to paties laikotarpio, kuris yra 2014-2020 m., Komisijos etatų plane;
(30)
nedarant poveikio politiniam sprendimui dėl Sąjungos agentūrų būstinių, pageidautinam geografiniam pasiskirstymui ir valstybių narių nustatytiems tikslams dėl naujų agentūrų būstinių, kurie yra išdėstyti valstybių narių atstovų, 2003 m. gruodžio 13 d. posėdžiavusių Briuselyje valstybių ar Vyriausybių vadovų lygiu, išvadose ir kurie dar kartą buvo priminti 2008 m. birželio mėn. Europos Vadovų Tarybos išvadose, priimant sprendimą dėl Agentūros skyrių vietos parinkimo turėtų būti atsižvelgta į objektyvius kriterijus. Tie kriterijai apima patalpų pasiekiamumą, tai, ar esama tinkamos švietimo infrastruktūros personalo narių ir komandiruotų nacionalinių ekspertų vaikams, darbo rinkos, socialinės apsaugos sistemos ir sveikatos priežiūros paslaugų prieinamumą personalo narių ir komandiruotų nacionalinių ekspertų šeimoms, taip pat į įgyvendinimo ir veiklos išlaidas;
(31)
priimančiosios valstybės konkrečiais susitarimais turėtų sudaryti sąlygas, būtinas tam, kad Agentūra sklandžiai veiktų, t. y. užtikrinti tinkamas švietimo ir transporto galimybes;
(32)
Sprendimu 2010/803/ES (10) valstybių narių Vyriausybių atstovai nusprendė, kad Agentūros būstinė bus Prahoje. Čekijos ir Agentūros susitarimas dėl priėmimo buvo sudarytas 2011 m. gruodžio 16 d., o įsigaliojo 2012 m. rugpjūčio 9 d. Laikoma, kad susitarimas dėl priėmimo ir kiti konkretūs susitarimai atitinka Reglamente (ES) Nr. 912/2010 nustatytus reikalavimus;
(33)
Sąjungos finansiniai interesai turi būti apsaugoti proporcingomis priemonėmis per visą išlaidų ciklą, visų pirma užtikrinant pažeidimų prevenciją, nustatymą ir tyrimą, prarastų, nepagrįstai išmokėtų ar netinkamai panaudotų lėšų susigrąžinimą ir, prireikus, sankcijų taikymą;
(34)
kadangi Reglamento (ES) Nr. 1285/2013 8 straipsnyje numatyta galimybė valstybėms narėms skirti papildomų lėšų, siekiant finansuoti tam tikrus programos elementus, Agentūrai turėtų būti leista kartu su valstybėmis narėmis skirti sutartis, kai paaiškėja, kad tai būtina jos užduotims vykdyti;
(35)
Agentūra turėtų taikyti Komisijoje galiojančias ES įslaptintos informacijos saugumo taisykles. Ji taip pat galėtų nustatyti neįslaptintos, bet neskelbtinos informacijos tvarkymo taisykles. tos taisyklės turėtų būti taikomos tik Agentūros atliekamam tokios informacijos tvarkymui. Neįslaptinta, bet neskelbtina informacija yra informacija arba medžiaga, kurios apsaugą Agentūra turėtų užtikrinti dėl Sutartyse nustatytų teisinių pareigų ir (arba) dėl jos neskelbtinumo. Ji apima, bet tuo neapsiriboja, informaciją arba medžiagą, kuriai taikoma pareiga saugoti tarnybinę paslaptį, kaip nurodyta SESV 339 straipsnyje, informaciją, susijusią su klausimais, nurodytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1049/2001 (11) 4 straipsnyje, arba informaciją, patenkančią į Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 45/2001 (12) taikymo sritį;
(36)
todėl Reglamentas (ES) Nr. 912/2010 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Reglamentas (ES) Nr. 912/2010 iš dalies keičiamas taip:
1)
2-8 straipsniai pakeičiami taip:
„2 straipsnis
Užduotys
Agentūros užduotys nustatytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1285/2013 (13) 14 straipsnyje.
3 straipsnis
Organai
1. Agentūros valdymo organai yra:
a)
administracinė valdyba;
b)
vykdomasis direktorius;
c)
Europos GNSS sistemų saugumo akreditavimo valdyba (toliau - Saugumo akreditavimo valdyba).
2. Agentūros organai savo užduotis vykdo, kaip apibrėžta atitinkamai 6, 8 ir 11 straipsniuose.
3. Administracinė valdyba bei vykdomasis direktorius, Saugumo akreditavimo valdyba bei jos pirmininkas bendradarbiauja, siekdami užtikrinti, kad Agentūra veiktų ir jos organų veiksmai būtų koordinuojami laikantis Agentūros vidaus taisyklėmis, tokiomis kaip administracinės valdybos darbo tvarkos taisyklės, Saugumo akreditavimo valdybos darbo tvarkos taisyklės, Agentūrai taikomos finansinės taisyklės, Pareigūnų tarnybos nuostatų taikymo taisyklės ir galimybės susipažinti su dokumentais taisyklės, nustatytų procedūrų.
4 straipsnis
Teisinis statusas, skyriai
1. Agentūra yra Sąjungos įstaiga. Ji turi juridinio asmens statusą.
2. Kiekvienoje valstybėje narėje Agentūra naudojasi plačiausiu teisnumu, suteikiamu juridiniams asmenims pagal teisę. Ji gali visų pirma įsigyti kilnojamąjį ir nekilnojamąjį turtą bei juo disponuoti ir būti šalimi teismo procese.
3. Agentūra gali nuspręsti įsteigti skyrius valstybėse narėse, šioms sutikus, arba pagal 23 straipsnį Agentūros darbe dalyvaujančiose trečiosiose šalyse.
4. Tų skyrių įsteigimo vieta parenkama remiantis objektyviais kriterijais, nustatytais tam, kad būtų užtikrintas sklandus Agentūros veikimas.
Nuostatos, susijusios su Agentūros įsteigimu ir veikimu priimančiosiose valstybėse narėse bei priimančiosiose trečiosiose šalyse, taip pat su pastarųjų šalių suteiktais privalumais vykdomajam direktoriui, administracinės valdybos ir Saugumo akreditavimo valdybos nariams bei Agentūros personalui ir jų šeimų nariams, yra nustatomos konkrečiais susitarimais, kuriuos Agentūra sudaro su šiomis valstybėmis narėmis ir šalimis. Šiuos konkrečius susitarimus tvirtina administracinė valdyba.
5. Priimančioji valstybė ir priimančiosios trečiosios šalys, laikydamosi 4 dalyje nurodytų konkrečių susitarimų, sudaro sklandžiam Agentūros veikimui būtinas sąlygas.
6. Atsižvelgiant į 11a straipsnio 1 dalies f punktą, Agentūrai atstovauja jos vykdomasis direktorius.
5 straipsnis
Administracinė valdyba
1. Administracinė valdyba steigiama 6 straipsnyje išvardytoms užduotims vykdyti.
2. Administracinę valdybą sudaro:
a)
vienas kiekvienos valstybės narės paskirtas atstovas;
b)
keturi Komisijos paskirti atstovai;
c)
vienas balsavimo teisės neturintis Europos Parlamento paskirtas atstovas.
Administracinės valdybos ir Saugumo akreditavimo valdybos nariai skiriami atsižvelgiant į jų atitinkamą patirtį ir kompetenciją.
Administracinės valdybos narių kadencijos trukmė - ketveri metai, ji gali būti pratęsta vieną kartą. Europos Parlamentas, Komisija ir valstybės narės siekia apriboti savo atstovų kaitą administracinėje valdyboje.
Europos GNSS sistemų saugumo akreditavimo valdybos pirmininkas arba pirmininko pavaduotojas, Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai atstovas ir Europos kosmoso agentūros (toliau - EKA) atstovas kviečiami dalyvauti administracinės valdybos posėdžiuose stebėtojų teisėmis, laikantis administracinės valdybos darbo tvarkos taisyklėse nustatytų sąlygų.
3. Prireikus, trečiųjų šalių ar tarptautinių organizacijų atstovų dalyvavimo tvarka ir jo sąlygos nustatomos 23 straipsnio 1 dalyje nurodytuose susitarimuose ir turi atitikti administracinės valdybos darbo tvarkos taisykles.
4. Administracinė valdyba iš savo narių išsirenka pirmininką ir pirmininko pavaduotoją. Kai pirmininkas negali eiti savo pareigų, jį automatiškai pakeičia pirmininko pavaduotojas. Pirmininko ir pirmininko pavaduotojo kadencijos trukmė - dveji metai, kuri gali būti pratęsta vieną kartą, ir ji pasibaigia tas asmuo nustoja būti administracinės valdybos nariu.
Administracinė valdyba turi teisę atleisti iš pareigų pirmininką, pirmininko pavaduotoją ar juos abu.
5. Administracinės valdybos posėdžius sušaukia jos pirmininkas.
Vykdomasis direktorius paprastai dalyvauja posėdžiuose, išskyrus atvejus, kai pirmininkas nusprendžia kitaip.
Administracinė valdyba eilinius posėdžius rengia du kartus per metus. Be to, valdyba rengia posėdžius jos pirmininko iniciatyva arba ne mažiau kaip trečdalio jos narių prašymu.
Administracinė valdyba gali pakviesti stebėtojo teisėmis dalyvauti posėdžiuose bet kurį asmenį, kurio nuomonė gali būti svarbi. Vadovaujantis darbo tvarkos taisyklių nuostatomis, administracinės valdybos nariams gali padėti patarėjai arba ekspertai.
Sekretoriato paslaugas administracinei valdybai teikia Agentūra.
6. Administracinė valdyba sprendimus priima absoliučia balso teisę turinčių narių balsų dauguma, jeigu šiame reglamente nenustatyta kitaip.
Administracinės valdybos pirmininkas ir pirmininko pavaduotojas renkamas ir atleidžiamas, kaip nurodyta 4 dalyje, taip pat biudžetas bei darbo programos tvirtinamos dviejų trečdalių visų balso teisę turinčių narių balsų dauguma.
7. Visi valstybių narių ir Komisijos atstovai turi po vieną balsą. Vykdomasis direktorius nebalsuoja. Sprendimai pagal 6 straipsnio 2 dalies a ir b punktus ir 6 straipsnio 5 dalį, išskyrus dėl III skyriuje nurodytų klausimų, nepriimami, jei Komisijos atstovai nebalsuoja teigiamai.
Administracinės valdybos darbo tvarkos taisyklėse nustatoma išsamesnė balsavimo tvarka, visų pirma sąlygos, kuriomis vienas narys atstovauja kitam nariui.
6 straipsnis
Administracinės valdybos užduotys
1. Administracinė valdyba užtikrina, kad Agentūra jai pavestą darbą vykdytų laikydamasi šiame reglamente nustatytų sąlygų, ir tuo tikslu priima reikalingus sprendimus, nepažeisdama Saugumo akreditavimo valdybai priskirtos kompetencijos vykdyti III skyriuje nurodytą veiklą.
2. Administracinė valdyba taip pat:
a)
ne vėliau kaip Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 312 straipsnyje numatytos daugiametės finansinės programos pirmųjų metų birželio 30 d. priima viso daugiametės finansinės programos laikotarpio Agentūros darbo programą, į ją be pakeitimų įtraukusi dalį, parengtą Saugumo akreditavimo valdybos laikantis 11 straipsnio 4 dalies a punkto, ir gavusi Komisijos nuomonę. Dėl šios daugiametės darbo programos konsultuojamasi su Europos Parlamentu, su sąlyga, kad šios konsultacijos tikslas - pasikeisti nuomonėmis, o rezultatas Agentūrai nėra privalomas;
b)
ne vėliau kaip kiekvienų metų lapkričio 15 d. priima kitų metų Agentūros darbo programą, į ją be pakeitimų įtraukusi dalį, parengtą Saugumo akreditavimo valdybos laikantis 11 straipsnio 4 dalies b punkto, ir gavusi Komisijos nuomonę;
c)
atlieka su biudžetu susijusias pareigas, nustatytas 13 straipsnio 5, 6, 10 ir 11 dalyse ir 14 straipsnio 5 dalyje;
d)
užtikrina Galileo saugumo stebėsenos centro veikimą, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 1285/2013 14 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje;
e)
patvirtina Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1049/2001 (14) įgyvendinimo tvarką pagal šio reglamento 21 straipsnį;
f)
tvirtina 23 straipsnio 2 dalyje nurodytas nuostatas, pasikonsultavusi su Saugumo akreditavimo valdyba dėl tų nuostatų punktų, susijusių su saugumo akreditavimu;
g)
tvirtina technines procedūras, reikalingas jos užduotims atlikti;
h)
priima metinę ataskaitą apie Agentūros veiklą bei perspektyvas, be pakeitimų įtraukusi dalį, parengtą Saugumo akreditavimo valdybos laikantis 11 straipsnio 4 dalies c punkto, ir ne vėliau kaip liepos 1 d. pateikia ją Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams;
i)
užtikrina tinkamą su 26 straipsnyje nurodyto vertinimo ir audito, taip pat Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų bei visų vidaus ar išorės audito ataskaitų išvadomis ir rekomendacijomis susijusią tolesnę veiklą ir biudžeto valdymo institucijai perduoda visą svarbią informaciją apie vertinimo procedūrų rezultatus;
j)
konsultuoja vykdomąjį direktorių dėl Komisijos ir Agentūros susitarimų, nurodytų Reglamento (ES) Nr. 1285/2013 14 straipsnio 2 dalyje, prieš juos pasirašant;
k)
tvirtina remiantis vykdomojo direktoriaus siūlymu Agentūros ir EKA tarpusavio darbo tvarką, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 1285/2013 14 straipsnio 4 dalyje;
l)
tvirtina remiantis vykdomojo direktoriaus pasiūlymu kovos su sukčiavimu strategiją;
m)
tvirtina prireikus bei remiantis vykdomojo direktoriaus pasiūlymais Agentūros organizacinę struktūrą;
n)
priima ir paskelbia savo darbo tvarkos taisykles.
3. Agentūros personalo srityje administracinė valdyba naudojasi Paskyrimų tarnybos ir turinčios teisę sudaryti darbo sutartis institucijos įgaliojimais, jai suteiktais atitinkamai Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatais (15) (toliau - Pareigūnų tarnybos nuostatai) ir Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygomis (toliau - Paskyrimų tarnybos įgaliojimai).
Laikydamasi Pareigūnų tarnybos nuostatų 110 straipsnyje nurodytos tvarkos administracinė valdyba priima Pareigūnų tarnybos nuostatų 2 straipsnio 1 dalimi ir Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 6 straipsniu pagrįstą sprendimą, kuriuo vykdomajam direktoriui suteikiami atitinkami Paskyrimų tarnybos įgaliojimai ir apibrėžiamos sąlygos, kuriomis tas įgaliojimų suteikimas gali būti sustabdytas. Vykdomasis direktorius teikia ataskaitas administracinei valdybai apie tų suteiktų įgaliojimų vykdymą. Vykdomajam direktoriui leidžiama tuos įgaliojimus perskirti.
Taikydama šios dalies antrą pastraipą, kai to reikia dėl išimtinių aplinkybių, administracinė valdyba gali priimti sprendimą laikinai sustabdyti Paskyrimų tarnybos įgaliojimų suteikimą vykdomajam direktoriui ir pastarojo įvykdytą įgaliojimų perskyrimą, kad jais naudotųsi pati arba suteiktų juos vienam iš savo narių arba personalo narių, išskyrus vykdomąjį direktorių.
Tačiau, nukrypstant nuo antros pastraipos, administracinė valdyba pirmoje pastraipoje nurodytus įgaliojimus turi suteikti Saugumo akreditavimo valdybos pirmininkui, kai jie naudojami įdarbinant, vertinant ir perklasifikuojant III skyriuje nurodytą veiklą vykdantį personalą bei prireikus tokiam personalui taikant drausmines priemones.
Administracinė valdyba priima Pareigūnų tarnybos nuostatų ir Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų įgyvendinimo priemones pagal minėtų nuostatų 110 straipsnyje nurodytą procedūrą. Įdarbinant, vertinant ir perkvalifikuojant III skyriuje nurodytą veiklą vykdantį personalą bei jam taikant drausmines priemones, administracinė valdyba visų pirma konsultuojasi su Saugumo akreditavimo valdyba ir tinkamai atsižvelgia į jos pastabas.
Be to, ji priima sprendimą, kuriame nustatomos nacionalinių ekspertų komandiravimo į Agentūrą taisyklės. Prieš priimdama tą sprendimą, administracinė valdyba pasikonsultuoja su Saugumo akreditavimo valdyba dėl nacionalinių ekspertų, dalyvaujančių III skyriuje nurodytoje saugumo akreditavimo veikloje, komandiravimo ir tinkamai atsižvelgia į jos pastabas.
4. Administracinė valdyba skiria vykdomąjį direktorių ir gali pratęsti jo kadencijos trukmę arba ją nutraukti pagal 15b straipsnio 3 ir 4 dalis.
5. Vykdomajam direktoriui administracinė valdyba taiko drausmines priemones, atsižvelgiant į jo darbo rezultatus, visų pirma saugumo klausimais, kurie patenka į Agentūros kompetencijos sritį, išskyrus pagal III skyrių vykdytos veiklos atveju.
7 straipsnis
Vykdomasis direktorius
Agentūrai vadovauja jos vykdomasis direktorius, kuris savo pareigas vykdo prižiūrint administracinei valdybai ir nepažeisdamas laikantis 11 ir 11a straipsnių atitinkamai Saugumo akreditavimo valdybai ir Saugumo akreditavimo valdybos pirmininkui suteiktų įgaliojimų.
Nedarant poveikio Komisijos ir administracinės valdybos įgaliojimams, vykdomasis direktorius savo pareigas atlieka nepriklausomai ir nesiekia gauti ir nesilaiko jokios Vyriausybės ar kitos įstaigos nurodymų.
8 straipsnis
Vykdomojo direktoriaus užduotys
Vykdomasis direktorius atlieka toliau nurodytas užduotis:
a)
yra atsakingas už atstovavimą Agentūrai, išskyrus dėl veiksmų ir sprendimų, priimtų pagal II ir III skyrius; ir pasirašo įgaliojimo susitarimus, nurodytus Reglamento (ES) Nr. 1285/2013 14 straipsnio 2 dalyje laikantis šio reglamento 6 straipsnio 2 dalies j punkto;
b)
rengia Agentūros ir EKA darbo tvarką, nurodytus Reglamento (ES) Nr. 1285/2013 14 straipsnio 4 dalyje, teikia juos administracinei valdybai pagal šio reglamento 6 straipsnio 2 dalies k punktą ir juos pasirašo gavęs administracinės valdybos pritarimą;
c)
rengia administracinės valdybos darbą ir dalyvauja administracinės valdybos veikloje be teisės balsuoti pagal 5 straipsnio 5 dalies antrą pastraipą;
d)
įgyvendina administracinės valdybos sprendimus;
e)
rengia Agentūros daugiametes ir metines darbo programas ir jas pateikia administracinei valdybai patvirtinti, išskyrus dalis, parengtas ir priimtas Saugumo akreditavimo valdybos pagal 11 straipsnio 4 dalies a ir b punktus;
f)
įgyvendina daugiametes ir metines darbo programas, išskyrus dalis, kurias įgyvendina Saugumo akreditavimo valdybos pirmininkas pagal 11a straipsnio 1 dalies b punktą;
g)
kiekvienam administracinės valdybos posėdžiui parengia metinės darbo programos - ir, prireikus, daugiametės darbo programos - įgyvendinimo pažangos ataskaitą, į kurią be pakeitimų įtraukia Saugumo akreditavimo valdybos pirmininko parengtą dalį, pagal 11a straipsnio 1 dalies d punktą;
h)
rengia metinę ataskaitą apie Agentūros veiklą bei perspektyvas, išskyrus Saugumo akreditavimo valdybos pagal 11 straipsnio 4 dalies c punktą parengtą ir patvirtintą dalį dėl III skyriuje nurodytos veiklos, ir ją teikia tvirtinti administracinei valdybai;
i)
imasi visų reikiamų priemonių, įskaitant vidaus administracinių nurodymų priėmimą ir pranešimų skelbimą, Agentūros veikimui pagal šio reglamento nuostatas užtikrinti;
j)
sudaro Agentūros pajamų ir išlaidų sąmatos projektą pagal 13 straipsnį ir vykdo biudžetą pagal 14 straipsnį;
k)
užtikrina, kad Agentūra, atsakinga už Galileo saugos priežiūros centro eksploatavimą, galėtų vykdyti nurodymus, numatytus Tarybos bendruosiuose veiksmuose 2004/552/BUSP (16) ir atlikti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo Nr. 1104/2011/ES 6 straipsnyje nurodytas funkcijas (17);
l)
užtikrina, kad Agentūros valdymo organai, nurodyti šio reglamento 3 straipsnio 1 dalyje, keistųsi atitinkama informacija, visų pirma susijusia su saugumo klausimais;
m)
praneša Komisijai Agentūros nuomonę dėl techninių ir veiklos specifikacijų, reikalingų, kad būtų įgyvendinti Reglamento (ES) Nr. 1285/2013 12 straipsnio 3 dalies d punkte nurodyti sistemos pokyčiai, be kita ko, siekiant apibrėžti pripažinimo ir peržiūros procedūras, ir dėl mokslinių tyrimų, kuriais remiami tie pokyčiai;
n)
aktyviai bendradarbiaudamas su Saugumo akreditavimo valdybos pirmininku parengia Agentūros organizacinę struktūrą klausimams, susijusiems su šio reglamento III skyriuje nurodyta saugumo akreditavimo veikla, ir teikia ją tvirtinti administracinei valdybai;
o)
Agentūros personalo srityje naudojasi 6 straipsnio 3 dalies pirmoje pastraipoje nurodytais įgaliojimais, tiek kiek tie įgaliojimai jam suteikti laikantis jos antros pastraipos;
p)
administracinei valdybai patvirtinus, priima reikalingas priemones, siekiant valstybėse narėse ir trečiosiose šalyse įsteigti skyrius pagal 4 straipsnio 3 dalį;
q)
užtikrina, kad Saugumo akreditavimo valdybai, 11 straipsnio 11 dalyje nurodytiems organams ir Saugumo akreditavimo valdybos pirmininkui būtų teikiamos sekretoriato paslaugos ir visi jų tinkamam veikimui reikalingi ištekliai;
r)
rengia veiksmų planą, kuriuo užtikrinama su 26 straipsnyje nurodytų vertinimų ir auditų išvadomis ir rekomendacijomis susijusi tolesnė veikla, išskyrus veiksmų plano skyrių, susijusį su III skyriuje nurodyta veikla, ir kas pusmetį teikia Komisijai pažangos ataskaitą, į ją be pakeitimų įtraukdamas Saugumo akreditavimo valdybos parengtą dalį, kuri taip pat teikiama administracinei valdybai informaciniais tikslais;
s)
imasi šių Sąjungos finansinių interesų apsaugos priemonių:
i)
imasi kovos su sukčiavimu, korupcija ir kitokia neteisėta veikla prevencinių priemonių, taip pat taiko veiksmingas kontrolės priemones;
ii)
nustačius pažeidimus, atgauna nepagrįstai sumokėtas sumas ir prireikus taiko veiksmingas, proporcingas ir atgrasomas administracines ir finansines sankcijas;
t)
parengia Agentūros kovos su sukčiavimu strategiją, kuri yra proporcinga sukčiavimo keliamai rizikai, atsižvelgiant į įgyvendintinų priemonių sąnaudų ir naudos analizę, ir kuria atsižvelgiama į OLAF tyrimų išvadas ir rekomendacijas, bei teikia ją tvirtinti administracinei valdybai.
2)
įterpiamas šis straipsnis:
„8a straipsnis
Darbo programos ir metinė ataskaita
1. 6 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytoje Agentūros daugiametėje darbo programoje nustatomi veiksmai, kurie Agentūros bus vykdomi per Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 312 straipsnyje nurodytos daugiametės finansinės programos laikotarpį, įskaitant su tarptautiniais ryšiais susijusius veiksmus ir jos atsakomybei tenkančią komunikaciją. Šioje programoje nustatomas bendras strateginis programavimas, įskaitant tikslus, etapus, numatomus rezultatus ir veiklos rodiklius, ir išteklių programavimas, įskaitant kiekvienai veiklos sričiai skiriamus žmogiškuosius ir finansinius išteklius. Joje atsižvelgiama į šio reglamento 26 straipsnyje nurodytų vertinimų ir auditų rezultatus. Informaciniais tikslais į daugiametę darbo programą taip pat įtraukiamas Komisijos Agentūrai pavestų užduočių aprašymas, įskaitant Reglamento (ES) Nr. 1285/2013 14 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytas programos valdymo užduotis.
2. Šio reglamento 6 straipsnio 2 dalies b punkte nurodyta metinė darbo programa grindžiama daugiamete darbo programa. Joje išdėstyti veiksmai, kurie Agentūros bus vykdomi per ateinančius metus, įskaitant su tarptautiniais ryšiais susijusius veiksmus ir jos atsakomybei tenkančią komunikaciją. Daugiametė darbo programa apima išsamius tikslus ir numatomus rezultatus, įskaitant veiklos rodiklius. Joje aiškiai nurodoma, kurios užduotys buvo įtrauktos, pakeistos ar panaikintos lyginant su ankstesniais finansiniais metais, taip pat veiklos rodiklių ir jų tikslinių verčių pokyčiai. Programoje taip pat nurodomi kiekvienai veiklos sričiai skiriami žmogiškieji ir finansiniai ištekliai. Joje informavimo tikslais nurodomos Komisijos Agentūrai pavestos užduotys įgaliojimo susitarimo pagrindu pagal Reglamento (ES) Nr. 1285/2013 14 straipsnio 2 dalį.
3. Administracinei valdybai patvirtinus, vykdomasis direktorius perduoda daugiametę bei metinę darbo programas Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir valstybėms narėms ir paskelbia jų santrauką.
4. Šio reglamento 8 straipsnio h punkte nurodytoje metinėje ataskaitoje pateikiama informacija apie:
a)
daugiamečių ir metinių darbo programų įgyvendinimą, įskaitant veiklos rodiklius;
b)
biudžeto įgyvendinimą ir etatų planą;
c)
Agentūros valdymą ir vidaus kontrolės sistemas ir pažangą įgyvendinant projektų valdymo sistemas ir metodus, nurodytus Reglamento (ES) Nr. 1285/2013 11 straipsnio e punkte;
d)
priemones Agentūros aplinkosauginiam veiksmingumui gerinti;
e)
vidaus ir išorės audito išvadas ir tolesnius veiksmus, susijusius su audito rekomendacijomis ir su biudžeto vykdymo patvirtinimo rekomendacija;
f)
vykdomojo direktoriaus patikinimo pareiškimą.
Metinės ataskaitos santrauka skelbiama viešai.“;
3)
9 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
„1. Laikantis Reglamento (ES) Nr. 1285/2013 16 straipsnio, kai sistemų eksploatavimas gali daryti poveikį Sąjungos ar valstybių narių saugumui, taikomos Bendruosiuose veiksmuose 2004/552/BUSP nustatytos procedūros.“;
4)
10 ir 11 straipsniai pakeičiami taip:
„10 straipsnis
Bendrieji principai
Šiame skyriuje nurodyta Europos GNSS sistemų saugumo akreditavimo veikla vykdoma laikantis šių principų:
a)
saugumo akreditavimo veikla vykdoma ir sprendimai priimami prisiimant bendrą atsakomybę už Sąjungos ir valstybių narių saugumą;
b)
dedamos pastangos, kad sprendimai būtų priimami bendru sutarimu;
c)
saugumo akreditavimo veikla vykdoma pasitelkiant rizikos vertinimą ir valdymo metodą, atsižvelgiant į riziką Europos GNSS sistemų saugumui ir poveikį su rizikos švelninimo priemonėmis susijusioms sąnaudoms ar tvarkaraščiui, laikantis tikslo nesumažinti bendro sistemų saugumo lygio;
d)
saugumo akreditavimo sprendimus rengia ir priima specialistai, turintys reikiamą kvalifikaciją sudėtingų sistemų akreditavimo srityje ir atitinkamo lygio asmens patikimumo pažymėjimą, bei kurie dirba objektyviai;
e)
dedamos pastangos pasikonsultuoti su visomis saugumo klausimais suinteresuotomis atitinkamomis šalimis;
f)
saugumo akreditavimo veiklą vykdo visi atitinkami suinteresuotieji subjektai, laikydamiesi saugumo akreditavimo strategijos, nedarant poveikio Reglamente (ES) Nr. 1285/2013 apibrėžtoms Europos Komisijos funkcijoms;
g)
saugumo akreditavimo sprendimai, laikantis atitinkamoje saugumo akreditavimo strategijoje nustatyto proceso, grindžiami vietos saugumo akreditavimo sprendimais, kuriuos priima valstybių narių atitinkamos nacionalinės saugumo akreditavimo valdžios įstaigos;
h)
nuolatiniu, skaidriu ir visiškai aiškiu stebėsenos procesu užtikrinama, kad būtų žinoma apie riziką Europos GNSS sistemų saugumui, kad būtų apibrėžtos saugumo priemonės sumažinti tokią riziką iki priimtino lygio atsižvelgiant į Sąjungos ir jos valstybių narių saugumo poreikius ir siekiant sklandaus programų veikimo, ir kad tos priemonės būtų taikomos laikantis išsamios apsaugos koncepcijos. Turi būti periodiškai atliekamas tokių priemonių efektyvumo vertinimas. Su saugumo rizikos įvertinimu ir valdymu susijusį procesą kaip kartotinį procesą kartu vykdo programų suinteresuotieji subjektai;
i)
saugumo akreditavimo sprendimai priimami visiškai nepriklausomai, t. y. nei nuo Komisijos ir kitų už programų įgyvendinimą bei paslaugų teikimą atsakingų subjektų, nei nuo vykdomojo direktoriaus ir Agentūros administracinės valdybos;
j)
saugumo akreditavimo veikla vykdoma tinkamai atsižvelgiant į atitinkamą Komisijos ir valdžios institucijų, atsakingų už saugumo reikalavimų įgyvendinimą, veiksmų tarpusavio koordinavimo poreikį;
k)
ES įslaptintą informaciją tvarko ir saugo visi suinteresuotieji subjektai, dalyvaujantys įgyvendinant Galileo ir EGNOS programas, laikydamiesi pagrindinių principų ir būtiniausių standartų, nustatytų Tarybos ir Komisijos atitinkamose saugumo taisyklėse, susijusiose su ES įslaptintos informacijos apsauga.
11 straipsnis
Saugumo akreditavimo valdyba
1. Europos GNSS sistemų saugumo akreditavimo valdyba (toliau - Saugumo akreditavimo valdyba) yra įsteigiama šiame straipsnyje nurodytoms užduotims vykdyti.
2. Saugumo akreditavimo valdyba savo veiksmus vykdo nedarydama poveikio Reglamentu (ES) Nr. 1285/2013 Komisijai patikėtai atsakomybei, ypač dėl klausimų, susijusių su saugumu, ir nepažeisdama valstybių narių kompetencijos saugumo akreditavimo srityje.
3. Saugumo akreditavimo valdyba kaip saugumo akreditavimo valdžios institucija Europos GNSS sistemų saugumo akreditavimo atžvilgiu yra atsakinga už:
a)
saugumo akreditavimo strategijos nustatymą ir patvirtinimą, toje strategijoje išdėstant:
i)
veiksmų, būtinų Europos GNSS sistemoms akredituoti ir akreditacijai išlaikyti, mastą ir jų sujungimo su kitomis sistemomis potencialą;
ii)
saugumo akreditavimo procesą, taikomą Europos GNSS sistemoms, ir išsamumo lygį, atitinkantį būtiną užtikrinimo lygį, bei aiškiai nurodydama patvirtinimo sąlygas; tas procesas vykdomas laikantis atitinkamų reikalavimų, pirmiausia nurodytų Reglamento (ES) Nr. 1285/2013 13 straipsnyje;
iii)
su akreditavimo procesu susijusių atitinkamų suinteresuotųjų subjektų funkcijas;
iv)
programų etapus atitinkantį akreditavimo tvarkaraštį, visų pirma susijusį su infrastruktūros išdėstymu, paslaugų teikimu ir vystymu;
v)
tinklams, prijungtiems prie sistemų, ir su pagal Galileo programą įsteigtomis sistemomis sujungtai PVI įrangai taikomus saugumo akreditavimo, kurį turi vykdyti valstybių narių nacionaliniai subjektai, kompetentingi saugumo klausimų srityje, principus;
b)
saugumo akreditavimo sprendimų, pirmiausia dėl palydovų paleidimo, patvirtinimo, dėl leidimo naudoti įvairių konfigūracijų sistemas įvairioms paslaugoms, įskaitant signalo kosmose ir žemesnio lygio paslaugas, ir leidimo naudoti antžemines stotis, priėmimą. Dėl tinklų ir prie pagal Galileo programą įsteigtos sistemos prijungtos PVI įrangos Saugumo akreditavimo valdyba gali priimti tik sprendimus dėl leidimų subjektams kurti ir gaminti PVI imtuvus ar PVI saugumo modulius, atsižvelgdama į nacionalinių subjektų, kompetentingų saugumo klausimų srityje, konsultacijas ir bendrą riziką saugumui;
c)
visų su saugumo akreditavimu susijusių dokumentų nagrinėjimą ir patvirtinimą, išskyrus patvirtinimą tų dokumentų, kuriuos Komisija turi priimti pagal Reglamento (ES) Nr. 1285/2013 13 straipsnį ir Sprendimo Nr. 1104/2011/ES 8 straipsnį;
d)
savo kompetencijos srityje konsultacijų Komisijai teikimą jai rengiant teisės aktų, nurodytų Reglamento (ES) Nr. 1285/2013 13 straipsnyje, Sprendimo Nr. 1104/2011/ES 8 straipsnyje, tekstų projektus, įskaitant dėl saugios eksploatacijos taisyklių (SecOPs) nustatymo, ir pranešimo su galutine išvadų pozicija teikimą;
e)
saugumo rizikos vertinimo, parengto pagal priežiūros procesą, nurodytą 10 straipsnio h punkte, nagrinėjimą ir tvirtinimą, atsižvelgiant į atitiktį dokumentams, nurodytiems šios dalies c punkte, ir dokumentams, parengtiems pagal Reglamento (ES) Nr. 1285/2013 13 straipsnį ir Sprendimo Nr. 1104/2011/ES 8 straipsnį; bendradarbiavimą su Komisija siekiant nustatyti rizikos mažinimo priemones;
f)
patikrinimą, kaip įgyvendinamos su Europos GNSS sistemų saugumo akreditavimu susijusios saugumo priemonės, vykdydama saugumo įvertinimus, patikrinimus ar peržiūras arba juos finansuodama pagal šio reglamento 12 straipsnio b punktą;
g)
patvirtintų produktų ir priemonių, kuriais apsisaugoma nuo elektroninio pasiklausymo (TEMPEST), taip pat patvirtintų kriptografijos produktų, naudojamų Europos GNSS sistemų saugumui užtikrinti, tvirtinimą;
h)
Europos GNSS sistemų ir kitų sistemų sujungimo patvirtinimą arba prireikus dalyvavimą bendrai patvirtinant kartu su atitinkamu subjektu, kompetentingu saugumo srityje;
i)
tarimąsi su atitinkama valstybe nare dėl prieigos kontrolės šablono, kaip nurodyta 12 straipsnio c punkte;
j)
Komisijos informavimą apie rizikos įvertinimą remiantis šio straipsnio 11 dalyje nurodytomis rizikos ataskaitomis ir konsultacijų Komisijai dėl su likutine rizika susijusių tvarkymo galimybių konkretaus saugumo akreditavimo sprendimo atveju teikimą;
k)
palaikant glaudžius ryšius su Komisija, talkinimą Tarybai įgyvendinti Bendruosius veiksmus 2004/552/BUSP, jeigu Taryba konkrečiai to paprašo;
l)
konsultacijų, būtinų vykdyti savo užduotis.
4. Saugumo akreditavimo valdyba taip pat:
a)
rengia ir tvirtina tą 8a straipsnio 1 dalyje nurodytos daugiametės darbo programos dalį, susijusią su pagal šį skyrių vykdoma operacine veikla ir su tos veiklos įgyvendinimui reikalingais finansiniais ir žmogiškaisiais ištekliais, ir ją laiku perduoda administracinei valdybai, kad ši spėtų ją įtraukti į daugiametę darbo programą;
b)
rengia ir tvirtina tą 8a straipsnio 2 dalyje nurodytos metinės darbo programos dalį, susijusią su pagal šį skyrių vykdoma operacine veikla ir su tos veiklos įgyvendinimui reikalingais finansiniais ir žmogiškaisiais ištekliais, ir ją laiku perduoda administracinei valdybai, kad ši spėtų ją įtraukti į metinę darbo programą;
c)
rengia ir tvirtina tą 6 straipsnio 2 dalies h punkte nurodytos metinės ataskaitos dalį, susijusią su pagal šį skyrių vykdoma Agentūros veikla ir perspektyvomis ir su tos veiklos ir perspektyvų įgyvendinimui reikalingais finansiniais ir žmogiškaisiais ištekliais, ir ją laiku perduoda administracinei valdybai, kad ši spėtų ją įtraukti į ataskaitą;
d)
priima ir paskelbia savo darbo tvarkos taisykles.
5. Komisija nuolat informuoja Saugumo akreditavimo valdybą apie numatomų Saugumo akreditavimo valdybos sprendimų poveikį tinkamam programų vykdymui ir su likutine rizika susijusių tvarkymo planų įgyvendinimą. Saugumo akreditavimo valdyba atsižvelgia į visas šias Komisijos pateiktas nuomones.
6. Saugumo akreditavimo valdybos sprendimai adresuojami Komisijai.
7. Saugumo akreditavimo valdybą sudaro po vieną kiekvienos valstybės narės atstovą, vienas Komisijos atstovas ir vienas vyriausiojo įgaliotinio atstovas. Valstybės narės, Komisija ir vyriausiasis įgaliotinis stengiasi apriboti savo atitinkamų atstovų kaitą saugumo akreditavimo valdyboje. Saugumo akreditavimo valdybos narių kadencijos trukmė - ketveri metai, ji gali būti pratęsiama. EKA atstovas kviečiamas dalyvauti saugumo akreditavimo valdybos posėdžiuose stebėtojo teisėmis. Išimties tvarka trečiųjų šalių ar tarptautinių organizacijų atstovai taip pat gali būti pakviesti stebėtojų teisėmis dalyvauti šiuose posėdžiuose dėl tiesiogiai su tomis trečiosiomis šalimis ar tarptautinėmis organizacijomis susijusių klausimų. Toks trečiųjų šalių ar tarptautinių organizacijų atstovų dalyvavimas ir šio dalyvavimo sąlygos nustatomos 23 straipsnio 1 dalyje nurodytuose susitarimuose ir turi atitikti Saugumo akreditavimo valdybos darbo tvarkos taisykles.
8. Saugumo akreditavimo valdyba iš savo narių išsirenka pirmininką ir pirmininko pavaduotoją dviejų trečdalių visų balso teisę turinčių narių balsų dauguma. Kai pirmininkas negali eiti savo pareigų, jį automatiškai pakeičia pirmininko pavaduotojas.
Saugumo akreditavimo valdyba turi teisę atleisti iš pareigų pirmininką, pirmininko pavaduotoją ar juos abu. Sprendimą šiuo klausimu ji priima dviejų trečdalių narių balsų dauguma.
Saugumo akreditavimo valdybos pirmininko ir pirmininko pavaduotojo kadencijos trukmė - dveji metai, ji gali būti pratęsta vieną kartą. Bet kurio iš asmenų kadencija pasibaigia jam nustojus būti saugumo akreditavimo valdybos nariu.
9. Saugumo akreditavimo valdyba turi galimybę naudotis visais žmogiškaisiais ir materialiniais ištekliais, reikalingais tinkamam administracinės paramos funkcijų vykdymui, ir kurie sudarytų jai sąlygas kartu su 11 dalyje nurodytais organais nepriklausomai atlikti savo užduotis, visų pirma tvarkyti bylas, pradėti įgyvendinti saugumo procedūras ir stebėti jų įgyvendinimą bei vykdyti sistemų saugumo auditą, rengti sprendimus ir organizuoti posėdžius. Taip pat ji gali susipažinti su visa jos užduočių vykdymui naudinga informacija, kurią turi Agentūra, nedarant poveikio 10 straipsnio i punkte nurodytiems savarankiškumo ir nepriklausomumo principams.
10. Saugumo akreditavimo valdyba ir jos prižiūrimas Agentūros personalas savo veiklą vykdo tokiu būdu, kad užtikrintų savarankiškumą ir nepriklausomumą nuo kitos Agentūros veiklos, visų pirma su sistemų eksploatavimu susijusios operacinės veiklos, pagal programos tikslus. To siekiant Agentūroje nustatomas veiksmingas organizacinis personalo, vykdančio veiklą, kuriai taikomas šis skyrius, ir kito Agentūros personalo, organizacinis padalijimas. Saugumo akreditavimo valdyba nedelsiant informuoja vykdomąjį direktorių, administracinę valdybą ir Komisiją apie aplinkybes, dėl kurių galėtų būti varžomas savarankiškumas ir nepriklausomumas. Jeigu Agentūroje problema neišsprendžiama, Komisija išnagrinėja padėtį konsultuodamasi su atitinkamomis šalimis. Remdamasi to nagrinėjimo rezultatais Komisija imasi atitinkamų problemos sprendimo priemonių, kurias Agentūra turi įgyvendinti, ir apie tai praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.
11. Saugumo akreditavimo valdyba įsteigia jai pavaldžius specialius organus konkretiems klausimams spręsti, kurie vykdo jos nurodymus. Visų pirma, užtikrinant būtiną veiklos tęstinumą, steigiama specialistų grupė, kuri atlieka saugumo analizės apžvalgas ir tyrimus, kad parengtų atitinkamas rizikos ataskaitas, padedančias valdybai rengti sprendimus. Saugumo akreditavimo valdyba gali sudaryti ir panaikinti ekspertų grupes, skirtas prisidėti prie specialistų grupės darbo.
12. Nedarant poveikio valstybių narių kompetencijai ir Agentūros užduočiai, nurodytai Reglamento (ES) Nr. 1285/2013 14 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje, Galileo programos įdiegimo etape bus sudaryta Saugumo akreditavimo valdybos prižiūrima valstybių narių ekspertų grupė, pavedant jai vykdyti Kriptografijos platinimo institucijos (KPI) užduotis, susijusias su ES kriptografinės medžiagos valdymu, visų pirma siekiant:
i)
valdyti skrydžių kodus ir kitus kodus, būtinus sistemos, nustatytos pagal Galileo programą, veikimui;
ii)
vykdyti patikrą, ar yra nustatytos PVI šifravimo raktų apskaitos, saugaus tvarkymo, saugojimo ir paskirstymo procedūros, ir kaip jų laikomasi.
13. Jei, laikantis šio reglamento 10 straipsnyje nurodytų bendrųjų principų, negalima pasiekti bendro susitarimo, Saugumo akreditavimo valdyba priima sprendimus balsų dauguma, kaip numatyta Europos Sąjungos sutarties 16 straipsnyje ir nedarant poveikio šio reglamento 9 straipsniui. Komisijos atstovas ir vyriausiojo įgaliotinio atstovas nebalsuoja. Saugumo akreditavimo valdybos pirmininkas Saugumo akreditavimo valdybos vardu pasirašo Saugumo akreditavimo valdybos priimtus sprendimus.
14. Komisija nepagrįstai nedelsdama informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą apie priimtų saugumo akreditavimo sprendimų poveikį sklandžiam programų vykdymui. Jei Komisija mano, kad Saugumo akreditavimo valdybos priimtas sprendimas gali turėti didelę įtaką tinkamam programų įgyvendinimui, pavyzdžiui išlaidų, tvarkaraščio ar veiksmingumo atžvilgiu, ji nedelsdama apie tai informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą.
15. Atsižvelgdama į Europos Parlamento ir Tarybos nuomonę, kuri turėtų būti pareikšta per vieną mėnesį, Komisija gali patvirtinti tinkamas priemones laikydamasi Reglamento (ES) Nr. 1285/2013.
16. Administracinė valdyba nuolat informuojama apie Saugumo akreditavimo valdybos darbų eigą.
17. Rengiant Saugumo akreditavimo valdybos darbotvarkę atsižvelgiama į Reglamento (ES) Nr. 1285/2013 27 straipsnyje nurodytą daugiametę darbo programą.“;
5)
įterpiamas šis straipsnis:
„11a straipsnis
Saugumo akreditavimo valdybos pirmininko užduotys
1. Saugumo akreditavimo valdybos pirmininkas atlieka toliau nurodytas užduotis:
a)
valdo saugumo akreditavimo veiklą prižiūrint Saugumo akreditavimo valdybai;
b)
įgyvendina Agentūros daugiamečių ir metinių darbo programų dalies, nurodytos šiame skyriuje, įgyvendinimą, prižiūrint Saugumo akreditavimo valdybai;
c)
bendradarbiauja su vykdomuoju direktoriumi, kad padėtų jam parengti etatų plano projektą, nurodytą 13 straipsnio 3 dalyje, ir Agentūros organizacinę struktūrą;
d)
parengia 8 straipsnio g punkte nurodytą pažangos ataskaitos dalį dėl šiame skyriuje nurodytos operacinės veiklos ir iš anksto pateikia ją Saugumo akreditavimo valdybai ir vykdomajam direktoriui, kad minėtą dalį būtų galima įtraukti į pažangos ataskaitą;
e)
parengia atitinkamai 8 straipsnio h ir r punktuose nurodytos metinės ataskaitos ir veiksmų plano dalį dėl šiame skyriuje nurodytos operacinės veiklos, ir laiku pateikia jas vykdomajam direktoriui;
f)
atstovauja Agentūrai dėl su šiuo skyriumi susijusios veiklos ir sprendimų klausimų;
g)
šiame skyriuje nurodytą veiklą vykdančio Agentūros personalo atžvilgiu naudojasi 6 straipsnio 3 dalies pirmoje pastraipoje nurodytais įgaliojimais, kurie jam suteikti laikantis 6 straipsnio 3 dalies ketvirtos pastraipos.
2. Dėl šiame skyriuje nurodytos veiklos Europos Parlamentas ir Taryba gali iškviesti į šias institucijas Saugumo akreditavimo valdybos pirmininką pasikeisti nuomonėmis apie Agentūros darbą ir perspektyvas, taip pat apie daugiametę ir metinę darbo programą.“;
6)
12 straipsnio b punktas pakeičiamas taip:
„b)
leidžia Saugumo akreditavimo valdybos paskirtiems tinkamai įgaliotiems asmenims, suderinus su nacionaliniais subjektais, kompetentingais saugumo klausimų srityje toje valstybėje narėje, ir jiems prižiūrint, susipažinti su bet kokia informacija ir patekti į visas jų jurisdikcijai pagal nacionalinius įstatymus bei kitus teisės aktus priklausančias teritorijas ir (arba) vietas, susijusias su saugumo sistemomis, nediskriminuodamos dėl valstybių narių piliečių pilietybės, įskaitant saugumo audito bei bandymų tikslais, dėl kurių yra priimtas Saugumo akreditavimo valdybos sprendimas, ir 10 straipsnio h punkte nurodyto rizikos valdymo proceso tikslais. Šis auditas ir bandymai vykdomi laikantis šių principų:
i)
pabrėžiama saugumo ir veiksmingo rizikos valdymo tikrinamuose subjektuose svarba;
ii)
turi būti rekomenduojamos atsakomosios priemonės įslaptintos informacijos konfidencialumo praradimo, jos vientisumo ar prieinamumo netekimo konkrečiam poveikiui sušvelninti.“;
7)
13 straipsnis iš dalies keičiamas taip:
a)
3 dalis pakeičiama taip:
„3. Vykdomasis direktorius, glaudžiai bendradarbiaudamas su Saugumo akreditavimo valdybos pirmininku dėl III skyriuje nurodytos veiklos, parengia Agentūros išlaidų ir pajamų sąmatos projektą kitiems finansiniams metams aiškiai atskirdamas sąmatos projekto dalis, susijusias su saugumo akreditavimo veikla ir kita Agentūros veikla. Saugumo akreditavimo valdybos pirmininkas gali parengti pranešimą dėl to projekto, o vykdomasis direktorius pateikia sąmatos projektą bei pranešimą administracinei valdybai ir Saugumo akreditavimo valdybai kartu su etatų plano projektu.“;
b)
5 ir 6 dalys pakeičiamos taip:
„5. Kiekvienais metais administracinė valdyba, remdamasi pajamų ir išlaidų sąmatos projektu ir glaudžiai konsultuodamasis su Saugumo akreditavimo valdyba dėl III skyriuje nurodytos veiklos, parengia kitų finansinių metų Agentūros pajamų ir išlaidų sąmatą.
6. Ne vėliau kaip kovo 31 d. administracinė valdyba perduoda Komisijai ir trečiosioms šalims ar tarptautinėms organizacijoms, su kuriomis Sąjunga yra sudariusi susitarimus pagal 23 straipsnio 1 dalį sąmatą, į kurią įeina etatų plano projektas kartu su laikina metine darbo programa.“;
8)
14 straipsnio 10 dalis pakeičiama taip:
„10. Europos Parlamentas, remdamasis Tarybos kvalifikuota balsų dauguma priimta rekomendacija, iki N + 2 metų balandžio 30 d. patvirtina, kad vykdomasis direktorius įvykdė n metų biudžetą, išskyrus biudžeto vykdymo dalį, kuri yra atitinkamais atvejais Agentūrai patikėta užduotis pagal Reglamento (ES) Nr. 1285/2013 14 straipsnio 2 dalį ir kuriai taikoma procedūra, numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 164 ir 165 straipsniuose (18).
9)
įterpiamas šis skyrius:
„IVa SKYRIUS
ŽMOGIŠKIEJI IŠTEKLIAI
15a straipsnis
Darbuotojai
1. Agentūros įdarbintam personalui taikomi Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatai, Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygos ir Sąjungos institucijų bendrai priimtos taisyklės dėl tų tarnybos nuostatų bei įdarbinimo sąlygų taikymo.
2. Agentūros personalą sudaro Agentūros įdarbinti jos uždaviniams vykdyti reikalingi tarnautojai. Jie turi turėti asmens patikimumo pažymėjimą, atitinkantį informacijos, su kuria jie dirba, slaptumo lygį.
3. Agentūros vidaus taisyklėmis, tiksliau administracinės valdybos darbo tvarkos taisyklėmis, Saugumo akreditavimo valdybos darbo tvarkos taisyklėmis, Agentūrai taikomomis finansinėmis taisyklėmis, Pareigūnų tarnybos nuostatų taikymo taisyklėmis ir galimybės susipažinti su dokumentais taisyklėmis, užtikrinamas saugumo akreditavimo veiklą vykdančio personalo savarankiškumas ir nepriklausomumas nuo kitą Agentūros veiklą vykdančio personalo, kaip nurodyta 10 straipsnio i punkte.
15b straipsnis
Vykdomojo direktoriaus paskyrimas ir kadencija
1. Vykdomasis direktorius įdarbinamas kaip Agentūros laikinasis darbuotojas, laikantis Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 2 straipsnio a punkto.
2. Vykdomąjį direktorių administracinė valdyba skiria iš Komisijos pasiūlyto kandidatų sąrašo, sudaryto Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba kituose leidiniuose paskelbus kvietimą teikti paraiškas ir įvykus atviram ir skaidriam konkursui, atsižvelgdama į jo nuopelnus ir dokumentais patvirtintus administracinius bei vadovavimo gebėjimus, taip pat į jo kompetenciją ar darbo patirtį atitinkamose srityse.
Administracinės valdybos pasirinktas kandidatas gali būti kuo greičiau kviečiamas perskaityti pranešimą Europos Parlamente ir atsakyti į Parlamento narių klausimus.
Sudarant sutartį su vykdomuoju direktoriumi, Agentūrai atstovauja administracinės valdybos pirmininkas.
Administracinė valdyba priima sprendimą dėl vykdomojo direktoriaus paskyrimo dviejų trečdalių savo narių balsų dauguma.
3. Vykdomojo direktoriaus kadencijos trukmė yra penkeri metai. Baigiantis jo kadencijai, Komisija įvertina vykdomojo direktoriaus veiklos rezultatus, atsižvelgiant į būsimas Agentūros užduotis bei iššūkius.
Remdamasi Komisijos pasiūlymu, pateiktu atsižvelgiant į pirmoje pastraipoje nurodytą vertinimą, administracinė valdyba vykdomojo direktoriaus kadenciją gali pratęsti vieną kartą ne ilgesniam kaip ketverių metų laikotarpiui.
Sprendimas dėl vykdomojo direktoriaus kadencijos pratęsimo priimamas dviejų trečdalių jos narių balsų dauguma.
Vykdomasis direktorius, kurio kadencija buvo pratęsta, negali po to dalyvauti atrankos, skirtos tam pačiam postui, procedūroje.
Administracinė valdyba informuoja Europos Parlamentą apie ketinimą pratęsti vykdomojo direktoriaus kadenciją. Prieš pratęsiant vykdomojo direktoriaus kadenciją, jis gali būti pakviestas perskaityti pareiškimą atitinkamuose Europos Parlamento komitetuose ir atsakyti į Parlamento narių klausimus.
4. Administracinė valdyba gali atleisti vykdomąjį direktorių remdamasi Komisijos pasiūlymu arba trečdalio savo narių pasiūlymu, priimdama sprendimą dviejų trečdalių savo narių balsų dauguma.
5. Europos Parlamentas ir Taryba gali iškviesti į šias institucijas vykdomąjį direktorių pasikeisti nuomonėmis apie Agentūros darbą ir perspektyvas, taip pat apie daugiametę ir metinę darbo programą. Pasikeičiant tomis nuomonėmis nesvarstomi su saugumo akreditavimo veikla susiję klausimai, nurodyti III skyriuje.
15c straipsnis
Komandiruoti nacionaliniai ekspertai
Agentūra taip pat gali pasitelkti nacionalinius ekspertus. Šie ekspertai turi turėti asmens patikimumo pažymėjimą, atitinkantį informacijos, su kuria jie dirba, slaptumo lygį. Šiems darbuotojams netaikomi Pareigūnų tarnybos nuostatai ir Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygos.“;
10)
16 ir 17 straipsniai pakeičiami taip:
„16 straipsnis
Sukčiavimo prevencija
1. Siekiant kovoti su sukčiavimu, korupcija ir kita neteisėta veikla be apribojimų Agentūrai taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 (19). Tuo tikslu Agentūra prisijungia prie 1999 m. gegužės 25 d. Tarpinstitucinio susitarimo tarp Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Bendrijų Komisijos dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) (20) atliekamų vidaus tyrimų ir, naudodama to susitarimo priede pateiktą sprendimo pavyzdį, nustato atitinkamas nuostatas, taikomas Agentūros personalui ir deleguotiesiems nacionaliniams ekspertams.
2. Audito Rūmai turi įgaliojimą kontroliuoti Agentūros finansavimo gavėjus, taip pat rangovus ir subrangovus, kuriems Agentūra skyrė Sąjungos lėšų, pagal pateiktus dokumentus arba atliekant patikrinimus vietoje.
3. OLAF gali atlikti tyrimus dėl finansuojamų subsidijų arba Agentūros paskirtų sutarčių, įskaitant patikrinimus ir inspektavimus vietoje, pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 ir Tarybos reglamento (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 (21) nuostatas, siekiant kovoti su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu, korupcija ir kita neteisėta veikla.
4. Nedarant poveikio šio straipsnio 1, 2 ir 3 dalims, Agentūros ir trečiųjų šalių ar tarptautinių organizacijų sudarytuose bendradarbiavimo susitarimuose, taip pat Agentūros ir trečiųjų šalių sudarytose sutartyse bei susitarimuose dėl dotacijos ir visuose Agentūros priimtuose finansavimo sprendimuose aiškiai nurodoma, kad Audito Rūmai ir OLAF gali atlikti patikrinimus ir tyrimus pagal atitinkamas jų kompetencijas.
17 straipsnis
Privilegijos ir imunitetai
Agentūrai ir jos personalui, kaip nurodyta 15a straipsnyje, taikomas prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėtas Protokolas Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų.
11)
18 straipsnis išbraukiamas.
12)
22 ir 23 straipsniai pakeičiami taip:
„22 straipsnis
Saugumo taisyklės, susijusios su įslaptintos informacijos ar neskelbtinos informacijos apsauga
1. Agentūra taiko Komisijos saugumo taisykles dėl ES įslaptintos informacijos apsaugos.
2. Agentūra savo vidaus taisyklėse gali nustatyti neįslaptintos, bet neskelbtinos informacijos tvarkymo nuostatas., inter alia, tai apima nuostatas dėl keitimosi tokia informacija, jos tvarkymo ir saugojimo.
22a straipsnis
Interesų konfliktas
1. Administracinės valdybos ir Saugumo akreditavimo valdybos nariai, vykdomasis direktorius, ir komandiruoti nacionaliniai ekspertai ir stebėtojai pateikia įsipareigojimų deklaraciją ir bet kokių tiesioginių ar netiesioginių interesų, kurie galėtų būti laikomi pažeidžiančiais jų nepriklausomumą, buvimo ar nebuvimo deklaraciją. Tos deklaracijos yra tikslios ir išsamios. Jos parengiamos raštu pradedant tarnybą ir atnaujinamos kasmet. Prireikus jos atnaujinamos, visų pirma jeigu įvyksta svarbių atitinkamų asmenų asmeninių aplinkybių pokyčių.
2. Prieš posėdį, kuriame jie dalyvaus, administracinės valdybos ir Saugumo akreditavimo valdybos nariai, vykdomasis direktorius, taip pat komandiruoti nacionaliniai ekspertai, stebėtojai ir išorės ekspertai, dalyvaujantys ad hoc darbo grupėse, pateikia tikslią ir išsamią bet kokių interesų, kurie galėtų būti laikomi pažeidžiančiais jų nepriklausomumą sprendžiant darbotvarkės klausimus, buvimo ar nebuvimo deklaraciją, ir susilaiko nuo dalyvavimo aptariant tokius punktus ir dėl jų balsuojant.
3. Administracinė valdyba ir Saugumo akreditavimo valdyba savo darbo tvarkos taisyklėse nustato praktines nuostatas, susijusias su taisykle dėl 1 ir 2 dalyse nurodyto interesų deklaravimo ir su interesų konflikto prevencija ir valdymu.
23 straipsnis
Trečiųjų šalių ir tarptautinių organizacijų dalyvavimas
1. Agentūros veikloje gali dalyvauti trečiosios šalys ir tarptautinės organizacijos. Tokio dalyvavimo tvarka ir sąlygos nustatomos Europos Sąjungos ir tos trečiosios šalies ar tarptautinės organizacijos susitarime, laikantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 218 straipsnyje nustatytos tvarkos.
2. Remiantis tokių susitarimų atitinkamomis nuostatomis, parengiama konkreti tvarka, pagal kurią šalių ar tarptautinių organizacijų dalyvavimo Agentūros darbe tvarka, įskaitant tvarką, susijusią su jų dalyvavimu Agentūros iniciatyvose, finansinėse išmokose ir personalu.
23a straipsnis
Su valstybėmis narėmis bendrai vykdomi viešieji pirkimai
Kad atliktų savo užduotis, Agentūra turi teisę su valstybėmis narėmis bendrai skirti sutartis, laikantis Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 1268/2012. (22)
13)
26 straipsnis pakeičiamas taip:
„26 straipsnis
Persvarstymas, vertinimas ir auditas
1. Ne vėliau kaip 2016 m. gruodžio 31 d., o vėliau - kas penkerius metus Komisija vertina Agentūrą, visų pirma apimantį jos veiklos poveikį, veiksmingumą, tinkamą veikimą, darbo metodus, poreikius ir jai skirtų išteklių panaudojimą. Atliekant vertinimą nagrinėjama ir galimybė pakeisti Agentūros užduočių apimtį ar pobūdį, ir tokio pakeitimo finansinis poveikis. Vertinant nagrinėjama, kaip Agentūra taiko savo politiką dėl interesų konfliktų, taip pat atsižvelgiama į aplinkybes, dėl kurių galėjo būti suvaržytas Saugumo akreditavimo valdybos nepriklausomumas ir savarankiškumas.
2. Komisija pateikia ataskaitą dėl vertinimo ir jo išvadų Europos Parlamentui, Tarybai, Agentūros administracinei valdybai ir Saugumo akreditavimo valdybai. Vertinimo rezultatai skelbiami viešai.
3. Kas antrame vertinime, atsižvelgiant į Agentūros tikslus ir užduotis, nagrinėjamas jos balansas. Jeigu Komisija mano, kad atsižvelgiant į Agentūrai iškeltus tikslus ir užduotis, Agentūros egzistavimas nebepateisinamas, prireikus ji gali pasiūlyti šį reglamentą panaikinti.
4. Agentūros darbo rezultatų išorės auditas gali būti vykdomas administracinės valdybos arba Komisijos prašymu.“
2 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir yra tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimtas Strasbūre 2014 m. balandžio 16 d.