ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 29. dubna 2014
o státní podpoře SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/NN), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C) (ex 2012/NN), SA.31155 (2013/C) (2013/NN) (ex 2010/N) poskytnuté Řeckem skupině Eurobank Group v souvislosti s rekapitalizací a restrukturalizací banky Eurobank Ergasias S.A.; podporou na restrukturalizaci ve prospěch banky Proton vytvořením a kapitalizací banky Nea Proton a dodatečnou rekapitalizací banky Nea Proton Helénským fondem finanční stability; řešením krizové situace banky Hellenic Postbank založením překlenovací banky
(oznámeno pod číslem C(2014) 2933)
(Pouze anglické znění je závazné)
(2014/885/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala členské státy a jiné zúčastněné strany, aby v souladu s uvedenými ustanoveními podaly připomínky (1),
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 POSTUPY TÝKAJÍCÍ SE SKUPINY EUROBANK GROUP (2) (DÁLE JEN „BANKA“ (3))
(1)
Rozhodnutím ze dne 19. listopadu 2008 Komise schválila režim s názvem „Support Measures for the Credit Institutions in Greece“ („Opatření na podporu úvěrových institucí v Řecku“) („režim podpor pro řecké banky“), který měl zajistit stabilitu řeckého finančního systému. Režim podpor pro řecké banky umožňuje poskytovat podporu v rámci tří opatření, která jej tvoří, tedy rekapitalizačního opatření, záručního opatření a opatření týkajícího se úvěrů ve formě státních dluhopisů (4). V květnu 2009 byla banka EFG Eurobank Ergasias S.A. (5) Řeckem rekapitalizována v rámci rekapitalizačního opatření.
(2)
Ve 14. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 se uvádí, že plán restrukturalizace týkající se příjemců rekapitalizačního opatření se oznámí Komisi.
(3)
Dne 2. srpna 2010 řecké orgány předložily Komisi plán restrukturalizace podniku Eurobank Group. Komise tento plán a jeho následné aktualizace, jakož i doplňující informace předložené řeckými orgány zaevidovala jako věc SA.30342 (PN 26/2010) a následně věc SA.32789 (2011/PN).
(4)
Bance byly opakovaně poskytnuty státní záruky za dluhové nástroje a úvěry ve formě státních dluhopisů v rámci režimu podpor pro řecké banky (6). Bance byla rovněž poskytnuta nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou (dále jen „NPL se státní zárukou“).
(5)
Dne 20. dubna 2012 poskytl Helénský fond finanční stability (dále jen „HFSF“) bance písemný závazek, že se bude podílet na plánovaném navýšení jejího základního kapitálu. Dne 28. května 2012 poskytl fond HFSF bance překlenovací rekapitalizaci ve výši 3 970 milionů EUR („první překlenovací rekapitalizace“).
(6)
V květnu 2012 řecké orgány oznámily Komisi, že fond HFSF poskytl bance písemný závazek. Komise tento závazek zaevidovala jako neoznámenou podporu (věc SA.34825 (2012/NN)), protože dané opatření již bylo provedeno.
(7)
Dne 27. července 2012 Komise zahájila formální vyšetřovací řízení týkající se první překlenovací rekapitalizace („rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou“) (7).
(8)
V prosinci 2012 poskytl fond HFSF bance druhou překlenovací rekapitalizaci ve výši 1 341 milionů EUR („druhá překlenovací rekapitalizace“). Dne 21. prosince 2012 fond HFSF rovněž poskytl bance písemný závazek, že se bude podílet na navýšení jejího základního kapitálu a na konvertibilních kapitálových nástrojích, které budou vydány, a to celkovou částkou až 528 milionů EUR (8). Řecké orgány oznámily tato opatření Komise dne 27. prosince 2012.
(9)
V květnu 2013 se fond HFSF na základě dohody z prosince 2012 podílel na navýšení základního kapitálu banky. Přeměnil první a druhou rekapitalizaci na vlastní kapitál a poskytl bance další kapitál v hodnotě 528 milionů EUR („jarní rekapitalizace v roce 2013“).
(10)
Dne 19. prosince 2013 řecké orgány poskytly Komisi informace o podmínkách jarní rekapitalizace v roce 2013.
(11)
Dne 31. března 2014 fond HFSF poskytl bance písemný závazek, že se bude podílet na plánovaném navýšení jejího základního kapitálu.
(12)
Dne 16. dubna 2014 řecké orgány předložily Komisi konečný plán restrukturalizace banky („plán restrukturalizace“). Také Komisi oznámily, že se fond HFSF zavázal, že se plně zaručí za nadcházející rekapitalizaci banky. Ve stejný den poskytly také informace o nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou. Uvedly, že hodlají bance nadále poskytovat podporu v oblasti likvidity, jakož i státní záruky za dluhové nástroje a úvěry ve formě státních dluhopisů v rámci režimu podpor pro řecké banky (9).
(13)
Komise se se zástupci řeckých orgánů a banky několikrát setkala, jednala s nimi prostřednictvím telekonferencí a vedla s nimi elektronickou korespondenci.
(14)
Řecko souhlasí s tím, že toto rozhodnutí bude výjimečně přijato pouze v anglickém jazyce.
1.2 POSTUP TÝKAJÍCÍ SE ZÍSKANÝCH PODNIKŮ
1.2.1 Postup týkající se podniku Nea Proton Bank
(15)
Dne 26. července 2012 Komise přijala rozhodnutí o státní podpoře SA. 34488 (2012/C), „Podpora ve prospěch podniku Nea Proton Bank vytvořením a kapitalizací podniku Nea Proton Bank“ (10) („rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton“). Uvedeným rozhodnutím Komise zahájila formální vyšetřovací řízení týkající se: i) pokrytí mezery ve financování ve výši 1 121,6 milionů EUR mezi aktivy a závazky banky Proton, které byly převedeny na banku Nea Proton, jež dosáhla 1 121,6 milionů EUR, z programu pro řešení problémů bank Řeckého fondu pro záruky za vklady a investice (HDIGF) a fondu HFSF; ii) vklad počátečního základního kapitálu do banky Nea Proton fondem HFSF ve výši 250 milionů EUR; a iii) vklad dodatečného základního kapitálu do banky Nea Proton fondem HFSF do ve výši 300 milionů EUR, která se v době, kdy bylo přijato rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton, očekávala. Komise vyzvala Řecko, aby předložilo připomínky a poskytlo jí veškeré informace, které by jí mohly pomoci daná opatření podpory posoudit. V oddíle 1 rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton bylo podrobně popsáno řízení s bankou Proton včetně řešení její krizové situace, založení banky Nea Proton, financování mezery ve financování a vklad počátečního základního kapitálu, kterou bance Nea Proton poskytl fond HFSF.
(16)
Dne 1. srpna 2012 upsal fond HFSF v bance Nea Proton dodatečný základní kapitál a toto navýšení dosáhlo částky 230 milionů EUR.
(17)
Dne 5. září 2012 Řecko předložilo připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton, které vypracovala Řecká banka (Bank of Greece) a fond HFSF.
(18)
Dne 31. prosince 2012 upsal fond HFSF v bance Nea Proton další základní kapitál ve výši 35 milionů EUR.
(19)
V květnu 2013 zahájil fond HFSF proces prodeje podniku Nea Proton Bank.
(20)
Dne 12. července 2013 řecké orgány informovaly Komisi o tom, že banka hodlá získat banku Nea Proton. Komise odpověděla dne 15. července 2013.
(21)
Dne 15. července 2013 banka podepsala s fondem HFSF závaznou dohodu o tom, že koupí 100 % akcií a hlasovacích práv banky Nea Proton za kupní cenu 1 EUR, a fond HFSF se zavázal, že banku Nea Proton před prodejem rekapitalizuje částkou 395 milionů EUR v hotovosti.
(22)
Dne 29. července 2013 řecké orgány oznámily Komisi, že do banky Nea Proton byl vložen kapitálový vklad ve výši 395 milionů EUR.
1.2.2 Postup týkající se banky New TT
(23)
Dne 6. května 2013 Komise přijala rozhodnutí o státní podpoře SA. 31155 (2013/C), „Státní podpora ve prospěch společnosti Hellenic Postbank S.A. prostřednictvím založení a kapitalizace překlenovací banky New Hellenic Postbank S.A.“ („rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT“) (11). Uvedeným rozhodnutím Komise zahájila formální vyšetřovací řízení týkající se: i) kapitálového vkladu fondu HFSF ve výši 500 milionů EUR do banky TT Hellenic Postbank S.A. („banka New TT“); ii) částky 4,1 miliardy EUR (12) vyčleněné na financování mezery ve financování (13), která vznikla převodem činností banky Hellenic Postbank S.A. („banka TT“) na banku New TT; iii) kapitálového vkladu Řecka ve výši 224,96 milionů EUR do banky TT ve formě preferenčních akcií v rámci režimu podpor pro řecké banky; a iv) zásahu fondu HGIGF ve výši 0,68 miliardy EUR ve prospěch aktiv banky T S.A. („banka T“), která byla převedena na banku TT. Komise vyzvala Řecko, aby předložilo připomínky a poskytlo veškeré informace, které by jí pomohly danou podporu na restrukturalizaci posoudit. V oddíle 1 rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT se podrobně popisuje řízení týkající se řešení krizové situace banky T prodejem bance TT a řešení krizové situace banky TT založením banky New TT.
(24)
V červnu 2013 zahájil fond HFSF proces prodeje banky New TT.
(25)
Dne 15. července 2013 řecké orgány informovaly Komisi o tom, že se fond HFSF rozhodl prodat banku New TT bance, a uvedly důvody tohoto rozhodnutí.
(26)
Dne 15. července 2013 banka podepsala s fondem HFSF závaznou dohodu o tom, že koupí 100 % akcií a hlasovacích práv banky New TT.
(27)
Dne 19. července 2013 Řecko předložilo připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT.
2. POPIS
2.1 BANKA A JEJÍ OBTÍŽE
2.1.1 Obecný kontext řeckého bankovnictví
(28)
Jak je patrné z tabulky 1, řecký reálný hrubý domácí produkt („HDP“) klesl od roku 2008 do roku 2012 o 20 %. V důsledku toho čelily řecké banky rychle se zvyšující míře selhání u úvěrů poskytovaných řeckým domácnostem a společnostem (14). Tento vývoj měl nepříznivý dopad na výkonnost aktiv řeckých bank a byl příčinou vzniku kapitálových potřeb.
Tabulka 1
Reálný růst HDP v Řecku, 2008-2013
Řecko
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Reálný růst HDP v %
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-6,4
- 4 (odhad)
Zdroj:
Eurostat, dostupné online na adrese http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(29)
Kromě toho Řecko v únoru 2012 provedlo výměnu dluhopisů se soukromým sektorem, známou jako zapojení soukromého sektoru („Private Sector Involvement“; „program PSI“). Do programu se zapojily řecké banky a v jeho průběhu řecká vláda nabídla stávajícím soukromým držitelům řeckých státních dluhopisů (dále jen „ŘSDL“) výměnou za stávající dluhopisy ŘSDL nové cenné papíry (včetně nových ŘSDL), cenné papíry vázané na HDP a obligace v rámci programu PSI vydané Evropským fondem pro finanční stabilitu (dále jen „EFSF“), a to s nominální slevou 53,5 % a delšími dobami splatnosti (15). Řecké orgány oznámily výsledky této výměny dluhopisů dne 9. března 2012 (16). V důsledku této výměny vznikly držitelům dluhopisů značné ztráty (Řecká banka je pro řecké banky odhadla v průměru na 78 % nominální částky starých dluhopisů ŘSDL) a kapitálové potřeby, které byly zpětně zavedeny do účetních závěrek řeckých bank za rok 2011.
Tabulka 2
Celkové ztráty hlavních řeckých bank v souvislosti s programem PSI (v milionech EUR)
Banky
Nominální částka ŘSDL
Nominální částka státních úvěrů
Celková nominální částka
Ztráta z ŘSDL u PSI
Ztráta ze státních úvěrů u PSI
Celková hrubá ztráta u PSI
Celková hrubá ztráta u PSI/kmenový kapitál Tier 1 (17) (%)
Celková hrubá ztráta u PSI/celková aktiva (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
Postbank (TT Bank)
4 197
175
4 372
3 306
138
3 444
618,3
24,8
Nea Proton Bank
934
0
934
216
0
216
378,8
12,6
Zdroj:
Řecká banka, Zpráva o rekapitalizaci a restrukturalizaci řeckého bankovnictví, prosinec 2012, s. 14.
(30)
Jelikož řecké banky čelily v důsledku programu PSI a pokračující recesi značnému nedostatku kapitálu, byly jim na základě Memoranda o hospodářské a finanční politice v rámci Druhého programu hospodářské korekce pro Řecko, které dne 11. března 2012 podepsaly řecká vláda, Evropská unie, Mezinárodní měnový fond (dále jen „MMF“) a Evropská centrální banka (dále jen „ECB“), poskytnuty prostředky na rekapitalizaci. Řecké orgány odhadly celkové potřeby týkající se rekapitalizace bank a náklady na vyřešení krizové situace bank, jež mají být financovány ze zmíněného programu, na 50 miliard EUR (18). Tato částka byla vypočtena na základě zátěžového testu provedeného Řeckou bankou za období od prosince 2011 do prosince 2014 („zátěžový test z roku 2012“), který se opíral o prognózy ztrát z úvěrů vypracované společností Blackrock (19). Prostředky na rekapitalizaci řeckých bank jsou dostupné prostřednictvím fondu HFSF. Tabulka 3 shrnuje výpočet kapitálových potřeb hlavních řeckých bank, jak vyplývají ze zátěžového testu z roku 2012.
Tabulka 3
Zátěžový test z roku 2012: kapitálové potřeby hlavních řeckých bank (v milionech EUR)
Banky
Referenční kmenový kapitál Tier 1 (prosinec 2011)
Celková hrubá ztráta v souvislosti s PSI
prosinec 2011)
Rezervy týkající se PSI
(červen 2011)
Prognózy hrubé kumulativní ztráty
pro určení úvěrového rizika
Rezervy pro ztráty z úvěrů
(prosinec 2011)
Interní tvorba kapitálu
Cílový kmenový kapitál Tier 1 (prosinec 2014)
Kapitálové potřeby
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
Postbank (TT Bank)
557
-3 444
566
-1 482
1 284
- 315
903
3 737
Nea Proton Bank
57
- 216
48
- 482
368
34
115
305
Zdroj:
Řecká banka, Zpráva o rekapitalizaci a restrukturalizaci řeckého bankovnictví, prosinec 2012, s. 8.
(31)
Podle Memoranda o hospodářské a finanční politice z března 2012 „bude bankám, které předloží životaschopné plány na získání kapitálu, umožněno požádat o státní podporu a tato podpora jim bude poskytnuta způsobem, který veřejný sektor motivuje k tomu, aby prováděl kapitálové investice, a tím minimalizuje zátěž daňových poplatníků“ (20). Podle Řecké banky byly životaschopné pouze čtyři největší banky (banka Eurobank, Řecká národní banka, banka Piraeus a banka Alpha) (21). Tyto banky obdržely v květnu 2012 od HFSF první rekapitalizaci.
(32)
Domácí vklady v řeckých bankách poklesly kvůli recesi a politické nejistotě od konce roku 2009 do června 2012 celkem o 37 %. Tyto banky musely ve snaze udržet si vklady platit vyšší úrokové sazby. Náklady na vklady rostly, a tím se snižovalo čisté úrokové rozpětí bank. Vzhledem k tomu, že řeckým bankám byl odepřen přístup k velkoobchodním trhům financování, staly se zcela závislé na financování z Eurosystému (22), přičemž rostoucí podíl tohoto financování měl formu pomoci NPL poskytované Řeckou bankou. Částky, které tyto banky získaly, byly v druhé polovině roku 2012 obzvláště vysoké.
(33)
Po volbách, které se konaly v červnu 2012, se stav vkladů začal opět zvyšovat. Od 31. prosince 2012 se celkové financování řeckých bank z Eurosystému snížilo.
(34)
Dne 3. prosince 2012 řecké banky zahájily program zpětného odkupu nových dluhopisů ŘSDL obdržených v rámci programu PSI, a to za ceny, které se pohybovaly v rozmezí od 30,2 % do 40,1 % jejich nominální hodnoty (23). Do tohoto programu zpětného odkupu se zapojily řecké banky, čímž v jejich rozvahách vznikly další ztráty, protože účetní ztráta (tedy rozdíl mezi tržní a nominální hodnotou) zaúčtovaná v době, kdy probíhal program PSI, se stala konečnou a nezvratnou (24).
(35)
V prosinci 2012 obdržely čtyři největší řecké banky od fondu HFSF druhou rekapitalizaci.
(36)
Na podzim 2013 provedla Řecká banka nový zátěžový test, aby posoudila odolnost kapitálové pozice řeckých bank jak v rámci základního scénáře, tak scénáře nepříznivého.
(37)
V červenci 2013 Řecká banka pověřila poradenskou společnost, aby provedla diagnostickou studii úvěrových portfolií všech řeckých bank. Tato poradenská společnost provedla prognózy ztrát z úvěrů (dále také „PZÚ“) u všech domácích úvěrových portfolií, jakož i u úvěrů, které nesou řecké riziko v zahraničních pobočkách a dceřiných společnostech, a to za dobu tří a půl let a za celou dobu čerpání úvěrů. Analýza formulovala prognózy ztrát z úvěrů v rámci dvou makroekonomických scénářů, tedy základního a nepříznivého scénáře. Prognózu ztrát z úvěrů u zahraničních úvěrových portfolií odhadla Řecká banka na základě výstupu od poradenské společnosti.
(38)
Na základě posouzení prognóz ztrát z úvěrů, které provedla poradenská společnost, Řecká banka posoudila kapitálové potřeby, přičemž využila technickou podporu druhé poradenské společnosti.
(39)
Klíčovými složkami posouzení kapitálových potřeb v rámci zátěžového testu z roku 2013 byly i) konsolidované prognózy ztrát z úvěrů (25) u úvěrových portfolií bank, a to jak pro řecké, tak zahraniční riziko, očištěné o stávající úvěrové rezervy, ii) odhadovaná provozní ziskovost bank v období od června 2013 do prosince 2016 na základě konzervativní úpravy plánů restrukturalizace, které byly Řecké bance předloženy v prvním čtvrtletí roku 2013. Tabulka 4 shrnuje výpočet konsolidovaných kapitálových potřeb hlavních řeckých bank v rámci základního scénáře pro zmíněný zátěžový test z roku 2013.
Tabulka 4
Zátěžový test z roku 2013: konsolidované kapitálové potřeby hlavních řeckých bank v rámci základního scénáře (v milionech EUR)
Banky
Referenční kmenový kapitál Tier 1 (červen 2013) (1)
Rezervy pro ztráty z úvěrů
(červen 2013) (2)
PZÚ pro řecké riziko (3)
PZÚ pro zahraniční riziko (26) (4)
Interní tvorba kapitálu (5)
Zátěžový test - poměr kmenového kapitálu Tier 1 (prosinec 2016) (6)
Kapitálové potřeby
(7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
NBG (27)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (28)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
Attica
225
403
- 888
0
106
243
397
Panellinia
61
66
- 237
0
-26
31
169
Zdroj:
Řecká banka, Zátěžový text řeckého bankovnictví z roku 2013, březen 2014, s. 42.
(40)
Dne 6. března 2013 Řecká banka oznámila výsledky zátěžového testu z roku 2013 a požádala banky, aby do poloviny dubna 2014 předložily plány získání kapitálu, které jim umožní pokrýt jejich kapitálové potřeby v rámci základního scénáře.
2.1.2 Hospodářské činnosti banky
(41)
Banka poskytuje univerzální bankovní služby v Řecku a ve východní a jihovýchodní Evropě (Kypr, Rumunsko, Bulharsko, Srbsko a Ukrajina). Nabízí kompletní škálu bankovních a finanční produktů a služeb domácnostem a podnikům. Je aktivní v maloobchodním, podnikovém a soukromém bankovnictví, správě aktiv, pojištění, v pokladních operacích, na kapitálových trzích a poskytuje také další služby. Banka je zapsána v obchodním rejstříku v Řecku a její akcie jsou vedeny na burze v Aténách. Dne 31. prosince 2012 bylo v bance zaměstnáno celkem 17 427 lidí, přibližně polovina z nich v jižní a jihovýchodní Evropě, druhá polovina v Řecku (29).
(42)
Banka se zapojila do programu PSI a provedla výměnu dluhopisů ŘSDL a státních úvěrů s nominální hodnotou 7 336 milionů EUR. Její celková zátěž související s programem PSI dosáhla přibližně 5 781 milionů EUR před zdaněním a byla v plném rozsahu zapsána do účetnictví za rok 2011 (30). Během programu zpětného odkupu, který proběhl v prosinci 2012, banka prodala nové dluhopisy ŘSDL, které získala v rámci programu PSI, s velkou slevou z nominální hodnoty. V důsledku tohoto prodeje jí vznikly ztráty u nových dluhopisů ŘSDL.
(43)
Klíčové údaje banky v prosinci 2010, prosinci 2011, prosinci 2012 a prosinci 2013 (konsolidované údaje) jsou uvedeny v tabulce 5.
Tabulka 5
Klíčové údaje Eurobanky, 2010, 2011, 2012 a 2013
Zisk a ztráta
(v milionech EUR)
2010
2011
2012
2013
(zahrnuje New TT Bank a Nea Proton Bank od data jejich získání)
Čistý příjem z úroků
2 103
2 965
1 461
1 294
Celkový provozní příjem
2 730
2 226
1 755
1 587
Celkové provozní výdaje
-1 280
-1 123
-1 052
-1 071
Příjem před poskytnutím
1 450
1 103
703
516
Ztráty související s úvěrovým rizikem
-1 273
-1 328
-1 655
-1 920
Ztráty související s programem PSI
-6 012
- 363
Jiné ztráty
- 737
- 373
- 522
Čistý zisk/ztráta
84
-5 496
-1 440
-1 157
Výběrové objemové údaje (v milionech EUR)
31. prosince 2010
31. prosince 2011
31. prosince 2012
31. prosince 2013 (zahrnuje New TT Bank a Nea Proton Bank)
Celkové úvěry a zálohy poskytnuté klientům
53 412
48 094
43 171
45 610
Celkové vklady
41 173
32 459
30 752
41 535
Celková aktiva
87 188
76 822
67 653
77 586
Celkový vlastní kapitál (31)
6 094
875
- 685
4 523
Zdroje:
2013: Finanční výsledky za rok 2013 - konsolidované finanční závěrky, s. 3 a 4: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/EN%20Consol%20AR%202013.pdf; 2012 a 2011: Finanční výsledky za rok 2012 - konsolidované finanční závěrky, s. 3 a 4: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%202012.pdf; 2010: Tisková zpráva EFG Eurobank, výsledky za celý rok 2011, s. 5 a 6: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%20AQ2011.pdf
(44)
Z tabulky 5 je zřejmé, že kromě obrovských ztrát, které banka zanesla do účetnictví v důsledku účasti v programu PSI (5 781 milionů EUR (32)), jí klesaly příjmy (mimo jiné kvůli vysokým nákladům spojeným se vklady), a naopak utrpěla vysoké a rostoucí ztráty ze znehodnocení úvěrových portfolií v Řecku i v zahraničí. Likvidní pozice banky byla silně zasažena odlivem vkladů a její poměr úvěrů k vkladům dosáhl k 31. prosinci 2011 148 %, zatímco 42 % její rozvahy bylo k tomuto datu financováno z Eurosystému.
(45)
V rámci zátěžového testu za rok 2013, jehož výsledky byly oznámeny dne 6. března 2014, Řecká banka odhadla kapitálové potřeby banky na 2 945 milionů EUR v rámci základního scénáře. Tato částka byla očištěna o zmírňující opatření, to znamená, že se již předpokládalo, že banka provede zmírňující opatření ve formě odprodeje, který měl podle předpokladů přispět ke snížení jejích kapitálových potřeb.
(46)
Aby pokryla identifikovanou kapitálovou potřebu ve výši 2 945 milionů EUR, banka navrhla, že posílí zmírňující opatření, která však celkově vygenerují pouze nepatrně vyšší částku, než při výpočtu kapitálových potřeb předpokládala Řecká banka. Tato zmírňující opatření zahrnují prodej dodatečných aktiv (prodej […] (33), prodej […] % v dceřiné pojišťovně a snížení účasti na činnostech v oblasti nemovitostí o 20 % do […]) (34).
(47)
Jelikož pomocí těchto posílených zmírňujících opatření bylo možné pokrýt pouze velmi malou část identifikovaných kapitálových potřeb, akcionáři na mimořádné valné hromadě dne 12. dubna 2014 rozhodli, že přistoupí ke kapitálovému navýšení v hodnotě 2 864 milionů EUR. Toto navýšení má formu nabídky vlastního kapitálu bez předkupních práv (tzn. navýšení kapitálu se zrušením předkupních práv) mezinárodním investorům a rovněž formu veřejné nabídky v Řecku. Pokud by poptávka soukromých investorů k pokrytí celého navýšení kapitálu nestačila, fond HFSF pokryje rozdíl tím, že upíše zbývající nové akcie, a to s výhradou přeměny stávajících podřízených kapitálových nástrojů banky na akcie.
2.2 ZÍSKÁNÍ ŘECKÝCH BANKOVNÍCH ČINNOSTÍ BANKOU
(48)
Dne 15. července 2013 banka podepsala s fondem HFSF dvě závazné dohody o tom, že koupí 100 % akcií a hlasovacích práv podniků Nea Proton Bank a New TT Bank.
2.2.1 Získání banky Nea Proton
Řešení krizové situace Proton Bank a Nea Proton Bank
(49)
Dne 9. října 2011 Řecká banka podnikla kroky k vyřešení krizové situace banky Proton. Zrušila bance Proton licenci, a tím zahájila její likvidaci (35).
(50)
Na návrh Řecké banky a na základě rozhodnutí ministra financí (36) byla založena banka Nea Proton, která sloužila jako dočasná úvěrová instituce a byly na ni převedeny všechny vklady (maloobchodní, bankovní a státní), síť poboček a vybraná aktiva (portfolia úvěrů a cenných papírů) banky Proton. Akciové pohledávky, podřízený dluh a vysoce rizikové úvěry zůstaly u banky Proton. Fond HFSF poskytl bance Nea Proton počáteční základní kapitál ve výši 250 milionů EUR (37) a byl jejím jediným akcionářem. Velikost počáteční rozvahy banky Nea Proton byla přibližně 3 miliardy EUR.
(51)
Na konci roku 2011 dosáhla rizikově vážená aktiva (38) banky Nea Proton částky 1,2 miliardy EUR.
Získání banky Nea Proton bankou
(52)
Řecký zákon o řešení problémů bank vyžaduje, aby fond HSFS odprodal své akcie v dočasné úvěrové instituci do dvou let od data, kdy bylo vydáno ministerské rozhodnutí, jímž se daná dočasná úvěrová instituce zřizuje (39). V souladu s tímto závazkem a podle Memoranda o hospodářské a finanční politice fond HFSF přistoupil k prodeji svých akcií v bance Nea Proton. Finanční poradce fondu HFSF se obrátil na řadu potenciálních investorů (včetně řeckých bank, zahraničních bank a finančních sponzorů), ale pouze dvě strany, banka a hedgeový fond ze Spojených států, předložily konečné nabídky. Pouze nabídka banky byla považována za nabídku, která vyhovuje průvodnímu dopisu (process letter) fondu HFSH, a tudíž za platnou.
(53)
K 31. květnu 2013 dosáhla rizikově vážná aktiva banky Nea Proton částky 811 milionů EUR a její regulační kapitál částky - 203 milionů EUR. K témuž dni banka Nea Proton potřebovala celkovou rekapitalizaci ve výši 276 milionů EUR, aby dosáhla 9 % poměru kmenového kapitálu Tier 1. Banka zaplatila v hotovosti 1 EUR výměnou za 100 % akcií a hlasovacích práv banky Nea Proton. Banka požádala fond HFSF o rekapitalizaci banky Nea Proton částkou 395 milionů EUR, což jí - kromě 276 milionů EUR nutných k tomu, aby se poměr kapitálové přiměřenosti banky Nea Proton vrátil na úroveň 9 %, - umožnilo využít dalších 119 milionů EUR k vyrovnání dodatečných ztrát z úvěrů a očekávaných ztrát před zdaněním do roku 2016. Podle prodejních podmínek se fond HFSF zavázal, že pokryje kapitálové potřeby banky Nea Proton před dokončením transakce tím, že jí poskytne 395 milionů EUR v hotovosti.
2.2.2 Získání podniku New TT Bank
Řešení krizové situace TT Bank a New TT Bank
(54)
Dne 18. ledna 2013 řecké orgány podnikly kroky k vyřešení krizové situace banky TT. Řecká banka zrušila bance TT licenci, a tím zahájila její likvidaci (40).
(55)
Na návrh Řecké banky a na základě rozhodnutí ministra financí (41) byla založena banka New TT, která sloužila jako dočasná úvěrová instituce a byla na ni převedena aktiva (ve formě hotovosti, státních pokladničních poukázek, úvěrů, které nejsou v selhání, maloobchodních vkladů, centrálního financování a ŘSDL (42)) v hodnotě 10,8 miliard EUR. V bance TT zůstala celková částka čistých aktiv ve výši 1,2 miliardy EUR: „ve formě“ akciových pohledávek, úvěrů v selhání, daňových pohledávek a závazků banky TT a různých druhů dávek a poplatků. Fond HFSF poskytl bance New TT základní kapitál ve výši 500 milionů EUR a byl jejím jediným akcionářem. Velikost počáteční rozvahy banky New TT po kapitálovém vkladu byla přibližně 15,1 miliardy EUR.
Získání New TT Bank bankou
(56)
V rámci závazků plynoucích z Memoranda o hospodářské a finanční politice přistoupil fond HFSF k prodeji svých akcií v bance New TT. Tímto způsobem také splnil svůj závazek odprodat své akcie v této dočasné úvěrové instituci do dvou let od data jejího vzniku. Finanční poradce fondu HFSF se obrátil na širokou škálu potenciálních investorů včetně řeckých bank, zahraničních bank a finančních sponzorů. Pouze čtyři největší řecké banky předložily konečné nabídky a upřednostněna byla nabídka banky.
(57)
Banka souhlasila, že za nákup banky New TT zaplatí celkem 681 milionů EUR ve formě nově vydaných kmenových akcií. Podle dohody o upsání byla počáteční částka zaplacená bankou podrobena dalším úpravám na základě hodnocení čisté hodnoty aktiv (43).
(58)
Následně akcionáři banky na mimořádné valné hromadě dne 26. srpna 2016 schválili navýšení základního kapitálu banky o 425 625 000 EUR vydáním 1 418 750 000 nových kmenových akcií (44), přičemž každá z nich měla nominální hodnotu 0,3 EUR a nabídková cena byla 0,48 EUR. Navýšení kapitálu bylo fondem HFSF upsáno v plném rozsahu formou příspěvku v podobě věcného plnění. Příspěvek v podobě věcného plnění měl formu všech akcií banky New TT vlastněných fondem HFSF v celkové hodnotě 681 milionů EUR. Po této transakci vzrostla účast fondu HFSF v bance z 93,5 % na 95,2 %.
2.3 OPATŘENÍ PODPORY
(59)
Banka využila opatření na podporu kapitálu A, B1, B2, B3, B4 a C a opatření na podporu likvidity L1 a L2. Banky Proton a Nea Proton využily opatření: Pr1, Pr2 Pr3, NP1, NP2 a NP3. Banky T, TT a New TT využily opatření T, TT, NTT1 a NTT2.
2.3.1 Opatření podpory poskytnutá bance v rámci režimu podpor pro řecké banky
(60)
Banka získala několik forem podpory v rámci režimu podpor pro řecké banky, v rámci rekapitalizačního opatření, záručního opatření a opatření týkajícího se úvěrů ve formě státních dluhopisů.
2.3.1.1 Státní podpora v oblasti likvidity poskytnutá v rámci záručního opatření a opatření týkajícího se úvěrů ve formě státních dluhopisů (opatření L1)
(61)
Banka získala a nadále přijímá podporu v rámci záručního opatření a opatření týkajícího se úvěrů ve formě státních dluhopisů. Tato podpora se v tomto rozhodnutí bude dále označovat jako „opatření L1“. K 30. listopadu 2013 (45) dosáhly záruky poskytnuté bance částky přibližně 13,9 miliard EUR. K uvedenému datu neexistovaly žádné nesplacené úvěry ve formě státních dluhopisů poskytnuté bance. K 15. dubnu 2011 banka obdržela úvěry ve formě státní dluhopisů ve výši 1 737 milionů EUR a v rámci režimu podpor pro řecké banky jí byly poskytnuty státní záruky ve výši 13,6 miliard EUR.
(62)
V plánu restrukturalizace banky, který řecké orgány dne 16. března předložily Komisi, tyto orgány naznačily, že hodlají pokračovat v poskytování záruk a půjčování státních dluhopisů v rámci režimu během celého období restrukturalizace.
2.3.1.2 Státní rekapitalizace poskytnutá v rámci rekapitalizačního opatření, které je součástí režimu podpor pro řecké banky (opatření A)
(63)
V květnu 2009 obdržela banka kapitálový vklad ve výši 950 milionů EUR (46) (opatření A) v rámci rekapitalizačního opatření, které je součástí režimu podpor pro řecké banky. Tento kapitálový vklad se rovnal přibližně 2 % rizikově vážených aktiv, jimiž banka tehdy disponovala.
(64)
Rekapitalizace měla formu preferenčních akcií upsaných Řeckem s kuponem ve výši 10 % a pětiletou dobou splatnosti. V roce 2010 byla doba trvání preferenčních akcií prodloužena a jejich protiplnění se zvýšilo. Pokud by po tomto okamžiku preferenční akcie nebyly uhrazeny do pěti let od jejich vydání a na valné hromadě by akcionáři nepřijali ohledně uhrazení těchto akcií žádné rozhodnutí, řecký ministr financí zvýší kupon o 2 % ročně, a to na kumulativním základě (to znamená, že kupon dosáhne za šest let 12 %, za sedm let 14 % atd.).
2.3.2 Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2)
(65)
Nouzová pomoc v oblasti likvidity představuje výjimečné opatření, které umožňuje solventní finanční instituci, která čelí dočasným problémům s likviditou, obdržet financování z Eurosystému, aniž by taková operace byla součástí jednotné měnové politiky. Úroková sazba, kterou taková finanční instituce za pomoc NPL platí, je o […] bazických bodů vyšší než úrok, který platí za běžné refinancování centrální bankou.
(66)
Za program NPL odpovídá Řecká banka, což znamená, že veškeré náklady a rizika související s poskytováním nouzové pomoci v oblasti likvidity nese Řecká banka (47). Řecko poskytlo Řecké bance státní záruku, která se vztahuje na celkovou částku pomoci NPL, kterou Řecká banka poskytla. Přijetí čl. 50 odst. 7 zákona 3943/2011, kterým se změnil čl. 65 odst. 1 zákona 2362/1995, umožnilo ministru financí poskytnout jménem státu Řecké bance záruky s cílem ochránit pohledávky Řecké banky vůči úvěrovým institucím. Banky, jimž byla poskytnuta nouzová pomoc v oblasti likvidity, musejí státu zaplatit poplatek za záruku ve výši […] bazických bodů.
(67)
K 31. prosinci 2011 banka obdržela pomoc NPL se státní zárukou ve výši 14,95 miliard EUR (48), k 31. prosinci 2012 banka obdržela pomoc NPL se státní zárukou ve výši 12 miliard EUR.
2.3.3 Opatření podpory poskytnutá bance prostřednictvím fondu HFSF
(68)
Od roku 2012 poskytl fond HFSF bance několik opatření na podporu kapitálu. Tabulka 6 uvádí přehled těchto opatření podpory.
Tabulka 6
Opatření na podporu kapitálu poskytnutá bance prostřednictvím fondu HFSF
1. překlenovací rekapitalizace - květen 2012 (v milionech EUR)
2. překlenovací rekapitalizace - prosinec 2012 (v milionech EUR)
Písemný závazek - prosinec 2012
(v milionech EUR)
Jarní rekapitalizace 2013 - květen 2013 (v milionech EUR)
Rekapitalizační závazek - duben 2014 (v milionech EUR)
Opatření
B1
B2
B3
B4
C
Částka
(v milionech EUR)
3 970
1 341
528
5 839
2 864
2.3.3.1 První překlenovací rekapitalizace (opatření B1)
(69)
15. až 32. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Eurobank obsahují podrobný popis první překlenovací rekapitalizace, k níž došlo v květnu 2012 (opatření B1). Souvislosti a hlavní rysy uvedeného opatření jsou vymezeny v tomto oddíle.
(70)
Dne 20. dubna 2012 poskytl fond HFSF bance písemný závazek, že se bude podílet na plánovaném navýšení základního kapitálu banky částkou ve výši až 4,2 miliardy EUR.
(71)
V souladu s ustanoveními o překlenovací rekapitalizaci v zákoně č. 3864/2010, jímž se zřizuje fond HFSF („zákon o fondu HFSF“), fond HFSF v rámci opatření B1 dne 28. května 2013 převedl na banku dluhopisy nástroje EFSF (Evropský nástroj finanční stability) v hodnotě 3,97 miliard EUR. Dluhopisy EFSF převedené na banku byly obligace EFSF s pohyblivou sazbou s dobami splatnosti o délce šest a deset let a byly vydány dne 19. dubna 2012. Komise již ve 48. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Eurobank uvedla, že „překlenovací kapitalizace dokončená dne 28. května 2012 je provedením závazné povinnosti uvedené v písemném závazku, a je tak pokračováním téže podpory“. Obě částky stanovené v písemném závazku a v první překlenovací rekapitalizaci vypočítala Řecká banka tak, aby zaručila, že banka dosáhne k 31. prosinci 2011, tedy k datu zpětného zanesení překlenovací rekapitalizace do účetnictví banky, celkového kapitálového poměru ve výši 8 %. Jak je patrné z tabulky 3, opatření B1 se vztahovalo pouze na omezenou část celkových kapitálových potřeb určených při zátěžovém testu v roce 2012. Banka měla získávat kapitál prostřednictvím budoucího navýšení kapitálu a překlenovací rekapitalizace měla pouze zachovat způsobilost banky pro financování z ECB do doby, než dojde ke zmíněnému navýšení kapitálu.
(72)
Pro období mezi datem první překlenovací rekapitalizace a datem přeměny první překlenovací rekapitalizace na kmenové akcie a jiné konvertibilní finanční nástroje dohoda o předběžném upsání mezi bankou a fondem HFSF stanovila, že banka musí zaplatit fondu HFSF roční poplatek ve výši 1 % z nominální hodnoty obligací EFSF a že veškeré platby kuponů a úroků z obligací EFSF za toto období se budou počítat jako dodatečný kapitálový příspěvek ze strany fondu HFSF (49).
2.3.3.2 Druhá překlenovací rekapitalizace (opatření B2)
(73)
Na podzim roku 2012 zanesla banka do účetnictví další ztráty. Její kapitál tudíž opět klesl pod úroveň minimálních kapitálových požadavků, jejichž splnění je nutné, aby banka byla způsobilá pro refinancování z banky ECB.
(74)
Proto bylo nezbytné provést druhou překlenovací rekapitalizaci. Dne 21. prosince 2012 fond HFSF provedl druhou překlenovací rekapitalizaci ve výši 1 341 milionů EUR (opatření B2), která byla opět uhrazena převodem dluhopisů EFSF na banku.
2.3.3.3 Písemný závazek z 21. prosince 2012 (opatření B3)
(75)
Kromě druhé překlenovací rekapitalizace poskytl fond HFSF dne 21. prosince 2012 bance písemný závazek, že se bude podílet na navýšení jejího základního kapitálu a na konvertibilních kapitálových nástrojích, které budou vydány, celkovou částkou až 528 milionů EUR (opatření B3).
(76)
Celková částka dvou překlenovacích rekapitalizací (opatření B1 a B2) a dodatečná částka, k jejímuž poskytnutí se fond HFSF zavázal v prosinci 2012 (opatření B3), znamenaly, že se fond HFSF zavázal pokrýt celkové kapitálové potřeby určené při zátěžovém testu v roce 2012 (5 839 milionů EUR (50)).
2.3.3.4 Jarní rekapitalizace v roce 2013 (opatření B4)
(77)
Dne 30. dubna 2013 akcionáři na valné hromadě schválili navýšení základního kapitálu banky o částku 5 839 milionů EUR („jarní rekapitalizace v roce 2013“). Banka tudíž vydala 3 789 317 357 nových akcií s nominální hodnotou 0,30 EUR za cenu 1,54 EUR za akcii.
(78)
Ve stejný den akcionáři na valné hromadě také rozhodli, že celou částku kapitálu poskytne fond HFSF a bude uhrazena ve věcných příspěvcích ve formě dluhopisů EFSF.
(79)
Fond HSFS proto v květnu 2013 poskytl bance celkový vklad ve výši 5 839 milionů EUR ve formě kmenových akcií (opatření B4). Tato částka se rovná součtu opatření B1, B2 a B3.
(80)
Prostřednictvím jarní rekapitalizace v roce 2013 byly první a druhá překlenovací rekapitalizace přeměněny na rekapitalizaci trvalou a byla splněn závazek poskytnout dodatečnou kapitálovou podporu (opatření B3).
(81)
Cena nových akcií byla stanovena na 50 % průměrné ceny odpovídající burzovnímu kurzu za posledních 50 obchodních dnů před stanovením ceny nabídky vážené podle příslušných objemů obchodu. V důsledku opačného štěpení akcií, o němž rozhodli akcionáři na valné hromadě dne 30. dubna 2012 (51), byla cena nových akcií stanovena na 1,54 EUR za akcii.
(82)
Bezprostředně po jarní rekapitalizaci v roce 2013 se fond HFSF stal hlavním akcionářem banky s podílem ve výši 98,56 %. Avšak poté, co banka dokončila další řízení závazků, tento podíl v červnu 2013 klesl na 93,55 % (viz oddíl 2.4.5). V srpnu 2013 banka vydala fondu HFSF nové akcie za účelem nákupu banky New TT, a podíl HFSF tak vzrostl na 95,23 % (52).
2.3.3.5 Rekapitalizační závazek z roku 2014 (opatření C)
(83)
Dne 6. března 2014 Řecká banka oznámila výsledky zátěžového testu, který byl proveden v druhém pololetí roku 2013. Řecká banka uvedla, že v rámci základního scénáře by kapitálové potřeby banky na období let 2014-2016 dosáhly částky 2 945 milionů EUR.
(84)
Dne 31. března 2014 zaslal fond HFSF bance dopis, v němž uvedl, že hodlá a je schopen pojistit jakékoli navýšení základního kapitálu, které se provede na základě zákona č. 3864/2010 o HFSF ve znění z 30. března 2014 a které je nutné k tomu, aby byly uspokojeny kapitálové potřeby určené během zátěžového testu. Zákon o fondu HFSF stanoví, že pokud je poptávka soukromých investorů za cenu určenou na valné hromadě HFSF na základě dvou nezávislých scénářů na konci upisovacího období nedostatečná, fond HFSF upíše veškeré zbývající akcie s výhradou předchozí přeměny stávajícího podřízeného kapitálového nástroje banky na akcie, jak je uvedeno v článku 6a.
(85)
Dne 12. dubna 2014 akcionáři na mimořádné valné hromadě schválili navýšení základního kapitálu o 2 864 milionů EUR podle zákona o fondu HFSF a uvedli, že nabídková cena nemůže být nižší než nominální cena 0,30 EUR za akcii a minimální cena, kterou stanoví fond HFSF (53).
(86)
V souladu se zákonem o fondu HFSF fond HFSF jmenoval dva nezávislé poradce, aby určili hodnotu banky. Dne 10. dubna 2014 tito dva poradci dokončili svoji práci a každý z nich vymezil rozpětí hodnoty banky. Tato dvě rozpětí se do značné míry překrývají. Na základě těchto hodnocení valná hromada fondu HFSF dne 14. dubna 2014 stanovila cenu, která odpovídá minimální ceně, za kterou lze nabízet nové akcie banky investorům, a ceně, která zajistí nabízené akcie, bude-li to nutné (54). Dne 15. dubna 2014 schválila valná hromada nabídku předloženou konsorciem investorů, podle níž mají být upsány nové akcie v hodnotě 1,3 miliardy EUR za cenu 0,30 EUR za akcii („hlavní investor“ (55) (56)).
(87)
Dne 24. dubna 2014 Eurobanka oznámila začátek tvorby portfolia (book building) za cenu v rozmezí od 0,30 do 0,33 EUR (57). Bude-li poptávka po pokrytí celých 2 864 milionů EUR za cenu vyšší než 0,30 EUR dostatečná, hlavní investor bude muset svoji cenu zvýšit nebo zrušit své objednávky, a v takovém případě obdrží vyrovnávací poplatek. Bude-li poptávka soukromých investorů (včetně investora hlavního) po pokrytí celých 2 864 milionů EUR za cenu 0,30 EUR dostatečná, hlavní investor obdrží přednostní příděl. Pokud bude poptávka za cenu 0,30 EUR nedostatečná (včetně poptávky ze strany hlavního investora), přemění se podřízený dluh na nové akcie. Jak stanoví zákon o fondu HFSF, všechny akcie neupsané po přeměně podřízeného dluhu upíše fond HFSF za stejnou cenu, tedy za 0,30 EUR za akcii.
2.3.4 Opatření podpory pro získané podniky
2.3.4.1 Opatření podpory ve prospěch podniků Proton Bank a Nea Proton Bank
(88)
Od roku 2008 využily banky Proton a Nea Proton několik opatření podpory. Tabulka 7 uvádí přehled těchto opatření podpory.
Tabulka 7
Přehled opatření na podporu kapitálu poskytnutých bankám Proton a Nea Proton
Příjemce podpory
Opatření
Povaha podpory
Subjekt, který podporu poskytl
Datum vyplacení
Částka (v milionech EUR)
Činnosti banky Proton
Pr1
Kapitál v rámci rekapitalizačního opatření: preferenční akcie řeckého státu
stát
květen 2009
80
Pr2
Půjčování řeckých státních cenných papírů v rámci řeckého opatření týkajícího se úvěrů ve formě státních dluhopisů
stát
duben 2009
78
Pr3
Státní záruka pro vydané dluhopisy v rámci řeckého záručního opatření
stát
červenec 2010
149,4
Činnosti banky Nea Proton
NP1
Mezera ve financování z PB na NPB
Financování mezery ve financování z PB na NPB (část 1)
HDIGF
9.10.2011
862
Po dokončení výpočtu mezery ve financování bude financován zůstatek v mezeře ve financování z PB na NPB (část 2)
HFSF
14.5.2012
259,6
Celková částka NP1
1 121,6
NP2
Injekce základního kapitálu do NPB v letech 2011 a 2012
Počáteční základní kapitál
HFSF
9.10.2011
220
Počáteční základní kapitál
HFSF
3.2.2012
30
Celkový počáteční kapitál
250
Dodatečný základní kapitál
HFSF
1.8.2012
230
Dodatečný základní kapitál
HFSF
31.12.2012
35
Celkový dodatečný kapitál
265
Celková částka NP2
515
NP3
Rekapitalizace před prodejem Eurobance
Základní kapitál
HFSF
28.8.2013
395
2.3.4.1.1 Opatření podpory ve prospěch banky Proton
i) Státní rekapitalizace banky Proton (opatření Pr1)
(89)
V květnu 2009 Řecko vložilo do banky Proton 80 milionů EUR, což se rovnalo přibližně 4,6 % jejích tehdejších rizikově vážených aktiv. Tato kapitálová injekce se provedla v rámci rekapitalizačního opatření, které je součástí režimu podpor pro řecké banky. Rekapitalizace měla formu preferenčních akcií.
ii) Státní podpora v oblasti likvidity ve prospěch banky Proton (opatření Pr2 a Pr3)
(90)
Banka Proton rovněž využila opatření podpory v rámci záručního opatření a opatření týkajícího se úvěru ve formě státních dluhopisů, která jsou součástí řeckého režimu podpor pro banky. V dubnu 2009 banka Proton obdržela řecké státní cenné papíry v hodnotě 78 milionů EUR (opatření Pr2) a v červenci 2010 obdržela státní záruku za vydané dluhopisy v nominální hodnotě 149,4 milionů EUR (opatření Pr3). V den řešení krizové situace byly na banku Nea Proton převedeny dluhopisy se státní zárukou, ale 5. ledna 2012 byly zrušeny. Splatnost cenných papírů řecké vlády uplynula v prosinci 2011 a tyto cenné papíry nebyly obnoveny.
2.3.4.1.2 Opatření podpory ve prospěch banky Nea Proton
i) Pokrytí mezery ve financování banky Nea Proton ve výši 1 121,6 milionů EUR (opatření NP1)
(91)
V souvislosti s řešením krizové situace banky Proton řecké orgány zjistily, že v bance Nea Proton existuje mezera ve financování. V souladu s rozhodnutím Řecké banky ze dne 9. října 2011 byla z programu pro řešení problémů bank Řeckého fondu pro záruky za vklady a investice (HDIGF) v prosinci 2011 vyplacena bance Nea Proton částka 862 milionů EUR. Poté, co Řecká banka 19. ledna 2012 dokončila výpočet mezery ve financování a došla k částce 1 121,6 milionů EUR, fond HFSF v souladu s rozhodnutím Řecké banky ze dne 9. dubna 2012 (58) vyplatil (59) dne 14. května 2012 zbývající částku ve výši 259,6 milionů EUR. Díky programu fondů HDIGF a HFSF pro řešení problémů bank tak byla zmíněná mezera ve financování odstraněna.
ii) Kapitálové vklady fondu HSFS do banky Nea Proton v letech 2011 a 2012 (opatření NP2)
(92)
Fond HFSF poskytl bance Nea Proton státní podporu ve formě počátečního základního kapitálu (kmenových akcií) ve výši 250 milionů EUR, která byla vyplacena ve dvou tranších dne 9. října 2011 a 3. února 2012.
(93)
Podle aktualizovaného plánu restrukturalizace banky Nea Proton, který byl předložen 16. července 2012 a představoval nejnovější verzi plánu, jenž byl Komisi sdělen v době rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton, banka Nea Proton potřebovala dodatečný kapitál ve výši 300 milionů EUR. Dodatečný kapitál byl požadován zčásti proto, že banka Nea Proton utrpěla ztráty v důsledku účasti v programu PSI (ztráty ze znehodnocení dosáhly za rok 2011 částky 146,5 milionů EUR ve vztahu k dluhopisům ŘSDL a ztráty z dodatečného zhoršení ve výši 22 milionů EUR byly zaneseny do výsledků za první čtvrtletí roku 2012). Banka Nea Proton potřebovala dodatečný kapitál také proto, že se od roku 2011 do roku 2016 zvýšily provizní poplatky a tyto poplatky byly vyšší, než jak se předpokládalo v době, kdy byla banka Nea Proton založena.
(94)
Podle aktualizovaného plánu restrukturalizace banky Nea Proton, který byl předložen 16. července 2012, měly mít tyto předpokládané kapitálové potřeby formu očekávané kapitálové injekce ve výši 285 milionů EUR v roce 2012 a očekávané kapitálové injekce ve výši 15 milionů EUR v roce 2014. Ve skutečnosti nakonec fond HFSF poskytl bance Nea Proton dne 1. srpna 2012 injekci ve výši 230 milionů EUR a 31. prosince 2012 injekci ve výši 35 milionů EUR.
iii) Kapitálové vklady fondu HFSF do banky Nea Proton před prodejem banky Eurobance (opatření NP3)
(95)
Podle prodejní smlouvy z 15. července 2013 se fond HFSF již dříve zavázal, že bance Nea Proton poskytne vklad ve výši 395 milionů EUR (60). Fond HFSF zaplatit částku 395 milionů EUR dne 28. srpna 2013.
2.3.4.2 Opatření podpory ve prospěch banky New TT
(96)
Bankám T Bank, TT Bank a New TT Bank byla od roku 2008 poskytnuta řada opatření podpory. Tabulka 8 uvádí přehled těchto opatření podpory.
Tabulka 8
Přehled opatření podpory pro banky T a TT
Příjemce podpory
Opatření
Popis
Subjekt, který podporu poskytl
Datum
Částka státní podpory (v milionech EUR)
Činnosti banky T převedené na banku TT (61)
T
Financování mezery ve financování z banky T na TT (část 1)
HDIGF
prosinec 2011
450
Po dokončení výpočtu mezery ve financování bude financován zůstatek v mezeře ve financování z banky T na TT (část 2)
HFSF
14.2.2013
227
Celková částka T
677
banka TT
TT
kapitálová injekce
Kapitál v rámci rekapitalizačního opatření: preferenční akcie řeckého státu
stát
květen 2009
224,96
banka New TT (překlenovací banka)
NTT1
Mezera ve financování z TT na NTT
Financování mezery ve financování z banky TT na New TT (část 1)
HFSF
29.1.2013
2 730,8
Po dokončení výpočtu mezery ve financování bude financován zůstatek v mezeře ve financování z banky TT na New TT (část 2)
HFSF
14.6.2013
1 001,7
Celková částka NTT1
3 732,6
NTT2
Počáteční základní kapitálová injekce
Počáteční základní kapitál banky New TT
HFSF
29.1.2013
500
2.3.4.2.1 Opatření podpory ve prospěch banky T
Zásah z programu HDIGF pro řešení problémů bank ve prospěch banky T Bank ve výši 677 milionů EUR (opatření T)
(97)
Z programu fondů HDIGF a HFSH pro řešení problémů bank byla financována mezera ve financování, která vznikla převodem činností z banky T na banku TT a představovala rozdíl mezi reálnou hodnotou aktiv převedených z banky T na TT a reálnou hodnotou převedených závazků. V souladu s rozhodnutím Řecké banky ze dne 17. prosince 2011 byla z programu pro řešení problémů bank fondu HDIGF vyplacena částka 450 milionů EUR (62), která odpovídala přibližně dvěma třetinám odhadované mezery ve financování. Po dokončení výpočtu mezery ve financování, která byla stanovena přibližně na 677 milionů EUR, HFSF bance New TT v souladu s rozhodnutím Řecké banky ze dne 9. dubna 2012 (63) dne 14. února 2013 vyplatil (64) zůstatek ve výši 227 milionů (65) EUR.
2.3.4.2.2 Opatření podpory ve prospěch banky TT
Státní rekapitalizace banky TT (opatření TT)
(98)
V květnu 2009 obdržela banka TT od Řecka kapitálový vklad ve výši 224,96 milionů EUR, který se rovnal přibližně 2,9 % jejích tehdejších rizikově vážených aktiv. Banka TT obdržela kapitálovou injekci v rámci rekapitalizačního opatření, které je součástí režimu podpor pro řecké banky. Tato kapitálová injekce měla formu preferenčních akcií.
2.3.4.2.3 Opatření podpory ve prospěch banky New TT
i) Pokrytí mezery ve financování banky New TT ve výši 3 732,6 milionů EUR (opatření NTT1)
(99)
Fond HFSF financoval mezeru ve financování banky New TT, která představovala rozdíl mezi hodnotou aktiv převedených z banky TT na banku New TT a nominální hodnotou převedených závazků. V souladu s rozhodnutím Řecké banky ze dne 18. ledna 2013 fond HFSF dne 29. ledna 2013 vyplatil částku 2 730,8 milionů EUR (66), která odpovídala přibližně dvěma třetinám odhadované mezery ve financování. Poté, co Řecká banka dokončila výpočet mezery ve financování a došla k částce 3 732,6 milionů EUR (67), fond HFSF v souladu s rozhodnutím Řecké banky ze dne 21. května 2013 vyplatil dne 14. června 2013 bance New TT zbývající částku ve výši 1 001,7 milionů EUR.
ii) Kapitálové vklady fondu HFSF do banky New TT (opatření NTT2)
(100)
Fond HFSF byl jediným akcionářem banky New TT a poskytl jí státní podporu ve formě počátečního základního kapitálu (kmenových akcií) ve výši 500 milionů EUR.
2.4 PLÁN RESTRUKTURALIZACE A NOVÝ OBCHODNÍ MODEL
(101)
Dne 16. dubna 2014 Řecko předložilo plán restrukturalizace banky, který vysvětluje, jak banka jakožto kombinovaný subjekt, který je výsledkem získání bank Nea Proton a New TT, hodlá obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost.
2.4.1 Domácí operace
(102)
Prostřednictvím plánu restrukturalizace se banka zaměří na své hlavní bankovní činnosti v Řecku. Zatímco její mezinárodní operace představovaly v roce 2010 přibližně 26 % úvěrů (68), tento podíl na konci roku 2012 klesl na 20 % a do konce roku 2018 se dále sníží na […] % (69).
(103)
Hlavní prioritou banky je dosáhnout toho, aby její řecké bankovní operace byly do konce období restrukturalizace (31. prosince 2018) opět ziskové a životaschopné. Za tím účelem plán restrukturalizace obsahuje řadu opatření, která mají zvýšit provozní účinnost a čisté úrokové rozpětí banky, jakož i opatření, která posilují její kapitálovou pozici a strukturu rozvahy.
(104)
Pokud jde o provozní účinnost, banka již dlouho před získáním bank New TT a Nea Proton zahájila rozsáhlý program racionalizace. Od roku 2010 banka snížila svoji fyzickou přítomnost v Řecku. Vzato individuálně (bez získání bank New TT a Nea Proton), snížila počet svých poboček z 564 v červnu 2008 na […] v roce 2014 a rovněž snížila počet řeckých zaměstnanců (z 10 142 v roce 2008 na 9 037 v roce 2012) (70).
(105)
Do konce období restrukturalizace banka plánuje další snížení jak počtu poboček, a to z 645 poboček k 31. prosinci 2012 na […] k 31. prosinci 2018, a počet zaměstnanců z 12 430 k […] na formálním základě, tedy s ohledem na banky Nea Proton a New TT (71).
(106)
Zvýšená efektivita z hlediska poboček a zaměstnanců pomůže snížit celkové náklady na kombinované řecké bankovní činnosti o […] % ročně z 913 milionů EUR v roce 2013 (72) na […] milionů EUR v roce 2018 (73). V důsledku toho klesne očekávaný poměr nákladů a výnosů spojených s řeckými bankovními činnostmi banky do konce období restrukturalizace pod […] %, a to z 60 % v roce 2012.
(107)
Plán restrukturalizace také popisuje, jak banka zlepší své náklady financování, což je klíčem k obnovení životaschopnosti. Banka očekává, že bude moci v rámci stabilnějšího prostředí, a zejména díky předpokládané stabilizaci a oživení ekonomiky, která by podle očekávání měla od roku 2014 opět růst, platit nižší úrokové sazby ze svých vkladů. Rozpětí u vkladů (průměr sazeb u termínovaných vkladů, vkladů na viděnou a u spořících vkladů) podle očekávání v Řecku vzrostou z 223 bazických bodů v roce 2012 na […] bazických bodů v roce 2018 (74). Tohoto snížení rozpětí bude dosaženo především platbami mnohem nižších sazeb u termínovaných vkladů. Obdobně klesne závislost banky na mimořádné pomoci v oblasti likvidity a širším financování z Eurosystému, a to ze 42,9 % jejích celkových aktiv na úrovni skupiny v roce 2012 na […] % v roce 2018 (75).
(108)
Plán restrukturalizace předpokládá, že banka také posílí svoji rozvahu. Její čistý poměr úvěrů k vkladům v Řecku klesne v roce 2018 na […] % (ze 160 % v roce 2012 a 115 % v roce 2013) (76), a její kapitálová přiměřenost se zlepší, přičemž poměr kmenového kapitálu Tier 1 dosáhne v roce 2018 (77) […] % na úrovni skupiny (místo záporné hodnoty vlastního kapitálu před první překlenovací rekapitalizací).
(109)
Další strategickou prioritou banky je řízení úvěrů v selhání. Kromě posílených úvěrových procesů jak v souvislosti se vznikem úvěrů, tak s restrukturalizací úvěrů v selhání, se plán restrukturalizace soustředí na ošetření znehodnocených expozic a tvoru nové nápravné jednotky. Tato jednotka se zaměří na restrukturalizaci znehodnocených expozic. Bude využívat odborných zkušeností 30 až 50 vedoucích pracovníků odpovědných za nápravu vztahů (78). Podíl úvěrů v selhání dosáhne v roce 2015 […] % na úrovni skupiny ([…] % v roce 2015 pro řecký domácí trh (79)) a poté začne klesat a na konci období restrukturalizace dosáhne podle očekávání […] % (80) (30 % v Řecku před odpisy dluhů). Znehodnocené úvěry Řecké banky klesnou díky oživení řecké ekonomiky z 1 652 milionů EUR v roce 2013 na […] milionů EUR v roce 2018 (81).
(110)
Zvýšení provozní účinnosti, snížení čistého úrokového rozpětí a snížení nákladů na riziko bance umožní, aby v Řecku od roku 2015 byla opět zisková. Banka předpokládá, že na konsolidované úrovni dosáhnou její ztráty […] milionů EUR v roce 2014 a […] milionů EUR v roce 2015, zatímco její zisky dosáhnou v roce 2016 […] milionů EUR, v roce 2017 […] milionů EUR a v roce 2018 […] milionů EUR (82). Její konsolidovaná návratnost vlastního kapitálu dosáhne v roce 2018 […] % (83). Tato úroveň ziskovosti bude zajištěna především řeckým trhem (s návratností kapitálu na konci období restrukturalizace ve výši […] %), zatímco […] a […] budou vykazovat nižší úrovně ziskovosti ([…] % a […] %, v uvedeném pořadí).
2.4.2 Mezinárodní bankovní činnosti
(111)
Banka již začala zmenšovat a restrukturalizovat svoji mezinárodní síť. Prodala dceřiné společnosti v Turecku (Eurobank Tefken) a Polsku (EFG Poland). Komerční mezera, tedy rozdíl mezi nesplacenou částkou vkladů a nesplacenou částkou úvěrů u dané dceřiné společnosti, ve zbývající mezinárodní síti klesla z 1,7 miliardy EUR v roce 2010 na 0,8 miliardy EUR, provozní náklady se v letech 2010 až 2012 snížily o 9 % (84).
(112)
Banka bude svoji mezinárodní síť nadále restrukturalizovat a zmenšovat. Zejména se zavázala, že do 30. června 2017 sníží velikost svého portfolia mezinárodních aktiv na 8,77 miliard EUR. Rovněž se zavázala, že toto portfolio dále zmenší na 3,5 miliardy EUR, pokud bude nutné, aby fond HFSF vložil více než jednu miliardu eur do nadcházejícího navýšení základního kapitálu.
(113)
Jednou z možností jak tento cíl splnit, které banka v plánu restrukturalizace zkoumá, je prodej jejích činností v […] (85).
(114)
Tyto odprodeje představují […] % zahraničních aktiv banky k 31. prosinci 2012. Zahraniční aktiva by tudíž k 31. prosinci 2018 dosáhla […] milionů EUR a mezinárodní síť by se soustředila na […] a […].
(115)
Plán restrukturalizace zdůrazňuje, že je nutné snížit závislost zahraničních dceřiných společností na jejich řecké mateřské společnosti, pokud jde o jejich potřeby financování, a nadále chránit kapitálovou pozici banky.
(116)
Za tímto účelem hodlá banka provést program výrazného snížení nákladů v mezinárodní síti, […]. Například v […] bude uzavřeno […] poboček, přičemž počet zaměstnanců se od 31. prosince 2012 sníží o […], a to až do doby, kdy bude dceřiná pobočka v […] (86) prodána.
(117)
Banka sníží své celkové financování zahraničních dceřiných společností z 2 miliard EUR v roce 2012 na […] v roce 2018 (87), návratnost kapitálu dosáhne v roce […] […] % a v roce […] […] %.
2.4.3 Nebankovní činnosti: prodej pojišťovacích činností a činností v oblasti realit
(118)
Banka snížila svůj podíl v dceřiné realitní společnosti Eurobank Properties pod 35 %, a to navýšením základního kapitálu s příznivým dopadem na poměr kmenového kapitálu Tier 1 banky (88). Banka tuto dceřinou společnost v plném rozsahu odprodá do 31. prosince 2018.
(119)
Banka také plánuje, že do […] prodá své dceřiné pojišťovny.
2.4.4 Získávání kapitálu ze soukromých zdrojů a příspěvek stávajících akcionářů a podřízených věřitelů
(120)
Bance se podařilo získat kapitál na trhu, a tím snížit potřebnou státní podporu.
(121)
Akcionáři byli jarní rekapitalizací v roce 2013 silně oslabeni, jelikož fond HFSF obdržel 98,56 % akcií banky a původním akcionářům zůstal pouze podíl ve výši 1,44 %. Fond HFSF tak v červnu 2013 převzal nad bankou plnou kontrolu. Od roku 2008 nebyly vyplaceny žádné dividendy v hotovosti.
(122)
V únoru 2012 banka nabídla, že od soukromých investorů koupí zpět hybridní nástroje za cenu v rozmezí od 40 % do 50 % jejich nominální hodnoty. Tato cena zpětného odkupu byla určena na základě tržní hodnoty nástrojů a obsahovala prémii nepřevyšující deset procentních bodů, která byla přidána s cílem motivovat investory k účasti na zpětném odkupu. Byla přijata nabídka na téměř 50 % celkové nominální hodnoty nástrojů, a banka tak měla po zohlednění nákladů na transakci zisk 248 milionů EUR (89).
(123)
V květnu 2013 banka oznámila další řízení závazků. Banka nabídla držitelům dluhu příležitost přeměnit jejich cenné papíry nižší úrovně Tier 1 a Tier 2 s nesplacenou částkou 662 milionů EUR na kmenové akcie za jejich nominální hodnotu. Cena přeměny byla stanovena tak, aby se rovnala upisovací ceně, kterou zaplatil fond HFSF při jarní rekapitalizaci v roce 2013 (90). Míra přijetí byla 48 %. Jelikož držitelé dluhopisů nižší úrovně Tier 1 a nižší úrovně Tier 2 převedli své cenné papíry na nižší podřízené nástroje bez hotovostní platby, získaný kapitál dosáhl částky 317 milionů EUR.
(124)
V důsledku dvou zpětných odkupů klesl souhrn podřízeného a hybridního dluhu z 1 045 milionů EUR k 31. prosinci 2011 na 283 milionů EUR k 31. prosinci 2013 (91).
2.5 ZÁVAZKY ŘECKÝCH ORGÁNŮ
(125)
Řecko se zavázalo, že banka a její přidružené společnosti provedou plán restrukturalizace, který byl předložen 16. dubna 2014, a poskytlo další závazky ohledně provádění plánu restrukturalizace („závazky“). Závazky, jejichž výčet je uveden v příloze, jsou shrnuty v tomto oddíle.
(126)
Zaprvé, Řecko se zavázalo, že banka provede restrukturalizaci svých komerčních činností v Řecku, a stanovilo maximální počet poboček a zaměstnanců, jakož i maximální částku celkových nákladů, jichž je třeba dosáhnout do 31. prosince 2017 (92).
(127)
Řecko se rovněž zavázalo, že banka do 31. prosince 2017 sníží náklady na vklady přijaté v Řecku a dodrží maximální poměr čistých úvěrů k vkladům (93).
(128)
Pokud jde o zahraniční dceřiné společnosti banky, Řecko se zavázalo, že banka nebude poskytovat dodatečnou kapitálovou podporu, pokud nebudou splněny předem stanovené podmínky. Řecko se také zavázalo, že banka do 30. června 2018 výrazně omezí finanční páky u svých mezinárodních aktiv (94).
(129)
Řecko se zavázalo, že banka odprodá své pojišťovací činnosti, svoji realitní dceřinou společnost a řadu cenných papírů a že sníží velikost svého soukromého kapitálového portfolia. Kromě toho banka až na omezené výjimky nebude kupovat cenné papíry neinvestičního stupně (95).
(130)
Řecko poskytlo řadu závazků týkajících se řízení banky. Zavázalo se, že omezí odměny zaměstnanců a vedoucích pracovníků banky, že banku přiměje, aby dodržovala řecké právní předpisy o správě a řízení společností a zavedla účinnou a odpovídající organizační strukturu (96).
(131)
Řecko se rovněž zavázalo, že banka posílí svoji úvěrovou politiku, aby v jakékoli fázi úvěrového procesu zabránila diskriminaci a zaručila, že rozhodnutí o poskytnutí a restrukturalizaci úvěrů směřují k maximalizaci ziskovosti banky. Řecko se zavázalo, že banka zlepší sledování úvěrového rizika, jakož i restrukturalizaci úvěrů (97).
(132)
Řada závazků se týká operací banky s vypůjčovateli ve spojení. Tyto závazky mají zaručit, že se banka při poskytování a restrukturalizaci půjček zaměstnancům, vedoucím pracovníkům a akcionářům, jakož i veřejným subjektům, politickým stranám a mediálním společnostem neodchýlí od obezřetných bankovních postupů (98).
(133)
Na závěr se Řecko zavázalo, že na banku uvalí další omezení, např. zákaz kuponů a dividend, zákaz akvizic a zákaz reklamy (99).
(134)
Tyto závazky budou do 31. prosince 2018 sledovány kontrolním správcem.
(135)
Jelikož fond HFSH zajišťuje stávající kapitálové navýšení banky, Řecko v rámci stávajícího kapitálového navýšení banky poskytlo samostatný závazek, že provede opatření stanovená v článku 6a zákona o fondu HFSF ve znění ze dne 30. března 2014, podle nějž se má zbývající částka nedostatku kapitálu úvěrové instituce předtím, než fond HFSF provede kapitálovou injekci, podle potřeby přidělit držitelům kapitálových nástrojů a dalších podřízených závazků této instituce.
3. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍCH VYŠETŘOVACÍCH ŘÍZENÍ
3.1 DŮVODY ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ V SOUVISLOSTI S PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACÍ
(136)
Dne 27. července 2012 Komise zahájila formální vyšetřovací řízení, aby ověřila, zda byly splněny podmínky sdělení o bankovnictví z roku 2008 (100), pokud jde o vhodnost, nezbytnost a přiměřenost první překlenovací rekapitalizace, kterou fond HFSF provedl ve prospěch banky (opatření B1).
(137)
Pokud jde o vhodnost opatření, vzhledem k tomu, že podpora byla poskytnuta poté, co byla provedena předběžná rekapitalizace a poskytnuta podpora v oblasti likvidity, a s ohledem na dlouhé období záchrany Komise pochybuje o tom, zda banka provedla všechny možné kroky, aby zabránila tomu, že v budoucnosti bude potřebovat podporu (101). Kromě toho Komisi nebylo jasné, kdo bude banku kontrolovat, až bude první překlenovací rekapitalizace nahrazena rekapitalizací trvalou (102), neboť banka by se mohla dostat buď pod kontrolu státu, nebo menšinových soukromých vlastníků. Komise podotkla, že by ráda zajistila, aby se kvalita řízení banky, a zejména její proces poskytování půjček v žádném případě nezhoršily.
(138)
Pokud jde o nezbytnost první překlenovací rekapitalizace, v 66. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou Komise zpochybnila, zda byly provedeny všechny možné kroky, aby se zabránilo tomu, že banka v budoucnosti bude potřebovat podporu. Jelikož navíc byla doba trvání překlenovací rekapitalizace nejistá, Komise nemohla s určitostí stanovit, zda je tato rekapitalizace dostačující a zda vyhovuje zásadám týkajícím se protiplnění a sdílení zátěže podle pravidel státní podpory. Navíc vzhledem k tomu, že v době, kdy bylo přijato rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou, nebyly známy podmínky přeměny první překlenovací rekapitalizace na rekapitalizaci trvalou, Komise tyto podmínky nemohla posoudit.
(139)
Pokud jde o přiměřenost opatření, Komise vyjádřila pochybnosti o tom, zda jsou ochranná opatření (zákaz reklamy, zákaz kuponů a dividend, zákaz kupní opce a zákaz zpětného odkupu popsané v 71. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou) ve vztahu k první překlenovací rekapitalizaci dostačující. Kromě toho Komise v 72. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou uvedla, že narušení hospodářské soutěže mohla být způsobena neexistencí pravidel, což fondu HFSF znemožnilo koordinovat všechny čtyři největší řecké banky (jmenovitě skupinu Eurobank, banky Alpha, NBG a Piraeus), a neexistencí odpovídajících ochranných opatření, aby se těmto bankám zabránilo ve sdílení obchodně citlivých informací. Komise proto navrhla, aby byl jmenován kontrolní správce, který bude v bance fyzicky přítomen.
3.2 DŮVODY ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ SE SPOLEČNOSTÍ NEA PROTON BANK
(140)
Dne 26. července 2012 Komise zahájila formální vyšetřovací řízení, aby ověřila, zda zásah ve výši 1 122 milionů EUR v rámci programu pro řešení problémů bank fondu HDIGF (opatření NP1), kapitálový vklad ve výši 250 milionů EUR poskytnutý fondem HFSF a kapitálové vklady dosahující souhrnné výše 300 milionů EUR (opatření NP2), které fond HFSF poskytl bance Nea Proton, splňují obecná kritéria slučitelnosti a požadavky sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci (103) a sdělení o restrukturalizaci (104) (obnovení dlouhodobé životaschopnosti, sdílení zátěže a omezení podpory na nezbytné minimum a omezení narušování hospodářské soutěže).
(141)
Pokud jde o vhodnost opatření, Komise prohlásila, že uvedená opatření jsou vhodná jako podpora na záchranu.
(142)
Pokud jde o nezbytnost opatření, Komise poznamenala, že zásah v rámci programu pro řešení problémů bank fondu HDIGF byl nutný jak z hlediska částky, tak formy, zatímco kapitálové vklady provedené fondem HFSF byly nezbytné pouze z hlediska formy. Pokud však jde o výši kapitálových vkladů provedených fondem HFSF, Komise v 59. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton vyjádřila pochybnosti o tom, zda bude banka Nea Proton schopna samostatně obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost a zda je samostatná restrukturalizace nejlevnější dostupnou možností. Kromě toho Komise v 60. a 61. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton uvedla, že neschopnost banky Nea Proton poskytnout dostatečné protiplnění za rekapitalizaci ze strany fondu HFSF vzbuzuje pochybnosti o tom, zda jde o v zásadě zdravou banku, a tudíž vyvolává potřebu hloubkové restrukturalizace.
(143)
Pokud jde o přiměřenost opatření, Komise měla za to, že jsou přiměřená jako podpora na záchranu.
(144)
Pokud jde o obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Nea Proton, Komise v 65. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton vyjádřila pochybnosti o tom, zda tato banka může samostatně dosáhnout životaschopnosti.
(145)
Komise pochybovala o tom, že je navržená restrukturalizace dostačující ve srovnání s hloubkou restrukturalizace, která je požadována kvůli nedostatečnému protiplnění.
3.3 DŮVODY ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ S BANKOU NEW TT
(146)
Dne 6. května 2013 Komise zahájila formální vyšetřovací řízení, aby ověřila, zda financování ve výši 4,1 miliardy EUR na pokrytí mezery ve financování v důsledku převodu činností z banky TT na banku New TT (opatření NTT1), kapitálový vklad ve výši 500 milionů EUR poskytnutý fondem HFSF bance New TT (opatření NTT2), kapitálový vklad ve výši 224,96 milionů EUR pro banku TT ve formě preferenčních akcií v rámci režimu podpor pro řecké banky (opatření TT) a zásah ve výši 0,68 miliardy EUR v rámci programu pro řešení problémů bank fondu HDIGF ve prospěch aktiv banky T, která byla převedena na banku TT (opatření T), splňují obecná kritéria slučitelnosti a požadavky sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o restrukturalizaci (obnovení dlouhodobé životaschopnosti, sdílení zátěže a omezení podpory na nezbytné minimum a omezení narušování hospodářské soutěže).
(147)
Komise měla za to, že obě opatření, tedy NTT2 a NTT1, jsou v podobě podpory na záchranu vhodná a nezbytná. Pokud jde o nezbytnost opatření NTT2 z hlediska částky, Komise vyjádřila pochybnosti o dlouhodobé samostatné životaschopnosti banky New TT a měla za to, že samostatná restrukturalizace nemusí nutně být jedinou a nejlevnější dostupnou možností (105). Pokud jde o protiplnění u obou opatření, Komise uvedla, že pokrytí mezery ve financování představuje konečné náklady bez vyrovnání budoucích příjmů, což vyvolává potřebu hloubkové restrukturalizace (106).
(148)
Pokud jde o přiměřenost obou opatření, Komise se domnívala, že opatření NTT2 a NTT1 jsou vhodná jako podpora na záchranu v krátkodobém výhledu, ale v 79. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT vyžadovala, aby byla urychleně provedena opatření, která by omezila nepříznivé vedlejší účinky.
(149)
Pokud jde o slučitelnost opatření T, Komise již toto opatření dne 16. května 2012 v rozhodnutí o řešení krizové situace banky T („rozhodnutí o bance T“) (107) dočasně schválila jako podporu na záchranu, nemohla však s konečnou platností schválit podporu ve prospěch činností banky T, které byly převedeny na banku TT. Komise v rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT (108) prodloužila schválení opatření jako podpory na záchranu do doby, než přijme konečné rozhodnutí o aktualizované verzi plánu restrukturalizace banky TT.
(150)
Pokud jde o slučitelnost uvedených opatření se sdělením o restrukturalizaci, Komise pochybovala o tom, zda je banka New TT schopna samostatně obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost. Tento skeptický postoj pramenil z omezeného počtu navržených opatření, která hodlala banka New TT přijmout, aby v budoucnosti vytvořila zisky, z nejistoty ohledně programu pro dobrovolný odchod do důchodu, pokud jde o jeho načasování a míru přijetí mezi zaměstnanci, z neexistence dalších opatření ke snížení nákladů na zaměstnance, neexistence opatření pro racionalizaci sítě poboček po získání banky T a průvodní neschopnosti využít potenciální součinnosti (109).
(151)
V 90. a 91. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT Komise vyjádřila obavy, zda bude možné provést ambiciózní snížení úrokových rozpětí u stávajících vkladů a navýšení úvěrových marží u nových úvěrů, aniž by banka New TT ztratila značný počet klientů a aniž by musela poskytovat rizikové úvěry. Kromě toho Komise pochybovala o tom, že banka New TT zdvojnásobí své portfolio podnikových úvěrů podle plánu a zda vzhledem k nedostatku odborných zkušeností bude schopna dosáhnout plánovaného tempa růstu čistého příjmu z úroků.
(152)
Proto Komise v 95. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou TT vyjádřila názor, že opětovné začlenění banky TT do větší životaschopné finanční společnosti zvýší naději banky New TT na životaschopnost, neboť jí umožní racionalizovat náklady, znovu stanovit ceny vkladů a nových úvěrů a nabízet širší škálu produktů.
(153)
Jelikož banka New TT převzala ekonomické činnosti, které byly dříve prováděny v bance TT, včetně činností banky T, Komise zahájila formální vyšetřovací řízení, které se týkalo otázky, zda opatření T a TT nabízejí dlouhodobé řešení z hlediska životaschopnosti banky New TT, a vyzvala zúčastněné strany, aby předložily připomínky.
(154)
Pokud jde o sdílení zátěže, Komise měla za to, že samostatná restrukturalizace zvyšuje náklady na restrukturalizaci, a tudíž pochybovala o tom, že je státní podpora omezena na minimum. Kromě toho Komise poznamenala, že navzdory skutečnosti, že bylo dosaženo dostačujícího sdílení zátěže akcionáři a držiteli podřízeného dluhu, což pravděpodobně představovalo dosažitelné maximum, neexistence protiplnění vyvolala potřebu hloubkové restrukturalizace jak z hlediska opatření pro zajištění životaschopnosti, tak opatření, která by omezila narušování hospodářské soutěže. Komise rovněž zaznamenala, že nižší protiplnění je odůvodněno skutečností, že velká část vzniklých ztát pochází z prominutí dluhu ve prospěch státu (110).
(155)
Pokud jde o narušování hospodářské soutěže, Komise poznamenala, že obrovská částka podpory, kterou obdržela banka TT a převedené činnosti banky T, a nedostatečné protiplnění jsou podnětem k hloubkové restrukturalizaci a k omezení tržní přítomnosti banky New TT. Kromě toho, zatímco ztráty pocházely především z držení dluhopisů ŘSDL, Komise konstatovala, že banka TT držela v poměru ke své velikosti mnohem více řeckých státních dluhopisů než ostatní řecké banky, a měla za to, že je to projevem nepřiměřeného riskování (111). Na závěr Komise poznamenala, že ačkoli banka New TT zůstává na trhu téměř stejnou měrou jako předtím banka TT, narušování hospodářské soutěže je vzhledem k poměrně malé velikosti a neexistenci zahraničních činností banky New TT omezené. Komise však vyjádřila pochybnosti o tom, zda byla přijata dostatečná opatření k omezení neoprávněného narušování hospodářské soutěže, a zastávala názor, že možná bude nutné zavést zákaz cenového vedení a další opatření týkající se změn v jednání (112).
4. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN K FORMÁLNÍMU VYŠETŘOVACÍMU ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍMU SE PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACE
PŘIPOMÍNKY JEDNÉ ŘECKÉ BANKY
(156)
Dne 3. ledna 2013 Komise od jedné řecké banky obdržela připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Eurobank. Tato řecká banka vyjádřila názor, že rekapitalizace řeckých bank fondem HFSF v zásadě představuje vítaný krok směrem ke zdravějšímu a životaschopnějšímu bankovnímu systému a vůči rekapitalizaci Eurobanky nevznesla žádné námitky.
(157)
Ačkoli tato banka vyjádřila svoji naprostou podporu myšlence rekapitalizace řeckých bank fondem HFSF, vysvětlila, že očekává,, že rekapitalizace provedená fondem HFSF bude za obdobných podmínek otevřena všem bankám, které působí v Řecku, aby se minimalizovalo narušování hospodářské soutěže a zabránilo diskriminaci,
5. PŘIPOMÍNKY ŘECKA K FORMÁLNÍM VYŠETŘOVACÍM ŘÍZENÍM
5.1 PŘIPOMÍNKY ŘECKA K FORMÁLNÍMU VYŠETŘOVACÍMU ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍMU SE PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACE
(158)
Dne 5. září 2012 Řecko předložilo připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou, které vypracovala Řecká banka a fond HFSF.
5.1.1 Připomínky vypracované Řeckou bankou
(159)
Pokud jde o vhodnost první překlenovací rekapitalizace, Řecká banka poznamenala, že objem kapitálu ve výši 18 miliard EUR, kterým fond HFSF v květnu 2012 rekapitalizoval čtyři největší řecké banky, byl nižší než konečná částka nutná k tomu, aby tyto banky do června 2012 postupně dosáhly poměru kmenového kapitálu Tier 1 na úrovni 10 % a poměru kmenového kapitálu Tier 1 na úrovni 7 %, který byl stanoven v rámci tříletého nepříznivého zátěžového scénáře, a aby si tyto poměry udržely. Rovněž podotkla, že první překlenovací rekapitalizace je dočasná, neboť proces rekapitalizace bude dokončen navýšením základního kapitálu zmíněných čtyř bank.
(160)
Řecká banka také konstatovala, že rekapitalizace největších řeckých bank je součástí dlouhodobější restrukturalizace řeckého bankovnictví. Podotkla, že pokud banka zůstává v soukromých rukou, její vedení pravděpodobně zůstane beze změn, zatímco pokud se vlastníkem banky stane stát (tedy fond HFSF), může fond HFSF jmenovat nové vedení, které bude v každém případě posouzeno Řeckou bankou. Řecká banka poznamenala, že průběžně posuzuje rámec pro správu a řízení společnosti, přiměřenost řízení a rizikový profil banky, aby zaručila, že nedochází k nadměrnému riskování. Rovněž podotkla, že fond HFSF již jmenoval zástupce do správní rady rekapitalizovaných bank.
(161)
Pokud jde o nezbytnost první překlenovací rekapitalizace, Řecká banka konstatovala, že rekapitalizace banky byla omezená, aby se zaručilo splnění tehdejších použitelných minimálních kapitálových požadavků (8 %). Rovněž uvedla, že dlouhé období před rekapitalizacemi bylo způsobeno prudkým zhoršením podmínek pro činnost bank v Řecku a dopadem programu PSI, složitostí celého projektu a potřebou maximalizovat zapojení soukromých investorů do navyšování základního kapitálu.
(162)
Pokud jde o přiměřenost první překlenovací rekapitalizace, Řecká banka podotkla, že úplné provedení plánu restrukturalizace, který má být předložen Komisi, je zajištěno skutečností, že hlasovací práva fondu HFSF budou pozastavena mimo jiné v případě, že dojde k výraznému porušení plánu restrukturalizace. Řecká banka také konstatovala, že obtíže banky nebyly způsobeny ani tím, že vedení banky podcenilo rizika, ani agresivním obchodním jednáním.
5.1.2 Připomínky vypracované fondem HFSF
(163)
Pokud jde o vhodnost první překlenovací rekapitalizace, fond HFSF k otázce potenciálního státního zásahu v případě, že stát prostřednictvím fondu HFSF poskytne vysoké částky státní podpory a fond HFSF má plná hlasovací práva, poznamenal, že banky, které financuje, nejsou považovány za veřejné subjekty nebo za subjekty pod státní kontrolou a že státem nebudou kontrolovány ani poté, co je fond HFSF trvale rekapitalizuje. Fond HFSF poznamenal, že jde o zcela nezávislý subjekt soukromého práva, který se rozhoduje samostatně. Nepodléhá státní kontrole podle čl. 16C odst. 2 zákona o fondu HFSF, podle nějž úvěrové instituce, jimž fond HFSF poskytl kapitálovou podporu, nejsou součástí širšího veřejného sektoru. Rovněž poukázal na správní strukturu fondu HFSF.
(164)
Pokud jde o zásah fondu HFSF do vedení banky, fond HFSF poznamenal, že bude respektovat samostatnost banky a nebude zasahovat do jejího denního řízení, protože jeho úloha je omezena hranicemi stanovenými zákonem o fondu HFSF. Prohlásil, že nedojde ke státnímu zásahu ani koordinaci a že rozhodnutí banky o úvěrovém procesu (mimo jiné o zajištění, stanovení cen a platební schopnosti vypůjčovatelů) budou přijímána na základě obchodních kritérií.
(165)
Fond HFSF poukázal na to, že zákon o fondu HFSF a dohoda o předběžném upsání stanoví vhodná ochranná opatření, aby se stávajícím soukromým akcionářům zabránilo v nadměrném riskování. Poukázal na různé prvky, např. na to, že i) fond HFSF jmenuje zástupce jako nezávislé nevýkonné členy správní rady banky a že tito zástupci jsou přítomni ve výborech, ii) fond HFSF provádí v bance hloubkovou kontrolu a iii) že po konečné rekapitalizaci budou hlasovací práva fondu HFSF omezena pouze do doby, než banka splní podmínky plánu restrukturalizace.
(166)
Pokud jde o nezbytnost první překlenovací rekapitalizace, a zejména o úroveň protiplnění za podporu, fond HFSF konstatoval, že protiplnění bylo dohodnuto se zástupci Komise, banky ECB a MMF. Tato dohodnutá úroveň zohledňovala skutečnost, že první překlenovací rekapitalizace bude do 30. září 2012 přeměněna na rekapitalizaci trvalou, přičemž tato lhůta byla stanovena v březnu 2012 v Memorandu o hospodářské a finanční politice mezi Komisí, ECB a MMF a Řeckem.
(167)
Pokud jde o přiměřenost první překlenovací rekapitalizace, HFSF podotkl, že opatření, která přijal, například opatření popsaná v 165. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, představují vzhledem k velkým částkám obdržené podpory a dlouhému období záchrany dostatečná ochranná opatření. Kromě toho fond HFSF prohlásil, že jsou zavedena odpovídající opatření, aby se zaručilo, že si banky, v nichž má fond HFSF podíl, navzájem nevyměňují obchodně citlivé informace. Tato opatření zahrnují jmenování různých zástupců fondu HFSF do těchto bank, mandáty přidělené těmto zástupcům, které konkrétně brání toku informací od jednoho zástupce k druhému, a jasné interní pokyny, aby tito úředníci nepředávali bankám obchodně citlivé informace. Kromě toho fond HFSF uvedl, že nevykonává svá práva ve vztahu k bankám způsobem, který by mohl zabránit účinné hospodářské soutěži nebo tuto soutěž omezovat, narušovat či výrazně oslabovat. Na závěr fond HFSF poukázal na to, že členové jeho správní rady a jeho zaměstnanci podléhají přísným pravidlům důvěrnosti a povinnostem při správě cizího majetku a jsou, pokud jde o jeho záležitosti, vázáni ustanoveními o profesním tajemství.
5.2 PŘIPOMÍNKY ŘECKA K ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ S BANKOU NEA PROTON
(168)
Dne 5. září 2012 Řecko předložilo připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton, které vypracovala Řecká banka a fond HFSF.
5.2.1 Připomínky vypracované Řeckou bankou
(169)
Řecká banka konstatovala, že banka Nea Proton by jako dočasná úvěrová instituce vlastněná fondem HFSF nemohla sama předložit dlouhodobější podnikatelský plán. Kromě toho Řecká banka podotkla, že bedlivě sleduje provádění obchodního plánu, který pro banku Nea Proton připravil fond HFSF a který byl předložen Komisi, aby se zaručilo, že bude možné banku Nea Proton prodat ve lhůtě stanovené zákonem.
(170)
Pokud jde o tempo růstu ziskovosti, Řecká banka podotkla, že k největší části růstu podle očekávání dojde v roce 2013 (kdy měl čistý příjem z úroků podle očekávání vzrůst na 55,3 milionů EUR ve srovnání s 22,7 miliony EUR v roce 2012), a to především v důsledku snížení celkových úrokových nákladů, a tento růst bude výsledkem dvou faktorů: přesunu termínovaných vkladů, které dříve byly velmi výnosné za lepších podmínek, a snížení celkové nesplacené částky vkladů v první polovině roku 2012 o 30 %. Kromě toho Řecká banka zdůraznila, že od roku 2013 již údaje o čistém příjmu z úroků nebudou tolik kolísat a nebudou důvodem k pochybnostem o tom, že je banka Nea Proton schopna splnit cíl.
5.2.2 Připomínky vypracované fondem HFSF
(171)
Pokud jde o nezbytnost opatření ve prospěch banky Nea Proton, fond HFSF konstatoval, že příslušným orgánem, který rozhoduje o opatřeních týkajících se řešení problémů bank, je Řecká banka a že fond HFSF provedl vklad minimálního kapitálu, který byl nutný pro regulační účely.
(172)
Pokud jde o obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Nea Proton, fond HFSF poukázal na řešení krizové situace, v jehož rámci musel HFSF prodat banku Nea Proton do dvou let, a souhlasil s Komisí, že banka Nea Proton by mohla být součástí většího a životaschopného subjektu. Ačkoli plán restrukturalizace banky Nea Proton byl založen na „samostatném“ modelu, fond HFSF vysvětlil, že cílem bylo usnadnit prodej této banky zvýšením její atraktivity pro investory a zlepšením jejích finančních výsledků. Fond HFSF vyjádřil názor, že kapitálové vklady nejen umožnily bance Nea Proton dodržet minimální poměr kapitálové přiměřenosti, ale také zlepšily její finanční pozici a atraktivitu pro budoucí fúzi s jinými menšími bankami. Fond HFSF rovněž poznamenal, že dodatečná kapitálové injekce byla nutná k pokrytí ztrát ze znehodnocení v souvislosti s programem PSI a rostoucími poplatky za poskytování úvěrů.
(173)
Fond HFSF konstatoval, že banka Nea Proton zlepšila své náklady financování a loajalitu vkladů. Závislost banky Nea Proton na Eurosystému se v roce 2012 zmenšila a banka zlepšila svoji likvidní pozici. Dodatečná kapitálová injekce jí pomohla snížit úrokové sazby u vkladů a zlepšit rozpětí úrokové sazby. Banka Nea Proton již znovu stanovila cenu některých úvěrových portfolií, přičemž použila stanovení cen na základě rizik s úrokovými sazbami, které výrazně převyšovaly náklady financování. Kromě toho by k plánovanému tempu růstu čistých příjmů z úroků došlo souběžně s konzervativním rozšířením v tržním segmentu zaměřeném na společnosti a zvýšením kvality portfolia.
(174)
Fond HFSF konstatoval, že v roce 2012 banka Nea Proton výrazně snížila své provozní náklady, že její jediné dvě dceřiné společnosti ukončily svoji činnost, že byla výrazně omezena její účast v pojišťovnách a že bude ukončeno její obchodování na vlastní účet.
(175)
Na závěr fond HFSF podotkl, že bude omezeno narušování hospodářské soutěže, a to vzhledem k malému podílu banky Nea Proton na celkových bankovních aktivech v Řecku a ke skutečnosti, že banka neuvažuje o agresivním přijímání vkladů.
5.3 PŘIPOMÍNKY ŘECKA K ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ S BANKOU NEW TT
(176)
Dne 19. července 2013 předložilo ministerstvo financí připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT.
(177)
Pokud jde o nezbytnost opatření NTT1, ministerstvo financí doplnilo, že přesná hodnota aktiv a závazků, které byly převedeny na banku New TT, byla v souladu s čl. 63E odst. 6 zákona č. 3601/2007 definována na základě zprávy externích auditorů.
(178)
Pokud jde o nezbytnost opatření NTT2, ministerstvo financí konstatovalo, že Druhý program hospodářské korekce pro Řecko (druhá revize-květen 2012) vyžadoval, aby banka New TT byla do 15. července 2013 prodána třetí straně.
(179)
Pokud jde o protiplnění za opatření NTT1 a NTT2, ministerstvo financí uvedlo, že fond HFSF, který do 31. prosince 2013 vyplňuje mezeru ve financování místo fondu HDIGF, získává v případě likvidace aktiv, která zůstala ve vlastnictví banky TT, přednostní nárok před jinými nezajištěnými věřiteli a že před nárok fondu HFSF lze zařadit pouze nároky zaměstnanců na obdržení 50 % jejich vyrovnání. Proto konstatovalo, že výsledek likvidace zmíněných aktiv využije především fond HFSF, čímž se sníží náklady státu.
(180)
Pokud jde o obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky New TT, ministerstvo financí uvedlo, že tato banka musela být jako dočasná uvěrová instituce v souladu s článkem 63E zákona č. 3601/2007 prodána do dvou let od založení. Prodej banky New TT bude v souladu s Memorandem o hospodářské a finanční politice z května 2013 dokončen do 15. července 2013, čímž se zaručí dlouhodobá životaschopnost jejích činností.
6. POSOUZENÍ PODPORY TÝKAJÍCÍ SE ZÍSKANÝCH PODNIKŮ
6.1 POSOUZENÍ PODPORY TÝKAJÍCÍ SE BANKY NEA PROTON
6.1.1 Existence a částka podpory
(181)
Komise musí stanovit existenci státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Podle uvedeného ustanovení je státní podporou každá podpora poskytovaná v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, která narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňuje určité podniky nebo určitá odvětví výroby, pokud ovlivňuje obchod mezi členskými státy.
6.1.1.1 Existence podpory v opatřeních poskytnutých v rámci režimu podpor pro řecké banky (opatření Pr1, Pr2 a Pr3)
(182)
Kapitálový vklad ve výši 80 milionů EUR, který řecký stát v květnu 2009 poskytl bance Proton (opatření Pr1), řecké státní cenné papíry v hodnotě 78 milionů EUR získané bankou Proton v dubnu 2009 (opatření Pr2) a státní záruka, která byla bance Proton poskytnuta v červenci 2010 za vydané dluhopisy v nominální hodnotě 149,4 milionů EUR (opatření Pr3), byly poskytnuty v rámci režimu podpor pro řecké banky (113). V rozhodnutí o schválení uvedeného režimu Komise dospěla k závěru, že opatření poskytnutá v rámci režimu představují státní podporu.
(183)
Podle závěru vyvozeného v 38. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton převezme banka Nea Proton ekonomické činnosti banky Proton. Opatření Pr1, Pr2 a Pr3 byla pro banku Nea Proton přínosná, neboť přispěla ke stabilizaci a pokračování ekonomických činností, které na ni byly převedeny a které by jinak ustaly. Proto má Komise za to, že opatření byla přínosná pro ekonomické činnosti převedené na banku Nea Proton.
6.1.1.2 Existence podpory při pokrytí mezery ve financování banky Nea Proton (opatření NP1)
(184)
V 31. až 37. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton již Komise stanovila, že opatření NP1, tedy zásah v rámci programu pro řešení problémů bank fondů HDIGF a HFSF s cílem pokrýt mezeru ve financování, představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Ve 38. bodě odůvodnění téhož rozhodnutí Komise měla za to, že banka Nea Proton je ekonomickým příjemcem uvedeného opatření, neboť přejímá ekonomickou činnost banky Proton, která díky obdržené podpoře nadále existuje.
6.1.1.3 Existence podpory při vkladu počátečního základního kapitálu poskytnutém fondem HFSF a vkladu dodatečného základního kapitálu poskytnutém fondem HFSF v roce 2012 (opatření NP2)
(185)
V 41. až 43. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton již Komise stanovila, že kapitálový vklad fondu HFSF ve výši 250 milionů EUR a dodatečný kapitálový vklad plánovaný v době přijetí rozhodnutí, které dosáhly celkové částky 300 milionů EUR, představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Jak je uvedeno v 93. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, z možného dodatečného kapitálu ve výši 300 milionů EUR fond HFSF nakonec v roce 2012 přispěl dodatečnou částkou 265 milionů EUR, a celková podpora na rekapitalizaci tak v letech 2011 a 2012 dosáhla částky 515 milionů EUR (opatření NP2).
6.1.1.4 Existence podpory při kapitálovém vkladu, který poskytl fond HFSF bance Nea Proton před jejím prodejem bance (NP3)
(186)
Komise má za to, že kapitálový vklad, který fond HFSF poskytl bance Nea Proton před jejím prodejem bance a která dosáhla částky 395 milionů EUR, představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(187)
Kapitálový vklad poskytl fond HFSF, tedy subjekt zřízený a financovaný Řeckem za účelem podpory bank, a vklad tudíž byl proveden za využití státních zdrojů. Kromě toho je opatření svoji povahou selektivní, jelikož kapitálový vklad je přínosný pouze pro banku Nea Proton.
(188)
Kromě toho zásah poskytuje bance Nea Proton jednoznačnou výhodu, neboť jí umožňuje, aby pokračovala ve svých bankovních činnostech. Bez kapitálové injekce by banka Nea Proton byla vyhlásila úpadek, neboť měla hluboce záporný kapitál. Za těchto okolností by bývalo nebylo možné banku Nea Proton prodat a začlenit ji do většího subjektu. Kromě toho tato rekapitalizace nesplňuje zásadu tržního investora. Naopak, rekapitalizace ve výši 395 milionů EUR umožnila prodat banku Nea Proton za cenu jednoho eura. Soukromý investor by se rozhodl rekapitalizaci neprovést a nechal by banku Nea Proton vyhlásit úpadek, čímž by ušetřil 395 milionů EUR.
(189)
Banka Nea Proton soutěží s jinými bankami včetně dceřiných společností zahraničních bank, které působí v Řecku nebo by mohly mít zájem o vstup na řecký trh. Proto kapitálová injekce ovlivňuje obchod mezi členskými státy a může narušit hospodářskou soutěž.
(190)
Komise tudíž dospěla k závěru, že kapitálový vklad do banky Nea Proton ve výši 395 milionů EUR představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
Příjemce opatření NP3
(191)
Jak již bylo vysvětleno v 188. bodě odůvodnění, Komise považuje banku Nea Proton za příjemce kapitálového vkladu ve výši 395 milionů EUR, neboť jí podpora umožnila pokračovat v ekonomických činnostech v rámci banky.
(192)
Pokud jde o to, zda prodej banky Nea Proton představuje státní podporu ve prospěch banky, je třeba, aby Komise v souladu s bodem 49 sdělení o bankovnictví z roku 2008 posoudila, zda jsou splněny určité požadavky. Musí posoudit: i) zda byl postup prodeje otevřený a nediskriminační; ii) zda se prodej uskutečnil za tržních podmínek; a iii) zda finanční instituce nebo vláda stanovily co nejvyšší prodejní cenu majetku a závazků.
(193)
Banka získala akcie v bance Nea Proton, jelikož v rámci nediskriminačního nabídkového řízení, které bylo otevřené jiným bankám a finančním institucím, předložila jedinou platnou nabídku. Finanční poradce fondu HFSF se obrátil na řadu bank, finančních institucí a sponzorů a pouze čtyři z nich dali najevo, že mají zájem získat banku Nea Proton, a pouze dva z těchto subjektů, banka a hedgeový fond (114), předložily konečné nabídky. Nabídka banky byla jedinou, která vyhovovala průvodnímu dopisu HFSF.
(194)
Vzhledem k tomu, že se finanční poradce obrátil na velký počet bank a předem stanovil požadavky a časový rámec, které musely nabídky splňovat, aby byly platné, má Komise za to, že nabídkové řízení bylo otevřené a nediskriminační. Komise tudíž dospěla k závěru, že na základě nabídkového řízení může vyloučit přítomnost podpory ve prospěch kupujícího.
(195)
Banka zaplatila jedno euro a fond HFSF se zavázal, že banku Nea Proton před prodejem rekapitalizuje. Tato záporná cena (tedy s ohledem na rekapitalizaci banky Nea Proton těsně před prodejem) nebrání tomu, aby prodejní cena odrážela tržní hodnotu podniku (115), neboť čistý vlastní kapitál banky Nea Proton byl jednoznačně záporný a podle očekávání měla banka nadále zaznamenávat ztráty. Komise nemá důvod domnívat se, že učiněná nabídka a zaplacená cena neodrážely tržní cenu podniku. V důsledku toho Komise v souladu s bodem 49 sdělení o bankovnictví z roku 2008, bodem 20 sdělení o restrukturalizaci a s vlastní rozhodovací praxí (116) dospěla k závěru, že daná prodejní cena byla tržní a že lze podporu ve prospěch banky vyloučit.
6.1.1.5 Závěr o existenci a celkové částce obdržené podpory
(196)
Na základě 182. až 190. bodu odůvodnění má Komise za to, že opatření Pr1, Pr2 a Pr3, NP1, NP2 a NP3 splňují podmínky stanovené v čl. 107 odst. 1 Smlouvy a představují státní podporu. Pokud jde o opatření Pr1, Pr2 a Pr3, Komise dospěla k závěru, že vzhledem k tomu, že opatření přispěla k pokračování činností banky Proton, které byly později převedeny na banku Nea Proton, lze mít za to, že jsou rovněž přínosná pro banku Nea Proton, která tyto činnosti převzala. Jak je již uvedeno v 184. bodě odůvodnění, příjemcem opatření NP1 je banka Nea Proton, která převzala činnosti od banky Proton. Kromě toho je banka Nea Proton také příjemcem opatření NP2 a NP3.
(197)
Komise proto dospěla k závěru, že činnosti banky Nea Proton obdržely státní podporu ve formě kapitálové podpory ve výši 2 111,6 milionů EUR (opatření Pr1, NP1, NP2 a NP3), která doplnila státní záruky ve výši 149,4 milionů EUR (opatření Pr3) a řecké státní cenné papíry v hodnotě 78 milionů EUR (opatření Pr2), jak je shrnuto v tabulce 9.
Tabulka 9
Přehled celkové podpory obdržené bankami Proton a Nea Proton
Příjemce podpory
Opatření
Povaha podpory
Částka podpory (v milionech EUR)
Činnosti banky Proton
Pr1
Rekapitalizace
80
Činnosti banky Nea Proton
NP1
Financování mezery ve financování z PB na NPB
1 121,6
NP2
Rekapitalizace
515
NP3
Rekapitalizace
395
Celková poskytnutá kapitálová podpora
2 111,6
Příjemce podpory
Opatření
Povaha podpory
Činnosti banky Proton
Pr2
Úvěr ve formě dluhopisů
78
Pr3
Záruka
149,4
Celková poskytnutá podpora v oblasti likvidity
227,4
6.1.2 Právní základ pro posouzení slučitelnosti
(198)
Ustanovení č. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy zmocňuje Komisi, aby podpory považovala za slučitelné s vnitřním trhem, pokud mají „napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“.
(199)
Komise uznala, že světová finanční krize může být příčinou vážné poruchy v hospodářství členského státu a že opatření, která podporují banky, mohou takovou poruchu napravit. To potvrdilo také sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o restrukturalizaci. Komise se i nadále domnívá, že požadavky na schválení státní podpory podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy jsou splněny vzhledem k tomu, že opět vzniklo napětí na finančních trzích. Komise tento názor potvrdila přijetím sdělení o prodloužení z roku 2011 (117) a sdělení o bankovnictví z roku 2013 (118).
(200)
Pokud je o řecké hospodářství, Komise v rozhodnutích, jimiž schvaluje a prodlužuje režim podpor pro řecké banky, jakož i ve schváleních opatření státní podpory, kterou Řecko poskytlo jednotlivým bankám (119), uznala, že v řeckém hospodářství existuje hrozba vážné poruchy a že státní podpora bank je k odstranění této poruchy vhodná. Proto by právním základem pro posouzení opatření podpory měl být čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy.
(201)
Aby byla podpora slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, musí splňovat obecná kritéria slučitelnosti:
a) vhodnost: podpora musí být dobře cílená, aby mohla účinně dosáhnout cíle nápravy vážné poruchy v hospodářství; toho by nebylo dosaženo, pokud by opatření nebylo pro nápravu této poruchy vhodné;
b) nezbytnost: výše a podoba opatření podpory musí být nezbytné k dosažení cíle; proto se musí jednat o minimální částku, která je nezbytná k dosažení cíle, a opatření musí mít podobu, která je pro nápravu poruchy nejvhodnější;
c) přiměřenost:: kladné účinky opatření a narušení hospodářské soutěže je třeba náležitě vzájemně vyvážit a zajistit, aby bylo narušení omezeno na minimum nezbytné k dosažení cílů opatření.
(202)
Během finanční krize Komise vyvinula kritéria slučitelnosti pro různé druhy opatření podpory. Zásady pro posuzování opatření podpory byly poprvé stanoveny ve sdělení o bankovnictví z roku 2008.
(203)
Sdělení o rekapitalizaci (120) stanoví další pokyny k úrovni protiplnění požadované u kapitálových injekcí ze strany státu.
(204)
Na závěr Komise ve sdělení o restrukturalizaci (121) vysvětlila, jak bude posuzovat plány restrukturalizace. Při posuzování plánu restrukturalizace banky podle sdělení o restrukturalizaci Komise zohlední všechna opatření uvedená v tabulce 7.
6.1.3 Posouzení slučitelnosti opatření podpory podle sdělení o bankovnictví z roku 2008 a sdělení o rekapitalizaci
6.1.3.1 Slučitelnost opatření Pr1, Pr2 a Pr3 se sdělením o bankovnictví z roku 2008
(205)
Opatření Pr1, Pr2 a Pr3 byla poskytnuta v rámci režimu podpor pro řecké banky. Opatření, která zmíněný režim obsahuje, již byla posouzena a bylo shledáno, že jsou slučitelná s vnitřním trhem, a to v rozhodnutí Komise ze dne 19. listopadu 2008.
6.1.3.2 Slučitelnost opatření NP1 a NP2 se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci
(206)
Komise v rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton schválila opatření NP1 a NP2 jako podporu na záchranu. Jak je však uvedeno v 142. bodě odůvodnění, Komise vyjádřila obavy, zda je částka opatření NP2 nezbytná a zda bude banka Nea Proton sama schopna obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost, a proto zpochybnila, zda je možnost samostatné obnovy nejlevnější dostupnou možností. Tyto obavy byly rozptýleny prodejem banky Nea Proton bance dne 15. července 2013. Jelikož banka Nea Proton byla bance prodána otevřeným, transparentním a nediskriminačním způsobem, je částka, kterou banka zaplatila, považována za tržní cenu. V důsledku toho byla částka vlastního kapitálu, kterou stát do banky před prodejem vložil, nezbytná, aby byl prodej úspěšný. S ohledem na plán restrukturalizace, který banka předložila Komisi, se začleněním banky Nea Proton do činností banky vyřeší otázky dlouhodobé životaschopnosti banky Nea Proton.
6.1.3.3 Slučitelnost opatření NP3 se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci
6.1.3.3.1 Vhodnost
(207)
Pokud jde o vhodnost opatření NP3, tedy kapitálové injekce ve výši 395 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Nea Proton předtím, než byla prodána bance, Komise se domnívá, že opatření je vhodné, protože pomohlo bance Nea Proton k tomu, aby pokračovala ve svých činnostech. Tyto činnosti by bez podpory fondu HFSF ustaly, protože banka Nea Proton měla v době prodeje bance záporný vlastní kapitál a nadále zaznamenávala ztráty. Žádná banka by banku Nea Proton nebyla koupila bez předchozí rekapitalizace. Opatření proto zaručuje, že je v Řecku zachována finanční stabilita. Na tomto základě Komise konstatuje, že opatření je vhodné jako podpora na záchranu.
6.1.3.3.2 Nezbytnost
(208)
Podle sdělení o bankovnictví z roku 2008 musí být výše a podoba opatření podpory nezbytné k dosažení cíle. To znamená, že kapitálový vklad musí představovat minimum nezbytné k dosažení tohoto cíle.
(209)
Jak Řecká banka uvedla v dopise ze dne 19. července 2013, pokud by banka Nea Proton bývala vyhlásila úpadek, mohla tím vzniknout nákaza, která by bývala podnítila novou systémovou krizi a oslabila důvěru, která byla v poslední době v bankovním systému obnovena po dokončení procesu rekapitalizace. Komise se domnívá, že tyto prvky finanční stability podporují nezbytnost opatření NP3.
(210)
Pokud jde o rozsah zásahu, částka 395 milionů EUR byla určena prostřednictvím otevřeného a nediskriminačního nabídkového řízení. Banka dokončila hloubkovou kontrolu banky Nea Proton. Nabídka banky, která vyžadovala, aby banka Nea Proton byla dříve, než ji banka koupí, rekapitalizována, byla vypočtena tak, aby splňovala minimální kapitálový poměr ve výši 9 % a aby umožňovala vytvořit zásoby ve výši dodatečných 119 milionů EUR vzhledem k očekávaným dalším ztrátám z úvěrů a očekávaným ztrátám před zdaněním do roku 2016. Komise dospěla k závěru, že podpora ve výši 395 milionů EUR byla nezbytná.
(211)
Pokud jde o protiplnění za podporu, vzhledem k tomu, že prodejní cena je stanovena na jedno euro, fond HFSH nezíská zpět žádné finanční prostředky. Jeho příspěvek se podobá grantu. Jak je uvedeno v bodě 44 sdělení o rekapitalizaci, rekapitalizaci bez dostatečného protiplnění lze přijmout pouze v případě, že banky, jež se dostaly do problémů, nemohou žádné protiplnění zaplatit. Komise má za to, že to je případ banky Nea Proton. Neexistence protiplnění v souladu se sdělením o rekapitalizaci vyvolává potřebu hloubkové restrukturalizace.
(212)
Závěr tedy je, že opatření jako podpora na záchranu je jak svojí částkou, tak podobou nezbytné k omezení narušování řeckého bankovního systému a hospodářství jako celku.
6.1.3.3.3 Přiměřenost
(213)
Komise podotýká, že po fúzi formou převzetí banky Nea Proton bankou byly na banku převedeny ekonomické činnosti banky Nea Proton. Skutečnost, že podpora tyto ekonomické činnosti zachránila, by teoreticky mohla narušovat hospodářskou soutěž. Komise však poukazuje na malou velikost banky Nea Proton a na proces prodeje, v němž měli soutěžící možnost předložit nabídku na koupi banky Nea Proton. Ekonomické činnosti banky Nea Proton budou navíc ihned po převodu v plném rozsahu začleněny do banky a přestanou existovat jako samostatná ekonomická činnost nebo konkurent. Komise proto dospěla k závěru, že podpora nijak neoprávněně nenarušuje hospodářskou soutěž.
6.1.3.3.4 Závěr ohledně souladu opatření NP3 se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o restrukturalizaci
(214)
Komise tudíž dospěla k závěru, že opatření NP3 je vhodné, nezbytné a vzhledem k hloubkové restrukturalizaci, která je pro banku, jež nyní obsahuje ekonomické činnosti banky Nea Proton, naplánována, přiměřené z hlediska zamýšleného cíle.
6.1.4 Slučitelnost opatření podpory se sdělením o restrukturalizaci
(215)
V 60., 61., 78. a 79. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton, které se týká opatření NP1 a NP2, Komise poznamenala, že banka Nea Proton pravděpodobně nebude schopna poskytnout protiplnění za obdrženou státní podporu, a zdůraznila, že neexistence protiplnění vyvolává potřebu hloubkové restrukturalizace. V 211. bodě odůvodnění Komise v souvislosti s protiplněním za opatření NP3 poznamenala, že vzhledem k tomu, že prodejní cena banky Nea Proton je stanovena na jedno euro, fond HFSF nezíská zpět nic z 395 milionů EUR, které do banky vložil těsně před jejím prodejem (opatření NP3). Kromě toho Řecko zpětně nezíská nic z preferenčních akcií, které bance Nea Proton vydalo v květnu 2009, jelikož akciové pohledávky, které s nimi souvisely, byly ponechány v bance Proton, která vyhlásila úpadek. Komise proto dospěla k závěru, že neexistence protiplnění vyvolává potřebu hloubkové restrukturalizace jak z hlediska opatření pro zajištění životaschopnosti, tak opatření, která by omezila narušování hospodářské soutěže.
6.1.4.1 Dlouhodobá životaschopnost činností banky Nea Proton prostřednictvím prodeje
(216)
Bod 21 sdělení o restrukturalizaci stanoví, že pokud se banka v obtížích není schopna hodnověrně vrátit k dlouhodobé životaschopnosti, mělo by se uvažovat o její řádné likvidaci či dražbě. Členské státy proto mohou stimulovat odchod neživotaschopných aktérů z trhu a zároveň umožnit, aby se proces odchodu uskutečnil v přiměřeném časovém rámci, který zachovává finanční stabilitu.
(217)
V rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton Komise vyjádřila vážné pochybnosti o tom, zda je banka Nea Proton schopna sama obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost, a poukázala na synergické účinky, kterých by mohlo být dosaženo integrací této banky do většího finančního subjektu.
(218)
V tomto ohledu bod 17 sdělení o restrukturalizaci vysvětluje, že pokud je kupující podnik životaschopný a schopný převzetí banky ve špatném finančním stavu absorbovat, pak může prodej banky ve špatném finančním stavu jiné finanční instituci přispět k obnovení dlouhodobé životaschopnosti a napomoci obnovení důvěry na trhu. Kromě toho bylo v souladu s Memorandem o hospodářské a finanční politice nutné dosáhnout hlubší konsolidace bankovního sektoru a fond HFSF musel banku Nea Proton prodat do 15. července 2013.
(219)
Jak je uvedeno v oddíle 7.5.2, banku lze na základě jejího plánu restrukturalizace považovat za životaschopný subjekt. Proto je díky tomu, že činnosti banky Nea Proton byly převedeny na banku, možné zachovat jejich dlouhodobou životaschopnost. Kromě toho skutečnost, že banka Nea Proton je v plném rozsahu začleněna do banky a přestává existovat jako samostatný konkurent, představuje hloubkovou restrukturalizaci, která je nutná v důsledku nedostatečného protiplnění za státní podporu.
6.1.4.2 Vlastní příspěvek a sdílení zátěže
(220)
V rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton Komise vyjádřila pochybnosti o tom, zda byly náklady na restrukturalizaci omezeny na minimum. Tyto pochybnosti vycházely ze zjištění, že banka Nea Proton se nedokáže sama vrátit k dlouhodobé životaschopnosti, aniž by jí přitom vznikly vysoké náklady. Začleněním banky Nea Proton do banky, tedy do většího subjektu s infrastrukturou IT a strukturou pro řízení rizik, jsou tyto obavy rozptýleny. Prodej bance přispívá k omezení nákladů na restrukturalizaci na minimum.
(221)
Pokud jde o příspěvek akcionářů a držitelů podřízeného dluhu k nákladům na restrukturalizaci, Komise již v 77. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton stanovila, že akcionáři a držitelé podřízeného dluhu nebyli převedeni do banky Nea Proton, ale zůstali v bance Proton, tedy v subjektu, který vyhlásil úpadek. Komise proto měla za to, že bylo zajištěno dostatečné sdílení zátěže mezi akcionáři a držiteli podřízeného dluhu.
6.1.4.3 Opatření k omezení narušování hospodářské soutěže
(222)
Pokud jde o opatření, která mají omezit narušování hospodářské soutěže, bod 30 sdělení o restrukturalizaci stanoví: „Jako východisko pro posouzení, zda jsou taková opatření potřebná, považuje Komise velikost, rozsah a dosah činností, které by dotyčná banka vyvíjela při provádění hodnověrného plánu restrukturalizace. Povaha a forma takových opatření bude záležet na dvou kritériích: zaprvé na výši podpory a podmínkách a okolnostech, za kterých byla podpora udělena, a zadruhé na vlastnostech trhu či trhů, na kterých bude banka přijímající podporu působit.“
(223)
Pokud jde o částku obdržené podpory, Komise bere na vědomí částku celkové podpory obdržené ve formě kapitálu ve výši 2 111,6 milionů EUR (Pr1, NP1, NP2, NP3), která doplnila státní podporu v oblasti likvidity ve výši 149,4 milionů EUR (Pr3) a řecké státní cenné papíry ve výši 78 milionů EUR (Pr2). Opatření Pr1 odpovídalo v té době 4,6 % rizikově vážených aktiv banky Proton. Opatření NP1, tedy financování mezery ve financování v důsledku převodu činností z banky Proton na banku Nea Proton, odpovídalo přibližně 36 % rizikově vážených aktiv banky Proton na konci roku 2010 nebo 84 % rizikově vážených aktiv banky Nea Proton v době jejího založení. Vklad počátečního základního kapitálu, který fond HFSF poskytl bance Nea Proton a která byla součástí opatření NP2, odpovídala přibližně 18,8 % rizikově vážených aktiv banky Nea Proton v době jejího založení. Vklady dodatečného základního kapitálu, které byly součástí opatření NP2, odpovídaly přibližně 34,2 % rizikově vážených aktiv banky Nea Proton (na základě údajů k 31. prosinci 2012 (122)). Jak je uvedeno v 80. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton, opatření NP1 a NP2 představovala více než 50 % rizikově vážených aktiv banky Proton nebo více než 130 % rizikově vážených aktiv banky Nea Proton. Základní kapitálová injekce před prodejem bance, tedy opatření NP3, odpovídala přibližně 48,7 % rizikově vážených aktiv banky Nea Proton (na základě údajů k 31. květnu 2013). Tyto částky podpory v kombinaci s neexistencí protiplnění vybízejí k výraznému omezení přítomnosti příjemce podpory na trhu.
(224)
Pokud jde o trh, na němž banka Nea Proton provozovala svoji činnosti, Komise v 82. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton uvedla, že banka Proton je velmi malá (přibližně 1 % podílu na trhu z celkových aktiv řeckých bank), a proto jsou aktiva a závazky banky Proton, které byly převedeny na banku Nea Proton, ve srovnání s velikostí řeckého bankovního systému poměrně malé. Proto dospěla k závěru, že navzdory výjimečně vysoké částce podpory lze narušení hospodářské soutěže způsobená tím, že bance Nea Proton byla poskytnuta podpora, považovat za omezená.
(225)
Kromě toho byly činnosti banky Nea Proton nabídnuty konkurentům v otevřené aukci. Po prodeji přestala banka Nea Proton existovat jako samostatný konkurent, neboť byla v plném rozsahu začleněna do banky.
(226)
Komise dospěla k závěru, že vzhledem k malé velikosti banky Nea Proton, otevřenému procesu prodeje a ke skutečnosti, že banka Nea Proton nebude nadále existovat jako samostatný konkurent, nedochází navzdory velmi vysoké částce podpory a neexistenci protiplnění k neoprávněnému narušování hospodářské soutěže.
6.1.4.4 Závěr ohledně slučitelnosti se sdělením o restrukturalizaci
(227)
Na základě analýzy v 216. až 226. bodě odůvodnění výše Komise dospěla k závěru, že prodej banky Nea Proton a její začlenění do banky zaručují, že banka Nea Proton bude dlouhodobě životaschopná, že je podpora omezena na nezbytné minimum a že nedochází k neoprávněnému narušování hospodářské soutěže.
(228)
Všechna opatření podpory uvedená v tabulce 7 by proto měla být prohlášena za slučitelná s vnitřním trhem.
6.2 POSOUZENÍ PODPORY TÝKAJÍCÍ SE BANKY NEW TT
6.2.1 Existence a částka podpory
(229)
Komise musí posoudit, zda opatření představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
6.2.1.1 Existence podpory u pokrytí mezery ve financování převedených aktiv a závazků banky T (opatření T)
(230)
V 26. až 32. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou T již Komise stanovila, že opatření T, tedy zásah v rámci programu pro řešení problémů bank fondů HDIGF a HFSF s cílem pokrýt mezeru ve financování u aktiv a závazků převedených na banku TT, představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Ve 33. bodě odůvodnění uvedeného rozhodnutí měla Komise za to, že ekonomické činnosti banky T, které byly převedeny na banku TT, jsou příjemcem státní podpory, neboť díky obdržené podpoře nadále existují.
6.2.1.2 Existence podpory u rekapitalizace provedené v rámci rekapitalizačního opatření pro banku TT (opatření TT)
(231)
Kapitálová injekce ve výši 224,96 milionů EUR, kterou řecký stát poskytl bance TT (opatření TT), byla poskytnuta v rámci rekapitalizačního opatření, které je součástí režimu podpor pro řecké banky (123). V rozhodnutí o schválení uvedeného režimu Komise dospěla k závěru, že opatření poskytnutá v rámci režimu představují státní podporu. Opatření TT tudíž představovalo podporu ve prospěch banky TT.
(232)
Jak Komise uvedla v 98. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT, banka New TT převzala ekonomické činnosti, které byly dříve prováděny v bance TT včetně banky T.
6.2.1.3 Existence podpory u financování mezery ve financování banky New TT (opatření NTT1)
(233)
V 53. až 57. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT již Komise stanovila, že opatření NTT1, tedy zásah fondu HFSF s cílem pokrýt mezeru ve financování banky New TT, představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. V 54. bodě odůvodnění uvedeného rozhodnutí Komise měla za to, že banka New TT je ekonomickým příjemcem, neboť přejímá ekonomické činnosti banky TT, které díky obdržené podpoře nadále existují.
6.2.1.4 Existence podpory u vkladu počátečního základního kapitálu (opatření NTT2)
(234)
V 49. až 52. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT již Komise stanovila, že opatření NTT2, tedy vklad počátečního základního kapitálu fondem HFSF ve výši 500 milionů EUR ve prospěch banky New TT, představuje státní podporu pro banku New TT ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
6.2.1.5 Existence podpory pro banku jako nabyvatele banky New TT
(235)
Banka získala akcie banky New TT v rámci otevřeného a nediskriminačního nabídkového řízení. Podle informací, které byly dne 15. července 2013 obdrženy od řeckých orgánů, se finanční poradce obrátil na značný počet zahraničních a řeckých bank a investorů a pouze čtyři největší řecké banky předložily konečné nabídky. Na základě skutečnosti, že se finanční poradce obrátil na značný počet bank, může Komise vyvodit závěr, že nabídkové řízení bylo otevřené a nediskriminační. Nabídka banky byla vzhledem k částce a druhu nabídky považována za nejlepší.
(236)
Konkrétněji banka souhlasila s tím, že fond HFSF zaplatí celkovou částku 681 milionů EUR ve formě nově vydaných kmenových akcií. Druhá nejvyšší nabídka byla nabídka hotovosti ve výši 500 milionů EUR. Byla tedy o 26,58 % nižší než nabídka banky. Podle dopisu Řecké banky ze dne 8. července 2013 nelze nabídku hotovosti předloženou domácí bankou zohlednit, pokud je tato banka dosud závislá na financování z Eurosystému, a zejména pokud je příjemcem nouzové pomoci v oblasti likvidity. Druhá nejvyšší nabídka tudíž nesplňovala požadavky Řecké banky.
(237)
Rovněž je třeba podotknout, že podle prodejní smlouvy fond HFSF obdržel 1 418,75 milionů nových kmenových akcií banky za nabídkovou cenu 0,48 EUR za akcii (124). Účast fondu HFSF v bance vzrostla z 93,55 % na 95,23 %.
(238)
Komise proto dospěla k závěru, že nákup nepředstavuje podporu pro kupujícího.
6.2.1.6 Závěr o existenci podpory
(239)
Na základě výše uvedených skutečností se Komise domnívá, že opatření T, TT, NTT1 a NTT2 představují státní podporu. Pokud jde o opatření T, Komise dospěla k závěru, že podpora zvýhodnila činnosti banky T, neboť tyto činnosti byly převedeny na banku TT a později na banku New TT. Pokud jde o opatření TT, Komise dospěla k závěru, že zvýhodnilo činnosti banky TT, které byly převedeny na banku New TT. Příjemcem opatření NTT1 a NTT2 je banka New TT.
(240)
Komise proto dospěla k závěru, že na ekonomické činnosti banky T, které převzala banka TT a později banka New TT, byla poskytnuta rekapitalizační podpora ve výši 677 milionů EUR, zatímco na činnosti prováděné bankou TT, které převzala banka New TT, byla poskytnuta státní podpora ve formě kapitálové podpory ve výši 4 457,96 milionů EUR (opatření TT, NTT1 a NTT2).
Tabulka 10
Přehled celkové podpory obdržené bankami T, TT a New TT
Příjemce podpory
Opatření
Popis
Částka podpory (v milionech EUR)
Činnosti banky T
T
Financování mezery ve financování z T na TT
677
Činnosti banky TT
TT
Rekapitalizace
224,96
Činnosti banky New TT
NTT1
Financování mezery ve financování z banky TT na New TT
3 732,6
NTT2
Počáteční základní kapitál
500
6.2.2 Právní základ pro posouzení slučitelnosti
(241)
Ustanovení č. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy zmocňuje Komisi, aby podpory považovala za slučitelné s vnitřním trhem, pokud mají „napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“.
(242)
Jak je vysvětleno v 199. a 200. bodě odůvodnění, právním základem pro posouzení opatření podpory pro řecké banky by v současnosti měl být čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy.
(243)
Jak je vysvětleno ve 201. bodě odůvodnění, aby byla podpora slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, musí splňovat obecná kritéria slučitelnosti: musí být vhodná, nezbytná a přiměřená.
(244)
Zásady pro posuzování opatření podpory byly poprvé stanoveny ve sdělení o bankovnictví z roku 2008.
(245)
Sdělení o rekapitalizaci (125) stanoví další pokyny k úrovni protiplnění požadované u státních kapitálových injekcí.
(246)
Na závěr Komise ve sdělení o restrukturalizaci (126) vysvětlila, jak bude posuzovat plány restrukturalizace. Při posuzování plánu restrukturalizace bank podle sdělení o restrukturalizaci Komise zohlední všechna opatření uvedená v tabulce 8.
6.2.3 Slučitelnost opatření podpory se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci
6.2.3.1 Slučitelnost opatření T se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci
(247)
Pokud jde o opatření T, v rozhodnutí o bance T Komise konstatovala, že zásah splňuje požadavky čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, a rozhodla, že zásah je slučitelný s vnitřním trhem z důvodů finanční stability po dobu šesti měsíců od data přijetí uvedeného rozhodnutí. Řecké orgány do konce tohoto šestiměsíčního období nepředložily aktualizovaný plán restrukturalizace banky TT, který by zohlednil začlenění činností banky T do banky TT. V 83. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT však Komise konstatovala, že toto opomenutí je pochopitelné, neboť mezitím bylo přijato rozhodnutí o vyřešení krizové situace banky TT. Vzhledem k tomu, že řecké orgány v lednu 2013 předložily plán restrukturalizace banky New TT a v březnu 2013 jej aktualizovaly, přičemž jak původní plán, tak aktualizace se zabývají činnostmi, které byly převedeny z banky T na banku TT, Komise v rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT opatření T dočasně schválila jako podporu na záchranu, dokud nebude přijato konečné rozhodnutí o opatřeních T, TT, NTT1 a NTT2.
6.2.3.2 Slučitelnost opatření TT se sdělením o bankovnictví z roku 2008
(248)
Již v rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 (127) dospěla Komise k závěru, že opatření TT, jež bylo poskytnuto v květnu 2009 v rámci rekapitalizačního opatření, které je součástí režimu podpor pro řecké banky, je slučitelnou podporou na záchranu podle sdělení o bankovnictví z roku 2008. Rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 neodkazovalo na sdělení o rekapitalizaci, jelikož toto sdělení tehdy ještě nebylo přijato.
6.2.3.3 Slučitelnost opatření NTT1 a NTT2 se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci
(249)
Již v rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT Komise dočasně schválila opatření NTT1 a NTT2 jako podporu na záchranu.
6.2.4 Slučitelnost opatření T, TT, NTT1 a NTT2 se sdělením o restrukturalizaci
6.2.4.1 Neexistence odpovídajícího protiplnění za podporu: je třeba je zohlednit v rámci posouzení podle sdělení o restrukturalizaci
(250)
Ve 45. bodě odůvodnění rozhodnutí o bance T Komise poznamenala, že fondy HDIGF a HFSF pravděpodobně nezískají zpět žádné prostředky a že financování mezery ve financování z banky T na banku TT se proto podobá grantu. Kromě toho, jak konstatuje 101. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT, fond HFSF může očekávat, že získá zpět pouze část svého vkladu počátečního základního kapitálu ve výši 500 milionů EUR (opatření NTT2). Kromě toho Komise poznamenala, že fondu HFSF nebude poskytnuto žádné protiplnění za financování mezery z banky TT na banku New TT (opatření NTT1) a že existuje jen velmi nízká pravděpodobnost, že fond HFSF získá zpět část z 3,7 miliard EUR. Na závěr Komise podotýká, že stát s nejvyšší pravděpodobností nezíská zpět žádnou částku v souvislosti s opatřením TT, neboť jeho akciové pohledávky týkající se preferenčních akcií vydaných v květnu 2009 zůstaly v bance TT, která vyhlásila úpadek.
(251)
Jak je uvedeno v 77. a 102. bodě odůvodnění o zahájení řízení s bankou New TT, neexistence protiplnění vyvolává potřebu hloubkové restrukturalizace jak z hlediska opatření pro zajištění životaschopnosti, tak opatření, která by omezila narušování hospodářské soutěže.
6.2.4.2 Zajištění dlouhodobé životaschopnosti činností banky New TT prostřednictvím prodeje
(252)
Bod 21 sdělení o restrukturalizaci stanoví, že pokud se úvěrová instituce v obtížích nemůže hodnověrně vrátit k dlouhodobé životaschopnosti, mělo by se uvažovat o její řádné likvidaci či dražbě.
(253)
V oddíle 3.2.4.1 rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT Komise vyjádřila vážné pochybnosti o tom, zda je banka New TT schopna sama obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost a zda dokáže dosáhnout plánovaného růstu příjmů. Kromě toho poukázala na to, že banka New TT přijala pouze omezený počet opatření k tvorbě zisku a že nepřijala opatření ke snížení nákladů na zaměstnance a k racionalizaci sítě poboček. Rovněž poukázala na součinnost, jíž by mohlo být dosaženo začleněním banky New TT do většího finančního subjektu.
(254)
V tomto ohledu bod 17 sdělení o restrukturalizaci vysvětluje, že pokud je kupující podnik životaschopný a schopný převzetí banky ve špatném finančním stavu absorbovat, pak může prodej banky ve špatném finančním stavu jiné finanční instituci přispět k obnovení dlouhodobé životaschopnosti a napomoci obnovení důvěry na trhu. Kromě toho byl s ohledem na veřejný zájem a finanční stabilitu, jakož i na ochranu aktiv fondu HFSF prodej banky New TT podle Memoranda o hospodářské a finanční politice prioritní akcí.
(255)
Jak je uvedeno v oddíle 7.5.2, banku lze na základě jejího plánu restrukturalizace považovat za životaschopný subjekt. Díky tomu, že činnosti banky New TT byly převedeny na banku, je proto možné zachovat dlouhodobou životaschopnost těchto činností. Banka New TT přestává existovat jako samostatný konkurent. Dne 14. dubna 2014 byla dokončena provozní fúze banky New TT a banky. Bude o několik poboček zeštíhlena síť poboček s názvem „Hellenic Postbank“ (banka si hodlá značku „Hellenic Postbank“ ponechat pro některé pobočky, zatímco značka „T-bank“ zanikne a síť poboček „T-bank“ bude zakrátko zcela uzavřena) a správní a jiné centrální funkce banky New TT budou v plném rozsahu operačně začleněny do banky. Komise dospěla k závěru, že plán restrukturalizace zaručuje, že bude provedena hloubková restrukturalizace vyžadovaná v důsledku nedostatečného protiplnění.
6.2.4.3 Vlastní příspěvek a sdílení zátěže
(256)
Obavy Komise vyjádřené v 99. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT, zda náklady na restrukturalizaci v důsledku toho, že se banka New TT restrukturalizovala samostatně, nevzrostly, byly rozptýleny režimem dobrovolného odchodu z trhu (128), který banka New TT samostatně provedla v červenci 2013, a prodejem banky New TT bance. Přesněji řečeno, racionalizace sítě poboček, plné začlenění banky T a plné provozní začlenění banky New TT do banky minimalizují náklady na restrukturalizaci.
(257)
Pokud jde o sdílení zátěže akcionáři a držiteli podřízeného dluhu, Komise již v 100. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT stanovila, že akcionáři a držitelé podřízeného dluhu nebyli převedeni do banky New TT, ale zůstali v bance TT, tedy v subjektu, který vyhlásil úpadek. Komise proto měla za to, že bylo zajištěno dostatečné sdílení zátěže akcionáři a držiteli podřízeného dluhu.
(258)
Z toho důvodu se Komise domnívá, že náklady na restrukturalizaci jsou omezeny na minimum a že bylo dosaženo dostatečného sdílení zátěže. Jak již bylo vysvětleno v 251. bodě odůvodnění, neexistence protiplnění však vyvolává potřebu hloubkové restrukturalizace jak z hlediska opatření pro zajištění životaschopnosti, tak opatření, která by omezila narušování hospodářské soutěže.
6.2.4.4 Opatření k omezení narušování hospodářské soutěže
(259)
Pokud jde o opatření, která mají omezit narušování hospodářské soutěže, bod 30 sdělení o restrukturalizaci stanoví: „Jako východisko pro posouzení, zda jsou taková opatření potřebná, považuje Komise velikost, rozsah a dosah činností, které by dotyčná banka vyvíjela při provádění hodnověrného plánu restrukturalizace. Povaha a forma takových opatření bude záležet na dvou kritériích: zaprvé na výši podpory a podmínkách a okolnostech, za kterých byla podpora udělena, a zadruhé na vlastnostech trhu či trhů, na kterých bude banka přijímající podporu působit.“
(260)
Pokud jde o částku obdržené podpory, Komise připomíná, že v 104. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT poznamenala, že banka New TT obdržela podporu ve výši 4,6 miliard EUR (opatření NTT1 a NTT2), což představuje více než 70 % rizikově vážených aktiv banky TT a více než 90 % rizikově vážených aktiv banky New TT. Kromě toho Komise konstatovala, že banka TT (tedy právní subjekt, jenž dříve provozoval činnosti, které převzala banka New TT) dříve obdržela podporu v rámci režimu podpor pro řecké banky (129). Banka TT obdržela první kapitálový vklad ve výši 224,96 milionů EUR ve formě preferenčních akcií (opatření TT), což se rovnalo 2,9 % jejích tehdejších rizikově vážených aktiv. Kromě toho po vyřešení krizové situace banky T obdržely činnosti banky T, které byly převedeny na banku TT, podporu na řešení problémů ve výši přibližně 678 milionů EUR (opatření T), což se rovnalo 37,7 % rizikově vážených aktiv banky T k referenčnímu datu fúze (31. března 2011). Takovéto částky podpory v kombinaci s neexistencí protiplnění vyvolávají nutnost hloubkové restrukturalizace.
(261)
Na druhé straně Komise v 104. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT poukázala na okolnosti, za nichž byla podpora poskytnuta. Přesněji řečeno, značná část ztrát, které vznikly bance TT v posledních letech, podle všeho nepochází z riskování, ale z držení dluhopisů ŘSDL. Komise rovněž konstatovala, že vysoké ztráty z úvěrů poskytovaných domácnostem a společnostem jsou zapříčiněny především mimořádně hlubokou a dlouhou recesí, nikoli riskantním poskytováním úvěrů. Zdá se tedy, že podpora jen málo narušuje hospodářskou soutěž. Komise však konstatovala, že banka TT v poměru ke své velikosti drží mnohem více dluhopisů ŘSDL než jiné řecké banky, což je faktor, v němž se projevuje nepřiměřené riskování.
(262)
Jak již bylo podotknuto, banka New TT přestává existovat jako samostatný konkurent, který samostatně určuje svou politiku. Plán restrukturalizace banky vychází z předpokladů plného začlenění banky New TT do banky, a to i přesto, že banka bude pro některé pobočky a produkty nadále používat značku „Hellenic Postbank“.
(263)
Pokud jde o trh, na němž banka New TT provozovala svoji činnost, Komise v 106. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT uvedla, že banka TT je středně velká (přibližně 6 % z hlediska vkladů) a že aktiva a závazky banky TT, které byly převedeny na banku New TT, jsou ve srovnání s velikostí řeckého bankovního systému poměrně malé. Proto dospěla k závěru, že navzdory výjimečně vysoké částce podpory lze narušení hospodářské soutěže způsobená tím, že bance New TT byla poskytnuta podpora, považovat za omezená.
(264)
Plánované zeštíhlení sítě poboček „Hellenic Postbank“, v jehož rámci došlo ke snížení celkového počtu poboček ze 196 na 50 (130), dále potvrzuje posouzení uvedené v 263. bodě odůvodnění, že narušení hospodářské soutěže v důsledku podpory poskytnuté bance New TT lze považovat spíše za omezená.
(265)
Kromě toho byly činnosti banky New TT nabídnuty konkurentům v otevřené a nediskriminační aukci.
(266)
Značná část opatření podpory NTT1 a NTT2 byla nezbytná v důsledku prominutí dluhu ve prospěch státu (ve formě programu PSI) a kvůli mimořádně dlouhé recesi, spíše než v důsledku nevhodných úvěrových praktik. Kromě toho byl rozsah činností banky New TT malý, proces prodeje byl otevřený, transparentní a nediskriminační a banka New TT nebude nadále existovat jako samostatný konkurent. Proto Komise dospěla k závěru, že navzdory vysoké částce podpory a neexistenci odpovídajícího protiplnění za poskytnutou státní podporu nedochází k neoprávněnému narušování hospodářské soutěže.
6.2.4.5 Závěr ohledně slučitelnosti opatření T, TT, NTT1 a NTT2 se sdělením o restrukturalizaci
(267)
Komise dospěla k závěru, že prodej banky New TT bance a související restrukturalizace zaručují dlouhodobou životaschopnost banky New TT, omezují podporu na nezbytné minimum a brání neoprávněnému narušování hospodářské soutěže.
(268)
Všechna opatření podpory uvedená v tabulce 8 by měla být prohlášena za slučitelná s vnitřním trhem.
7. POSOUZENÍ PODPORY POSKYTNUTÉ BANCE
7.1 EXISTENCE A ČÁSTKA PODPORY
(269)
Komise musí stanovit existenci státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
7.1.1 Existence podpory v opatřeních poskytnutých v rámci režimu podpor pro řecké banky
7.1.1.1 Státní podpora v oblasti likvidity poskytnutá v rámci záručního opatření a opatření týkajícího se úvěrů ve formě státních dluhopisů (opatření L1)
(270)
Již v rozhodnutích, jimiž schvaluje a prodlužuje režim podpor pro řecké banky (131), Komise stanovila, že podpora v oblasti likvidity poskytnutá v rámci tohoto režimu představuje podporu. Nesplacená částka záruk dosáhla k 15. dubnu 201113 600 milionů EUR a ke 30. listopadu 201313 932 milionů EUR. Budoucí podpora v oblasti likvidity poskytnutá v rámci režimu bude rovněž představovat státní podporu.
7.1.1.2 Státní rekapitalizace poskytnutá v rámci režimu rekapitalizace (opatření A)
(271)
Již v rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 o režimu podpor pro řecké banky Komise konstatovala, že rekapitalizace, které mají být provedeny v rámci rekapitalizačního opatření, které je součástí uvedeného režimu, budou představovat podporu. Banka obdržela 950 milionů EUR ve formě preferenčních akcií, které představují přibližně 2 % rizikově vážených aktiv banky (132).
(272)
V roce 2010 Řecko provedlo řadu změn v technických parametrech těchto preferenčních akcií. Vzhledem k tomu, že změny zvyšují protiplnění ze strany státu a zavádějí automatické navýšení kuponu o 2 % ročně, pokud nejsou preferenční akcie splaceny do pěti let, Komise dospěla k závěru, že změny v technických parametrech neposkytují bance žádnou výhodu, a tudíž nezahrnují dodatečnou státní podporu.
7.1.2 Existence podpory v případě pomoci NPL se státní zárukou (opatření L2)
(273)
Komise v 51. bodě sdělení o bankovnictví z roku 2008 objasnila, že poskytují-li centrální banky finanční prostředky finančním institucím, nejedná se o podporu, pokud jsou splněny čtyři kumulativní podmínky týkající se solventnosti finanční instituce, zajištění facility, úrokové sazby účtované finanční instituci a neexistence protizáruky státu. Vzhledem k tomu, že pomoc NPL se státní zárukou, která byla poskytnuta bance, čtyři zmíněné kumulativní podmínky nesplňuje, zejména proto, že obsahuje státní záruku a je udělena ve spojení s dalšími opatřeními podpory, představuje státní podporu.
(274)
Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou splňuje podmínky vymezené v čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Zaprvé, protože toto opatření zahrnuje státní záruku ve prospěch Řecké banky, veškeré ztráty ponese stát. Opatření tudíž využívá státní zdroje. Pomoc NPL umožňuje bankám získat finanční prostředky v době, kdy nemají přístup k velkoobchodním trhům financování a k řádným operacím Eurosystému zaměřeným na refinancování. Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou poskytnutá bance tudíž banku zvýhodňuje. Vzhledem k tomu, že je pomoc NPL omezena na bankovní sektor, opatření je selektivní. A jelikož NPL se státní zárukou umožňuje bance, aby nadále provozovala své činnosti na trhu, a brání jí v tom, aby se dostala do insolvence a musela opustit trh, narušuje hospodářskou soutěž. Vzhledem k tomu, že banka působí v jiných členských státech a že finanční instituce z jiných členských států působí nebo by mohly mít zájem působit v Řecku, výhoda poskytnutá bance ovlivňuje obchod mezi členskými státy.
(275)
Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2) představuje státní podporu. Částka pomoci NPL se státní zárukou se postupem času měnila. K 31. prosinci 2012 dosáhla přibližně 12 miliard EUR.
7.1.3 Existence podpory v opatřeních poskytnutých prostřednictvím HFSF
7.1.3.1 První překlenovací rekapitalizace (opatření B1)
(276)
Již v oddíle 5.1 rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou Komise dospěla k závěru, že první překlenovací rekapitalizace představuje státní podporu. Obdržený kapitál dosáhl částky 3 970 milionů EUR.
7.1.3.2 Druhá překlenovací rekapitalizace (opatření B2)
(277)
Opatření B2 bylo provedeno s využitím zdrojů fondu HFSF, které, jak je vysvětleno v 47. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou, zahrnují státní zdroje.
(278)
Pokud jde o existenci výhody, opatření B2 zvýšilo kapitálový poměr banky na úroveň, která jí umožňuje nadále fungovat na trhu a zajišťuje jí přístup k finančním prostředkům Eurosystému. Kromě toho protiplnění za opatření B2 je tvořeno úroky z obligací EFSF a dodatečným poplatkem ve výši 1 %. Jelikož protiplnění je zjevně nižší než protiplnění u podobných kapitálových nástrojů na trhu, banka by za těchto podmínek zcela jistě nedokázala na trhu získat takový kapitál. Proto opatření B3 poskytlo bance výhodu ze státních zdrojů. Vzhledem k tomu, že opatření bylo k dispozici pouze bance, mělo selektivní povahu.
(279)
V důsledku opatření B2 bylo posíleno postavení banky, neboť bance byly poskytnuty finanční prostředky nutné k tomu, aby nadále plnila kapitálové požadavky, což vedlo k narušení hospodářské soutěže. Jelikož banka působí na jiných evropských bankovních trzích a jelikož v Řecku působí finanční instituce z jiných členských států, a to zejména na pojistném trhu, opatření B2 rovněž pravděpodobně ovlivní obchod mezi členskými státy.
(280)
Komise považuje opatření B2 za státní podporu. Bylo jako podpora oznámeno vnitrostátními orgány. Obdržený kapitál dosáhl částky 1 341 milionů EUR.
7.1.3.3 Písemný závazek (opatření B3)
(281)
V rámci opatření B3 se fond HFSF zavázal, že bance poskytne dodatečný kapitál nutný k dokončení rekapitalizace banky, a to v částce požadované Řeckou bankou v rámci zátěžového testu v roce 2012. Fond HFSF obdrží své zdroje od státu. Komise proto dospěla k závěru, že písemný závazek využívá státní prostředky. Okolnosti, za nichž může fond HFSF poskytnout finančním institucím podporu, jsou přesně vymezeny a omezeny řeckým právním řádem. Proto lze použití těchto státních prostředků přičíst státu. HFSF se zavázal, že bance poskytne dodatečný kapitál ve výši až 528 milionů EUR.
(282)
Písemný závazek poskytl bance výhodu, neboť ujistil její vkladatele, že banka bude schopna získat celou částku kapitálu, kterou získat musela, tedy že jí fond HFSF poskytne kapitál, pokud se jí nepodaří získat jej na trhu. Závazek také usnadňuje získání soukromého kapitálu na trhu, protože investoři mají jistotu, že pokud banka nedokáže získat část kapitálu na trhu, fond HFSF jí jej poskytne. Žádný soukromý investor by nebyl poskytl jakýkoli závazek dříve, než by byly známy podmínky rekapitalizace, a v té době banka neměla přístup ke kapitálovému trhu.
(283)
Jelikož banka působí na jiných evropských bankovních trzích a jelikož v Řecku působí finanční instituce z jiných členských států, a to zejména na pojistném trhu, opatření B3 rovněž pravděpodobně ovlivní obchod mezi členskými státy a naruší hospodářskou soutěž.
(284)
Opatření B3 proto představuje podporu a dne 27. prosince 2012 bylo řeckými orgány jako takové oznámeno.
7.1.3.4 Jarní rekapitalizace v roce 2013 (opatření B4)
(285)
Jarní rekapitalizace v roce 2013 (opatření B4) spočívá v přeměně první a druhé překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2) a písemného závazku (opatření B3) na rekapitalizaci trvalou ve výši 5 839 milionů EUR v kmenových akciích. Jelikož opatření B4 spočívá v přeměně podpory, která již byla poskytnuta, zahrnuje státní prostředky, ale nezvyšuje nominální částku podpory. Opatření však zvyšuje výhodu banky (a tudíž narušení hospodářské soutěže), protože jde o trvalou, nikoli dočasnou rekapitalizaci jako v případě opatření B1 a B2. Ve srovnání s opatřením B3, které představuje pouhý závazek, a nikoli skutečnou rekapitalizaci, opatření B4 zvýšilo kapitálovou přiměřenost banky, a proto bance poskytlo další výhodu.
(286)
Komise podotýká, že tato podpora nebyla poskytnuta všem bankám, které provozují svoji činnost v Řecku. Pokud jde o narušení hospodářské soutěže a dopad na obchod, Komise např. podotýká, že podpora umožnila bance nadále provádět operace v jiných členských státech, např. v Rumunsku nebo Bulharsku. Likvidace banky by bývala vedla k ukončení jejích činností v zahraničí, a to prostřednictvím likvidace těchto činností nebo prodejem podniků. Kromě toho banka svými pojišťovacími činnostmi v Řecku konkuruje činnostem dceřiných společností pojišťoven z jiných členských států. Opatření proto narušuje hospodářskou soutěž a ovlivňuje obchod mezi členskými státy. Opatření B4 tudíž představuje státní podporu.
7.1.3.5 Závěr o opatřeních B1, B2, B3 a B4
(287)
Opatření B1, B2, B3 a B4 představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Částka státní podpory zahrnuté v opatřeních B1, B2, B3 a B4 činí 5 839 milionů EUR, což se rovnalo částce státní podpory, kterou fond HFSF skutečně vyplatil bance.
(288)
Bod 31 sdělení o restrukturalizaci stanoví, že kromě absolutní částky podpory musí Komise zohlednit podporu „ve vztahu k rizikově váženým aktivům banky“. Opatření B1, B2, B3 a B4 byla poskytnuta v průběhu jednoho roku, a to od dubna 2012 do května 2013. Během tohoto období se rizikově vážená aktiva banky změnila. Vyvstává tedy otázka, jaká úroveň rizikově vážených aktiv by se měla použít, zda úroveň, která existovala na začátku období, nebo úroveň na jeho konci. Opatření B1, B2, B3 a B4 mají pokrýt kapitálovou potřebu, kterou vymezila Řecká banka v březnu 2012 (zátěžový test z roku 2012). Jinými slovy, kapitálové potřeby pokryté uvedenými opatřeními existovaly již v březnu 2012. Komise se tudíž domnívá, že by se částka podpory zahrnuté v opatřeních B1, B2, B3 a B4 měla srovnat s rizikově váženými aktivy banky k 31. březnu 2012. Rovněž připomíná, že Řecká banka v období po březnu 2012 do jarní rekapitalizace v roce 2013 nezohledňovala akvizice řeckých bank s cílem upravit - nahoru nebo dolů - jejich kapitálové potřeby. Tento faktor dále prokazuje, že opatření B1, B2, B3 a B4 byla opatření podpory související s oblastí působnosti banky k 31. březnu 2012.
(289)
První a druhá překlenovací rekapitalizace a písemný závazek společně dosáhly částky 5 839 milionů EUR. Tato částka představuje 13,8 % rizikově vážených aktiv banky k 31. březnu 2012.
7.1.3.6 Rekapitalizační závazek z roku 2014 (opatření C)
(290)
Dne 31. března 2014 banka od fondu HFSF obdržela písemný závazek, že se fond HFSF bude podílet na navýšení základního kapitálu banky částkou až 2 864 milionů EUR (opatření C). Z důvodů vysvětlených ve 277. bodě odůvodnění uvedené opatření zahrnuje využití státních prostředků. Uvedené opatření banku zvýhodňuje, neboť zaručuje, že banka získá kapitál, který potřebuje, což vkladatelům poskytne jistotu a banka bude moci snadněji získat kapitál od soukromých investorů.
(291)
Pokud soukromí investoři neupíší celou částku kapitálového navýšení, fond HFSF musí do banky vložit kapitál na základě písemného závazku. Takový kapitálový vklad by ve srovnání s písemným závazkem představoval pro banku větší výhodu. Na rozdíl od pouhého písemného závazku skutečná kapitálová injekce zvyšuje kapitálovou přiměřenost banky.
(292)
Ani písemný závazek, ani jeho potenciální provedení ve formě skutečného kapitálového vkladu nesplňují zásadu investora v tržním hospodářství. I v případě, že by fond HFSF koupil nové akcie za stejnou cenu jako soukromí investoři, okolnosti účasti fondu HFSF se značně liší od okolností soukromých investorů, kteří upíší nové akcie. Ještě předtím, než se k nákupu akcií formálně zavázal jakýkoli soukromý investor, se fond HFSF zavázal, že bude-li to nutné, upíše celé navýšení základního kapitálu. Soukromí investoři, kteří kupují nové akcie, budou mít jistotu, že banka v každém případě získá celou částku potřebného kapitálu, protože fond HFSF bude sloužit jako pojistka a koupí všechny akcie, které neupsali soukromí investoři. Zadruhé, fond HFSF se navýšení zúčastní pouze tehdy, pokud nebude existovat dostatečná poptávka ze strany soukromých investorů na spodní hranici oznámeného cenového rozpětí. Fond HFSF tak poskytne bance kapitál, který banka nebude moci získat na trhu za stejnou cenu za akcii. V důsledku toho fond HFSF poskytuje kapitál v částce nebo za cenu, které nelze získat trhu.
(293)
Jelikož bylo opatření C poskytnuto pouze bance, je selektivní. Pozice banky byla posílena, protože jí byly poskytnuty finanční zdroje nutné k tomu, aby splnila regulační kapitálové požadavky stanovené Řeckou bankou. Opatření C tudíž bance poskytuje výhodu, která narušuje hospodářskou soutěž. Jelikož banka působí na jiných evropských bankovních trzích a jelikož v Řecku působí finanční instituce z jiných členských států, a to zejména na pojistném trhu, opatření C rovněž pravděpodobně ovlivní obchod mezi členskými státy.
(294)
Rekapitalizační závazek z roku 2014 představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Částka podpory zahrnuté v uvedeném opatření činí 2 864 milionů EUR, což představuje 7,5 % rizikově vážených aktiv banky k 31. prosinci 2013 (133).
(295)
Pokud HFSF bance v rámci plnění zmíněného závazku skutečně poskytne kapitálový vklad, zvýší se tím zvýhodnění banky a zesílí narušení hospodářské soutěže, nevzroste však nominální částka podpory (134).
7.1.4 Závěr o existenci a celkové částce obdržené podpory
(296)
Opatření A, B1, B2, B3, B4 a C představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
Tabulka 11
Přehled celkové podpory obdržené bankou
Ref.
Opatření
Druh opatření
Částka podpory
Podpora/rizikově vážená aktiva
A
Preferenční akcie
Kapitálová podpora
950 milionů EUR
2 %
B1 B2 B3 B4
První překlenovací rekapitalizace
Druhá překlenovací rekapitalizace
Písemný závazek
Jarní rekapitalizace v roce 2013
Kapitálová podpora
5 839 milionů EUR
13,8 %
C
Písemný závazek z roku 2014
Závazek poskytnout kapitálovou podporu
2 864 milionů EUR
7,5 %
Celková kapitálová podpora poskytnutá bance
9 653 milionů EUR
15,8 %
Celkový kapitál vyplacený bance
6 789 milionů EUR [mohlo by jít až o 9 653 milionů EUR, pokud bude fond HFSF muset poskytnout celou částku kapitálového navýšení, k němuž došlo v dubnu 2014]
23,7 %
Ref.
Opatření
Druh opatření
Nominální částka podpory
L1
Podpora v oblasti likvidity
Záruka
13 932 milionů EUR
k 30. listopadu 2013
L2
Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou
Finanční prostředky a záruka
12 000 milionů EUR
k 31. prosinci 2012
Celková podpora v oblasti likvidity poskytnutá bance
25 932 milionů EUR
7.2 PRÁVNÍ ZÁKLAD PRO POSOUZENÍ SLUČITELNOSTI
(297)
Jak konstatuje 200. bod odůvodnění, právním základem pro posouzení opatření podpory by měl být čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy (135).
(298)
Během finanční krize Komise vyvinula kritéria slučitelnosti pro různé druhy opatření podpory. Zásady pro posuzování opatření podpory byly poprvé stanoveny ve sdělení o bankovnictví z roku 2008.
(299)
Pokyny k rekapitalizačním opatřením jsou vymezeny ve sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011.
(300)
Sdělení o rekapitalizaci definuje přístup, který Komise zaujala k posuzování plánu restrukturalizace, a zejména stanoví, že je nutné obnovit životaschopnost, zaručit řádný příspěvek ze strany příjemce podpory a omezit narušování hospodářské soutěže.
(301)
Tento rámec byl dokončen sdělením o bankovnictví z roku 2013, které se vztahuje na opatření podpory oznámená po 1. srpnu 2013.
7.2.1 Právní základ pro posouzení slučitelnosti podpory v oblasti likvidity poskytnuté bance (opatření L1).
(302)
Podpora v oblasti likvidity, kterou již banka obdržela, byla s konečnou platností schválena sledem rozhodnutí, jimiž se schvalují opatření v rámci režimu podpor pro řecké banky a změny a prodloužení tohoto režimu (136). Jakákoli budoucí podpora v oblasti likvidity ve prospěch banky bude muset být poskytnuta v rámci režimu řádně schváleného Komisí. Podmínky takové podpory bude muset ještě před poskytnutím schválit Komise, a proto je není třeba v tomto rozhodnutí dále posuzovat.
7.2.2 Právní základ pro posouzení slučitelnosti preferenčních akcií (opatření A)
(303)
Rekapitalizace provedená v roce 2009 formou preferenčních akcií (opatření A) byla provedena v rámci rekapitalizačního opatření, které bylo schváleno v roce 2008 jako součást režimu podpor pro řecké banky podle sdělení o bankovnictví z roku 2008. Proto není nutné je znovu posuzovat podle sdělení o bankovnictví z roku 2008 a je pouze třeba je posoudit podle sdělení o restrukturalizaci.
7.2.3 Právní základ pro posouzení slučitelnosti pomoci NPL se státní zárukou (opatření L2)
(304)
Slučitelnost nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2) by měla být nejprve posouzena na základě sdělení o bankovnictví z roku 2008 a sdělení o prodloužení z roku 2011. Jakákoli pomoc NPL se státní zárukou poskytnutá po 1. srpnu 2013 spadá do působnosti sdělení o bankovnictví z roku 2013.
7.2.4 Právní základ pro posouzení slučitelnosti rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4)
(305)
Slučitelnost rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4), zejména pokud jde o protiplnění, by měla být nejprve posouzena na základě sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011. V rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou Komise vyjádřila pochybnosti o tom, zda je opatření B1 slučitelné s uvedenými sděleními. Uvedená opatření, jelikož byla provedena před 1. srpnem 2013, nespadají do působnosti sdělení o bankovnictví z roku 2013. Slučitelnost rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4) by se rovněž měla posoudit na základě sdělení o restrukturalizaci.
7.2.5 Právní základ pro posouzení slučitelnosti rekapitalizačního závazku z roku 2014 (opatření C)
(306)
Slučitelnost rekapitalizačního závazku z roku 2014 (opatření C) by se měla posoudit na základě sdělení o bankovnictví z roku 2013, které stanoví nové požadavky, pokud jde o příspěvek podřízených věřitelů a odměňování vedoucích pracovníků a na základě sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011. Slučitelnost opatření C by se rovněž měla posoudit na základě sdělení o restrukturalizaci.
7.3 SOULAD OPATŘENÍ L2 SE SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2008, SDĚLENÍM O PRODLOUŽENÍ Z ROKU 2011 A SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2013
(307)
Aby byla podpora slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, musí splňovat obecná kritéria slučitelnosti: musí být vhodná, nezbytná a přiměřená.
(308)
Jelikož řeckým bankám byl odepřen přístup k velkoobchodním trhům a staly se zcela závislé na financování centrální bankou, jak je uvedeno v 32. bodě odůvodnění, a protože si banka nemohla půjčit dostatečné finanční prostředky prostřednictvím řádných operací zaměřených na refinancování, banka potřebovala pomoc NPL se státní zárukou, aby získala dostatečnou likviditu, a tím se vyhnula selhání. Komise považuje opatření L2 za vhodný mechanismus k nápravě vážného narušení, které by bývalo mohlo být způsobeno selháním banky.
(309)
Vzhledem k tomu, že v souvislosti s nouzovou pomocí v oblasti likvidity se státní zárukou vznikají bance poměrně vysoké náklady financování, je banka dostatečně motivována, aby se při rozvoji svých činností na tento zdroj financování nespoléhala. Banka musela zaplatit úroky o […] bazických bodů vyšší než u řádných operací Eurosystému zaměřených na refinancování. Kromě toho banka musela zaplatit státu poplatek za záruku ve výši […] bazických bodů. Ve výsledku jsou tak celkové náklady banky na nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou mnohem vyšší než běžné náklady na refinancování ze strany banky ECB. Zejména rozdíl mezi náklady banky na pomoc NPL se státní zárukou a běžnými náklady na refinancování ze strany banky ECB je vyšší než úroveň poplatku za záruku požadovaná sdělením o prodloužení z roku 2011. To znamená, že celkové protiplnění účtované státem lze považovat za dostatečné. Pokud jde o částku pomoci NPL se státní zárukou, Řecká banka a banka ECB ji pravidelně přezkoumávají na základě skutečných potřeb banky. Bedlivě sledují její využívání a zaručují, že je omezena na nezbytné minimum. Proto opatření L2 neposkytuje bance nadměrnou likviditu, kterou by banka mohla použít k financování činností, které narušují hospodářskou soutěž. Pomoc je omezena na minimální nezbytnou částku.
(310)
Tato důkladná kontrola využívání nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou a pravidelné ověřování, zda je použití pomoci omezeno na minimum, rovněž zaručují, že je tato likvidita přiměřená a že nevede k neoprávněnému narušování hospodářské soutěže. Komise také podotýká, že se Řecko zavázalo provést řadu opatření ke snížení negativních vedlejších účinků, jejichž analýza je uvedena v oddíle 7.6 a která dále zaručují, že banka co nejdříve přestane být na podpoře v oblasti likvidity závislá a že je taková podpora přiměřená.
(311)
Opatření L2 je tudíž v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o prodloužení z roku 2011. Jelikož sdělení o bankovnictví z roku 2013 nezavedlo další požadavky ohledně záruk, opatření L2 je také v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2013.
7.4 SOULAD OPATŘENÍ B1, B2, B3 A B4 SE SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2008, SDĚLENÍM O REKAPITALIZACI A SDĚLENÍM O PRODLOUŽENÍ Z ROKU 2011
(312)
Jak je uvedeno ve 201. bodě odůvodnění, aby byla podpora slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, musí splňovat obecná kritéria slučitelnosti (137): musí být vhodná, nezbytná a přiměřená.
(313)
Sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011 stanoví další pokyny k úrovni protiplnění požadované u státních kapitálových vkladů.
7.4.1 Vhodnost opatření
(314)
Komise má za to, že rekapitalizace provedené fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4) jsou vhodné, protože brání úpadku banky. Bez nich by banka nemohla nadále provozovat své činnosti, protože na konci roku 2012 měla záporný vlastní kapitál (138).
(315)
V tomto ohledu Komise v rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou poznamenala, že banka je jednou z největších bankovních institucí v Řecku jak z hlediska poskytování úvěrů, tak příjmu vkladů. Jako taková je banka pro Řecko systémově důležitá. Selhání banky by tudíž vážným způsobem narušila Řeckou ekonomiku. Za tehdejších okolností finanční instituce v Řecku jen obtížně získávaly přístup k finančním prostředkům. Tento nedostatek finančních prostředků omezil jejich schopnost poskytovat úvěry řecké ekonomice. V tomto kontextu by narušení ekonomiky bylo bývalo selháním banky ještě prohloubeno. Kromě toho byla opatření B1, B2, B3 a B4 provedena zejména kvůli programu PSI, tedy zcela mimořádné a nepředvídatelné události, a nikoli v důsledku špatného vedení banky či jejího nadměrného riskování. Opatření se tudíž zaměřují především na výsledky programu PSI a přispívají k zachování finanční stability v Řecku.
(316)
V rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou Komise vyjádřila pochybnosti o tom, zda byly neprodleně provedeny všechny možné kroky, aby se zabránilo tomu, že banka bude v budoucnosti znovu potřebovat podporu. Jak je uvedeno v 130. až 132. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, Řecko se zavázalo, že provede řadu opatření týkajících se správy a řízení banky a jejích obchodních operací. Jak je popsáno v 102. až 104. a v 111. bodě odůvodnění, banka rovněž komplexně restrukturalizovala své činnosti, přičemž mnohá snížení nákladů a investic již byla provedena. Z tohoto důvodu se pochybnosti ze strany Komise zmírnily.
(317)
V rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou Komise rovněž vyjádřila pochybnosti, zda jsou zavedena dostatečná ochranná opatření pro případ, že by se banka dostala pod kontrolu státu, nebo pokud by si nad ní udrželi kontrolu soukromí akcionáři a většinovou účast by měl stát. Komise konstatuje, že připomínky popsané v 131. a 132. bodě odůvodnění zaručují, že úvěrové operace banky budou probíhat na komerčním základě a denní činnosti budou chráněny před zásahem státu. Rámec vztahů, na němž se dohodly fond HFSF a banka, také zaručuje, že jsou zájmy státu jakožto hlavního akcionáře chráněny před nadměrným riskováním ze strany vedení banky.
(318)
Opatření B1, B2, B3 a B4 tudíž zaručují, že je v Řecku zachována finanční stabilita. Byly také učiněny důležité kroky s cílem minimalizovat budoucí ztráty a zaručit, že činnosti banky nejsou ohrožovány její nevhodnou správou a řízením. Na tomto základě Komise dospěla k závěru, že opatření B1, B2, B3 a B4 jsou vhodná.
7.4.2 Nezbytnost - omezení podpory na minimum
(319)
Podle sdělení o bankovnictví z roku 2008 musí být výše a podoba opatření podpory nezbytné k dosažení cíle. To znamená, že výše kapitálového vkladu musí představovat minimum nezbytné k dosažení cíle.
(320)
Výši kapitálové podpory vypočítala Řecká banka v rámci zátěžového testu tak, aby zaručila, že poměr kmenového kapitálu Tier 1 zůstane v letech 2012-2014 nad určitou úrovní, jak je znázorněno v tabulce 3. Bance tudíž není poskytnut nadměrný kapitál. Jak je vysvětleno ve 316. bodě odůvodnění, byly přijaty kroky s cílem snížit riziko, že banka bude v budoucnosti potřebovat dodatečnou podporu.
(321)
Pokud jde o protiplnění za první a druhou překlenovací rekapitalizaci (opatření B1 a B2), Komise připomíná, že tato opatření byla poskytnuta v květnu 2012 a prosinci 2012 a byla vyplacena ve věcných příspěvcích, konkrétně ve formě dluhopisů EFSF. Fond HFSF přijímal jako protiplnění od data vyplacení těchto dluhopisů EFSF do data jarní rekapitalizace v roce 2013 úroky z dluhopisů EFSF a poplatek ve výši 1 % (139). Jak je zdůrazněno v rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou, zmíněné protiplnění je nižší než rozpětí od 7 % do 9 % definované ve sdělení o rekapitalizaci. Období nízkého protiplnění však bylo omezeno na dobu jednoho roku u opatření B1 a pěti měsíců u opatření B2 (tedy až do přeměny překlenovací rekapitalizace na standardní rekapitalizaci v kmenových akciích, tedy opatření B4). Zatímco první a druhá překlenovací rekapitalizace nevedly k oslabení stávajících akcionářů, jarní rekapitalizace v roce 2013, která spočívala v přeměně první a druhé rekapitalizace, akcionáře silně oslabila a jejich podíl na vlastním kapitálu banky klesl na 1,4 %. Tato mimořádná situace, která trvala o data první překlenovací rekapitalizace, byla následně ukončena. Pochybnosti vyjádřené v rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou byly tudíž rozptýleny.
(322)
Vzhledem k neobvyklému zdroji obtíží banky, kdy ztráty pocházejí především z prominutí dluhu ve prospěch státu (program PSI a zpětný odkup dluhu, které poskytují státu značnou výhodu, tedy snížení dluhu) a z dopadů dlouhé recese na její domácí trh, může Komise navíc takovou dočasnou odchylku od standardních požadavků na protiplnění stanovených ve sdělení o rekapitalizaci (140) přijmout.
(323)
Opatření B3 spočívalo v závazku poskytnout kapitál. Tento závazek učiněný v prosinci 2012 byl proveden v podobě skutečného kapitálového vkladu v květnu - červnu 2013, tedy o pouhých pět měsíců později. Z toho důvodu a z důvodů stanovených ve 322. bodě odůvodnění je přijatelné, že za tento závazek nebylo vyplaceno žádné protiplnění.
(324)
Pokud jde o opatření B4, podle bodu 8 sdělení o prodloužení z roku 2011 by kapitálové vklady měly být upsány s dostatečnou slevou z ceny akcií po úpravě vzhledem k efektu „zředění“ tak, aby měl stát jistotu přiměřené odměny. Zatímco tato rekapitalizace nezajistila dostatečnou slevu z ceny akcie upravené vzhledem k efektu zředění, ve skutečnosti bylo nemožné dosáhnout značné slevy z teoretické ceny bez práva na upsání (141). Před jarní rekapitalizací v roce 2013 byl kapitál banky záporný a její tržní kapitalizace dosáhla pouze několika stovek milionů eur. Za těchto okolností vyvstává otázka, zda by stávající akcionáři měli být zcela eliminováni. Komise podotýká, že emisní cena byla stanovena na úrovni 50 % slevy z průměrné tržní ceny za padesát dní před stanovením emisní ceny. Komise také konstatuje, že došlo k obrovskému oslabení dřívějších akcionářů, neboť po uvedené rekapitalizaci drželi pouze 1,4 % akcií banky. Proto by uplatnění další slevy z tržní ceny bývalo mělo jen zanedbatelný dopad na protiplnění pro fond HFSF. Vzhledem ke specifické situaci řeckých bank vysvětlené v 322. bodě odůvodnění a ke skutečnosti, že potřeba podpory pochází z prominutí dluhu ve prospěch státu, Komise považuje emisní cenu za dostatečně nízkou.
(325)
Závěr tedy zní, že opatření B1, B2, B3 a B4 jsou nezbytná jako podpora na záchranu jak z hlediska částky, tak formy.
7.4.3 Přiměřenost - opatření ke snížení negativních vedlejších účinků
(326)
Banka obdržela velmi vysokou částku státní podpory. Tato situace může tudíž vážně narušit hospodářskou soutěž. Řecko se však zavázalo, že provede řadu opatření, která mají snížit negativní vedlejší účinky. Závazky zejména stanoví, že operace banky budou nadále probíhat na komerčním základě, jak je vysvětleno v 131. a 132. bodě odůvodnění. Řecko se rovněž zavázalo, že zavede zákaz akvizic a provede řadu odprodejů v zahraničí a také u nebankovních činností v Řecku, jak stanoví 133. bod odůvodnění. Opatření k omezení narušování hospodářské soutěže budou dále posouzena v oddíle 7.6.
(327)
V bance bude také jmenován kontrolní správce, aby sledoval správné plnění závazků v oblasti správy a řízení společnosti a obchodních operací. Tak se zabrání tomu, aby nedošlo ke škodlivým změnám v obchodní praxi banky, a tím k omezení případných negativních vedlejších účinků.
(328)
A konečně dne 16. dubna 2014 byl Komisi předložen nový komplexní plán restrukturalizace. Tento plán restrukturalizace bude posouzen v oddíle 7.6.
(329)
Závěrem lze říci, že pochybnosti vyjádřené v rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou byly rozptýleny. Opatření B1, B2, B3 a B4 jsou s ohledem na bod 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008 přiměřená.
7.4.4 Závěr ohledně souladu rekapitalizací provedených fondem HFSF se sdělením o bankovnictví z roku 2008, sdělením o rekapitalizaci a sdělením o prodloužení z roku 2011
(330)
Komise tudíž dospěla k závěru, že rekapitalizace provedené fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4) jsou s ohledem na bod 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011 vhodné, nezbytné a přiměřené.
7.5 SOULAD NÁKUPU BANK NEW TT A NEA PROTON BANKOU SE SDĚLENÍM O RESTRUKTURALIZACI
(331)
Body 23 a 40 sdělení o restrukturalizaci vysvětlují, že akvizice podniků bankami, jimž byla poskytnuta podporu, jsou obvykle v rozporu s povinnostmi snížit náklady na restrukturalizaci a omezit narušování hospodářské soutěže. Kromě toho mohou ohrozit nebo zkomplikovat obnovení životaschopnosti. Komise proto musí posoudit, zda jsou akvizice banky slučitelné se sdělením o restrukturalizaci.
7.5.1 Soulad akvizice banky New TT se sdělením o restrukturalizaci
7.5.1.1 Vliv akvizice banky New TT na dlouhodobou životaschopnost banky
(332)
Z hlediska provozní ziskovosti akvizice provedené bankou pomohou bance obnovit dlouhodobou životaschopnost, neboť spojením dvou bank na stejném zeměpisném trhu vzniká příležitost k realizaci smysluplné synergie, např. ve formě snížení počtu zaměstnanců, uzavření poboček a snížení režijních nákladů. Banka získá klienty a vkladatele a zároveň výrazně sníží náklady na distribuci. Kromě racionalizace centrálních funkcí uzavře většinu poboček „banky T“ a některé pobočky „Hellenic Postbank“.
(333)
Z hlediska likvidní pozice má transakce rovněž příznivý dopad na poměr úvěrů k vkladům banky a snižuje tento poměr z nadměrně vysoké úrovně, protože banka New TT měla výrazně více vkladů než úvěrů. Řecká banka ve svém dopise fondu HFSF ze dne 8. července 2013 zejména podotkla, že banka byla během dvou let před transakcí pod velkým tlakem. Řecká banka konstatovala, že banka ztratila podíly na trhu v Řecku a ve značné míře byla závislá na financování z Eurosystému a na pomoci v oblasti likvidity. V dopise Řecká banka poukazuje na velkou mezeru ve financování, na konsolidovaný poměr úvěrů k vkladům ve výši 132 % a na zhoršené vnímání banky ze strany klientů. V tomtéž dopise Řecká banka uvedla, že akvizice banky New TT bankou by vedla „ke značnému nárůstu vkladů [banky], což by zlepšilo její celkový profil financování, vnímání banky vkladateli a její schopnost přilákat nové vklady za atraktivnějších podmínek, než je tomu v současnosti“.
(334)
Akvizice tudíž přispívá k nápravě likvidní pozice banky, což má zásadní význam pro obnovení její dlouhodobé životaschopnosti. V dopise, který její útvary dne 8. července 2013 zaslaly fondu HFSF, Komise uznala, že akvizice má příznivý dopad. V tomto dopise Komise uvedla, že návrh plánu restrukturalizace bank, který jí Řecko předložilo před akvizicí banky New TT, nesplňuje požadavek na obnovení dlouhodobé životaschopnosti, neboť rozvaha banky byla na konci období restrukturalizace zranitelná. Ve stejném dopise Komise uvedla, že „akvizice [banky New TT], která je bohatá na vklady, je klíčovým faktorem, který přispívá k nápravě rozvahy [banky], a tím k obnovení její dlouhodobé životaschopnosti“. Toto posouzení bylo vzhledem k dopadu takové akvizice na likvidní pozici banky odůvodněné: „Na základě údajů z konce roku 2012 by akvizice okamžitě snížila poměr úvěrů k vkladům ze 155 % na 123 %, a tudíž by mělo být možné splnit [do] konce roku 2017 požadavek [Komise].“
(335)
Komise proto zastává názor, že akvizice má kladný vliv na obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky.
7.5.1.2 Účinek akvizice na částku podpory, kterou banka potřebuje
(336)
V souladu s bodem 23 sdělení o restrukturalizaci by se pomoc na restrukturalizaci neměla použít k nabytí podílů v jiných společnostech, ale výlučně k pokrytí nákladů na restrukturalizaci nezbytných k obnovení životaschopnosti banky.
(337)
Banka zaplatila kupní cenu v nových akciích, a akvizice tudíž nebyla financována prostřednictvím státní podpory. V důsledku toho byla kapitálová potřeba vytvořená platbou kupní ceny ihned pokryta vydáním nových akcií, aby v důsledku platby kupní ceny nedošlo k čistému navýšení kapitálových potřeb banky. Kromě toho byl fond HFSF 100 % vlastníkem banky New TT, což znamená, že všechny nové akcie vydané bankou byly předány fondu HFSF, jinými slovy státu.
(338)
Akvizice jako taková nebude podnětem k poskytnutí dodatečné státní podpory, jelikož banka New TT splnila své regulatorní kapitálové požadavky. Kromě toho byla tato dočasná úvěrová instituce vytvořena pouze několik měsíců před tím, než ji banka získala. Jelikož aktiva upadající banky jsou před převedením na dočasnou úvěrovou instituci posouzena a oceněna v reálné hodnotě, lze předpokládat, že portfolio úvěrů banky New TT neobsahovalo ztráty, které byly skryté nebo pro ně nebyly vytvořeny odpovídající rezervy.
(339)
Závěrem lze říci, že za specifických okolností tohoto případu akvizice banky New TT výjimečně není v rozporu se zásadou, že by podpora měla být omezena na nezbytné minimum.
7.5.1.3 Rušivý účinek akvizice na hospodářskou soutěž
(340)
V souladu s body 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci by státní podpora neměla být použita na úkor společností, které podporu neobdržely, za účelem akvizice konkurenčních podniků. Bod 41 sdělení o restrukturalizaci rovněž stanoví, že akvizice mohou být povoleny, pokud jsou součástí konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability nebo zajištění účinné hospodářské soutěže, že by proces akvizice měl být spravedlivý a že by akvizice měla na příslušném trhu zajišťovat podmínky účinné hospodářské soutěže.
(341)
Banka New TT nebyla samostatně životaschopnou bankou. Konsolidaci této banky vyžadovalo Memorandum o hospodářské a finanční politice z 15. května 2013. Transakci lze proto považovat za součást procesu konsolidace, který je nutný k obnovení takové finanční stability, jaká je popsána ve 41. bodě sdělení o restrukturalizaci.
(342)
Žádný z uchazečů, jimž nebyla poskytnuta podpora, nepředložil platnou nabídku pro akvizici banky New TT, a proces prodeje byl otevřený, transparentní a nediskriminační. Proto banka nevyloučila z procesu žádného z uchazečů, jimž nebyla poskytnuta podpora. Vzhledem k tomu, že akvizici povolil řecký úřad pro ochranu hospodářské soutěže (142), Komise předpokládá, že výsledek prodeje zaručuje v Řecku podmínky pro účinnou hospodářskou soutěž.
(343)
Za těchto okolností lze vyvodit závěr, že akvizice banky New TT je slučitelná s oddílem 4 sdělení o restrukturalizaci.
7.5.1.4 Závěr ohledně akvizice banky New TT
(344)
Komise dospěla k závěru, že vzhledem k jedinečné situaci řeckých bank (143) a ke specifickým rysům akvizice banky New TT je akvizice slučitelná s požadavky, které jsou stanoveny ve sdělení o restrukturalizaci.
7.5.2 Soulad akvizice banky Nea Proton se sdělením o restrukturalizaci
7.5.2.1 Vliv akvizice banky Nea Proton na dlouhodobou životaschopnost banky
(345)
Z hlediska provozní ziskovosti by akvizice banky Nea Proton měla bance pomoci obnovit dlouhodobou životaschopnost, neboť spojením dvou společností na stejném zeměpisném trhu vzniká příležitost k realizaci smysluplné součinnosti, např. ve formě snížení počtu zaměstnanců, uzavření poboček a snížení režijních nákladů.
(346)
Akvizice banky Nea Proton umožňuje bance těžit ze synergických účinků. Banka získá klienty a vkladatele a zároveň uzavře většinu poboček a provede racionalizaci informačního systému, jakož i centrálních funkcí. Transakce rovněž snížila poměr úvěrů ke vkladům banky, protože poměr úvěrů ke vkladům banky Nea Proton byl nízký. Na konci června 2013 byl poměr čistých úvěrů ke vkladům banky přibližně 135,79 %, zatímco poměr čistých úvěrů ke vkladům banky Nea Proton byl přibližně 52,68 %.
(347)
Na závěr lze konstatovat, že akvizice měla příznivý vliv na životaschopnost banky.
7.5.2.2 Účinek akvizice banky Nea Proton na částku podpory, kterou banka potřebuje
(348)
V souladu s bodem 23 sdělení o restrukturalizaci by se pomoc na restrukturalizaci neměla použít k nabytí podílů v jiných společnostech, ale výlučně k pokrytí nákladů na restrukturalizaci nezbytných k obnovení životaschopnosti.
(349)
Banka zaplatila za nákup banky Nea Proton symbolickou cenu (jedno euro) a získaný subjekt byl před prodejem odpovídajícím způsobem rekapitalizován. Tato rekapitalizace zahrnovala rezervy pro budoucí ztráty z úvěrů a provozní ztráty (144). V důsledku toho akvizice patřičně kapitalizované banky za jedno euro nezvýšila kapitálové potřeby banky.
(350)
Na závěr, akvizice banky Nea Proton není v rozporu se zásadou, že by podpora měla být omezena na nezbytné minimum.
7.5.2.3 Rušivý účinek akvizice banky Nea Proton na hospodářskou soutěž
(351)
V souladu s body 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci by státní podpora neměla být použita na úkor společností, které podporu neobdržely, za účelem akvizice konkurenčních podniků.
(352)
Banka Nea Proton nebyla samostatně životaschopnou bankou. Konsolidaci této banky vyžadovalo Memorandum o hospodářské a finanční politice z 15. května 2013. Akvizici lze proto považovat za součást procesu konsolidace, který je nutný k obnovení takové finanční stability, jaká je popsána ve 41. bodě sdělení o restrukturalizaci.
(353)
Komise rovněž konstatuje, že žádný z uchazečů, jimž nebyla poskytnuta podpora, nepředložil platnou nabídku pro akvizici banky Nea Proton a že proces prodeje byl otevřený, transparentní a nediskriminační. Proto banka nevyloučila z procesu žádného z uchazečů, jimž nebyla poskytnuta podpora. Vzhledem k tomu, že akvizici povolil řecký úřad pro ochranu hospodářské soutěže (145), Komise předpokládá, že výsledek prodeje zaručuje v Řecku podmínky pro účinnou hospodářskou soutěž.
(354)
Za těchto okolností lze vyvodit závěr, že akvizice banky Nea Proton je slučitelná s oddílem 4 sdělení o restrukturalizaci.
7.5.2.4 Závěr ohledně akvizice banky Nea Proton
(355)
Komise dospěla k závěru, že vzhledem ke specifickým rysům akvizice banky Nea Proton je akvizice slučitelná s požadavky, které jsou stanoveny ve sdělení o restrukturalizaci.
7.6 SOULAD OPATŘENÍ A, B1, B2, B3, B4 A C SE SDĚLENÍM O RESTRUKTURALIZACI A SOULAD OPATŘENÍ C SE SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2013
7.6.1 Zdroje obtíží a důsledky pro posouzení podle sdělení o restrukturalizaci
(356)
Jak je uvedeno v oddílech 2.1.1 a 2.1.2, obtíže, jimž banka čelí, pramení především z řecké dluhové krize a hluboké recese, k níž došlo v Řecku a v jižní Evropě. Pokud jde o první zmíněný faktor, řecká vláda ztratila přístup na finanční trhy a nakonec musela vyjednat dohodu s domácími a mezinárodními věřiteli, tedy program PSI, který vedl k omezení pohledávek vůči státu o 53,3 %. Kromě toho bylo 31,5 % pohledávek vyměněno za nové dluhopisy ŘSDL s nižšími úrokovými sazbami a delšími dobami splatnosti. Tyto nové dluhopisy ŘSDL byly státem zpětně odkoupeny od řeckých bank v prosinci 2012 za cenu v rozmezí od 30,2 % do 40,1 % jejich nominální hodnoty, čímž řeckým bankám vznikla další ztráta. Kromě dopadu programu PSI a zpětného odkupu na její kapitálovou pozici banka rovněž v období od roku 2010 do poloviny roku 2012 zaznamenala obrovský odliv vkladů, a to v důsledku rizika, že Řecko kvůli neudržitelnému veřejnému dluhu a hospodářské recesi vystoupí z eurozóny.
(357)
Opatření B1, B2, B3 a B4 dosahují částky to 5 839 milionů EUR, což je přibližně částka ztráty, která byla zanesena do účetnictví po programu PSI (5 781 milionů EUR). V takovém případě, a pokud obtíže nepramení v první řadě z nadměrně riskantního chování, bod 14 sdělení o prodloužení z roku 2011 stanoví, že Komise své požadavky zmírní.
(358)
Komise uznává, že část kapitálových potřeb banky vzniká kvůli běžné expozici finanční instituce riziku dluhopisů státu, v němž je usazena. Na tuto skutečnost rovněž poukazují 58. a 69. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou. V důsledku toho se banka v plánu restrukturalizace nemusí zabývat otázkami morálního rizika tolik jako jiné podporované finanční instituce, které nahromadily nadměrná rizika. Jelikož jsou opatření podpory méně rušivá, opatření přijatá k omezení narušování hospodářské soutěže by proto měla být úměrně zmírněna. Jelikož program PSI a zpětný odkup dluhu představují prominutí dluhu ve prospěch státu, protiplnění státu při rekapitalizaci bank může být nižší.
(359)
Vzhledem k tomu, že se řecká ekonomika od roku 2008 zaznamenala pokles přibližně o 25 %, banka musí přizpůsobit svoji organizaci, strukturu nákladů a obchodní síť novému prostředí, má-li obnovit svou ziskovost. Proto banka musí bez ohledu na to, že nejde o otázku morálního rizika, restrukturalizovat své operace v Řecku, aby si zajistila dlouhodobou životaschopnost.
(360)
Komise rovněž konstatuje, že expozice banky řeckému úvěrovému riziku byla větší než expozice některých jiných bank v Řecku. Proto nelze všechny ztráty z dluhopisů ŘSDL (ztrátu u programu PSI) přičítat běžné expozici finanční instituce riziku dluhopisů státu, v němž je usazena.
(361)
Druhým zdrojem ztrát banky jsou ztráty z úvěrů poskytnutých řeckým domácnostem a společnostem. Komise má za to, že tyto ztráty vznikly především v důsledku mimořádně hlubokého a dlouhého poklesu HDP o přibližně 25 % během pěti let a že nepramení z riskantních úvěrových praktik banky. Podpora poskytnutá na pokrytí těchto ztrát proto nevytváří morální riziko, k čemuž naopak dochází, pokud podpora chrání banku před důsledky minulého riskantního jednání. Podpora má proto méně rušivý účinek (146).
(362)
Část kapitálových potřeb a ztrát z úvěrů banky však pochází z určitých mezinárodních dceřiných společností (v Rumunsku, Bulharsku, Polsku a na Ukrajině). Např. v roce 2012 banka zanesla do účetnictví ztráty v Rumunsku, Bulharsku a na Ukrajině, přičemž dceřiným společnostem v těchto zemích bylo poskytnuto financování v rámci skupiny ve výši 1,8 miliardy EUR.
(363)
Zátěžový test provedený v roce 2012 s cílem určit kapitálové potřeby banky rovněž naznačil, že část kapitálových potřeb pramení ze ztrát ze zahraničních úvěrů. Prognózy ztrát z těchto úvěrů dosáhly 1 228 milionů EUR v rámci základního scénáře a 1 622 milionů EUR v rámci scénáře nepříznivého.
(364)
Na závěr, bod 14 sdělení o prodloužení z roku 2011 pokrývá značnou část těchto ztrát a výsledné potřeby podpory, což Komisi umožňuje zmírnit její požadavky. Potřeba podpory je zčásti vyvolána ztrátami z řeckých úvěrů, které byly způsobeny mimořádně hlubokou a dlouho recesí, nikoli riskantním poskytováním úvěrů. Podpora poskytnutá za těchto okolností nevytváří morální riziko, a proto méně narušuje hospodářskou soutěž.
(365)
Na závěr, potřeba podpory částečně pramení z riskování banky, zejména jejích zahraničních dceřiných společností, a z vyššího počtu dluhopisů ŘSDL, které má v držení.
7.6.2 Životaschopnost
(366)
Plán restrukturalizace musí zaručovat, že je finanční instituce schopna do konce období restrukturalizace obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost (oddíl 2 sdělení o restrukturalizaci). V daném případě je období restrukturalizace definováno jako období od data přijetí tohoto rozhodnutí do 31. prosince 2018.
(367)
V souladu s body 9 až 11 sdělení o restrukturalizaci Řecko předložila ucelený a podrobný plán restrukturalizace, který obsahuje kompletní informace o obchodním modelu banky. Plán také pojmenovává příčiny obtíží, jimž banka čelí, jakož i opatření přijatá k vyřešení všech otázek životaschopnosti, s nimiž se banka potýká. Plán restrukturalizace zejména popisuje strategii, která byla zvolena k zachování provozní účinnosti banky a ke snížení vysoké úrovně úvěrů v selhání, zlepšení nízké provozní účinnosti, její zranitelné likvidity a kapitálových pozic a jejích zahraničních podniků, které se, pokud jde o financování a kapitál, spoléhaly na svoji mateřskou společnost.
7.6.2.1 Řecké bankovní činnosti
(368)
Pokud jde o likviditu a závislost banky na financování z Eurosystému, plán restrukturalizace předpokládá, že v Řecku dojde jen k omezenému růstu rozvahy, měla by však znovu začít růst vkladová základna. Závislost na nouzové pomoci v oblasti likvidity se již snížila a bude nadále klesat, což bance rovněž pomůže snížit náklady financování.
(369)
Závazek ohledně poměru úvěrů k vkladům popsaný v 127. bodě odůvodnění, zaručuje, že banka bude mít do konce období restrukturalizace udržitelnou strukturu rozvahy. Prodej cenných papírů a dalších vedlejších činností rovněž posílí likvidní pozici banky a zaručí, že se banka bude spoléhat na velkoobchodní trhy. Vzhledem k tomu, že likvidní pozice banky je stále pod tlakem, Komise může přijmout žádost řeckých orgánů, aby povolila poskytnutí likvidity bance v rámci záručního opatření a opatření týkajícího se úvěrů ve formě státních dluhopisů, která jsou součástí režimu podpor pro řecké banky.
(370)
Aby banka snížila náklady financování, rovněž se zavázala, že bude nadále snižovat úrokové sazby, které platí u vkladů, jak je popsáno v 127. bodě odůvodnění. Komise konstatuje, že takovéto snížení nákladů na vklady bude klíčovým přínosem ke zlepšení ziskovosti banky před vytvořením rezerv.
(371)
Od začátku krize banka snížením počtu poboček a zaměstnanců do značné míry racionalizovala svou komerční síť v Řecku. Ve srovnání s rokem 2013 klesnou celkové náklady banky do roku 2018 o dalších […] % (147). Aby tohoto cíle dosáhla, banka se zavázala, že do 31. prosince 2017 sníží počet svých poboček a zaměstnanců v Řecku na maximálně […] poboček a […] zaměstnanců a že její maximální celkové náklady v Řecku budou činit 800 milionů EUR. Očekávaný poměr nákladů a zisků bude na konci období restrukturalizace nižší než […] %. Komise má za to, že plán restrukturalizace zachovává účinnost banky v novém tržním prostředí.
(372)
Další klíčovou oblastí je řízení úvěrů v selhání, neboť tyto úvěry tvořily k 31. prosinci 2013 29,4 % portfolia (148). Banka hodlá pro řízení úvěrů v selhání zřídit zvláštní oddělení. Rovněž se zavázala, že splní vysoké normy pro úvěrovou politiku, aby maximalizovala hodnotu banky v každé fázi úvěrového procesu, jak je popsáno v 131. a 132. bodě odůvodnění.
7.6.2.2 Správa a řízení banky
(373)
Dalším bodem, jemuž je třeba věnovat pozornost, je správa a řízení banky, neboť fond HFSF vlastnil k 31. prosinci 2013 95,23 % akcií banky. Vzhledem k výsledkům státem vlastněných bank v Řecku se banka a fond HFSF v roce 2013 dohodly na zvláštním rámci vztahů. Tato dohoda chrání každodenní činnosti banky před nadměrným zasahováním ze strany hlavního akcionáře a zároveň zaručuje, že fond HFSF může sledovat provádění plánu restrukturalizace a vhodnými postupy konzultací předcházet tomu, aby vedení banky nadměrně riskovalo. Banka se rovněž zavázala, že bude bedlivě sledovat svoji expozici vůči vypůjčovatelům ve spojení.
(374)
Zákon o fondu HFSF ve znění z roku 2014 stanoví, že akcie upsané fondu HFSF v rámci jarní rekapitalizace v roce 2013 přijdou o hlasovací práva, pokud bude alespoň 50 % kapitálového navýšení v roce 2014 upsáno soukromými investory. Pokud jde o obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky, Komise by se ke kontrole poskytnuté soukromým akcionářům nestavěla negativně, pokud by tito akcionáři do banky vložili značné částky vlastních prostředků. Komise konstatuje, že omezení hlasovacích práv fondu HFSF se nebude vztahovat na hlasování o stanovách banky ani na akce společnosti či jiná strategická rozhodnutí. Komise vítá skutečnost, že fond HFSF automaticky znovu získá svá plná hlasovací práva, pokud banka plán restrukturalizace neprovede. Uvedená ustanovení zaručují, že i když fond HFSF nebude zasahovat do každodenních operací banky, může chránit své zájmy jako akcionář a jako orgán pověřený zaručením správného provádění plánu restrukturalizace.
7.6.2.3 Mezinárodní činnosti
(375)
Některé mezinárodní činnosti banky ji v minulosti připravily o kapitál, likviditu a ziskovost, jak je vysvětleno v 362. a 363. bodě odůvodnění.
(376)
Plán restrukturalizace předpokládá, že dojde ke změně obchodního modelu banky a že se model více zaměří na […]. Banka již prodala svoji neziskovou dceřinou společnost v Polsku, EFG Poland. Rovněž začala racionalizovat další dceřiné společnosti, aby posílila proces odepisování úvěrů a zmenšila mezeru dceřiných společností ve financování. Plánuje odprodat […] dceřinou společnost […] (149). Rovněž bude dále restrukturalizovat operace dceřiných společností […] a […], než budou v pozdější fázi případně prodány, jak je uvedeno v 116. bodě odůvodnění.
(377)
Od […] bude obnovena celková ziskovost zahraničních operací. Ke stejnému datu se financování poskytované zahraničním dceřiným společnostem sníží o […] ve srovnání s úrovní k 31. prosinci 2012.
(378)
Komise je proto přesvědčena, že banka dostačujícím způsobem zrestrukturalizuje své zahraniční dceřiné společnosti a zmenší je, aby se v budoucnosti vyhnula expozici dodatečným kapitálovým potřebám a nedostatku likvidity. Závazek popsaný v 128. bodě odůvodnění, že se banka zdrží investování velký částek kapitálu do svých mezinárodních dceřiných společností, rovněž zaručuje, že zahraniční dceřiné společnosti nebudou představovat hrozbu pro kapitál či likviditu.
7.6.2.4. Závěr ohledně životaschopnosti
(379
Ze základního scénáře popsaného v oddíle 2.4 je patrné, že na konci období restrukturalizace bude banka schopna dosáhnout návratnosti, která jí umožní pokrýt všechny její náklady a zajistit odpovídající návratnost vlastního kapitálu s ohledem na její rizikový profil. Ve skutečnosti dosáhne návratnost vlastního kapitálu podle základního scénáře banky v roce 2018 […] %. Předpokládá se, že kapitálová pozice banky současně zůstane na uspokojivé úrovni, neboť poměr kapitálové přiměřenosti neklesne po roce 2014 pod […] %.
(380)
Závěrem Komise rovněž bere na vědomí nepříznivý scénář popsaný v plánu restrukturalizace banky, který předložily řecké orgány. Nepříznivý scénář je založen na souboru předpokladů dohodnutých s fondem HFSF. Zohledňuje delší a hlubší recesi, jakož i hlubší deflaci cen nemovitostí (150). Plán restrukturalizace ukazuje, že banka je schopna odolat značnému množství zátěže, neboť podle nepříznivého scénáře zůstává na konci období restrukturalizace zisková a návratnost kapitálu činí v roce 2018 […] % a poměr kmenového kapitálu Tier 1 […] %.
(381)
Zátěžový test, který v roce 2013 provedla Řecká banka, potvrzuje, že částka dodatečného kapitálu, která bude získána v roce 2014, konkrétně 2 864 milionů EUR, stačí k tomu, aby se banka během období restrukturalizace vyrovnala se základním scénářem. Banka rovněž předloží Řecké bance kapitálový plán pro nepředvídané události, který bude obsahovat opatření, jež se provedou v případě, že se ekonomické prostředí dále zhorší. Komise připomíná, že již v posouzení kapitálových potřeb v rámci základního scénáře Řecká banka provedla několik úprav, které zvýšily odhadované kapitálové potřeby ve srovnání s kapitálovými potřebami, které odhadla banka ve vlastním základním scénáři. Základní kapitálové potřeby odhadnuté Řeckou bankou lze proto považovat za určitý druh zátěžového testu. Aby Komise mohla s konečnou platností stanovit, že je banka životaschopná, nevyžaduje, aby banka měla předem dostatek kapitálu k pokrytí kapitálových potřeb v rámci nepříznivého scénáře, které odhadla Řecká banka, neboť úroveň odhadnutá Řeckou bankou odpovídá vysoké míře zátěže.
(382)
Kromě toho je pozitivní, že banka neprovede žádné další investice do cenných papírů neinvestičního stupně, což jí pomůže ochránit její kapitál a likvidní pozici.
(383)
Komise tudíž může vyvodit závěr, že banka přijala dostatečná opatření, aby vyřešila otázky životaschopnosti řeckých domácích bankovních činností a činností zahraničních.
7.6.3 Vlastní příspěvek a sdílení zátěže
7.6.3.1 Posouzení souladu opatření A, B1, B2, B3 a B4 se sdělením o restrukturalizaci
(384)
Jak je uvedeno ve sdělení o restrukturalizaci, banky a jejich akcionáři musí k restrukturalizaci přispívat v co největší míře, aby se zaručilo, že je podpora omezena na nezbytné minimum. Banky by tudíž měly k financování restrukturalizace využívat vlastní zdroje, např. z prodeje aktiv, a akcionáři by měli pokud možno absorbovat ztráty banky. Závazky banky by měly zaručit, že jsou použity vlastní zdroje a že k restrukturalizaci přispívají původní akcionáři a soukromí investoři, kteří drží hybridní kapitál banky.
7.6.3.1.1 Vlastní příspěvek banky: odprodeje a snižování nákladů
(385)
Banka odprodala velké podniky, aby posílila svoji kapitálovou přiměřenost. Prodejem svých velkých polských a tureckých dceřiných společností zlepšila svoji kapitálovou pozici přibližně o 750 milionů EUR. Těmito prodeji se rovněž zlepšila likvidní pozice banky. Navýšení základního kapitálu společnosti Eurobank Properties umožnilo bance, aby o 200 milionů EUR navýšila svůj kapitál.
(386)
Plán restrukturalizace stanoví, že budou prodána další aktiva v […] a […]. Banka se zejména zavázala, že sníží velikost svých zahraničních aktiv na 8,77 miliard EUR. Vzhledem k tomu, že již došlo k omezení vlivu a k odprodejům, banka po provedení tohoto dodatečného zmenšení velikosti výrazně omezí svoji zeměpisnou stopu v […].
(387)
Kromě toho se banka zavázala, že dále sníží velikost svých zahraničních činností, pokud bude od fondu HFSF potřebovat kapitálový vklad přesahující 1 miliardu EUR. V takovém scénáři by banka zmenšila své portfolio mezinárodních aktiv na částku nepřesahující 3,5 miliardy EUR. Pokud bude kapitálový vklad v rámci opatření C nižší než 1 miliarda EUR, soukromí investoři vloží do banky alespoň 1,5 miliardy EUR, to znamená více než fond HFSF. Tato větší účast soukromých investorů by výrazně snížila potřebnou částku podpory, a tím posílila sdílení zátěže.
(388)
Banka se také zavázala, že prodá svoji velkou a ziskovou dceřinou pojišťovnu.
(389)
Aby snížila své kapitálové potřeby, banka se zavázala, že kapitál nevyužije na podporu či zvětšení svých zahraničních dceřiných společností, jak je popsáno v 128. bodě odůvodnění. Kromě toho se banka zavázala, že neprovede žádné další akvizice.
(390)
Banka také provedla rozsáhlý program snižování nákladů, jak je uvedeno v oddíle 2.4.2. Její náklady se do roku 2018 dále sníží o […].
(391)
Řecko se zejména zavázalo, že do […] banka nebude svým zaměstnancům ani vedoucím pracovníkům vyplácet celkovou roční odměnu (mzdu, důchodový příspěvek, bonus), který by převyšoval […]. Řecko se navíc zavázalo, že uplatní platový strop v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2013 (151), pokud bude muset fond HFSF upsat jakékoli množství akcií banky.
7.6.3.1.2 Sdílení zátěže původními akcionáři a nový kapitál získaný na trhu
(392)
Stávající akcionáři banky byli silně oslabeni jarní rekapitalizací v roce 2013 (opatření B4). Podíl stávajících akcionářů se ve skutečnosti snížil ze 100 % před jarní rekapitalizací v roce 2013 na pouhých 1,44 %. Komise rovněž konstatuje, že banka od roku 2008 nevyplatila žádné dividendy v hotovosti. Závěrem Komise vítá skutečnost, že fond HFSF vloží do banky dodatečný kapitál pouze v případě, že se bance nepodaří získat jej na trhu za cenu, která je považována za přiměřenou a byla stanovena dvěma nezávislými oceňovateli.
7.6.3.1.3 Sdílení zátěže držiteli podřízeného dluhu
(393)
Držitelé podřízeného dluhu banky přispěli k platbě nákladů na restrukturalizaci banky. Banka několikrát provedla řízení závazků, aby vytvořila kapitál. Celková částka vyměněných závazků dosáhla 748 milionů EUR a kapitálový zisk byl 565 milionů EUR, jak je popsáno v 122. a 123. bodě odůvodnění.
(394)
Nástroje, které zůstávají nesplacené, podléhají zákazu proplácení kuponů popsanému v 133. bodě odůvodnění. Komise se proto domnívá, že je zajištěno odpovídající sdílení zátěže ze strany soukromých hybridních investorů banky a že požadavky sdělení o restrukturalizaci jsou v tomto ohledu splněny.
(395)
A konečně, vzhledem k argumentům formulovaným v oddíle 7.6.1 se Komise domnívá, že Řecko provedlo dostatečná opatření k zajištění vlastního příspěvku a sdílení zátěže, která omezují částky opatření podpory A, B1, B2, B3 a B4 na nezbytné minimum.
7.6.3.2 Posouzení souladu opatření C se sdělením o bankovnictví z roku 2013
(396)
Sdělení o bankovnictví z roku 2013 doplňuje sdělení o restrukturalizaci a vyzývá k vyššímu sdílení nákladů a k tomu, aby banky, jimž je poskytována kapitálová podpora, přijaly dodatečná opatření k omezení podpory na minimum. Bod 29 sdělení o bankovnictví z roku 2013 vyžaduje, aby členský stát prokázal, že veškerá opatření k omezení této podpory na nezbytné minimum byla využita v co největší možné míře. Za tímto účelem musejí členské státy předložit plán navyšování kapitálu, zajistit odpovídající sdílení nákladů ze strany akcionářů a podřízených věřitelů banky a zabránit odlivu prostředků před rozhodnutím o restrukturalizaci. Podle sdělení o bankovnictví z roku 2013 by plány navyšování kapitálu měly obsahovat otázky práva, dobrovolné řízení závazků, zvyšující se odprodej kapitálu, opatření pro zmenšení pákového efektu, zachování výnosů a další opatření, např. přísné politiky týkající se nákladů a odměňování.
(397)
Bod 47 sdělení o bankovnictví z roku 2013 stanoví, že od okamžiku, kdy je určen kapitálový deficit, musí banka bránit odlivu finančních prostředků řadou opatření, která zaručují stejný výsledek jako řádné zákazy vyplácení dividend a proplácení kuponů, zákazy akvizic, zákazy cenového vedení nebo zákazy reklamy. Komise podotýká, že takovéto zákazy již banka splnila, neboť jsou součástí seznamu závazků předloženého Řeckem, jak je popsáno v 133. bodě odůvodnění, a že banka od roku 2008 nevyplatila žádné dividendy v hotovosti.
(398)
Rekapitalizační závazek z roku 2014 (opatření C) stanoví rezervu, aby bylo možné absorbovat budoucí ztráty, které byly určeny zátěžovým testem provedeným Řeckou bankou v roce 2013 a zveřejněny dne 6. března 2014. Z výsledků zátěžového testu je patrné, že banka potřebuje dodatečný kapitál ve výši 2 945 milionů EUR, aby pokryla své budoucí ztráty v rámci zátěžového scénáře. Opatření C se vztahuje pouze na kapitálovou potřebu, která zůstane, protože i) ji nelze pokrytý dalšími odprodeji či pomocí opatření k posílení kapitálu (Komise má za to, že banka analyzovala všechny potenciální odprodeje a zavázala se provést všechny, které mohou snížit kapitálové potřeby v rámci kapitálového plánu, který byl předložen Řecké bance); a ii) nebude pokryta soukromými investory v rámci navýšení základního kapitálu, k němuž dojde v dubnu 2014. Proto opatření C bance neposkytuje nadměrný kapitál.
(399)
Jak je vysvětleno v 385. až 395. bodě odůvodnění, banka již před zátěžovým testem přijala opatření, aby částku potřebného kapitálu omezila na minimum. Pokud se bance v rámci stávajícího navyšování kapitálu podaří získat většinu potřebného kapitálu od soukromých investorů a pokud dodatečná podpora vyplacená fondem HFSF bude nižší než 1 miliarda EUR, nebude žádný další vlastní příspěvek banky nutný. Pokud však podpora vyplacená v rámci opatření C zmíněnou úroveň přesáhne, bylo by vhodné, aby banka odprodala další činnosti.
(400)
Pokud jde o sdílení nákladů, sdělení o bankovnictví z roku 2013 stanoví, že přiměřené sdílení nákladů zahrnuje příspěvky držitelů hybridního kapitálu a držitelů podřízeného dluhu, a to ještě předtím, než je poskytnuta podpora ve formě kapitálu. Komise podotýká, že Řecko změnilo svůj vnitrostátní legislativní rámec, aby zaručilo, že předtím, než je bance poskytnuta dodatečná kapitálová injekce, podřízení věřitelé přispějí k nákladům na restrukturalizaci banky. Komise také podotýká, že se Řecko zavázalo, že provede opatření stanová v článku 6a zákona o fondu HFSF ve znění z roku 2014, která stanoví, že kapitálový deficit bude podle potřeby přidělen držitelům jeho kapitálových nástrojů a dalších podřízených závazků. I když k takovému sdílení nákladů dojde až po datu rekapitalizačního závazku z roku 2014 (opatření C), na základě bodu 45 sdělení o bankovnictví z roku 2013 se Komise domnívá, že by výsledky nebyly úměrné, pokud by měla povinná konverze podřízeného dluhu a hybridního kapitálu nastat již v okamžiku závazku. Pokud by banka získala dostatečný soukromý kapitál k pokrytí všech svých kapitálových potřeb, které byly určeny při zátěžovém testu provedeném Řeckou bankou, konverze držitelů podřízeného dluhu by byla nepřiměřená. Závazek Řecka, že předtím, než bude bance skutečně vyplacena kapitálová podpora, do záchrany zapojí podřízené věřitele, je proto dostatečný, aby bylo zaručeno odpovídající sdílení nákladů.
(401)
Aby se navíc zaručilo, že se na obnovení přiměřené kapitálové základny v průběhu období restrukturalizace v co největší míře budou podílet i vlastníci banky, Řecko se zavázalo, že do konce období restrukturalizace si banka ponechá dividendy a nebude proplácet žádné kupony, které ze zákona proplácet nemusí. V souladu s bodem 26 sdělení o restrukturalizaci a bodem 47 sdělení o bankovnictví z roku 2013 proto banka nevyužije státní podporu k tomu, aby prováděla platby z vlastních prostředků, jestliže nejsou k takovýmto platbám k dispozici dostačující zisky.
(402)
Banka se také zavázala, že až do 31. prosince 2017 nebude svým zaměstnancům ani vedoucím pracovníkům vyplácet celkovou roční odměnu (mzdu, důchodový příspěvek, bonus), která by převyšovala celkovou roční odměnu guvernéra Řecké banky (částka odměny nezohledňuje, zda se guvernér odměny dobrovolně částečně vzdal). Řecko se navíc zavázalo, že uplatní platový strop v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2013 (152), pokud bude fond HFSF muset upsat akcie banky.
(403)
Komise musí posoudit, zda tento závazek, který pokrývá dva scénáře, splňuje požadavky stanovené ve sdělení o bankovnictví z roku 2013.
(404)
V prvním scénáři, kdy HFSF ve skutečnosti nevloží do banky nový kapitál, se podpora obsažená v opatření C omezí na pouhý závazek odepsat kapitálové navýšení a fond HFSF nevyplatí jediné euro, jelikož všechny nové akcie budou upsány soukromými investory. Sdělení o bankovnictví z roku 2013 stanoví, že omezení odměn lze ukončit, pokud byla podpora splacena. Avšak podporu zahrnutou v takovémto závazku týkajícím se upsání budoucího kapitálového navýšení nelze splatit, pokud dotčený závazek nikdy nenabyl účinku (jelikož stát bance nikdy nevyplatil žádné peníze). Za takovýchto okolností může Komise souhlasit s tím, že omezení odměny platí po omezenou dobu. Komise má za to, že závazek Řecka, který trvá do 31. prosince 2017 (tj. po dobu tří let a osmi měsíců, přičemž končí rok před koncem plán restrukturalizace), představuje správné uplatnění posledního odstavce bodu 38 sdělení o bankovnictví z roku 2013. Vzhledem k tomu, že roční odměna guvernéra Řecké banky je nižší než strop stanovený ve druhém odstavci bodu 38 sdělení o bankovnictví z roku 2013 a jelikož se zmíněný závazek bude vztahovat na celou skupinu, Komise má za to, že závazek navržený Řeckem pro případ, že fond HFSF v rámci plánovaného kapitálového navýšení neupíše žádné akcie, je v souladu s bodem 38 sdělení o bankovnictví z roku 2013.
(405)
V rámci druhého scénáře, podle nějž by fond HFSF musel upsat veškeré akcie banky, se Řecko zavázalo, že závazek změní tak, aby byl v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2013. Komise podotýká, že pokud by fond HFSF upsal určité akcie, v zájmu zachování souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2013 by bylo nutné změnit dobu trvání omezení odměny tak, aby skončila buď na konci plánu restrukturalizace, tedy 31. prosince 2018, nebo na konci transakce, která se bude rovnat splacení podpory, a to k tomu datu, které nastane dříve. Jelikož banka nemůže splatit kmenové akcie, Komise souhlasí s tím, že prodej akcií se ziskem na sekundárním trhu by bylo možné považovat za transakci rovnající se splacení podpory.
(406)
Na závěr lze konstatovat, že v rámci obou scénářů závazek Řecka omezit odměnu splňuje požadavky sdělení o bankovnictví z roku 2013.
(407)
Pokud jde o protiplnění státu, sdělení o prodloužení z roku 2011 vyžaduje, aby nové akcie byly vydány se slevou oproti tržní ceně po úpravě o efekt zředění. Komise konstatuje, že tento požadavek má zaručit, že stát obdrží za svůj podíl v bance dostatečné protiplnění a že je dostatečně snížen podíl původních akcionářů. V případě opatření C stát již je hlavním akcionářem banky a jeho podíl přesahuje více než 90 % akcií. Proto by nadměrná sleva z tržní ceny snížila protiplnění státu u opatření B4 a může zahrnovat podporu pro investory, pokud sleva podcení hodnotu banky. Aby se takové situaci zabránilo, upisovací cena nesmí být nižší než minimální cena určená na základě dvou ocenění provedených dvěma nezávislými oceňovateli. Podrobná ujednání o stanovení ceny proto chrání fond HFSF před nadměrným „zředěním“ novými investory a zaručují, že HFSF upíše nové akcie za cenu, která odráží hodnotu banky. Za takovýchto okolností může Komise souhlasit s tím, že nové akcie mohou být vydány s nižší slevou ze současné tržní ceny, než jakou předpokládá sdělení o prodloužení z roku 2011, a považuje minimální cenu za přijatelnou.
(408)
Pokud by akcie byly vydány za vyšší cenu, hrozilo by, že soukromí investoři budou od účasti na kapitálovém navýšení odrazeni, a banka by proto získala jen omezený soukromý kapitál.
(409)
Komise se tudíž domnívá, že úroveň vlastního příspěvku a sdílení nákladů jsou v případě opatření C odpovídající.
7.6.3.3 Závěr o vlastním příspěvku a sdílení zátěže
(410)
Komise konstatuje, že ve srovnání s celkovou obdrženou státní rekapitalizací jsou vlastní příspěvek a sdílení zátěže ve formě prodeje aktiv na mnohem nižší úrovni, než jsou úrovně, které by Komise za běžných okolností považovala za dostačující. Avšak vzhledem k argumentům formulovaným v oddíle 7.6.1, na jejichž základě může Komise přijmout nižší vlastní příspěvek a sdílení nákladů, se má za to, že plán restrukturalizace zajišťuje dostatečný vlastní příspěvek a sdílení zátěže.
(411)
Plán restrukturalizace rovněž vyhovuje požadavkům sdělení o bankovnictví z roku 2013, pokud jde o opatření C.
7.6.4 Opatření k omezení narušování hospodářské soutěže
(412)
Sdělení o restrukturalizaci vyžaduje, aby v plánu restrukturalizace byla navržena opatření k omezení narušení hospodářské soutěže a k zajištění soutěžního prostředí v bankovním sektoru. Kromě toho by se uvedená opatření měla také zabývat otázkami morálního rizika a měla by zaručit, že se státní podpora nepoužije k financování protisoutěžního chování.
(413)
Bod 31 sdělení o restrukturalizaci stanoví, že při posuzování částky podpory a výsledného narušení hospodářské soutěže musí Komise zohlednit jak absolutní, tak poměrnou částku obdržené státní podpory, jakož i míru sdílení nákladů a postavení finanční instituce na trhu po restrukturalizaci. V tomto ohledu Komise připomíná, že banka obdržela od státu kapitál rovnající se 16 % jejích rizikově vážených aktiv (bez opatření C). S opatřením C banka obdržela závazek, že jí bude poskytnuta dodatečný vklad v hodnotě 2 864 miliard EUR, a celková kapitálová podpora tak dosáhne 23,7 % rizikově vážených aktiv banky. Kromě kapitálové podpory banka také obdržela podporu v oblasti likvidity. Banka získala záruky ohledně likvidity, které dosáhly k 15. dubnu 2011 částky 13 600 milionů EUR a k 30. listopadu 2013 částky 13 932 milionů EUR, což představuje 17 % rozvahy banky k témuž datu. Banka také obdržela nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou, která k 31. prosinci 2012 dosáhla 12 miliard EUR, což představovalo 18 % rozvahy banky k témuž datu. Potřeba provést opatření k omezení potenciálního narušení hospodářské soutěže je tudíž vzhledem k této poměrně vysoké částce podpory odůvodněná. Kromě toho má banka v Řecku velký podíl na trhu, k 31. prosinci 2012 držela 17 % podíl na trhu, pokud jde o úvěry, a 12 %, pokud jde o vklady. Akvizice banky New TT a Nea Proton zvýšily v září 2013 podíly banky na trhu na 20,7 %, pokud jde o úvěry, a 18,8 %, pokud jde o vklady (153).
(414)
Komise připomíná, že obtíže banky pramení především z vnějších otřesů, např. z řecké dluhové krize a z dlouhé recese, která od roku 2008 narušovala řecké hospodářství, jak podotýká 69. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou. Snižuje se nutnost zabývat se otázkami morálního rizika, jelikož se banka podle všeho nedopustila nadměrného riskování. Jak konstatuje oddíl 7.6.1, rušivý účinek opatření podpory je vzhledem ke zmíněným faktorům nižší, a tudíž se snižuje také potřeba opatření k omezení narušení hospodářské soutěže. Z těchto důvodů může Komise výjimečně souhlasit s tím, že navzdory vysoké částce podpory plán restrukturalizace nestanoví žádné zmenšení rozvahy ani úvěrů v Řecku.
(415)
Komise však podotýká, že státní rekapitalizace umožnily bance, aby nadále provozovala své bankovní činnosti na zahraničních trzích a pojišťovací činnosti v Řecku.
(416)
V tomto ohledu Komise kromě již provedeného zmenšení pákového efektu a restrukturalizace bere na vědomí závazek banky, že do […] prodá své pojišťovací činnosti a do 31. prosince 2018 zmenší velikost svých mezinárodních aktiv, což pravděpodobně bude zahrnovat další odprodeje v […] a […], rovněž bere na vědomí závazek banky, že podporu nepoužije k financování růstu těchto podniků. Komise považuje za přiměřené, že snížení zahraničních aktiv bude větší, pokud fond HFSF v rámci opatření C vyplatí bance dodatečný kapitál, který přesáhne 1 miliardu EUR. Jak je uvedeno v 295. bodě odůvodnění, taková platba by zvýšila rušivé účinky podpory více než pouhý závazek podílet se na navýšení kapitálu. Pokud by však dodatečný kapitálový vklad byl nižší než 1 miliarda EUR, byl by podnětem k větší účasti soukromých investorů, kteří by museli poskytnout alespoň 1,5 miliardy EUR. Větší účast soukromého sektoru by navíc představovala dodatečné sdílení nákladů, jak je vysvětleno v 388. bodě odůvodnění. Bod 31 sdělení o restrukturalizaci stanoví, že při posuzování opatření pro sdílení nákladů bude zohledněna jak cena zaplacená za pomoc získanou od státu, tak míra sdílení nákladů. Takže pokud fond HFSF vloží do banky méně než 1 miliardu EUR, zůstanou dodatečná narušení hospodářské soutěže omezená.
(417)
Řecko se rovněž zavázalo, že zavede zákaz akvizic, čímž zaručí, že banka nebude obdrženou státní podporu používat k tomu, aby získala nové podniky. Tento zákaz pomáhá zaručit, že je podpora použita výhradně na podporu obnovení životaschopnosti řeckých bankovních činností, a nikoli k růstu např. na zahraničních trzích.
(418)
Závazek snížit úroky placené z řeckých vkladů z neudržitelně vysokých úrovní rovněž zaručuje, že podpora nebude použita k financování neudržitelných strategií přijímání vkladů, které narušují hospodářskou soutěž na řeckém trhu. Obdobně závazek provést přísné pokyny, pokud jde o stanovení cen nových úvěrů na základě řádného posouzení úvěrového rizika, bance zabrání v tom, aby narušovala hospodářskou soutěž na řeckém trhu nevhodnými strategiemi stanovení cen úvěrů pro klienty.
(419)
S ohledem na specifickou situaci popsanou v oddíle 7.6.1. a na opatření vymezená v plánu restrukturalizace má Komise za to, že jsou zavedena dostačující ochranná opatření, která omezují narušení hospodářské soutěže.
7.7 SLEDOVÁNÍ
420)
Podle oddílu 5 sdělení o restrukturalizaci jsou požadovány pravidelné zprávy, aby Komise mohla ověřit, zda je plán restrukturalizace řádně prováděn. Jak je uvedeno v závazcích (154), Řecko zaručí, že kontrolní správce, který již byl jmenován bankou a schválen Komisí, bude sledovat, jak Řecko plní přijaté závazky, pokud jde o restrukturalizaci činností v Řecku a zahraničí a o správu a řízení banky a obchodní operace. Komise proto zastává názor, že je zaručeno řádné sledování provádění plánu restrukturalizace.
8. ZÁVĚR
(421)
Komise má za to, že Řecko protiprávně provedlo opatření podpory SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/N), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C, ex 2012/NN) SA.31155 (2013/C) (2013/NN), přičemž porušilo čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, neboť uvedená opatření byla provedena předtím, než byla formálně oznámena Komisi. Komise se však domnívá, že plán restrukturalizace společně se závazky uvedenými v přílohách zaručují obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky, jsou dostačující, pokud jde o sdílení nákladů a vlastní příspěvek, a vhodná a přiměřená, aby kompenzovala rušivé dopady opatření podpory, která jsou zkoumána v tomto rozhodnutí. Předložený plán restrukturalizace a závazky splňují kritéria sdělení o restrukturalizaci, a opatření podpory lze tudíž považovat za slučitelná s vnitřním trhem,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Následující opatření provedená či plánovaná Řeckem představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy:
a)
nouzová pomoc v oblasti likvidity, kterou bance Eurobank Ergasias SA. („Eurobanka“) poskytla Řecká banka a za kterou se zaručila Řecká republika (opatření L2);
b)
druhá překlenovací rekapitalizace ve výši 1 341 milionů EUR, kterou Eurobance v prosinci 2012 poskytl Helénský fond finanční stability („HFSF“) (opatření B2);
c)
písemný závazek ve výši 528 milionů EUR, který fond HFSF poskytl Eurobance dne 21. prosince 2012 (opatření B3);
d)
rekapitalizace ve výši 5 839 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl Eurobance v květnu 2013 (opatření B4);
e)
rekapitalizační závazek ve výši 2 864 milionů EUR, který učinil fond HFSF po navýšení základního kapitálu ve výši 2 864 milionů EUR, jež dne 12. dubna 2014 schválili akcionáři na mimořádné valné hromadě podle zákona o fondu HFSF č. 3864/2010 v nejnovějším znění (opatření C);
f)
kapitálový vklad ve výši 395 milionů EUR, kterou fond HFSF dne 28. srpna 2013 poskytl bance Nea Proton (opatření NP3).
2. S ohledem na plán restrukturalizace skupiny Eurobank (banka Eurobank Ergasias S.A. a všechny její dceřiné společnosti, tedy společnosti a pobočky v Řecku i v zahraničí, jak bankovní, tak nebankovní), který byl předložen 16. dubna 2014, a na závazky, které 16. dubna 2014 poskytlo Řecku, je následující státní podpora slučitelná s vnitřním trhem:
a)
kapitálový vklad ve výši 950 milionů EUR, kterou v květnu 2009 Řecko poskytlo Eurobance v rámci režimu rekapitalizace (opatření A);
b)
nouzová pomoc v oblasti likvidity, jež k 31. prosinci 2012 dosáhla 12 miliard EUR (opatření L2), kterou Eurobance poskytla Řecká banka a za kterou od července 2011 ručilo Řecko;
c)
první překlenovací rekapitalizace ve výši 3 970 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl Eurobance v květnu 2012 (opatření B1);
d)
druhá překlenovací rekapitalizace ve výši 1 341 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl Eurobance v prosinci 2012 (opatření B2);
e)
písemný závazek ve výši 528 milionů EUR, který fond HFSF poskytl Eurobance dne 21. prosince 2012 (opatření B3);
f)
rekapitalizace ve výši 5 839 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl Eurobance v květnu 2013 (opatření B4);
g)
rekapitalizační závazek ve výši 2 864 milionů EUR, který fond HFSF poskytl Eurobance po navýšení základního kapitálu ve výši 2 864 milionů EUR, jež dne 12. dubna 2014 schválili akcionáři na mimořádné valné hromadě podle zákona o fondu HFSF č. 3864/2010 v nejnovějším znění (opatření C);
h)
kapitálový vklad ve výši 80 milionů EUR, kterou Řecko v květnu 2009 poskytlo bance Proton (opatření Pr1);
i)
financování celkové mezery ve financování ve výši 1 121,6 milionů EUR Řeckým fondem pro záruky za vklady a investice (HDIGF) a HFSF, které bylo v říjnu 2011 a květnu 2012 poskytnuto na činnosti převedené z banky Proton na banku Nea Proton (opatření NP1);
j)
celková kapitálová injekce ve výši 515 milionů EUR, kterou fond HFSF v říjnu 2011, únoru 2012, srpnu 2012 a prosinci 2012 poskytl bance Nea Proton (opatření NP2);
k)
kapitálová injekce ve výši 395 milionů EUR, kterou HFSF dne 28. srpna 2013 poskytl bance Nea Proton (opatření NP3);
l)
financování celkové mezery ve financování ve výši 667 milionů EUR fondy HDIGF a HFSF, které bylo v prosinci 2011 a únoru 2013 poskytnuto na činnosti převedené z banky T na banku Hellenic Postbank („banka TT“) (opatření T);
m)
kapitálový vklad ve výši 224,96 milionů EUR, kterou Řecko v květnu 2009 poskytlo bance TT (opatření TT);
n)
financování celkové mezery ve financování ve výši 3 732,6 milionů EUR fondem HFSF, které bylo v lednu a červnu 2013 poskytnuto na činnosti převedené z banky TT na banku New Hellenic Postbank („banka New TT“) (opatření NTT1);
o)
kapitálový vklad ve výši 500 milionů EUR, který fond HFSF dne 29. ledna 2013 poskytl bance New TT (opatření NTT2).
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Řecké republice.
V Bruselu dne 29. dubna 2014.
KOMISIJOS SPRENDIMAS
2014 m. balandžio 29 d.
dėl valstybės pagalbos SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/NN), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C) (ex 2012/NN), SA.31155 (2013/C) (2013/NN) (ex 2010/N), kurią Graikija suteikė „Eurobank Group“ ir kuri susijusi su: banko „Eurobank Ergasias S.A.“ rekapitalizavimu ir restruktūrizavimu; restruktūrizavimo pagalba bankui „Proton Bank“ įsteigiant ir kapitalizuojant banką „Nea Proton Bank“ ir Graikijos finansinio stabilumo fondo vykdomu papildomu banko „New Proton Bank“ rekapitalizavimu; banko „Hellenic Postbank“ pertvarkymu sukuriant laikiną banką
(pranešta dokumentu Nr. C(2014) 2933)
(Tekstas autentiškas tik anglų kalba)
(2014/885/ES)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,
atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,
pakvietusi valstybes nares ir kitas suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal tas nuostatas (1),
kadangi:
1. PROCEDŪRA
1.1. PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU „EUROBANK GROUP“ (2) (TOLIAU - BANKAS (3))
(1)
2008 m. lapkričio 19 d. sprendimu Komisija patvirtino schemą „Paramos priemonės kredito įstaigoms Graikijoje“ (toliau - Graikijos bankams skirta paramos schema), kuria siekiama užtikrinti Graikijos finansų sistemos stabilumą. Pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą pagalba gali būti teikiama pagal tris ją sudarančias priemones: rekapitalizavimo priemonę, garantijų priemonę ir paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, priemonę (4). 2009 m. gegužės mėn. Graikija rekapitalizavo banką „EFG Eurobank Ergasias S.A.“ (5) pagal rekapitalizavimo priemonę.
(2)
2008 m. lapkričio 19 d. sprendimo 14 konstatuojamojoje dalyje nurodyta, kad Komisijai bus pranešta apie pagalbos pagal rekapitalizavimo priemonę gavėjų restruktūrizavimo planą.
(3)
2010 m. rugpjūčio 2 d. Graikijos valdžios institucijos pateikė Komisijai „Eurobank Group“ restruktūrizavimo planą. Komisija tą planą ir vėlesnes atnaujintas jo versijas, taip pat Graikijos valdžios institucijų pateiktą papildomą informaciją užregistravo kaip bylą SA.30342 (PN 26/2010), vėliau - kaip bylą SA.32789 (2011/PN).
(4)
Bankui pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą kelis kartus buvo suteiktos valstybės garantijos skolos priemonėms ir paskolos, padengtos Vyriausybės obligacijomis (6). Jam taip pat buvo skirta valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti.
(5)
2012 m. balandžio 20 d. Graikijos finansinio stabilumo fondas (toliau - HFSF) pateikė bankui raštą, kuriuo įsipareigojo dalyvauti didinant, kaip planuota, banko akcinį kapitalą. 2012 m. gegužės 28 d. HFSF bankui suteikė 3 970 mln. EUR dydžio tarpinio rekapitalizavimo priemonę (toliau - pirmasis tarpinis rekapitalizavimas).
(6)
2012 m. gegužės mėn. Graikijos valdžios institucijos pranešė Komisijai apie įsipareigojimo raštą, kurį HFSF pateikė bankui. Kadangi priemonė jau buvo įvykdyta, Komisija ją užregistravo kaip pagalbą, apie kurią nebuvo pranešta (byla SA.34825 (2012/NN)).
(7)
2012 m. liepos 27 d. Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo (toliau - sprendimas pradėti procedūrą dėl „Eurobank“) (7).
(8)
2012 m. gruodžio mėn. HFSF bankui suteikė 1 341 mln. EUR dydžio antrąją tarpinio rekapitalizavimo priemonę (toliau - antrasis tarpinis rekapitalizavimas). 2012 m. gruodžio 21 d. HFSF bankui taip pat pateikė raštą, kuriuo įsipareigojo dalyvauti (iš viso iki 528 mln. EUR) didinant banko akcinį kapitalą ir konvertuojamųjų kapitalo priemonių, kurias ketinama išleisti, emisijoje (8). Graikijos valdžios institucijos Komisijai apie tas priemones pranešė 2012 m. gruodžio 27 d.
(9)
2013 m. gegužės mėn. HFSF dalyvavo didinant banko akcinį kapitalą (dėl to buvo sutarta 2012 m. gruodžio mėn.). Jis konvertavo pirmąją ir antrąją tarpinio rekapitalizavimo priemones į nuosavą kapitalą ir skyrė bankui dar 528 mln. EUR kapitalo injekciją (toliau - 2013 m. pavasario rekapitalizavimas).
(10)
2013 m. gruodžio 19 d. Graikijos valdžios institucijos pateikė Komisijai informaciją apie 2013 m. pavasario rekapitalizavimo sąlygas.
(11)
2014 m. kovo 31 d. HFSF pateikė bankui raštą, kuriuo įsipareigojo dalyvauti didinant, kaip planuota, banko akcinį kapitalą.
(12)
2014 m. balandžio 16 d. Graikijos valdžios institucijos pateikė Komisijai galutinį banko restruktūrizavimo planą (toliau - restruktūrizavimo planas). Jos taip pat pranešė Komisijai apie HFSF įsipareigojimą visiškai garantuoti būsimą banko rekapitalizavimą. Tą pačią dieną Graikijos valdžios institucijos pateikė informaciją apie valstybės garantuojamą skubią paramą likvidumui padidinti. Jos nurodė, kad nori ir toliau teikti bankui tokią paramą likvidumui padidinti, taip pat valstybės garantijas skolos priemonėms ir paskolas, padengtas Vyriausybės obligacijomis, pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą (9).
(13)
Komisija surengė daug susitikimų, telekonferencijų ir keitėsi elektroniniais laiškais su Graikijos valdžios institucijų ir banko atstovais.
(14)
Graikija sutinka, kad išimties tvarka šis sprendimas būtų priimtas tik anglų kalba.
1.2. PROCEDŪRA, SUSIJUSI SU ĮSIGYTOMIS ĮMONĖMIS
1.2.1. Procedūra, susijusi su banku „Nea Proton Bank“
(15)
2012 m. liepos 26 d. Komisija priėmė sprendimą dėl valstybės pagalbos SA.34488 (2012/C) „Pagalba bankui „Nea Proton Bank“ įsteigiant ir kapitalizuojant banką „Nea Proton Bank“ (10) (toliau - sprendimas pradėti procedūrą dėl „Nea Proton Bank“). Tuo sprendimu Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą dėl: i) 1 121,6 mln. EUR finansavimo trūkumo, atitinkančio bankui „Nea Proton Bank“ perduoto „Proton Bank“ turto ir įsipareigojimų skirtumą, padengimo pagal Graikijos indėlių ir investicijų garantijų fondo (HDIGF) pertvarkymo schemą ir HFSF lėšomis; ii) HFSF „Nea Proton Bank“ skirtos 250 mln. EUR pradinio akcinio kapitalo injekcijos; ir iii) HFSF „Nea Proton Bank“ skirtos 300 mln. EUR papildomo akcinio kapitalo injekcijos, kuri buvo numatyta tuo metu, kai buvo priimtas sprendimas pradėti procedūrą dėl „Nea Proton Bank“. Komisija paprašė Graikijos pateikti pastabų ir suteikti visą informaciją, kuri galėtų padėti įvertinti pagalbos priemones. Sprendimo pradėti procedūrą dėl „Nea Proton Bank“ 1 skirsnyje išsamiai aprašyta su „Proton Bank“ susijusi procedūra, įskaitant „Proton Bank“ pertvarkymą, „Nea Proton Bank“ įsteigimą, finansavimo trūkumo padengimą ir HFSF „Nea Proton Bank“ skirtą pradinio akcinio kapitalo injekciją.
(16)
2012 m. rugpjūčio 1 d. HFSF pasirašė papildomą „Nea Proton Bank“ akcinį kapitalą, o šio kapitalo padidinimo suma - 230 mln. EUR.
(17)
2012 m. rugsėjo 5 d. Graikija pateikė Graikijos banko ir HFSF parengtas pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą dėl „Nea Proton Bank“.
(18)
2012 m. gruodžio 31 d. HFSF pasirašė papildomą „Nea Proton Bank“ akcinį kapitalą, kurio suma - 35 mln. EUR.
(19)
2013 m. gegužės mėn. HFSF pradėjo „Nea Proton Bank“ pardavimo procesą.
(20)
2013 m. liepos 12 d. Graikijos valdžios institucijos informavo Komisiją apie banko ketinimą įsigyti „Nea Proton Bank“. Komisija atsakė 2013 m. liepos 15 d.
(21)
2013 m. liepos 15 d. bankas pasirašė įpareigojantį susitarimą su HFSF įsigyti 100 % „Nea Proton Bank“ akcijų ir balsavimo teisių, kurių pirkimo kaina 1 EUR, o HFSF įsipareigojo rekapitalizuoti „Nea Proton Bank“ prieš jo pardavimą suteikdamas 395 mln. EUR grynaisiais pinigais.
(22)
2013 m. liepos 29 d. Graikijos valdžios institucijos pranešė Komisijai apie „Nea Proton Bank“ skirtą 395 mln. EUR kapitalo injekciją.
1.2.2. Procedūra, susijusi su banku „New TT Bank“
(23)
2013 m. gegužės 6 d. Komisija priėmė sprendimą dėl valstybės pagalbos SA.31155 (2013/C) „Valstybės pagalba bankui „TT Hellenic Postbank S.A.“ sukuriant ir kapitalizuojant laikiną banką „New TT Hellenic Postbank S.A.“ (toliau - sprendimas pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“) (11). Tuo sprendimu Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą dėl: i) HFSF „New TT Hellenic Postbank S.A.“ (toliau - „New TT Bank“) skirtos 500 mln. EUR kapitalo injekcijos; ii) 4,1 mlrd. EUR (12) finansavimo trūkumo (13), susidariusio „Hellenic Postbank S.A.“ (toliau - „TT Bank“) veiklą perdavus „New TT Bank“, padengimo; iii) Graikijos „TT Bank“ skirtos 224,96 mln. EUR kapitalo injekcijos privilegijuotosiomis akcijomis pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą; ir iv) 0,68 mlrd. EUR HDIGF intervencijos, skirtos „T Bank S.A.“ (toliau - „T Bank“) turtui, kuris perduotas „TT Bank“. Komisija paprašė Graikijos pateikti pastabų ir suteikti visą informaciją, kuri galėtų padėti įvertinti restruktūrizavimo pagalbą. Sprendimo pradėti procedūrą dėl „Nea Proton Bank“ 1 skirsnyje išsamiai aprašytos procedūros, susijusios su „T Bank“ pertvarkymu parduodant bankui „TT Bank“ ir su „TT Bank“ pertvarkymu sukuriant „New TT Bank“.
(24)
2013 m. birželio mėn. HFSF pradėjo „New TT Bank“ pardavimo procesą.
(25)
2013 m. liepos 15 d. Graikijos valdžios institucijos informavo Komisiją apie HFSF sprendimą parduoti „New TT Bank“ bankui ir to sprendimo priežastis.
(26)
2013 m. liepos 15 d. bankas pasirašė įpareigojantį susitarimą su HFSF įsigyti 100 % „New TT Bank“ akcijų ir balsavimo teisių.
(27)
2013 m. liepos 19 d. Graikija pateikė pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“.
2. APRAŠYMAS
2.1. BANKAS IR JO PATIRIAMI SUNKUMAI
2.1.1. Bendrosios Graikijos bankų sektoriaus aplinkybės
(28)
Nuo 2008 m. iki 2012 m. Graikijos realusis bendrasis vidaus produktas (BVP) sumažėjo 20 %, kaip parodyta 1 lentelėje. Todėl Graikijos bankai susidūrė su sparčiai augančiu įsipareigojimų, susijusių su Graikijos namų ūkiams ir įmonėms suteiktomis paskolomis, nevykdymo lygiu (14). Tokie pokyčiai turėjo neigiamos įtakos Graikijos bankų turto rezultatams ir dėl to atsirado kapitalo poreikių.
1 lentelė
Realiojo BVP augimas Graikijoje 2008-2013 m.
Graikija
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Realiojo BVP augimas, %
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-6,4
- 4 (įvertis)
Šaltinis:
Eurostatas; paskelbta interneto svetainėje http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(29)
Be to, 2012 m. vasario mėn. Graikija įgyvendino privačiojo sektoriaus obligacijų keitimo, žinomo kaip privačiojo sektoriaus dalyvavimas, programą (toliau - PSD programa). Graikijos bankai dalyvavo PSD programoje, pagal kurią Graikijos Vyriausybė mainais už esamas Graikijos Vyriausybės obligacijas (GVO) esamiems privatiems obligacijų turėtojams siūlė naujus vertybinius popierius (įskaitant naujas GVO, su BVP susietus vertybinius popierius ir Europos finansinio stabilumo fondo (EFSF) išleistus PSD mokėjimo įsipareigojimus) su 53,5 % nominalia diskonto norma ir ilgesniais išpirkimo terminais (15). To obligacijų keitimo rezultatus Graikijos valdžios institucijos paskelbė 2012 m. kovo 9 d. (16) Dėl keitimo obligacijų turėtojai patyrė didelių nuostolių (Graikijos banko skaičiavimais, Graikijos bankų nuostoliai vidutiniškai siekė 78 % senųjų GVO nominaliosios vertės) ir atsirado kapitalo poreikių, kurie atgaline data įrašyti į Graikijos bankų 2011 m. finansines ataskaitas.
2 lentelė
Bendri pagrindinių Graikijos bankų nuostoliai, susiję su PSD (mln. EUR)
Bankai
GVO nominalioji vertė
Su valstybe susijusių paskolų nominalioji vertė
Bendra nominalioji vertė
GVO nuostolis, susijęs su PSD
Su valstybe susijusių paskolų nuostolis, susijęs su PSD
Visas bendrasis nuostolis, susijęs su PSD
Visas bendrasis nuostolis, susijęs su PSD/bendras 1 lygio nuosavas kapitalas (17) (%)
Visas bendrasis nuostolis, susijęs su PSD,/visas turtas (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0%
„Eurobank“
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
„Alpha“
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
„Piraeus“
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
„Postbank“ („TT Bank“)
4 197
175
4 372
3 306
138
3 444
618,3
24,8
„Nea Proton Bank“
934
0
934
216
0
216
378,8
12,6
Šaltinis:
Graikijos bankas, 2012 m. gruodžio mėn. Graikijos bankų sektoriaus rekapitalizavimo ir restruktūrizavimo ataskaita (angl. Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector), p. 14.
(30)
Kadangi dėl PSD programos ir tebesitęsiančio nuosmukio Graikijos bankai susidūrė su dideliu kapitalo trūkumu, pagal 2012 m. kovo 11 d. Graikijos Vyriausybės, Europos Sąjungos, Tarptautinio valiutos fondo (TVF) ir Europos Centrinio Banko (ECB) sudarytą antrosios Graikijos ekonomikos koregavimo programos Ekonominės ir finansų politikos memorandumą (EFPM) numatytos lėšos tų bankų rekapitalizavimui. Graikijos valdžios institucijų skaičiavimais, pagal tą programą finansuotini bendri bankų rekapitalizavimo poreikiai ir pertvarkymo išlaidos sudaro 50 mlrd. EUR (18). Ta suma apskaičiuota remiantis Graikijos banko atliktu laikotarpio nuo 2011 m. gruodžio mėn. iki 2014 m. gruodžio mėn. testavimu nepalankiausiomis sąlygomis (toliau - 2012 m. testavimas nepalankiausiomis sąlygomis), pagrįstu bendrovės „Blackrock“ parengta paskolų nuostolių prognoze (19). Lėšos Graikijos bankų rekapitalizavimui skiriamos per HFSF. 3 lentelėje apibendrinami pagrindinių Graikijos bankų kapitalo poreikių, nustatytų atliekant 2012 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, skaičiavimai.
3 lentelė
2012 m. testavimas nepalankiausiomis sąlygomis: pagrindinių Graikijos bankų kapitalo poreikiai (mln. EUR)
Bankai
Orientacinis bendras 1 lygio nuosavas kapitalas (2011 m. gruodis)
Visas bendrasis nuostolis, susijęs su PSD
(2011 m. gruodis)
Atidėjiniai, susiję su PSD
(2011 m. birželis)
Bendrojo kaupiamojo nuostolio
projekcijos, susijusios su kredito rizika
Paskolų nuostolių rezervai
(2011 m. gruodis)
Vidaus kapitalo formavimas
Siektinas bendras 1 lygio nuosavas kapitalas (2014 m. gruodis)
Kapitalo poreikiai
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
„Eurobank“
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
„Alpha“
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
„Postbank“ („TT Bank“)
557
-3 444
566
-1 482
1 284
- 315
903
3 737
„Nea Proton Bank“
57
- 216
48
- 482
368
34
115
305
Šaltinis:
Graikijos bankas, 2012 m. gruodžio mėn. Graikijos bankų sektoriaus rekapitalizavimo ir restruktūrizavimo ataskaita (angl. Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector), p. 8.
(31)
Remiantis 2012 m. kovo mėn. EFPM, „bankams, pateikiantiems perspektyvius kapitalo didinimo planus, bus suteikta galimybė prašyti valstybės paramos ir ją gauti taip, kad būtų išlaikytos privačiojo sektoriaus paskatos vykdyti kapitalo injekcijas ir taip sumažinta našta mokesčių mokėtojams“ (20). Graikijos bankas nustatė, kad tik keturi didžiausi bankai („Eurobank“, Graikijos nacionalinis bankas, „Piraeus Bank“ ir „Alpha Bank“) yra gyvybingi (21). Pirmąją rekapitalizavimo priemonę HFSF jiems suteikė 2012 m. gegužės mėn.
(32)
Dėl nuosmukio ir politinio nestabilumo vidaus indėliai Graikijos bankuose nuo 2009 m. pabaigos iki 2012 m. birželio mėn. iš viso sumažėjo 37 %. Mėgindami išlaikyti indėlius tie bankai turėjo mokėti aukštesnes palūkanas. Išaugo indėlių sąnaudos, todėl sumažėjo grynoji bankų palūkanų marža. Kadangi Graikijos bankai nebegalėjo naudotis didmeninio finansavimo rinkomis, jie tapo visiškai priklausomi nuo Eurosistemos (22) finansavimo, kurio vis didesnę dalį sudarė Graikijos banko teikiama skubi parama likvidumui padidinti. Tų bankų gautos sumos buvo ypač didelės 2012 m. antrąjį pusmetį.
(33)
Po 2012 m. birželio mėn. įvykusių rinkimų indėlių atsargos vėl pradėjo augti. Nuo 2012 m. gruodžio 31 d. bendras Graikijos bankams Eurosistemos teikiamas finansavimas sumažėjo.
(34)
2012 m. gruodžio 3 d. Graikija pradėjo naujų GVO, gautų pagal PSD programą, išpirkimo programą kainomis, kurios svyravo nuo 30,2 % iki 40,1 % GVO nominaliosios vertės (23). Graikijos bankai dalyvavo toje išpirkimo programoje ir dėl to jų balansuose parodyti dar didesni nuostoliai, kadangi PSD programos metu į apskaitą įtrauktas buhalterinis nuostolis (t. y. rinkos vertės ir nominaliosios vertės skirtumas) tapo galutinis ir negrįžtamas (24).
(35)
2012 m. gruodžio mėn. keturiems didžiausiems Graikijos bankams HFSF suteikė antrąją rekapitalizavimo priemonę.
(36)
2013 m. rudenį Graikijos bankas pradėjo naują testavimą nepalankiausiomis sąlygomis siekdamas įvertinti Graikijos bankų kapitalo pozicijos tvirtumą esant pagrindiniam ir nepalankiam scenarijams.
(37)
2013 m. liepos mėn. Graikijos bankas pavedė konsultantui atlikti visų Graikijos bankų paskolų portfelių vertinimą. Konsultantas parengė visų Graikijos bankų vidaus paskolų portfelių, taip pat užsienio filialų ir patronuojamųjų įmonių paskolų, susijusių su Graikijos rizika, kredito nuostolio projekcijas trejų su puse metų ir paskolos trukmės laikotarpiu. Analizėje pateikiamos kredito nuostolio projekcijos pagal du makroekonominius scenarijus, t. y. pagrindinį ir nepalankų scenarijus. Užsienio paskolų portfelių kredito nuostolio projekcijas sudarė Graikijos bankas, padedamas konsultanto.
(38)
Remdamasis konsultanto atliktu kredito nuostolio projekcijų vertinimu, Graikijos bankas, naudodamasis technine kito konsultanto parama, atliko kapitalo poreikių vertinimą.
(39)
Pagrindiniai kapitalo poreikių vertinimo, atlikto vykdant 2013 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, elementai buvo šie: i) bankų paskolų portfelių kredito nuostolio projekcijos (25) konsoliduotai Graikijos rizikai ir užsienio rizikai, atėmus esamus paskolų rezervus, ir ii) numatomas bankų veiklos pelningumas laikotarpiu nuo 2013 m. birželio mėn. iki 2016 m. gruodžio mėn., remiantis atsargiu 2013 m. ketvirtąjį ketvirtį Graikijos bankui pateiktų restruktūrizavimo planų koregavimu. 4 lentelėje apibendrinami pagrindinių Graikijos bankų konsoliduotų kapitalo poreikių, nustatytų atliekant 2013 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis pagal pagrindinį scenarijų, skaičiavimai.
4 lentelė
2013 m. testavimas nepalankiausiomis sąlygomis: konsoliduoti Graikijos bankų kapitalo poreikiai pagal pagrindinį scenarijų (mln. EUR)
Bankai
Orientacinis bendras 1 lygio nuosavas kapitalas (2013 m. birželis) (1)
Paskolų nuostolių rezervai
(2013 m. birželis) (2)
Kredito nuostolio projekcijos, susijusios su Graikijos rizika (3)
Kredito nuostolio projekcijos, susijusios su užsienio rizika (26) (4)
Vidaus kapitalo formavimas (5)
Testavimo nepalankiausiomis sąlygomis bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo koeficientas (2016 m. gruodis) (6)
Kapitalo poreikiai
(7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
NBG (27)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
„Eurobank“ (28)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
„Alpha“
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
„Piraeus“
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
„Attica“
225
403
- 888
0
106
243
397
„Panellinia“
61
66
- 237
0
-26
31
169
Šaltinis:
Graikijos bankas, 2013 m. Graikijos bankų sektoriaus testavimas nepalankiausiomis sąlygomis (angl. 2013 Stress Test of the Greek Banking Sector), 2014 m. kovo mėn., p. 42.
(40)
2013 m. kovo 6 d. Graikijos bankas paskelbė 2013 m. testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatus ir paprašė, kad bankai iki 2014 m. balandžio vidurio pateiktų kapitalo didinimo planus kapitalo poreikiams pagal pagrindinį scenarijų padengti.
2.1.2. Banko ekonominė veikla
(41)
Bankas teikia universalias banko paslaugas, daugiausia Graikijoje ir Rytų bei Pietryčių Europoje (Kipre, Rumunijoje, Bulgarijoje, Serbijoje ir Ukrainoje). Bankas siūlo namų ūkiams ir įmonėms visus bankininkystės ir finansinius produktus ir paslaugas. Jis vykdo mažmeninės, korporacinės ir privačiosios bankininkystės, turto valdymo, draudimo, iždo veiklą, veikia kapitalo rinkose ir teikia kitas paslaugas. Bankas įregistruotas Graikijoje, o jo akcijos įtrauktos į Atėnų vertybinių popierių biržos sąrašus. 2012 m. gruodžio 31 d. banke dirbo iš viso 17 427 žmonės, maždaug pusė iš jų dirbo Rytų ir Pietryčių Europoje, o kita pusė - Graikijoje (29).
(42)
Bankas dalyvavo PSD programoje, pagal kurią iškeitė GVO ir su valstybe susijusių paskolų, kurių nominalioji vertė - 7 336 mln. EUR. Bendri banko su PSD susiję nuostoliai sudarė apie 5 781 mln. EUR prieš apmokestinimą ir visa suma buvo įrašyta į jo 2011 m. sąskaitas (30). 2012 m. gruodžio mėn. vykdytos išpirkimo programos metu bankas pardavė naujas GVO, kurias jis buvo gavęs pagal PSD programą, gerokai žemesne kaina nei nominalioji vertė. Dėl to pardavimo susidarė naujų GVO nuostolių.
(43)
5 lentelėje pateikiami 2010 m. gruodžio mėn., 2011 m. gruodžio mėn., 2012 m. gruodžio mėn. ir 2013 m. gruodžio mėn. pagrindiniai banko duomenys (konsoliduoti duomenys).
5 lentelė
„Eurobank“ pagrindiniai duomenys, 2010 m., 2011 m., 2012 m. ir 2013 m.
Pelnas ir nuostolis
(mln. EUR)
2010 m.
2011 m.
2012 m.
2013 m.
(kartu su „New TT Bank“ ir „Nea Proton Bank“ nuo jų įsigijimo dienos)
Grynosios pajamos iš palūkanų
2 103
2 965
1 461
1 294
Iš viso veiklos pajamų
2 730
2 226
1 755
1 587
Iš viso veiklos sąnaudų
-1 280
-1 123
-1 052
-1 071
Pajamos prieš atidėjinius
1 450
1 103
703
516
Kredito rizikos nuostoliai
-1 273
-1 328
-1 655
-1 920
Nuostoliai, susiję su PSD
-6 012
- 363
Kiti nuostoliai
- 737
- 373
- 522
Grynasis pelnas (nuostolis)
84
-5 496
-1 440
-1 157
Atrankiniai apimties duomenys (mln. EUR)
2010 m. gruodžio 31 d.
2011 m. gruodžio 31 d.
2012 m. gruodžio 31 d.
2013 m. gruodžio 31 d. (kartu su „New TT Bank“ ir „Nea Proton Bank“)
Iš viso paskolų ir išankstinių mokėjimų klientams
53 412
48 094
43 171
45 610
Iš viso indėlių
41 173
32 459
30 752
41 535
Iš viso turto
87 188
76 822
67 653
77 586
Iš viso nuosavo kapitalo (31)
6 094
875
- 685
4 523
Šaltiniai:
2013 m.: 2013 m. finansiniai rezultatai - konsoliduotosios finansinės ataskaitos, p. 3-4, žr. http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/EN%20Consol%20AR%202013.pdf; 2012 ir 2011 m.: 2012 m. Finansiniai rezultatai - konsoliduotosios finansinės ataskaitos, p. 3-4, žr. http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%202012.pdf; 2010 m.: „EFG Eurobank“ pranešimas spaudai, 2011 m. visų metų rezultatai, p. 5-6, žr. http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%20AQ2011.pdf
(44)
5 lentelė rodo, kad bankas ne tik patyrė didelių nuostolių dėl PSD programos, įtrauktų į 2011 m. sąskaitas (5 781 mln. EUR (32)), bet ir susidūrė su mažėjančiomis pajamomis (įskaitant dėl didesnių indėlių sąnaudų) ir patyrė didelių ir toliau didėjančių paskolų portfelių Graikijoje ir užsienyje vertės sumažėjimo nuostolių. Banko likvidumo poziciją smarkiai paveikė indėlių atsiėmimas, 2011 m. gruodžio 31 d. jo paskolų ir indėlių santykis siekė 148 %, o 42 % jo balanso vertės tą dieną buvo finansuojama Eurosistemos lėšomis.
(45)
Graikijos bankas, atlikdamas 2013 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis (jo rezultatai paskelbti 2014 m. kovo 6 d.), banko kapitalo poreikius pagal pagrindinį scenarijų įvertino 2 945 mln. EUR. Į šią sumą neįtrauktos poveikio mažinimo priemonės, t. y. jau daroma prielaida, kad bankas vykdys poveikio mažinimo priemones (t. y. parduos turtą), kurios turėtų padėti sumažinti kapitalo poreikius.
(46)
Nustatytam 2 945 mln. EUR kapitalo poreikiui padengti bankas pasiūlė sustiprintas poveikio mažinimo priemones, tačiau jomis iš viso bus gauta tik šiek tiek daugiau, nei Graikijos bankas numatė apskaičiuodamas kapitalo poreikius. Tos poveikio mažinimo priemonės apima papildomo turto pardavimą ([…] (33) pardavimą, […] % patronuojamosios draudimo įmonės pardavimą ir dalyvavimo nekilnojamojo turto veikloje sumažinimą iki 20 % iki […]) (34).
(47)
Kadangi tomis sustiprintomis poveikio mažinimo priemonėmis galima padengti tik labai nedidelę nustatytų kapitalo poreikių dalį, 2014 m. balandžio 12 d. neeilinis visuotinis akcininkų susirinkimas nusprendė padidinti kapitalą 2 864 mln. EUR. Kapitalas didinamas platinant nuosavybės vertybinius popierius, kuriems netaikoma pirmenybės teisė juos įsigyti (t. y. kapitalo didinimas panaikinus pirmenybės teises įsigyti vertybinius popierius), tarptautiniams investuotojams ir viešai platinant vertybinius popierius Graikijoje. Jei privačių investuotojų paklausa būtų nepakankama, kad būtų padengta visa kapitalo padidinimo suma, HFSF padengs skirtumą pasirašydamas likusias naujas akcijas, prieš tai konvertavus esamas banko subordinuotąsias kapitalo priemones į akcijas.
2.2. BANKO VYKDOMI GRAIKIJOS BANKININKYSTĖS VEIKLOS ĮSIGIJIMAI
(48)
2013 m. liepos 15 d. bankas pasirašė du įpareigojančius susitarimus su HFSF įsigyti 100 % „Nea Proton Bank“ ir „New TT Bank“ akcijų ir balsavimo teisių.
2.2.1. „Nea Proton Bank“ įsigijimas
„Proton Bank“ pertvarkymas ir „Nea Proton Bank“
(49)
2011 m. spalio 9 d. Graikijos bankas pradėjo „Proton Bank“ pertvarkymą. Graikijos bankas panaikino „Proton Bank“ licenciją, todėl pradėtas jo likvidavimas (35).
(50)
Remiantis Graikijos banko pasiūlymu ir vadovaujantis finansų ministro sprendimu (36) įsteigtas „Nea Proton Bank“, kaip laikina kredito įstaiga, ir jam perduoti visi „Proton Bank“ indėliai (mažmeniniai, bankų ir Vyriausybės), filialų tinklas ir atitinkamas turtas (paskolų ir vertybinių popierių portfeliai). Nuosavybės vertybinių popierių reikalavimai, subordinuotoji skola ir labai rizikingos paskolos paliktos „Proton Bank“. HFSF „Nea Proton Bank“ skyrė 250 mln. EUR pradinio akcinio kapitalo injekciją (37) ir buvo vienintelis jo akcininkas. Pradinė „Nea Proton Bank“ balanso suma - maždaug 3 mlrd. EUR.
(51)
2011 m. pabaigoje pagal riziką įvertintas „Nea Proton Bank“ turtas (38) sudarė 1,2 mlrd. EUR.
Banko įvykdytas „Nea Proton Bank“ įsigijimas
(52)
Pagal Graikijos bankų pertvarkymo įstatymą HFSF turimas laikinos kredito įstaigos akcijas turi parduoti per dvejus metus nuo ministro sprendimo, kuriuo ta laikina kredito įstaiga įsteigiama (39). Vykdydamas tą įsipareigojimą ir laikydamasis EFPM, HFSF pradėjo turimų „Nea Proton Bank“ akcijų pardavimą. HFSF konsultantas finansų klausimais susisiekė su daug įvairių potencialių investuotojų (įskaitant Graikijos bankus, užsienio bankus ir finansinius rėmėjus), tačiau galutinius pasiūlymus pateikė tik dvi šalys - bankas ir JAV rizikos draudimo fondas. Tik banko pateiktas pasiūlymas atitiko HFSF rašto dėl procedūros (angl. process letter) reikalavimus, todėl laikomas tinkamu.
(53)
2013 m. gegužės 31 d. pagal riziką įvertintas „Nea Proton Bank“ turtas sudarė 811 mln. EUR, o jo reguliuojamasis kapitalas buvo - 203 mln. EUR. Tą pačią dieną „Nea Proton Bank“ bendras rekapitalizavimo poreikis sudarė 276 mln. EUR, kad būtų pasiektas 9 % bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo koeficientas. Bankas mainais už 100 % „Nea Proton Bank“ akcijų ir balsavimo teisių sumokėjo 1 EUR piniginį atlygį. Bankas paprašė, kad HFSF rekapitalizuotų „Nea Proton Bank“ 395 mln. EUR suma, iš kurios 276 mln. EUR reikia „Nea Proton Bank“ kapitalo pakankamumo rodikliui vėl padidinti iki 9 %, o likusi dalis leistų numatyti papildomai 119 mln. EUR atidėjinių, skirtų papildomiems atidėjiniams paskolų nuostoliams ir numatomiems nuostoliams prieš apmokestinimą iki 2016 m. padengti. Pagal pardavimo sąlygas HFSF įsipareigojo padengti „Nea Proton Bank“ kapitalo poreikius prieš sandorio užbaigimą skirdamas 395 mln. EUR grynaisiais pinigais.
2.2.2. „New TT Bank“ įsigijimas
„TT Bank“ pertvarkymas ir „New TT Bank“
(54)
2013 m. sausio 18 d. Graikijos valdžios institucijos pradėjo „TT Bank“ pertvarkymą. Graikijos bankas panaikino „TT Bank“ licenciją, todėl pradėtas jo likvidavimas (40).
(55)
Remiantis Graikijos banko pasiūlymu ir vadovaujantis finansų ministro sprendimu (41) įsteigtas „New TT Bank“, kaip laikina kredito įstaiga, ir jam perduotas 10,8 mlrd. EUR vertės turtas (t. y. grynieji pinigai, iždo vekseliai, veiksnios paskolos, mažmeniniai indėliai, centrinio banko finansavimas ir GVO (42)). „TT Bank“ paliktas bendros 1,2 mlrd. EUR vertės grynasis turtas, kurį sudarė TT nuosavybės vertybinių popierių reikalavimai, neveiksnios paskolos, mokesčių turtas ir įsipareigojimai, taip pat bet kokie mokesčiai ir rinkliavos. HFSF „New TT Bank“ skyrė 500 mln. EUR pradinio akcinio kapitalo injekciją ir buvo vienintelis jo akcininkas. Po kapitalo injekcijos pradinė „New TT Bank“ balanso suma buvo maždaug 15,1 mlrd. EUR.
Banko įvykdytas „New TT Bank“ įsigijimas
(56)
Vykdydamas EFPM nustatytus įsipareigojimus HFSF pradėjo turimų „New TT Bank“ akcijų pardavimą. Tuo pačiu jis taip pat vykdė įsipareigojimą parduoti turimas tos laikinos kredito įstaigos akcijas per dvejus metus nuo pastarosios įstaigos įsteigimo. HFSF konsultantas finansų klausimais susisiekė su daug įvairių potencialių investuotojų, įskaitant Graikijos bankus, užsienio bankus ir finansinius rėmėjus. Galutinius pasiūlymus pateikė tik keturi didžiausi Graikijos bankai, iš jų pirmenybė suteikta banko pasiūlymui.
(57)
„New TT Bank“ įsigyti bankas sutiko sumokėti iš viso 681 mln. EUR išleisdamas naujas paprastąsias akcijas. Pagal akcijų pasirašymo susitarimą banko sumokėtas pradinis atlygis turėjo būti toliau patikslintas remiantis grynojo turto vertės vertinimu (43).
(58)
Dėl tos priežasties 2013 m. rugpjūčio 26 d. įvykęs banko neeilinis visuotinis akcininkų susirinkimas patvirtino banko akcinio kapitalo padidinimą 425 625 000 EUR išleidžiant 1 418 750 000 naujų paprastųjų akcijų (44), kurių kiekvienos nominalioji vertė - 0,3 EUR, o siūloma kaina - 0,48 EUR. HFSF nepiniginiu įnašu pasirašė visą didinamo kapitalo dalį. Tas nepiniginis įnašas - tai visos HFSF nuosavybės teise turimos „New TT Bank“ akcijos, kurių bendra vertė - 681 mln. EUR. Įvykdžius tą sandorį HFSF turimų banko akcijų dalis padidėjo nuo 93,5 % iki 95,2 %.
2.3. PAGALBOS PRIEMONĖS
(59)
Bankui buvo suteiktos A, B1, B2, B3, B4 ir C kapitalo paramos priemonės, L1 ir L2 paramos likvidumui padidinti priemonės. „Proton Bank“ ir „Nea Proton Bank“ buvo suteiktos šios priemonės: Pr1, Pr2 Pr3, NP1, NP2 ir NP3. „T Bank“, „TT Bank“ ir „New TT Bank“ buvo suteiktos T, TT, NTT1 ir NTT2 priemonės.
2.3.1. Bankui pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą suteiktos pagalbos priemonės
(60)
Bankas gavo kelių rūšių pagalbą pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą, pagal rekapitalizavimo priemonę, garantijų priemonę ir paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, priemonę.
2.3.1.1. Valstybės parama likvidumui padidinti pagal garantijų priemonę ir paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, priemonę (L1 priemonė)
(61)
Bankas yra gavęs ir toliau gauna pagalbą pagal garantijų priemonę ir paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, priemonę. Ta pagalba šiame sprendime bus aprašoma kaip „L1 priemonė“. Bankui suteiktos garantijos 2013 m. lapkričio 30 d. (45) sudarė apie 13,9 mlrd. EUR. Tą dieną nebuvo jokios bankui nesumokėtos Vyriausybės obligacijų paskolos. 2011 m. balandžio 15 d. bankas buvo gavęs 1 737 mln. EUR Vyriausybės obligacijų paskolų ir 13,6 mlrd. EUR valstybės garantijų, suteiktų pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą.
(62)
2014 m. kovo 16 d. Graikijos valdžios institucijų Komisijai pateiktame banko restruktūrizavimo plane Graikijos valdžios institucijos pareiškė ketinimą restruktūrizavimo laikotarpiu toliau pagal schemą teikti garantijas ir skolinti Vyriausybės obligacijas.
2.3.1.2. Valstybės rekapitalizavimo priemonė, suteikta pagal Graikijos bankams skirtos paramos schemos rekapitalizavimo priemonę (A priemonė)
(63)
2009 m. gegužės mėn. bankas gavo 950 mln. EUR kapitalo injekciją (46) (A priemonė) pagal Graikijos bankams skirtos paramos schemos rekapitalizavimo priemonę. Ta kapitalo injekcija sudarė maždaug 2 % pagal riziką įvertinto banko turto tuo metu.
(64)
Rekapitalizavimas atliktas Graikijos pasirašytomis privilegijuotosiomis akcijomis, kurių atkarpa - 10 %, o išpirkimo terminas - penkeri metai. 2010 m. privilegijuotųjų akcijų trukmė buvo pratęsta, o atlygis - padidintas. Nuo šio momento, jei privilegijuotosios akcijos neišperkamos per penkerius metus nuo jų emisijos, o visuotinis akcininkų susirinkimas nepriima sprendimo dėl tų akcijų išpirkimo, Graikijos finansų ministras padidins atkarpą 2 % per metus pagal kaupiamąjį principą (t. y. 12 % atkarpa šeštaisiais metais, 14 % atkarpa septintaisiais metais ir t. t.).
2.3.2. Valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti (L2 priemonė)
(65)
Skubi parama likvidumui padidinti yra išimtinė priemonė, pagal kurią moki finansų įstaiga, susidūrusi su laikinomis likvidumo problemomis, gali gauti Eurosistemos finansavimą, kai tokia operacija nėra bendros pinigų politikos dalis. Tokios finansų įstaigos už skubią paramą likvidumui padidinti mokama palūkanų norma yra […] baziniais punktais didesnė nei palūkanos, kurias ji moka už įprastinį centrinio banko refinansavimą.
(66)
Už skubios paramos likvidumui padidinti programą yra atsakingas Graikijos bankas, tai reiškia, kad bet kokios sąnaudos ir rizika, susijusios su skubios paramos likvidumui padidinti teikimu, tenka Graikijos bankui (47). Graikija suteikė Graikijos bankui valstybės garantiją, kuri taikoma visai Graikijos banko teikiamos skubios paramos likvidumui padidinti sumai. Priėmus Įstatymo Nr. 3943/2011 50 straipsnio 7 dalį, kuria iš dalies pakeista Įstatymo Nr. 2362/1995 65 straipsnio 1 dalis, numatyta, kad finansų ministras gali suteikti Graikijos bankui garantijas valstybės vardu, kad būtų užtikrinti Graikijos banko reikalavimai kredito įstaigoms. Bankai, kuriems teikiama skubi parama likvidumui padidinti, valstybei turi mokėti garantijos mokestį, kuris yra […] baziniai punktai.
(67)
2011 m. gruodžio 31 d. bankas buvo gavęs 14,95 mlrd. EUR valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti (48), o 2012 m. gruodžio 31 d. bankas buvo gavęs 12 mlrd. EUR valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti.
2.3.3. Bankui per HFSF suteiktos pagalbos priemonės
(68)
Nuo 2012 m. HFSF bankui suteikė keletą kapitalo paramos priemonių. 6 lentelėje pateikiama tų pagalbos priemonių apžvalga.
6 lentelė
Bankui per HFSF suteiktos kapitalo paramos priemonės
1-asis tarpinis rekapitalizavimas - 2012 m. gegužės mėn. (mln. EUR)
2-asis tarpinis rekapitalizavimas - 2012 m. gruodžio mėn. (mln. EUR)
Įsipareigojimo raštas - 2012 m. gruodžio mėn.
(mln. EUR)
2013 m. pavasario rekapitalizavimas - 2012 m. gegužės mėn. (mln. EUR)
Rekapitalizavimo įsipareigojimas - 2014 m. balandžio mėn. (mln. EUR)
Priemonė
B1
B2
B3
B4
C
Suma
(mln. EUR)
3 970
1 341
528
5 839
2 864
2.3.3.1. Pirmasis tarpinis rekapitalizavimas (B1 priemonė)
(69)
Sprendimo pradėti procedūrą dėl „Eurobank“ 15-32 konstatuojamosiose dalyse išsamiai aprašomas 2012 m. gegužės mėn. pirmasis tarpinis rekapitalizavimas (B1 priemonė). Šiame skirsnyje išdėstyta bendroji informacija apie tą priemonę ir pagrindinės jos ypatybės.
(70)
2012 m. balandžio 20 d. HFSF suteikė bankui raštą, kuriuo įsipareigojo dalyvauti (iki 4,2 mlrd. EUR) didinant, kaip planuota, banko akcinį kapitalą.
(71)
Pagal B1 priemonę 2012 m. gegužės 28 d. HFSF, laikydamasis Įstatyme Nr. 3864/2010, kuriuo įsteigiamas HFSF (toliau - HFSF įstatymas), išdėstytų tarpinio rekapitalizavimo nuostatų, perleido bankui 3,97 mlrd. EUR EFSF obligacijų. Bankui perleistos EFSF obligacijos - tai EFSF kintamųjų palūkanų obligacijos, kurių išpirkimo terminas - šešeri ir dešimt metų, o emisijos data - 2012 m. balandžio 19 d. Komisija sprendimo pradėti procedūrą dėl „Eurobank“ 48 konstatuojamojoje dalyje jau nustatė, kad „2012 m. gegužės 28 d. tarpiniu rekapitalizavimu buvo įvykdytas įsipareigojimo raštu prisiimtas įsipareigojimas, taigi teikiama ta pati pagalba“. Ir įsipareigojimo rašte nurodytą sumą, ir pirmojo tarpinio rekapitalizavimo sumą Graikijos bankas apskaičiavo siekdamas užtikrinti, kad 2011 m. gruodžio 31 d., t. y. tarpinio rekapitalizavimo įtraukimo į banko apskaitą atgaline data dieną, bankas pasiektų 8 % bendro kapitalo pakankamumo koeficientą. Kaip matyti iš 3 lentelės, B1 priemone padengta tik ribota dalis visų kapitalo poreikių, nustatytų atliekant 2012 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis. Bankas turėjo didinti kapitalą atlikdamas būsimą kapitalo padidinimą, o tarpiniu rekapitalizavimu buvo siekiama tik užtikrinti, kad bankas atitiktų reikalavimus ECB finansavimui gauti tol, kol kapitalas bus padidintas.
(72)
Laikotarpiui nuo pirmojo tarpinio rekapitalizavimo dienos iki pirmosios tarpinio rekapitalizavimo priemonės konvertavimo į paprastąsias akcijas ir kitas konvertuojamąsias kapitalo priemones dienos banko ir HFSF sudarytame išankstinio pasirašymo susitarime nustatyta, kad bankas turi mokėti HFSF 1 % EFSF obligacijų nominaliosios vertės metinį mokestį ir kad bet kokios atkarpos išmokos ir sukauptos palūkanos už EFSF obligacijas per tą laikotarpį bus laikomos papildomu HFSF kapitalo įnašu (49).
2.3.3.2. Antrasis tarpinis rekapitalizavimas (B2 priemonė)
(73)
2012 m. rudenį bankas į apskaitą įtraukė dar didesnius nuostolius. Taigi jo kapitalas vėl neatitiko minimalaus kapitalo reikalavimų, kad bankas toliau atitiktų reikalavimus ECB refinansavimui gauti.
(74)
Todėl buvo būtinas antrasis tarpinis rekapitalizavimas. 2012 m. gruodžio 21 d. HFSF įvykdė 1 341 mln. EUR dydžio antrąjį tarpinį rekapitalizavimą (B2 priemonė), ši priemonė taip pat buvo išmokėta perleidžiant bankui EFSF obligacijas.
2.3.3.3. 2012 m. gruodžio 21 d. įsipareigojimo raštas (B3 priemonė)
(75)
Be antrojo tarpinio rekapitalizavimo, 2012 m. gruodžio 21 d. HFSF bankui suteikė raštą, kuriuo įsipareigojo dalyvauti (iš viso iki 528 mln. EUR) didinant banko akcinį kapitalą ir konvertuojamųjų priemonių, kurios bus išleistos, emisijoje (B3 priemonė).
(76)
Bendra dviejų tarpinio rekapitalizavimo priemonių (B1 ir B2 priemonės) ir 2012 m. gruodžio mėn. įsipareigotos skirti papildomos sumos (B3 priemonė) suma reiškė, kad HFSF įsipareigojo padengti visus kapitalo poreikius, nustatytus atliekant 2012 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis (5 839 mln. EUR (50)).
2.3.3.4. 2013 m. pavasario rekapitalizavimas (B4 priemonė)
(77)
2013 m. balandžio 30 d. visuotinis akcininkų susirinkimas patvirtino banko akcinio kapitalo padidinimą 5 839 mln. EUR (toliau - 2013 m. pavasario rekapitalizavimas). Todėl bankas išleido 3 789 317 357 naujų akcijų, kurių nominalioji vertė - 0,30 EUR, o pardavimo kaina - 1,54 EUR už akciją.
(78)
Tą pačią dieną visuotinis akcininkų susirinkimas taip pat nusprendė, kad visą kapitalo sumą suteiks HFSF ir ji bus sumokėta natūra, t. y. EFSF obligacijomis.
(79)
Todėl 2013 m. gegužės mėn. HFSF bankui skyrė iš viso 5 839 mln. EUR kapitalo injekciją paprastosiomis akcijomis (B4 priemonė). Ta suma lygi B1, B2 ir B3 priemonių sumai.
(80)
2013 m. pavasario rekapitalizavimu pirmasis ir antrasis tarpinis rekapitalizavimas (B1 ir B2 priemonės) pakeisti nuolatiniu rekapitalizavimu ir įvykdytas įsipareigojimas suteikti papildomą kapitalo pagalbą (B3 priemonė).
(81)
Nustatyta naujų akcijų kaina - 50 % vidutinės pagal apimtį įvertintos akcijų kainos 50 prekybos dienų prieš siūlomos kainos nustatymo dieną. Dėl atvirkštinio akcijų padalijimo, dėl kurio sprendimą visuotinis akcininkų susirinkimas priėmė 2012 m. balandžio 30 d. (51), nustatyta naujų akcijų kaina - 1,54 EUR už akciją.
(82)
Iškart po 2013 m. pavasario rekapitalizavimo HFSF tapo pagrindiniu banko akcininku (98,56 % akcijų). Tačiau bankui užbaigus kitą įsipareigojimų valdymo priemonę 2013 m. birželio mėn. ta dalis sumažėjo iki 93,55 % (žr. 2.4.5 skirsnį). Siekdamas įsigyti „New TT Bank“, 2013 m. rugpjūčio mėn. bankas išleido naujas akcijas HFSF, dėl to HFSF dalis padidėjo iki 95,23 % (52).
2.3.3.5. 2014 m. rekapitalizavimo įsipareigojimas (C priemonė)
(83)
2014 m. kovo 6 d. Graikijos bankas paskelbė 2013 m. antrąjį pusmetį atlikto testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatus. Graikijos bankas nurodė, kad pagal pagrindinį scenarijų banko kapitalo poreikiai 2014-2016 m. sieks 2 945 mln. EUR.
(84)
2014 m. kovo 31 d. HFSF išsiuntė bankui raštą, nurodydamas, kad jis ketina ir gali remti bet kokį pagal HFSF įstatymą Nr. 3864/2010 (su pakeitimais, padarytais 2014 m. kovo 30 d.) atliekamą akcinio kapitalo padidinimą, kuris būtinas, kad būtų patenkinti atliekant testavimą nepalankiausiomis sąlygomis nustatyti kapitalo poreikiai. HFSF įstatyme numatyta, kad jei pasirašymo laikotarpio pabaigoje privačių investuotojų paklausa HFSF bendrosios tarybos, remiantis dviem nepriklausomais vertinimais, nustatyta kaina bus nepakankama, HFSF pasirašys visas likusias akcijas, prieš tai konvertavus esamas banko subordinuotąsias kapitalo priemones į akcijas, kaip nurodyta 6a straipsnyje.
(85)
2014 m. balandžio 12 d. visuotinis akcininkų susirinkimas patvirtino 2 864 mln. EUR dydžio akcinio kapitalo padidinimą pagal HFSF įstatymą ir nurodė, kad siūloma kaina negali būti mažesnė už nominaliąją kainą, t. y. 0,30 EUR už akciją, ir mažiausią kainą, kurią nustatys HFSF (53).
(86)
Laikydamasis HFSF įstatymo, banko vertei nustatyti HFSF paskyrė du nepriklausomus konsultantus. 2014 m. balandžio 10 d. abu konsultantai savo darbą baigė ir kiekvienas pateikė banko vertės intervalą. Abiejų konsultantų pateikti intervalai žymiu mastu sutampa. Remdamasi tais vertinimais, 2014 m. balandžio 14 d. HFSF bendroji taryba nustatė kainą, atitinkančią mažiausią kainą, už kurią naujos banko akcijos gali būti siūlomos investuotojams, ir kainą, kuria prireikus bus remiama kapitalo didinimo operacija (54). 2014 m. balandžio 15 d. HFSF patvirtino investuotojų konsorciumo pateiktą pasiūlymą pasirašyti 1,3 mlrd. EUR vertės naujų akcijų, kurių kaina - 0,30 EUR už akciją (toliau - pagrindinis investuotojas (55) (56)).
(87)
2014 m. balandžio 24 d.„Eurobank“ paskelbė užsakymų portfelio sudarymo pradžią, kaina - nuo 0,30 EUR iki 0,33 EUR (57). Jei paklausa bus pakankama visai 2 864 mln. EUR sumai padengti už didesnę nei 0,30 EUR kainą, pagrindinis investuotojas turės pakoreguoti savo kainą, kad ji atitiktų aukštesnę kainą, arba atšaukti savo užsakymus; pastaruoju atveju jam bus išmokėta kompensacija. Jei privačių investuotojų paklausa (įskaitant pagrindinio investuotojo paklausą) bus pakankama visai 2 864 mln. EUR sumai padengti už 0,30 EUR kainą, pagrindiniam investuotojui akcijos bus paskirstytos pirmiausia. Jei paklausa (įskaitant pagrindinio investuotojo paklausą) už 0,30 EUR kainą bus nepakankama, subordinuotoji skola bus konvertuota į naujas akcijas. Kaip numatyta HFSF įstatyme, po subordinuotosios skolos konvertavimo visas nepasirašytas akcijas už tą pačią kainą, t. y. 0,30 EUR už akciją, pasirašys HFSF.
2.3.4. Pagalbos priemonės įsigytoms įmonėms
2.3.4.1. Pagalbos priemonės „Proton Bank“ ir „Nea Proton Bank“
(88)
Nuo 2008 m. „Proton Bank“ ir „Nea Proton Bank“ buvo suteiktos kelios pagalbos priemonės. 7 lentelėje pateikiama tų pagalbos priemonių apžvalga.
7 lentelė
Kapitalo paramos priemonių „Proton Bank“ ir „Nea Proton Bank“ apžvalga
Pagalbos gavėjas
Priemonė
Pagalbos pobūdis
Pagalbą suteikęs subjektas
Išmokėjimo data
Suma (mln. EUR)
„Proton Bank“ veikla
Pr1
Kapitalas pagal rekapitalizavimo priemonę: Graikijos valstybės privilegijuotosios akcijos
Valstybė
2009 m. gegužės mėn.
80
Pr2
Graikijos Vyriausybės vertybinių popierių skolinimas pagal paskolų, padengtų Graikijos Vyriausybės obligacijomis, priemonę
Valstybė
2009 m. balandžio mėn.
78
Pr3
Valstybės garantija išleistoms obligacijoms pagal Graikijos garantijų priemonę
Valstybė
2010 m. liepos mėn.
149,4
„Nea Proton Bank“ veikla
NP1
Finansavimo trūkumas, susidaręs PB veiklą perdavus NPB
Finansavimo trūkumo, susidariusio PB veiklą perdavus NPB, padengimas (1 dalis)
HDIGF
2011 10 9
862
Galutinai apskaičiavus finansavimo trūkumą, finansavimo trūkumo, susidariusio PB veiklą perdavus NPB, likučio padengimas (2 dalis)
HFSF
2012 5 14
259,6
Bendra NP1 priemonės suma
1 121,6
NP2
2011 ir 2012 m. NPB skirtos akcinio kapitalo injekcijos
Pradinis akcinis kapitalas
HFSF
2011 10 9
220
Pradinis akcinis kapitalas
HFSF
2012 2 3
30
Iš viso pradinio kapitalo
250
Papildomas akcinis kapitalas
HFSF
2012 8 1
230
Papildomas akcinis kapitalas
HFSF
2012 12 31
35
Iš viso papildomo kapitalo
265
Bendra NP2 priemonės suma
515
NP3
Rekapitalizavimas prieš jo pardavimą „Eurobank“
Akcinis kapitalas
HFSF
2013 8 28
395
2.3.4.1.1. Pagalbos priemonės „Proton Bank“
i) „Proton Bank“ suteikta valstybės rekapitalizavimo priemonė (Pr1 priemonė)
(89)
2009 m. gegužės mėn. Graikija „Proton Bank“ skyrė 80 mln. EUR injekciją, kuri sudarė maždaug 4,6 % pagal riziką įvertinto jo turto tuo metu. Ta kapitalo injekcija buvo skirta pagal rekapitalizavimo priemonę, kuri yra Graikijos bankams skirtos paramos schemos dalis. Rekapitalizavimas atliktas privilegijuotosiomis akcijomis.
ii) „Proton Bank“ suteikta valstybės parama likvidumui padidinti (Pr2 ir Pr3 priemonės)
(90)
„Proton Bank“ taip pat buvo suteiktos pagalbos priemonės pagal garantijų ir paskolų, padengtų obligacijomis, priemones, kurios yra Graikijos bankams skirtos paramos schemos dalis. 2009 m. balandžio mėn. „Proton Bank“ gavo 78 mln. EUR vertės Graikijos Vyriausybės vertybinių popierių (Pr2 priemonė), o 2010 m. liepos mėn. jam suteikta valstybės garantija išleistoms obligacijomis, kurių nominalioji vertė - 149,4 mln. EUR (Pr3 priemonė). Valstybės garantuojamos obligacijos buvo perleistos „Nea Proton Bank“ pertvarkymo dieną, tačiau 2012 m. sausio 5 d. jos buvo atšauktos. 2011 m. gruodžio mėn. suėjo Graikijos Vyriausybės vertybinių popierių išpirkimo terminas, jų terminas nepratęstas.
2.3.4.1.2. Pagalbos priemonės „Nea Proton Bank“
i) 1 121,6 mln. EUR „Nea Proton Bank“ finansavimo trūkumo padengimas (NP1 priemonė)
(91)
Vykdydamos „Proton Bank“ pertvarkymą Graikijos valdžios institucijos nustatė „Nea Proton Bank“ finansavimo trūkumą. Vadovaujantis 2011 m. spalio 9 d. Graikijos banko sprendimu, 2011 m. gruodžio mėn. pagal HDIGF pertvarkymo schemą bankui „Nea Proton Bank“ sumokėta 862 mln. EUR. 2012 m. sausio 19 d. Graikijos bankui galutinai apskaičiavus, kad finansavimo trūkumas yra 1 121,6 mln. EUR, vadovaudamasis 2012 m. balandžio 9 d. Graikijos banko sprendimu (58), 2012 m. gegužės 14 d. HFSF (59) sumokėjo likusią 259,6 mln. EUR sumą. Taip pagal HDIGF pertvarkymo schemą ir HFSF lėšomis buvo padengtas tas finansavimo trūkumas.
ii) 2011 ir 2012 m. HFSF „Nea Proton Bank“ skirtos kapitalo injekcijos (NP2 priemonė)
(92)
HFSF suteikė „Nea Proton Bank“ valstybės pagalbą 250 mln. EUR pradinio akcinio kapitalo (paprastųjų akcijų) forma; išmokėta dviem dalimis 2011 m. spalio 9 d. ir 2012 m. vasario 3 d.
(93)
Pagal 2012 m. liepos 16 d. pateiktą atnaujintą „Nea Proton Bank“ restruktūrizavimo planą (t. y. naujausią plano versiją, apie kurią tuo metu, kai buvo priimtas sprendimas pradėti procedūrą dėl „Nea Proton Bank“, buvo pranešta Komisijai) „Nea Proton Bank“ reikalingas 300 mln. EUR papildomas kapitalas. To papildomo kapitalo iš dalies reikėjo dėl to, kad „Nea Proton Bank“ patyrė nuostolių dėl PSD programos (su GVO susiję vertės sumažėjimo nuostoliai 2011 m. - 146,5 mln. EUR ir papildomi 22 mln. EUR vertės sumažėjimo nuostoliai buvo įtraukti į 2012 m. pirmojo ketvirčio rezultatus). „Nea Proton Bank“ papildomas kapitalas taip pat reikalingas todėl, kad 2011-2016 m. atidėjinių mokesčiai yra didesni, nei buvo numatyta tuo metu, kai „Nea Proton Bank“ buvo įsteigtas.
(94)
Pagal 2012 m. liepos 16 d. pateiktą atnaujintą „Nea Proton Bank“ restruktūrizavimo planą tie numatomi kapitalo poreikiai turėjo būti numatyta 285 mln. EUR kapitalo injekcija 2012 m. ir numatyta 15 mln. EUR kapitalo injekcija 2014 m. Iš tikrųjų galiausiai HFSF „Nea Proton Bank“ skyrė 230 mln. EUR injekciją 2012 m. rugpjūčio 1 d. ir 35 mln. EUR injekciją 2012 m. gruodžio 31 d.
iii) HFSF „Nea Proton Bank“ skirta kapitalo injekcija prieš pardavimą „Eurobank“ (NP3 priemonė)
(95)
Pagal 2013 m. liepos 15 d. pardavimo sutartį HFSF jau įsipareigojo „Nea Proton Bank“ skirti 395 mln. EUR injekciją (60). 2013 m. rugpjūčio 28 d. HFSF išmokėjo 395 mln. EUR sumą.
2.3.4.2. Pagalbos priemonės „New TT Bank“
(96)
Nuo 2008 m. „T Bank“, „TT Bank“ ir „New TT Bank“ buvo suteiktos kelios pagalbos priemonės. 8 lentelėje pateikiama tų pagalbos priemonių apžvalga.
8 lentelė
Pagalbos priemonių „T Bank“ ir „TT Bank“ apžvalga
Pagalbos gavėjas
Priemonė
Aprašymas
Pagalbą suteikęs subjektas
Data
Valstybės pagalbos suma (mln. EUR)
„T Bank“ veikla, perduota „TT Bank“ (61)
T
Finansavimo trūkumo, susidariusio „T Bank“ veiklą perdavus „TT Bank“, padengimas (1 dalis)
HDIGF
2011 m. gruodžio mėn.
450
Galutinai apskaičiavus finansavimo trūkumą, finansavimo trūkumo, susidariusio „T Bank“ veiklą perdavus „TT Bank“, likučio padengimas (2 dalis)
HFSF
2013 02 14
227
Bendra T priemonės suma
677
„TT Bank“
TT
Kapitalo injekcija
Kapitalas pagal rekapitalizavimo priemonę: Graikijos valstybės privilegijuotosios akcijos
Valstybė
2009 m. gegužės mėn.
224,96
„New TT Bank“ (laikinas bankas)
NTT1
Finansavimo trūkumas, susidaręs TT veiklą perdavus NTT
Finansavimo trūkumo, susidariusio „TT Bank“ veiklą perdavus „New TT Bank“, padengimas (1 dalis)
HFSF
2013 01 29
2 730,8
Galutinai apskaičiavus finansavimo trūkumą, finansavimo trūkumo, susidariusio „TT Bank“ veiklą perdavus „New TT Bank“, likučio padengimas (2 dalis)
HFSF
2013 06 14
1 001,7
Bendra NTT1 priemonės suma
3 732,6
NTT2
Pradinio akcinio kapitalo injekcija
„New TT Bank“ pradinis akcinis kapitalas
HFSF
2013 01 29
500
2.3.4.2.1. Pagalbos priemonė „T Bank“
677 mln. EUR HDIGF pertvarkymo schemos intervencija, skirta „T Bank“
(97)
Pagal HDIGF pertvarkymo schemą ir HFSF lėšomis padengtas finansavimo trūkumas, susidaręs „T Bank“ veiklą perdavus „TT Bank“ ir atitinkantis bankui „TT Bank“ perduoto „T Bank“ turto tikrosios vertės ir perduotų įsipareigojimų tikrosios vertės skirtumą. Vadovaujantis 2011 m. gruodžio 17 d. Graikijos banko sprendimu, pagal HDIGF pertvarkymo schemą sumokėta 450 mln. EUR (62) suma; tai atitiko maždaug du trečdalius apskaičiuoto finansavimo trūkumo. Galutinai apskaičiavus, kad finansavimo trūkumas yra maždaug 677 mln. EUR, vadovaudamasis 2012 m. balandžio 9 d. Graikijos banko sprendimu (63), 2013 m. vasario 14 d. HFSF (64) bankui „New TT Bank“ sumokėjo 227 mln. EUR likutį (65).
2.3.4.2.2. Pagalbos priemonė „TT Bank“
„TT Bank“ suteikta valstybės rekapitalizavimo priemonė (TT priemonė)
(98)
2009 m. gegužės mėn. Graikija „TT Bank“ skyrė 224,96 mln. EUR kapitalo injekciją, kuri sudarė maždaug 2,9 % pagal riziką įvertinto jo turto tuo metu. „TT Bank“ kapitalo injekciją gavo pagal rekapitalizavimo priemonę, kuri yra Graikijos bankams skirtos paramos schemos dalis. Kapitalo injekcija atlikta privilegijuotosiomis akcijomis.
2.3.4.2.3. Pagalbos priemonės „New TT Bank“
i) 3 732,6 mln. EUR „New TT Bank“ finansavimo trūkumo padengimas (NTT1 priemonė)
(99)
HFSF padengė „New TT Bank“ finansavimo trūkumą, atitinkantį bankui „New TT Bank“ perduoto „TT Bank“ turto vertės ir nominaliosios perduotų įsipareigojimų vertės skirtumą. Vadovaudamasis 2013 m. sausio 18 d. Graikijos banko sprendimu, 2013 m. sausio 29 d. HFSF sumokėjo 2 730,8 mln. EUR (66) sumą, kuri atitiko maždaug du trečdalius apskaičiuoto finansavimo trūkumo. Graikijos bankui galutinai apskaičiavus, kad finansavimo trūkumas yra 3 732,6 mln. EUR (67), vadovaudamasis 2013 m. gegužės 21 d. Graikijos banko sprendimu, 2013 m. birželio 14 d. HFSF „New TT Bank“ sumokėjo likusią 1 001,7 mln. EUR sumą.
ii) HFSF „New TT Bank“ skirtos kapitalo injekcijos (NTT2 priemonė)
(100)
HFSF buvo vienintelis „New TT Bank“ akcininkas ir suteikė jam valstybės pagalbą 500 mln. EUR pradinio akcinio kapitalo (paprastųjų akcijų) forma.
2.4. RESTRUKTŪRIZAVIMO PLANAS IR NAUJAS VERSLO MODELIS
(101)
2014 m. balandžio 16 d. Graikija pateikė banko restruktūrizavimo planą, kuriame paaiškinama, kaip bankas, kaip jungtinis subjektas, sukurtas įsigijus „Nea Proton Bank“ ir „New TT Bank“, ketina atkurti savo ilgalaikį gyvybingumą.
2.4.1. Šalies viduje vykdoma veikla
(102)
Įgyvendindamas restruktūrizavimo planą bankas daugiausia dėmesio skirs savo pagrindinei bankininkystės veiklai Graikijoje. Nors 2010 m. jo tarptautinė veikla sudarė maždaug 26 % paskolų (68), 2012 m. pabaigoje ta dalis jau sumažėjo iki 20 %, o iki 2018 m. pabaigos dar sumažės iki […] % (69).
(103)
Svarbiausias banko prioritetas - iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos (2018 m. gruodžio 31 d.) atkurti Graikijoje vykdomos banko veiklos pelningumą ir gyvybingumą. Tuo tikslu restruktūrizavimo plane numatyta priemonių, kuriomis siekiama padidinti banko veiklos efektyvumą ir grynąją palūkanų maržą, taip pat priemonių, kuriomis stiprinama jo kapitalo pozicija ir balanso struktūra.
(104)
Kalbant apie veiklos efektyvumą, bankas dar gerokai prieš „New TT Bank“ ir „Nea Proton Bank“ įsigijimą jau buvo pradėjęs plačią racionalizavimo programą. Nuo 2010 m. bankas sumažino savo fizinį buvimą Graikijoje. Vertinant atskirai (neįtraukiant „New TT Bank“ ir „Nea Proton Bank“ įsigijimo), jis sumažino savo filialų skaičių nuo 564 2008 m. birželio mėn. iki […] 2014 m., taip pat sumažino darbuotojų skaičių Graikijoje (nuo 10 142 2008 m. iki 9 037 2012 m.) (70).
(105)
Iki restruktūrizavimo plano įgyvendinimo pabaigos bankas planuoja toliau mažinti ir filialų skaičių nuo 645 pro forma pagrindu 2012 m. gruodžio 31 d. iki […] 2018 m. gruodžio 31 d., ir darbuotojų skaičių nuo 12 430 iki […] pro forma pagrindu, t. y. atsižvelgdamas į „Nea Proton Bank“ ir „New TT Bank“ (71).
(106)
Didesnis efektyvumas filialų ir darbuotojų požiūriu bendras jungtinės Graikijoje vykdomos bankininkystės veiklos sąnaudas padės sumažinti […] % nuo 913 mln. EUR per metus 2013 m. (72) iki […] mln. EUR 2018 m. (73) Todėl numatomas banko Graikijoje vykdomos bankininkystės veiklos sąnaudų ir pajamų santykis sumažės nuo 60 % 2012 m. ir restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje bus mažesnis nei […] %.
(107)
Restruktūrizavimo plane taip pat aprašoma, kaip bankas pagerins savo finansavimo išlaidas; tai būtina siekiant atkurti gyvybingumą. Bankas tikisi, kad dėl stabilesnės aplinkos ir ypač dėl numatomo Graikijos ekonomikos stabilizavimosi ir atsigavimo (tikimasi, kad nuo 2014 m. ekonomika vėl augs) galės mokėti mažesnes palūkanas už indėlius. Numatoma, kad Graikijoje indėlių palūkanų normų skirtumai (vidutinės terminuotųjų indėlių, neterminuotųjų indėlių ir santaupų palūkanų normos) sumažės nuo 223 bazinių punktų 2012 m. iki […] bazinių punktų 2018 m. (74) Toks skirtumų sumažėjimas iš esmės būtų pasiektas mokant gerokai mažesnes palūkanas už terminuotuosius indėlius. Banko priklausomybė nuo skubios paramos likvidumui padidinti ir didesnio Eurosistemos finansavimo taip pat sumažės nuo 42,9 % viso jo turto grupės lygmeniu 2012 m. iki […] % 2018 m. (75)
(108)
Restruktūrizavimo plane numatyta, kad bankas taip pat stiprins savo balansą. Banko grynųjų paskolų ir indėlių santykis Graikijoje sumažės iki […] % 2018 m. (nuo 160 % 2012 m. ir 115 % 2013 m.) (76), o jo kapitalo pakankamumas bus padidintas 2018 m. pasiekus […] % bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo koeficientą grupės lygmeniu (77) (vietoj neigiamo nuosavo kapitalo prieš pirmąjį tarpinį rekapitalizavimą).
(109)
Kitas strateginis banko prioritetas - neveiksnių paskolų valdymas. Be griežtesnių paskolų teikimo procesų, susijusių tiek su paskolų išdavimu, tiek su neveiksnių paskolų restruktūrizavimu, restruktūrizavimo plane dėmesys skiriamas nuvertėjusių pozicijų tvarkymui sukuriant naują specialų padalinį. To padalinio paskirtis - nuvertėjusių pozicijų restruktūrizavimas. Jis naudosis 30-50 vadybininkų, atsakingų už santykius su įsipareigojimų nevykdančiais klientais, patirtimi (78). 2015 m. neveiksnių paskolų lygis sieks […] % grupės lygmeniu ([…] % 2015 m. Graikijos vidaus rinkoje (79)), o tada pradės mažėti ir numatoma, kad restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje jis bus […] % (80) (30 % Graikijoje prieš skolos nurašymą). Dėl Graikijos ekonomikos atsigavimo Graikijos banko sumažėjusios vertės paskolų dalis sumažės nuo 1 652 mln. EUR 2013 m. iki […] mln. EUR 2018 m. (81)
(110)
Didesnis veiklos efektyvumas, sumažėjusi grynoji palūkanų marža ir mažėjančios rizikos sąnaudos leis bankui nuo 2015 m. būti pelningam Graikijoje. Bankas numato, kad konsoliduotai jo nuostoliai sudarys […] mln. EUR 2014 m. ir […] mln. EUR 2015 m., o jo pelnas 2016 m., 2017 m. ir 2018 m. atitinkamai sudarys […] mln. EUR, […] mln. EUR ir […] mln. EUR (82). Jo konsoliduota nuosavo kapitalo grąža 2018 m. sieks […] % (83). Tą pelningumo lygį daugiausia lems Graikijos rinka (restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje nuosavo kapitalo grąža bus […] %), o […] ir […] pelningumo lygis bus mažesnis (atitinkamai […] % ir […] %).
2.4.2. Tarptautinė bankininkystės veikla
(111)
Bankas jau pradėjo mažinti finansinį savo tarptautinio tinklo įsiskolinimą ir jį restruktūrizuoti. Jis jau pardavė patronuojamąsias įmones Turkijoje („Eurobank Tefken“) ir Lenkijoje („EFG Poland“). Likusio tarptautinio tinklo komercinis atotrūkis, t. y. atitinkamos patronuojamosios įmonės indėlių likutinės sumos ir paskolų likutinės sumos skirtumas, sumažėjo nuo 1,7 mlrd. EUR 2010 m. iki 0,8 mlrd. EUR, o veiklos sąnaudos 2010-2012 m. sumažėjo 9 % (84).
(112)
Bankas ir toliau restruktūrizuos savo tarptautinį tinklą ir mažins jo finansinį įsiskolinimą. Visų pirma bankas įsipareigojo iki 2017 m. birželio 30 d. sumažinti savo tarptautinio turto portfelio dydį iki 8,77 mlrd. EUR. Bankas taip pat įsipareigojo tą portfelį dar sumažinti iki 3,5 mlrd. EUR, jeigu HFSF reikėtų skirti daugiau kaip vieną milijardą eurų atliekant būsimą akcinio kapitalo padidinimą.
(113)
Viena banko restruktūrizavimo plane nagrinėjama galimybė tam tikslui pasiekti - tai parduoti savo veiklą […] (85).
(114)
Tas turto pardavimas sudaro […] % 2012 m. gruodžio 31 d. banko turėto užsienio turto. Taigi 2018 m. gruodžio 31 d. užsienio turtas sudarytų […] mlrd. EUR, o tarptautinis tinklas būtų sutelktas į […] ir […].
(115)
Restruktūrizavimo plane pabrėžiama būtinybė sumažinti užsienio patronuojamųjų įmonių priklausomybę nuo jų Graikijos patronuojančiosios įmonės dėl savo finansavimo poreikių ir toliau užtikrinti banko kapitalo poziciją.
(116)
Tuo tikslu tarptautiniame tinkle bankas planuoja įgyvendinti reikšmingo sąnaudų mažinimo programą, […]. Pavyzdžiui, […] bus uždaryti […] filialai, o darbuotojų skaičius nuo 2012 m. gruodžio 31 d. iki patronuojamosios įmonės pardavimo […] sumažės […] (86).
(117)
Bankas sumažins užsienio patronuojamosioms įmonėms teikiamą bendrą finansavimą nuo 2 mlrd. EUR 2012 m. iki […] 2018 m. (87), o nuosavo kapitalo grąža sieks […] % ir […] % atitinkamai […] ir […].
2.4.3. Su bankininkyste nesusijusi veikla: draudimo veiklos ir nekilnojamojo turto veiklos pardavimas
(118)
Bankas padidindamas akcinį kapitalą sumažino turimą savo patronuojamosios nekilnojamojo turto įmonės „Eurobank Properties“ nuosavybės dalį iki mažiau nei 35 %, ir tai turėjo teigiamos įtakos banko bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo koeficientui (88). Bankas tą patronuojamąją įmonę visiškai parduos iki 2018 m. gruodžio 31 d.
(119)
Bankas taip pat planuoja iki […] parduoti patronuojamąją draudimo įmonę.
2.4.4. Privataus kapitalo pritraukimas ir esamų akcininkų bei subordinuotųjų kreditorių įnašas
(120)
Bankui pavyko pritraukti kapitalą rinkoje ir taip sumažinti bankui reikalingą valstybės pagalbą.
(121)
Įvykdžius 2013 m. pavasario rekapitalizavimą akcininkų valdoma akcinio kapitalo dalis smarkiai sumažėjo, nes HFSF gavo 98,56 % banko akcijų, o ankstesniems akcininkams liko tik 1,44 % akcijų. Taigi 2013 m. birželio mėn. HFSF perėmė visišką banko kontrolę. Nuo 2008 m. nemokami jokie dividendai grynaisiais.
(122)
2012 m. vasario mėn. bankas pasiūlė išpirkti mišrias priemones iš privačių investuotojų už 40-50 % jų nominaliosios vertės kainą. Ta išpirkimo kaina buvo nustatyta remiantis priemonių rinkos verte ir apėmė ne daugiau kaip dešimties procentinių punktų priedą, kuriuo buvo siekiama paskatinti investuotojus dalyvauti išpirkimo programoje. Pasiūlymas buvo priimtas dėl beveik 50 % bendros priemonių nominaliosios vertės; atsižvelgus į sandorio sąnaudas bankui susidarė 248 mln. EUR pelnas (89).
(123)
2013 m. gegužės mėn. bankas paskelbė kitą įsipareigojimų valdymo priemonę. Bankas suteikė skolos priemonių turėtojams galimybę konvertuoti savo žemesnio pirmojo lygio ir žemesnio antrojo lygio vertybinius popierius, kurių likutinė suma - 662 mln. EUR, į paprastąsias akcijas nominaliąja verte. Buvo nustatyta tokia konvertavimo kaina, kad atitiktų vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą HFSF sumokėtą pasirašymo kainą (90). Sutikimo lygis - 48 %. Kadangi žemesnio pirmojo lygio ir žemesnio antrojo lygio obligacijų turėtojai savo vertybinius popierius konvertavo į žemesnes subordinuotąsias priemones be piniginio atlygio, pritrauktas kapitalas sudarė 317 mln. EUR.
(124)
Dėl dviejų išpirkimų subordinuotoji ir mišri skola sumažėjo nuo 1 045 mln. EUR 2011 m. gruodžio 31 d. iki 283 mln. EUR 2013 m. gruodžio 31 d. (91)
2.5. GRAIKIJOS VALDŽIOS INSTITUCIJŲ ĮSIPAREIGOJIMAI
(125)
Graikija įsipareigojo, kad bankas ir jo susijusios įmonės įgyvendins 2014 m. balandžio 16 d. pateiktą restruktūrizavimo planą, ir prisiėmė tolesnių įsipareigojimų, susijusių su restruktūrizavimo plano įgyvendinimu (toliau - įsipareigojimai). Šiame skirsnyje apibendrinami priede išvardyti įsipareigojimai.
(126)
Pirmiausia Graikija įsipareigojo, kad bankas restruktūrizuos savo komercinę veiklą Graikijoje, nustatydamas didžiausią filialų ir darbuotojų skaičių, taip pat didžiausią bendrų sąnaudų sumą, kuriuos turi atitikti 2017 m. gruodžio 31 d. (92).
(127)
Graikija taip pat įsipareigojo, kad bankas sumažins Graikijoje priimamų indėlių sąnaudas ir iki 2017 m. gruodžio 31 d. atitiks didžiausią grynųjų paskolų ir indėlių santykį (93).
(128)
Banko užsienio patronuojamųjų įmonių atžvilgiu Graikija įsipareigojo, kad bankas neteiks papildomos kapitalo paramos, išskyrus atvejus, kai įvykdomos iš anksto nustatytos sąlygos. Graikija taip pat įsipareigojo, kad bankas iki 2018 m. birželio 30 d. gerokai sumažins savo finansinį įsiskolinimą, susijusį su tarptautiniu turtu (94).
(129)
Graikija įsipareigojo, kad bankas parduos savo draudimo veiklą, patronuojamąją nekilnojamojo turto įmonę ir tam tikrą vertybinių popierių dalį, taip pat sumažins savo privataus akcinio kapitalo portfelio dydį. Be to, bankas nepirks neinvesticinio reitingo vertybinių popierių, išskyrus tam tikras išimtis (95).
(130)
Graikija prisiėmė keletą įsipareigojimų, susijusių su banko valdymu. Ji įsipareigojo nustatyti banko darbuotojų ir valdytojų atlygio apribojimus, užtikrinti, kad bankas laikytųsi Graikijos įstatymų dėl įmonių valdymo, ir sukurti veiksmingą ir tinkamą organizacinę struktūrą (96).
(131)
Graikija taip pat įsipareigojo, kad bankas griežtins savo paskolų politiką siekdamas užkirsti kelią bet kokiai diskriminacijai bet kuriame paskolų teikimo proceso etape ir užtikrinti, kad sprendimais dėl paskolų suteikimo ir restruktūrizavimo būtų siekiama kuo didesnio banko pelningumo. Graikija įsipareigojo, kad bankas pagerins kredito rizikos stebėseną ir paskolų restruktūrizavimą (97).
(132)
Keletas įsipareigojimų susiję su banko operacijomis su susijusiais skolininkais. Tais įsipareigojimais siekiama užtikrinti, kad bankas, teikdamas paskolas darbuotojams, valdytojams ir akcininkams, taip pat viešiesiems subjektams, politinėms partijoms ir žiniasklaidos įmonėms ar tokias paskolas restruktūrizuodamas, nenukryptų nuo apdairios bankininkystės praktikos (98).
(133)
Be to, Graikija įsipareigojo nustatyti bankui kitų apribojimų, pvz., draudimą mokėti atkarpas ir dividendus, draudimą įsigyti ir reklamos draudimą (99).
(134)
Tuos įsipareigojimus iki 2018 m. gruodžio 31 d. stebės už stebėseną atsakingas patikėtinis.
(135)
Be to, kadangi dabartinį banko kapitalo padidinimą remia HFSF, Graikija įsipareigojo, kad bus įgyvendintos priemonės, numatytos HFSF įstatymo (su pakeitimais, padarytais 2014 m. kovo 30 d.) 6a straipsnyje, kurio nuostata siekiama prieš bet kokią HFSF kapitalo injekciją likutinę kredito įstaigos kapitalo trūkumo sumą prireikus paskirstyti jos kapitalo priemonių ir kitų antraeilių įsipareigojimų turėtojams.
3. PAGRINDAS PRADĖTI OFICIALIAS TYRIMO PROCEDŪRAS
3.1. PAGRINDAS PRADĖTI OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ DĖL PIRMOJO TARPINIO REKAPITALIZAVIMO
(136)
2012 m. liepos 27 d. Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą siekdama patikrinti, ar HFSF bankui suteikta pirmoji tarpinio rekapitalizavimo priemonė (B1 priemonė) atitinka 2008 m. Bankų komunikato (100) sąlygas dėl tinkamumo, būtinumo ir proporcingumo.
(137)
Dėl priemonės tinkamumo Komisija, atsižvelgdama į tai, kad pagalba buvo suteikta po ankstesnio rekapitalizavimo ir pagalbos likvidumui padidinti, ir į ilgą sanavimo laikotarpį, pareiškė abejojanti, ar bankas ėmėsi visų įmanomų veiksmų tam, kad pagalbos neprireiktų ateityje (101). Be to, Komisijai neaišku, kas kontroliuos banką, kai pirmąjį tarpinį rekapitalizavimą pakeis nuolatinis rekapitalizavimas (102), nes banko kontrolę gali perimti arba valstybė, arba smulkieji privatūs savininkai. Komisija pažymėjo, kad ji norėtų užtikrinti, jog bet kuriuo atveju banko valdymo ir ypač jo skolinimo proceso kokybė nepablogėtų.
(138)
Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo būtinumo Komisija sprendimo pradėti procedūrą dėl „Eurobank“ 66 konstatuojamojoje dalyje abejojo, ar buvo imtasi visų įmanomų priemonių, kad bankui vėl neprireiktų pagalbos ateityje. Be to, tarpinio rekapitalizavimo laikotarpio trukmė buvo neapibrėžta, todėl Komisija negalėjo padaryti išvados, ar ta priemonė pakankama ir atitinka atlygio ir naštos pasidalijimo principus pagal valstybės pagalbos taisykles. Ir dar, tuo metu, kai buvo priimtas sprendimas pradėti procedūrą dėl „Eurobank“, pirmojo tarpinio rekapitalizavimo pakeitimo nuolatiniu rekapitalizavimu sąlygos nebuvo žinomos, todėl Komisija negalėjo jų įvertinti.
(139)
Dėl priemonės proporcingumo Komisija pareiškė abejojanti, ar apsaugos priemonės (reklamos draudimas, draudimas mokėti atkarpas ir dividendus, pasirinkimo pirkti sandorių draudimas, išpirkimo draudimas, kaip nurodyta sprendimo pradėti procedūrą dėl „Eurobank“ 71 konstatuojamojoje dalyje) yra pakankamos pirmojo tarpinio rekapitalizavimo atveju. Be to, sprendimo pradėti procedūrą dėl „Eurobank“ 72 konstatuojamojoje dalyje Komisija nurodė, kad, nesant taisyklių, pagal kurias HFSF negalėtų koordinuoti visų keturių didžiausių Graikijos bankų (t. y. banko, „Alpha Bank“, NBG ir „Piraeus“), ir tinkamų apsaugos priemonių siekiant išvengti, kad jie nesidalytų neskelbtina komercine informacija, konkurencija gali būti iškreipta. Todėl Komisija pasiūlė paskirti už stebėseną atsakingą patikėtinį, kuris fiziškai būtų banke.
3.2. PAGRINDAS PRADĖTI OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ DĖL „NEA PROTON BANK“
(140)
2012 m. liepos 26 d. Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą siekdama patikrinti, ar bankui „Nea Proton Bank“ skirta 1 122 mln. EUR intervencija pagal HDIGF pertvarkymo schemą (NP1 priemonė), taip pat HFSF skirta 250 mln. EUR kapitalo injekcija ir HFSF skirtos kapitalo injekcijos, kurių suma - 300 mln. EUR (NP2 priemonė), atitinka 2008 m. Bankų komunikate, Kapitalo atkūrimo komunikate (103) ir Restruktūrizavimo komunikate (104) nustatytus bendruosius suderinamumo kriterijus ir reikalavimus (ilgalaikio gyvybingumo atkūrimo, naštos pasidalijimo, pagalbos apribojimo iki mažiausios būtinos sumos ir konkurencijos iškraipymų ribojimo).
(141)
Dėl priemonių tinkamumo Komisija nurodė, kad kaip sanavimo pagalba tos priemonės yra tinkamos.
(142)
Dėl priemonių būtinumo Komisija pažymėjo, kad intervencija pagal HDIGF pertvarkymo schemą yra būtina savo dydžiu ir forma, o HFSF kapitalo injekcijos yra būtinos tik savo forma. Tačiau, kalbant apie HFSF kapitalo injekcijų dydį, sprendimo pradėti procedūrą dėl „Nea Proton Bank“ 59 konstatuojamojoje dalyje Komisija pareiškė abejojanti, ar „Nea Proton Bank“ pajėgs savarankiškai atkurti ilgalaikį gyvybingumą ir ar savarankiškas restruktūrizavimas yra pigiausia turima galimybė. Be to, sprendimo pradėti procedūrą dėl „Nea Proton Bank“ 60 ir 61 konstatuojamosiose dalyse Komisija nurodė, kad dėl „Nea Proton Bank“ negalėjimo pakankamai atlyginti už HFSF vykdomą rekapitalizavimą kyla abejonių, ar jis yra iš esmės patikimas bankas, ir todėl reikalingas esminis restruktūrizavimas.
(143)
Dėl priemonių proporcingumo Komisija laikėsi nuomonės, kad kaip sanavimo pagalba jos yra proporcingos.
(144)
Kalbant apie ilgalaikio „Nea Proton Bank“ gyvybingumo atkūrimą, sprendimo pradėti procedūrą dėl „Nea Proton Bank“ 65 konstatuojamojoje dalyje Komisija pareiškė abejojanti, ar tas bankas gali tapti gyvybingu kaip savarankiškas bankas.
(145)
Komisija abejojo, kad siūlomo restruktūrizavimo pakanka, palyginti su būtinu restruktūrizavimo mastu nesant pakankamo atlygio.
3.3. PAGRINDAS PRADĖTI OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ DĖL „NEW TT BANK“
(146)
2013 m. gegužės 6 d. Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą siekdama patikrinti, ar 4,1 mlrd. EUR finansavimo trūkumo, susidariusio „TT Bank“ veiklą perdavus „New TT Bank“, padengimas (NTT1 priemonė), HFSF „New TT Bank“ skirta 500 mln. EUR kapitalo injekcija (NTT2 priemonė), „TT Bank“ skirta 224,96 mln. EUR kapitalo injekcija privilegijuotosiomis akcijomis pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą (TT priemonė) ir 0,68 mlrd. EUR intervencija pagal HDIGF pertvarkymo schemą, skirta „T Bank“ turtui, kuris perduotas „TT Bank“ (T priemonė), atitinka 2008 m. Bankų komunikate, Kapitalo atkūrimo komunikate ir Restruktūrizavimo komunikate nustatytus bendruosius suderinamumo kriterijus ir reikalavimus (ilgalaikio gyvybingumo atkūrimo, naštos pasidalijimo, pagalbos apribojimo iki mažiausios būtinos sumos ir konkurencijos iškraipymų ribojimo).
(147)
Komisija laikėsi nuomonės, kad kaip sanavimo pagalba ir NTT2 priemonė, ir NTT1 priemonė savo forma yra tinkamos ir būtinos. Kalbant apie NTT2 priemonės būtinumą dydžio požiūriu, Komisija, abejodama dėl ilgalaikio „New TT Bank“, kaip savarankiško banko, gyvybingumo, manė, kad savarankiškas restruktūrizavimas negali būti vienintelė ir pigiausia turima galimybė (105). Dėl atlygio už abi priemones Komisija nurodė, kad finansavimo trūkumo padengimas - galutinės sąnaudos nekompensuojant būsimų pajamų, todėl reikalingas esminis restruktūrizavimas (106).
(148)
Dėl abiejų priemonių proporcingumo Komisija laikėsi nuomonės, kad kaip sanavimo pagalba NTT2 ir NTT1 priemonės yra proporcingos artimiausiu laikotarpiu, tačiau sprendimo pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“ 79 konstatuojamojoje dalyje nurodė, kad reikia skubiai imtis priemonių, kuriomis būtų apribotas neigiamas šalutinis poveikis.
(149)
Kalbant apie T priemonės suderinamumą, 2012 m. gegužės 16 d. savo sprendimu dėl „T Bank“ pertvarkymo (toliau - sprendimas dėl „T Bank“) (107) Komisija laikinai jau patvirtino šią priemonę kaip sanavimo pagalbą, tačiau negalėjo galutinai patvirtinti pagalbos, skirtos „T Bank“ veiklai, kuri perduota „TT Bank“. Sprendimu pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“ (108) Komisija pratęsė leidimą taikyti priemonę kaip sanavimo pagalbą, kol bus priimtas galutinis sprendimas dėl atnaujinto „TT Bank“ restruktūrizavimo plano.
(150)
Dėl tų priemonių suderinamumo su Pertvarkymo komunikatu Komisija abejojo, ar „New TT Bank“ pajėgs savarankiškai atkurti ilgalaikį gyvybingumą. Tas skepticizmas pagrįstas ribotu kiekiu siūlomų priemonių, kurių imsis „New TT Bank“ siekdamas gauti pelno ateityje, savanoriško išėjimo į pensiją sistemos neapibrėžtumu kalbant apie laiką ir darbuotojų sutikimo lygį, taip pat tuo, kad nenumatyta tolesnių priemonių personalo išlaidoms mažinti, nenumatyta priemonių filialų tinklui racionalizuoti įsigijus „T Bank“ ir kartu neišnaudojama galima sąveika (109).
(151)
Sprendimo pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“ 90 ir 91 konstatuojamosiose dalyse Komisija išreiškė abejonių dėl to, ar gali būti žymiai sumažintos esamų indėlių palūkanų maržos ir padidintos teikiamų naujų paskolų maržos „New TT Bank“ neprarandant didelės dalies klientų ir neteikiant rizikingų paskolų. Be to, Komisija abejojo, ar „New TT Bank“ padvigubins, kaip planuojama, įmonių paskolų portfelį ir ar, atsižvelgiant į patirties trūkumą, jis gali pasiekti planuojamą didelio grynųjų pajamų iš palūkanų augimo rodiklį.
(152)
Todėl sprendimo pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“ 95 konstatuojamojoje dalyje Komisija laikėsi nuomonės, kad „TT Bank“ reintegravimas į didesnę gyvybingą finansų bendrovę padidintų „New TT Bank“ gyvybingumo perspektyvas, nes tai leistų racionalizuoti išlaidas, perkainoti indėlius ir naujas paskolas, siūlyti daugiau įvairių produktų.
(153)
Kadangi „New TT Bank“ perėmė ekonominę veiklą, kurią anksčiau vykdė „TT Bank“, įskaitant „T Bank“ veiklą, Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą dėl to, ar T ir TT priemonėmis siūlomas ilgalaikis sprendimas dėl „New TT Bank“ gyvybingumo, ir paprašė suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas.
(154)
Dėl naštos pasidalijimo Komisija laikėsi nuomonės, kad dėl savarankiško restruktūrizavimo gerokai išaugo restruktūrizavimo išlaidos, todėl abejojo, kad valstybės pagalba apribota iki mažiausios sumos. Be to, Komisija pažymėjo, kad nors ir pasiektas pakankamas akcininkų ir subordinuotosios skolos priemonių turėtojų dalijimasis našta, kuris tikriausiai yra didžiausias galimas, tuo atveju, kaip nemokamas atlygis, reikalingas esminis restruktūrizavimas tiek gyvybingumo atkūrimo priemonių, tiek konkurencijos iškraipymą ribojančių priemonių požiūriu. Komisija taip pat pareiškė, kad tai, jog didelė patirtų nuostolių dalis susidarė dėl skolos atsisakymo valstybės naudai, pateisina mažesnį atlygį (110).
(155)
Dėl konkurencijos iškraipymų Komisija pažymėjo, kad dėl didelės „TT Bank“ ir perduotai „T Bank“ veiklai skirtos pagalbos sumos ir nemokamo atlygio turi būti vykdomas esminis restruktūrizavimas ir sumažinta „New TT Bank“ užimama rinkos dalis. Be to, nors nuostoliai daugiausia susidarė dėl GVO turėjimo, Komisija pareiškė, kad „TT Bank“, palyginti su jo dydžiu, turėjo daugiau GVO nei kiti Graikijos bankai, ir laikėsi nuomonės, kad tai reiškia netinkamą rizikavimą (111). Galiausiai Komisija pažymėjo, kad nors „New TT Bank“ išliko rinkoje beveik toks pat, kaip ankstesnis „TT Bank“, konkurencijos iškraipymai bus apriboti, nes ankstesnis bankas buvo palyginti nedidelis ir nevykdė veiklos užsienyje. Tačiau Komisija abejojo, ar imtasi pakankamų priemonių siekiant apriboti netinkamą konkurencijos iškraipymą, ir laikėsi nuomonės, kad gali prireikti draudimo siūlyti palankiausias kainas ir kitų elgesio kontrolės priemonių (112).
4. SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS DĖL OFICIALIOS TYRIMO PROCEDŪROS DĖL PIRMOJO TARPINIO REKAPITALIZAVIMO
GRAIKIJOS BANKO PASTABOS
(156)
2013 m. sausio 3 d. Komisija gavo vieno Graikijos banko pateiktas pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą dėl „Eurobank“. Tas Graikijos bankas teigė, kad HFSF vykdomas Graikijos bankų rekapitalizavimas iš esmės yra sveikintinas žingsnis užtikrinant tvirtesnę ir gyvybingesnę bankų sistemą, ir nepareiškė prieštaravimų dėl „Eurobank“ rekapitalizavimo.
(157)
Tačiau išreikšdamas visišką paramą HFSF vykdomam Graikijos bankų rekapitalizavimui tas Graikijos bankas paaiškino, kad, siekiant sumažinti konkurencijos iškraipymus ir išvengti diskriminacijos, HFSF vykdomo rekapitalizavimo galimybe panašiomis sąlygomis turėtų galėti pasinaudoti visi Graikijoje veikiantys bankai.
5. GRAIKIJOS PASTABOS DĖL OFICIALIŲ TYRIMO PROCEDŪRŲ
5.1. GRAIKIJOS PASTABOS DĖL OFICIALIOS TYRIMO PROCEDŪROS DĖL PIRMOJO TARPINIO REKAPITALIZAVIMO
(158)
2012 m. rugsėjo 5 d. Graikija pateikė Graikijos banko ir HFSF parengtas pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą dėl „Eurobank“.
5.1.1. Graikijos banko parengtos pastabos
(159)
Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo tinkamumo Graikijos bankas pažymėjo, kad 18 mlrd. EUR kapitalo suma, kuria 2012 m. gegužės mėn. HFSF rekapitalizavo keturis didžiausius Graikijos bankus, buvo mažesnė nei galutinė suma, kuri reikalinga tam, kad tie bankai palaipsniui pasiektų ir išlaikytų 10 % bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo koeficientą iki 2012 m. birželio mėn. ir 7 % bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo koeficientą pagal trejų metų nepalankiausių sąlygų scenarijų. Jis taip pat pažymėjo, kad pirmasis tarpinis rekapitalizavimas yra laikinas, atsižvelgiant į tai, kad rekapitalizavimo procesas bus užbaigtas tiems keturiems bankams padidinus akcinį kapitalą.
(160)
Graikijos bankas taip pat pareiškė, kad didžiausių Graikijos bankų rekapitalizavimas yra ilgesnės trukmės Graikijos bankų sektoriaus restruktūrizavimo dalis. Jis pažymėjo, kad tuo atveju, kai bankas lieka privačiose rankose, vadovybė tikriausiai liks ta pati, tačiau jei bankas priklausytų valstybei (t. y. HFSF), HFSF gali paskirti naują vadovybę, kurią bet kokiu atveju vertins Graikijos bankas. Graikijos bankas pažymėjo, kad jis nuolat vertina kiekvieno banko valdymo sistemą, valdymo tinkamumą ir rizikos profilį siekdamas užtikrinti, kad nebūtų prisiimama pernelyg didelė rizika. Jis taip pat nurodė, kad HFSF jau paskyrė atstovus rekapitalizuotų bankų direktorių valdybose.
(161)
Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo būtinumo Graikijos bankas pareiškė, kad banko rekapitalizavimas buvo apribotas siekiant užtikrinti, kad bankas atitiktų tuo metu taikomus minimalaus kapitalo reikalavimus (8 %). Jis taip pat nurodė, kad ilgą laikotarpį prieš rekapitalizavimo priemonių taikymą lėmė smarkiai pablogėjusios veiklos sąlygos Graikijoje ir PSD programos poveikis, viso projekto sudėtingumas ir poreikis užtikrinti kuo didesnį privačių investuotojų dalyvavimą didinant akcinį kapitalą.
(162)
Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo proporcingumo Graikijos bankas nurodė, kad visapusiškas restruktūrizavimo plano, kuris turi būti pateiktas Komisijai, įgyvendinimas užtikrinamas tuo, kad HFSF balsavimo teisių sustabdymas bus panaikintas, jei, inter alia, restruktūrizavimo planas bus iš esmės pažeistas. Graikijos bankas taip pat pareiškė, kad banko sunkumai kilo ne dėl banko vadovybės nepakankamai įvertintos rizikos ar agresyvių komercinių veiksmų.
5.1.2. HFSF parengtos pastabos
(163)
Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo tinkamumo HFSF, aptardamas klausimą dėl galimo valstybės kišimosi, jei valstybė per HFSF suteikia dideles valstybės pagalbos sumas, o HFSF turi visas balsavimo teises, nurodė, kad HFSF lėšomis finansuojami bankai nėra laikomi viešaisiais ar valstybės kontroliuojamais subjektais ir kad jie nebus valstybės kontroliuojami HFSF įvykdžius nuolatinį jų rekapitalizavimą. HFSF nurodė, kad jis yra visiškai nepriklausomas privatinės teisės reglamentuojamas juridinis asmuo, turintis teisę savarankiškai priimti sprendimus. Remiantis HFSF įstatymo 16C straipsnio 2 dalimi, pagal kurią kredito įstaigos, kurioms HFSF suteikė kapitalo paramą, nepriklauso viešajam sektoriui plačiąja prasme, HFSF nėra kontroliuojamas valdžios sektoriaus. HFSF taip pat paminėjo savo valdymo struktūrą.
(164)
Dėl HFSF kišimosi į banko valdymą HFSF pažymėjo, kad jis gerbs banko savarankiškumą ir nesikiš į kasdienį jo valdymą, nes jo vaidmuo yra apribotas HFSF įstatymo nuostatomis. Jis nurodė, kad nebus jokio valstybės kišimosi ar koordinavimo, o banko sprendimai dėl skolinimo proceso (inter alia, dėl įkaito, kainų nustatymo ir paskolos gavėjų mokumo) bus priimami remiantis komerciniais kriterijais.
(165)
HFSF nurodė, kad HFSF įstatyme ir išankstinio pasirašymo susitarime nustatytos tinkamos apsaugos priemonės, kad esami privatūs akcininkai negalėtų prisiimti pernelyg didelės rizikos. Jis nurodė tokius elementus: i) HFSF atstovų paskyrimą nepriklausomais vykdomųjų įgaliojimų neturinčiais banko direktorių valdybos nariais ir jų dalyvavimą komitetuose, ii) HFSF atliekamą išsamų banko patikrinimą ir iii) faktą, kad po galutinio rekapitalizavimo jo balsavimo teisės bus apribotos tik tol, kol bankas laikysis restruktūrizavimo plano sąlygų.
(166)
Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo būtinumo ir ypač dėl atlygio už pagalbą lygio HFSF nurodė, kad dėl atlygio susitarta su Komisijos, ECB ir TVF atstovais. Tas sutartas lygis nustatytas atsižvelgiant į tai, kad pirmasis tarpinis rekapitalizavimas iki 2012 m. rugsėjo 30 d. (šis terminas nustatytas 2012 m. kovo mėn. Komisijos, ECB, TVF ir Graikijos sudarytame EFPM) bus pakeistas nuolatiniu rekapitalizavimu.
(167)
Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo proporcingumo HFSF nurodė, kad jo priimtos priemonės, kaip antai šio sprendimo (165) konstatuojamojoje dalyje aprašytos priemonės, yra pakankamos apsaugos priemonės atsižvelgiant į dideles gautos pagalbos sumas ir ilgą sanavimo laikotarpį. Be to, HFSF nurodė, kad nustatytos tinkamos priemonės siekiant užtikrinti, kad bankai, kurių veikloje dalyvauja HFSF, tarpusavyje nesidalytų neskelbtina komercine informacija. Tokios priemonės apima skirtingų HFSF atstovų paskyrimą tuose bankuose, tiems atstovams nustatytus įgaliojimus, kuriais konkrečiai užtikrinama, kad vienas atstovas neperduotų informacijos kitam, ir aiškias vidaus taisykles tiems pareigūnams neperduoti neskelbtinos komercinės bankų informacijos. Be to, HFSF nurodė, kad jis savo teisėmis bankų atžvilgiu naudojasi taip, kad neužkirstų kelio veiksmingai konkurencijai, jos neribotų, neiškraipytų, reikšmingai nesumažintų ir nevaržytų. Galiausiai HFSF nurodė, kad jo direktorių valdybos nariams ir darbuotojams taikomos griežtos konfidencialumo taisyklės ir patikėtinių pareigos, jie privalo laikytis su HFSF reikalais susijusios profesinės paslapties nuostatų.
5.2. GRAIKIJOS PASTABOS DĖL OFICIALIOS TYRIMO PROCEDŪROS DĖL „NEA PROTON BANK“
(168)
2012 m. rugsėjo 5 d. Graikija pateikė Graikijos banko ir HFSF parengtas pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą dėl „Nea Proton Bank“.
5.2.1. Graikijos banko parengtos pastabos
(169)
Graikijos bankas pareiškė, kad „Nea Proton Bank“, kaip HFSF priklausanti laikina kredito įstaiga, negali savarankiškai pateikti ilgesnės trukmės verslo plano. Be to, Graikijos bankas nurodė, kad jis atidžiai stebi, kaip įgyvendinamas Komisijai pateiktas HFSF parengtas „Nea Proton Bank“ verslo planas, siekdamas užtikrinti, kad „Nea Proton Bank“ galėtų būti parduotas per įstatymu nustatytą laikotarpį.
(170)
Dėl pelningumo augimo rodiklio Graikijos bankas nurodė, kad didžiausias augimas buvo numatytas 2013 m. (tikėtasi, kad grynosios pajamos iš palūkanų padidės iki 55,3 mln. EUR, palyginti su 22,7 mln. EUR 2012 m.) daugiausia dėl sumažėjusių visų palūkanų išlaidų, o jį lems du veiksniai: terminuotųjų indėlių, kurie buvo didelio pajamingumo, pratęsimas geresnėmis sąlygomis ir bendros indėlių likutinės sumos sumažinimas 30 % 2012 m. pirmąjį pusmetį. Be to, Graikijos bankas pabrėžė, kad nuo 2013 m. grynųjų pajamų iš palūkanų rodikliai augs gana sklandžiai ir nekils jokių abejonių dėl „Nea Proton Bank“ sugebėjimo pasiekti tikslą.
5.2.2. HFSF parengtos pastabos
(171)
Dėl „Nea Proton Bank“ suteiktų priemonių būtinumo HFSF pažymėjo, kad atitinkama institucija sprendimams dėl bet kokios pertvarkymo priemonės priimti yra Graikijos bankas, o HFSF skyrė reguliavimo tikslais reikalingo minimalaus kapitalo injekciją.
(172)
Kalbant apie ilgalaikio „Nea Proton Bank“ gyvybingumo atkūrimą, HFSF paminėjo bankų pertvarkymo sistemą, pagal kurią HFSF turi per dvejus metus parduoti „Nea Proton Bank“, ir pritarė Komisijai, kad „Nea Proton Bank“ galėtų būti didesnio gyvybingo subjekto dalis. Nors „Nea Proton Bank“ restruktūrizavimo planas pagrįstas savarankiško subjekto modeliu, HFSF paaiškino, kad jo tikslas - sudaryti palankesnes sąlygas parduoti tą banką didinant jo patrauklumą investuotojams ir gerinant finansinius rezultatus. HFSF teigė, kad kapitalo injekcijos ne tik leido „Nea Proton Bank“ atitikti minimalaus kapitalo pakankamumo rodiklį, bet dėl jų taip pat pagerėjo jo finansinė padėtis ir padidėjo jo patrauklumas bet kokio būsimo susijungimo su kitais mažais bankais atveju. HFSF taip pat pažymėjo, kad papildomo kapitalo injekcijos reikėjo su PSD programa susijusiems vertės sumažėjimo nuostoliams ir išaugusiems atidėjinių mokesčiams už paskolas padengti.
(173)
HFSF pareiškė, kad „Nea Proton Bank“ pagerino savo finansavimo išlaidas ir padidino indėlininkų lojalumą. „Nea Proton Bank“ priklausomybė nuo Eurosistemos 2012 m. sumažėjo, o jo likvidumo pozicija sustiprėjo. Papildomo kapitalo injekcija padėjo sumažinti indėlių palūkanų normas ir padidinti palūkanų maržas. „Nea Proton Bank“ jau perkainojo dalį savo paskolų portfelio taikydamas rizikos vertinimu pagrįstą kainų nustatymo metodą, kai palūkanų normos gerokai didesnės už finansavimo išlaidas. Be to, planuojamas grynųjų pajamų iš palūkanų augimo rodiklis būtų pasiektas vykdant nuosaikią veiklos plėtrą įmonių rinkos segmente ir gerinant portfelio kokybę.
(174)
HFSF pažymėjo, kad 2012 m. „Nea Proton Bank“ smarkiai sumažino veiklos sąnaudas, dvi vienintelės jo patronuojamosios įmonės nutrauks veiklą, jo draudimo brokerių veiklos dalis smarkiai mažinama, o prekyba vertybiniais popieriais savo sąskaita bus nutraukta.
(175)
Be to, HFSF pažymėjo, kad konkurencijos iškraipymai bus apriboti atsižvelgiant į tai, kad „Nea Proton Bank“ tenka maža bendro bankų turto Graikijoje dalis ir jis nesvarstė agresyvaus indėlių priėmimo.
5.3. GRAIKIJOS PASTABOS DĖL OFICIALIOS TYRIMO PROCEDŪROS DĖL „NEW TT BANK“
(176)
2013 m. liepos 19 d. Finansų ministerija pateikė pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“.
(177)
Dėl NTT1 priemonės būtinumo Finansų ministerija papildė, kad tiksli bankui „New TT Bank“ perduoto turto ir įsipareigojimų vertė nustatyta remiantis išorės auditorių ataskaita pagal Įstatymo Nr. 3601/2007 63E straipsnio 6 dalį.
(178)
Dėl NTT2 priemonės būtinumo Finansų ministerija teigė, kad pagal antrąją Graikijos ekonomikos koregavimo programą (antroji peržiūra, 2013 m. gegužės mėn.) reikalaujama, kad „New TT Bank“ būtų parduotas trečiajai šaliai iki 2013 m. liepos 15 d.
(179)
Dėl atlygio už NTT1 ir NTT2 priemones Finansų ministerija pažymėjo, kad HFSF, kuris iki 2013 m. gruodžio 31 d. vietoj HDIGF padengia finansavimo trūkumą, turto, kuris liko „TT Bank“ nuosavybė, likvidavimo atveju įgyja pirmaeilį reikalavimą kitų užtikrinimo priemonių neturinčių kreditorių atžvilgiu ir kad prieš HFSF reikalavimą tenkinami tik darbuotojų reikalavimai gauti 50 % jiems priklausančios kompensacijos. Todėl ji pareiškė, kad to turto likvidavimo rezultatas daugiausia bus naudingas HFSF ir taip bus sumažintos valstybės patiriamos išlaidos.
(180)
Dėl ilgalaikio „New TT Bank“ gyvybingumo atkūrimo Finansų ministerija pareiškė, kad pagal Įstatymo Nr. 3601/2007 63E straipsnį „New TT Bank“, kaip laikina kredito įstaiga, turėjo būti parduotas per dvejus metus nuo įsteigimo. Pagal 2013 m. gegužės mėn. EFPM „New TT Bank“ pardavimo procesas būtų užbaigtas iki 2013 m. liepos 15 d., taip būtų užtikrintas ilgalaikis jo veiklos gyvybingumas.
6. PAGALBOS, SUSIJUSIOS SU ĮSIGYTOMIS ĮMONĖMIS, VERTINIMAS
6.1. PAGALBOS, SUSIJUSIOS SU „NEA PROTON BANK“, VERTINIMAS
6.1.1. Pagalbos buvimas ir dydis
(181)
Komisija turi nustatyti, ar buvo suteikta valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. Pagal tą nuostatą valstybės pagalba - tai valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.
6.1.1.1. Pagalba priemonių, suteiktų pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą, atveju (Pr1, Pr2 ir Pr3 priemonės)
(182)
Pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą buvo suteiktos šios priemonės: 2009 m. gegužės mėn. Graikijos valstybės „Proton Bank“ skirta 80 mln. EUR kapitalo injekcija (Pr1 priemonė), 2009 m. balandžio mėn. „Proton Bank“ gauti 78 mln. EUR vertės Graikijos Vyriausybės vertybiniai popieriai (Pr2 priemonė) ir 2010 m. liepos mėn. „Proton Bank“ suteikta valstybės garantija išleistoms obligacijoms, kurių nominalioji vertė - 149,4 mln. EUR (113). Sprendime, kuriuo ta schema patvirtinta, Komisija padarė išvadą, kad pagal tą schemą suteiktos priemonės bus laikomos valstybės pagalba.
(183)
Kaip nustatyta sprendimo pradėti procedūrą dėl „Nea Proton Bank“ 38 konstatuojamojoje dalyje, „Nea Proton Bank“ perėmė „Proton Bank“ ekonominę veiklą. Pr1, Pr2 ir Pr3 priemonės buvo naudingos „Nea Proton Bank“, nes jos padėjo stabilizuoti ir tęsti ekonominę veiklą, kuri buvo jam perduota ir kuri priešingu atveju nebebūtų vykdoma. Todėl Komisija mano, kad tos priemonės naudingos „Nea Proton Bank“ perduotai ekonominei veiklai.
6.1.1.2. Pagalba „Nea Proton Bank“ finansavimo trūkumo padengimo atveju (NP1 priemonė)
(184)
Sprendimo pradėti procedūrą dėl „Nea Proton Bank“ 31-37 konstatuojamosiose dalyse Komisija jau nustatė, kad NP1 priemonė, t. y. intervencija pagal HDIGF pertvarkymo schemą ir HFSF lėšomis finansavimo trūkumui padengti, yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. To paties sprendimo 38 konstatuojamojoje dalyje Komisija laikėsi nuomonės, kad „Nea Proton Bank“ yra tos priemonės ekonominės naudos gavėjas, nes „Nea Proton Bank“ perėmė „Proton Bank“ ekonominę veiklą ir ji toliau vykdoma tik dėl gautos pagalbos.
6.1.1.3. Pagalba HFSF pradinio akcinio kapitalo injekcijos ir HFSF papildomo akcinio kapitalo injekcijos 2012 m. atveju (NP2 priemonė)
(185)
Sprendimo pradėti procedūrą dėl „Nea Proton Bank“ 41-43 konstatuojamosiose dalyse Komisija jau nustatė, kad HFSF skirta 250 mln. EUR kapitalo injekcija ir iš viso 300 mln. EUR dydžio papildomo kapitalo injekcijos, kurios buvo numatytos tuo metu, kai buvo priimtas tas sprendimas, yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. Kaip nurodyta šio sprendimo (93) konstatuojamojoje dalyje, iš galimos papildomos 300 mln. EUR kapitalo sumos 2012 m. HFSF galiausiai sumokėjo papildomą 265 mln. EUR sumą, todėl bendra rekapitalizavimo pagalbos 2011 ir 2012 m. suma - 515 mln. EUR (NP2 priemonė).
6.1.1.4. Pagalba HFSF „Nea Proton Bank“ skirtos kapitalo injekcijos prieš jo pardavimą bankui atveju (NP3 priemonė)
(186)
Komisija mano, kad HFSF „Nea Proton Bank“ skirta 395 mln. EUR kapitalo injekcija prieš jo pardavimą bankui yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.
(187)
Kapitalo injekciją suteikė HFSF, t. y. subjektas, kuris yra Graikijos įsteigtas ir finansuojamas bankams remti, taigi naudojantis valstybės ištekliais. Be to, priemonė yra atrankaus pobūdžio, kadangi kapitalo injekcija naudinga tik „Nea Proton Bank“.
(188)
Intervencija „Nea Proton Bank“ suteikiamas aiškus pranašumas, nes ja sudaromos sąlygos toliau vykdyti savo bankininkystės veiklą. Be kapitalo injekcijos „Nea Proton Bank“, kurio kapitalas buvo labai neigiamas, būtų bankrutavęs. Tokiomis aplinkybėmis nebūtų buvę galimybės „Nea Proton Bank“ parduoti ir integruoti jį į didesnį subjektą. Be to, tas rekapitalizavimas neatitinka rinkos investuotojo principo. Priešingai, rekapitalizavus 395 mln. EUR buvo sudarytos sąlygos parduoti „Nea Proton Bank“ už vieną eurą. Privatus investuotojas būtų nusprendęs „Nea Proton Bank“ ne rekapitalizuoti, bet leisti jam bankrutuoti, taip sutaupydamas 395 mln. EUR.
(189)
„Nea Proton Bank“ konkuruoja su kitais bankais, įskaitant Graikijoje veikiančias ar potencialiai suinteresuotas patekti į Graikijos rinką užsienio bankų patronuojamąsias įmones. Taigi kapitalo injekcija daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai ir gali iškraipyti konkurenciją.
(190)
Todėl Komisija daro išvadą, kad „Nea Proton Bank“ skirta 395 mln. EUR kapitalo injekcija yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.
NP3 priemonės naudos gavėjas
(191)
Kaip jau paaiškinta (188) konstatuojamojoje dalyje, Komisija „Nea Proton Bank“ laiko „Nea Proton Bank“ skirtos 395 mln. EUR kapitalo injekcijos naudos gavėju, nes pagalba leido banke toliau vykdyti jo ekonominę veiklą.
(192)
Siekdama nustatyti, ar „Nea Proton Bank“ pardavimas yra valstybės pagalba bankui, pagal 2008 m. Bankų komunikato 49 punktą Komisija turi įvertinti, ar laikomasi tam tikrų reikalavimų. Pirmiausia Komisija turi įvertinti, ar: i) pardavimo procesas buvo viešas ir nediskriminacinis; ii) pardavimas vyko rinkos sąlygomis; ir iii) finansų įstaiga arba Vyriausybė kuo labiau padidino turto ir įsipareigojimų pardavimo kainą.
(193)
Bankas įsigijo „Nea Proton Bank“ akcijas, nes jis pateikė vienintelį tinkamą pasiūlymą pagal nediskriminacinę konkurso procedūrą, kurioje galėjo dalyvauti kiti bankai ir finansų įstaigos. HFSF konsultantas finansų klausimais susisiekė su daug įvairių bankų, finansų įstaigų ir rėmėjų, tik keturi pareiškė susidomėjimą įsigyti „Nea Proton Bank“, iš jų galutinius pasiūlymus pateikė tik du - bankas ir rizikos draudimo fondas (114). Tik banko pasiūlymas atitiko HFSF rašto dėl procedūros reikalavimus.
(194)
Kadangi konsultantas finansų klausimais susisiekė su daug įvairių bankų ir iš anksto nustatė reikalavimus ir terminą, kuriuos pasiūlymai turėtų atitikti, kad būtų laikomi tinkamais, Komisija mano, kad konkursas buvo viešas ir nediskriminacinis. Todėl Komisija daro išvadą, kad konkurso procedūra leidžia atmesti galimybę, jog pirkėjui suteikta pagalba.
(195)
Bankas sumokėjo vieno euro atlygį, o HFSF įsipareigojo rekapitalizuoti „Nea Proton Bank“ prieš jo pardavimą. Ta neigiama kaina (t. y. atsižvelgiant į „Nea Proton Bank“ rekapitalizavimą prieš pat pardavimą) nereiškia, kad pardavimo kaina neatitinka verslo rinkos vertės (115), kadangi „Nea Proton Bank“ grynasis nuosavas kapitalas buvo aiškiai neigiamas ir buvo numatoma, kad jis toliau patirs nuostolių. Komisija neturi pagrindo manyti, kad pateiktas pasiūlymas ir sumokėta kaina neatitinka verslo rinkos kainos. Todėl vadovaudamasi 2008 m. Bankų komunikato 49 punktu, Restruktūrizavimo komunikato 20 punktu ir savo sprendimų priėmimo praktika (116) Komisija daro išvadą, kad pardavimo kaina buvo rinkos kaina, o įtarimas dėl pagalbos bankui gali būti atmestas.
6.1.1.5. Išvada dėl pagalbos buvimo ir visos gautos pagalbos sumos
(196)
Remdamasi (182)-(190) konstatuojamosiomis dalimis Komisija mano, kad Pr1, Pr2 ir Pr3, NP1, NP2 ir NP3 priemonės atitinka Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje nustatytas sąlygas ir yra valstybės pagalba. Dėl Pr1, Pr2 ir Pr3 priemonių Komisija daro išvadą, kad tos priemonės prisidėjo prie to, kad būtų toliau vykdoma „Proton Bank“ veikla, kuri vėliau perduota „Nea Proton Bank“, todėl jos taip pat gali būti laikomos naudingomis „Nea Proton Bank“, kuris perėmė tą veiklą. Kaip jau nurodyta (184) konstatuojamojoje dalyje, NP1 priemonės naudos gavėjas yra „Nea Proton Bank“, kuris perėmė perduotą „Proton Bank“ veiklą. Be to, „Nea Proton Bank“ taip pat yra NP2 ir NP3 priemonių naudos gavėjas.
(197)
Todėl Komisija daro išvadą, kad „Nea Proton Bank“ veiklai buvo suteikta 2 111,6 mln. EUR valstybės pagalba kapitalo paramos forma (Pr1, NP1, NP2 ir NP3 priemonės), kartu su 149,4 mln. EUR dydžio valstybės garantijomis (Pr3 priemonė) ir 78 mln. EUR vertės Graikijos Vyriausybės vertybiniais popieriais (Pr2 priemonė), kaip apibendrinta 9 lentelėje.
9 lentelė
Visos „Proton Bank“ ir „Nea Proton Bank“ gautos pagalbos apžvalga
Pagalbos gavėjas
Priemonė
Pagalbos pobūdis
Pagalbos suma (mln. EUR)
„Proton Bank“ veikla
Pr1
Rekapitalizavimas
80
„Nea Proton Bank“ veikla
NP1
Finansavimo trūkumo, susidariusio PB veiklą perdavus NPB, padengimas
1 121,6
NP2
Rekapitalizavimas
515
NP3
Rekapitalizavimas
395
Visa suteiktos kapitalo pagalbos suma
2 111,6
Pagalbos gavėjas
Priemonė
Pagalbos pobūdis
„Proton Bank“ veikla
Pr2
Paskola, padengta obligacijomis
78
Pr3
Garantija
149,4
Visa suteiktos pagalbos likvidumui padidinti suma
227,4
6.1.2. Teisinis suderinamumo vertinimo pagrindas
(198)
Pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą Komisijai suteikiami įgaliojimai nustatyti, kad pagalba yra suderinama su vidaus rinka, jeigu ji skirta „kurios nors valstybės narės ekonomikos dideliems sutrikimams atitaisyti“.
(199)
Komisija pripažino, kad pasaulio finansų krizė gali sukelti didelių kurios nors valstybės narės ekonomikos sutrikimų ir kad tie sutrikimai gali būti atitaisyti paramos bankams priemonėmis. Tai patvirtinta 2008 m. Bankų komunikate, Kapitalo atkūrimo komunikate ir Restruktūrizavimo komunikate. Komisija ir toliau mano, kad, atsižvelgiant į vėl kilusią įtampą finansų rinkose, reikalavimai valstybės pagalbai patvirtinti pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą yra įvykdyti. Komisija šią nuomonę patvirtino priimdama 2011 m. Pratęsimo komunikatą (117) ir 2013 m. Bankų komunikatą (118).
(200)
Graikijos ekonomikos atžvilgiu savo sprendimuose, kuriais patvirtinama ir pratęsiama Graikijos bankams skirta paramos schema, taip pat patvirtindama Graikijos atskiriems bankams suteiktas valstybės pagalbos priemones (119) Komisija pripažino, kad esama didelių Graikijos ekonomikos sutrikimų grėsmės ir kad valstybės parama bankams yra tinkama priemonė tiems sutrikimams atitaisyti. Todėl teisinis pagalbos priemonių vertinimo pagrindas turėtų būti Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktas.
(201)
Kad pagalba būtų suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą, ji turi atitikti bendruosius suderinamumo kriterijus:
a) tinkamumo: pagalba turi būti tikslinga, kad ja būtų galima veiksmingai pašalinti didelius ekonomikos sutrikimus; taip nebūtų, jeigu priemonė būtų netinkama sutrikimams atitaisyti;
b) būtinumo:: savo dydžiu ir forma pagalbos priemonė turi būti būtina tikslui pasiekti; todėl ji turi būti apribota iki mažiausios sumos, būtinos tikslui pasiekti, o jos forma turi labiausiai tikti sutrikimams atitaisyti;
c) proporcingumo: turi būti užtikrinta tinkama teigiamo priemonės poveikio ir konkurencijos iškraipymų pusiausvyra, kad iškraipymai būtų apriboti iki minimumo, būtino priemonės tikslams pasiekti.
(202)
Per finansų krizę Komisija nustatė skirtingoms pagalbos priemonių rūšims taikomus suderinamumo kriterijus. Pagalbos priemonių vertinimo principai pirmiausia buvo nustatyti 2008 m. Bankų komunikate.
(203)
Kapitalo atkūrimo komunikate (120) pateikiamos papildomos gairės dėl reikiamo atlygio už valstybės kapitalo injekcijas lygio.
(204)
Galiausiai Restruktūrizavimo komunikate (121) Komisija paaiškino, kaip ji vertins restruktūrizavimo planus. Vertindama banko restruktūrizavimo planą pagal Restruktūrizavimo komunikatą Komisija atsižvelgs į visas 7 lentelėje išvardytas priemones.
6.1.3. Pagalbos priemonių suderinamumo vertinimas pagal 2008 m. Bankų komunikatą ir Kapitalo atkūrimo komunikatą
6.1.3.1. Pr1, Pr2 ir Pr3 priemonių suderinamumas su 2008 m. Bankų komunikatu
(205)
Pr1, Pr2 ir Pr3 priemonės buvo suteiktos pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą. 2008 m. lapkričio 19 d. Komisijos sprendime pagal tą schemą numatytos priemonės jau buvo įvertintos kaip suderinamos su vidaus rinka.
6.1.3.2. NP1 ir NP2 priemonių suderinamumas su 2008 m. Bankų komunikatu ir Kapitalo atkūrimo komunikatu
(206)
Komisija sprendimu pradėti procedūrą dėl „Nea Proton Bank“ patvirtino NP1 ir NP2 priemones kaip sanavimo pagalbą. Tačiau kaip nurodyta (142) konstatuojamojoje dalyje, Komisija išreiškė abejonių dėl NP2 priemonės dydžio būtinumo, taip pat dėl to, ar „Nea Proton Bank“ pajėgs savarankiškai atkurti ilgalaikį gyvybingumą, todėl suabejojo, ar savarankiškas bankas būtų pigiausia turima galimybė. Tos abejonės buvo išsklaidytos 2013 m. liepos 15 d.„Nea Proton Bank“ pardavus bankui. Kadangi „Nea Proton Bank“ pardavimo bankui procesas buvo viešas, skaidrus ir nediskriminacinis, banko sumokėtas atlygis laikomas rinkos kaina. Todėl valstybės prieš pardavimą skirtos nuosavo kapitalo injekcijos dydis buvo būtinas, kad pardavimas būtų sėkmingas. Atsižvelgiant į Komisijai banko pateiktą restruktūrizavimo planą, „Nea Proton Bank“ integravus į banko veiklos sritį bus išspręsti ilgalaikio „Nea Proton Bank“ gyvybingumo klausimai.
6.1.3.3. NP3 priemonės suderinamumas su 2008 m. Bankų komunikatu ir Kapitalo atkūrimo komunikatu
6.1.3.3.1. Tinkamumas
(207)
Dėl NP3 priemonės, t. y. HFSF „Nea Proton Bank“ skirtos 395 mln. EUR kapitalo injekcijos prieš jo pardavimą bankui, tinkamumo Komisija mano, kad priemonė yra tinkama, nes ji padėjo išlaikyti „Nea Proton Bank“ veiklą. Be HFSF suteiktos pagalbos tos veiklos nebūtų buvę galima tęsti, nes pardavimo bankui metu „Nea Proton Bank“ nuosavas kapitalas buvo neigiamas ir jis toliau registravo nuostolius. Joks bankas nebūtų pirkęs „Nea Proton Bank“ prieš tai neįvykdžius rekapitalizavimo. Taigi priemone užtikrinama, kad bus išlaikytas Graikijos finansinis stabilumas. Tuo remdamasi Komisija mano, kad kaip sanavimo pagalba priemonė yra tinkama.
6.1.3.3.2. Būtinumas
(208)
Pagal 2008 m. Bankų komunikatą savo dydžiu ir forma pagalbos priemonė turi būti būtina priemonės tikslui pasiekti. Tai reiškia, kad kapitalo injekcijos suma turi būti apribota iki minimumo, būtino tam tikslui pasiekti.
(209)
Kaip Graikijos bankas nurodė savo 2013 m. liepos 19 d. rašte, „Nea Proton Bank“ likvidavimo poveikis galėjo išplisti, sukelti naują sisteminę krizę ir susilpninti pasitikėjimą bankų sistema, kuris neseniai buvo atgautas užbaigus rekapitalizavimo procesą. Komisija mano, kad tais finansinio stabilumo elementais patvirtinamas NP3 priemonės būtinumas.
(210)
Kalbant apie intervencijos mastą, 395 mln. EUR suma buvo nustatyta viešame ir nediskriminaciniame konkurse. Bankas atliko išsamų „Nea Proton Bank“ patikrinimą. Banko pasiūlymas, kuriame buvo reikalaujama banką „Nea Proton Bank“ rekapitalizuoti suteikiant 395 mln. EUR prieš bankui jį įsigyjant, buvo apskaičiuotas taip, kad būtų pasiektas 9 % minimalaus kapitalo pakankamumo rodiklis ir numatyta papildomai 119 mln. EUR atidėjinių numatomiems papildomiems paskolų nuostoliams ir numatomiems nuostoliams prieš apmokestinimą iki 2016 m. padengti. Komisija daro išvadą, kad 395 mln. EUR pagalba buvo būtina.
(211)
Kalbant apie atlygį už pagalbą, atsižvelgiant į tai, kad nustatyta pardavimo kaina yra vienas euras, HFSF nesusigrąžins jokių lėšų. Jo įnašas panašus į dotaciją. Kaip nurodyta Kapitalo atkūrimo komunikato 44 punkte, nepakankamas atlygis už rekapitalizavimą gali būti priimtas tik sunkumų patiriančių bankų, kurie negali mokėti jokio atlygio, atveju. Komisija mano, kad taip yra „Nea Proton Bank“ atveju. Pagal Kapitalo atkūrimo komunikatą tuo atveju, kai nemokamas atlygis, reikalingas esminis restruktūrizavimas.
(212)
Taigi kaip sanavimo pagalba priemonė savo dydžiu ir forma yra būtina siekiant apriboti Graikijos bankų sistemos ir visos ekonomikos sutrikimus.
6.1.3.3.3. Proporcingumas
(213)
Komisija pažymi, kad „Nea Proton Bank“ prijungus prie banko, „Nea Proton Bank“ ekonominė veikla buvo perduota bankui. Dėl to, kad pagalba sanuojama ta ekonominė veikla, teoriškai gali būti iškraipoma konkurencija. Tačiau Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad „Nea Proton Bank“ - nedidelis bankas, ir į pardavimo procesą, kuriame konkurentai turėjo galimybių pateikti pasiūlymus dėl „Nea Proton Bank“. Be to, tuojau pat po perdavimo „Nea Proton Bank“ ekonominė veikla bus visiškai integruota į banko veiklą ir nebebus vykdoma kaip atskira ekonominė ar konkuruojanti veikla. Todėl Komisija daro išvadą, kad dėl pagalbos neatsiranda netinkamo konkurencijos iškraipymo.
6.1.3.3.4. Išvada dėl NP3 priemonės atitikties 2008 m. Bankų komunikatui ir Kapitalo atkūrimo komunikatui
(214)
Taigi Komisija daro išvadą, kad NP3 priemonė yra tinkama, būtina ir, atsižvelgiant į numatomą esminį banko, į kurį dabar įtraukta „Nea Proton Bank“ ekonominė veikla, restruktūrizavimą, proporcinga nustatytam tikslui pasiekti.
6.1.4. Pagalbos priemonių suderinamumas su Restruktūrizavimo komunikatu
(215)
Sprendimo pradėti procedūrą dėl „Nea Proton Bank“ 60, 61, 78 ir 79 konstatuojamosiose dalyse, susijusiose su NP1 ir NP2 priemonėmis, Komisija pažymėjo, kad „Nea Proton Bank“ tikriausiai negalės atlyginti už gautą valstybės pagalbą, ir pabrėžė, kad tuo atveju, kai nemokamas atlygis, reikalingas esminis restruktūrizavimas. (211) konstatuojamojoje dalyje dėl atlygio už NP3 priemonę Komisija pažymėjo, kad atsižvelgiant į tai, jog nustatyta „Nea Proton Bank“ pardavimo kaina yra vienas euras, HFSF nesusigrąžins jokios prieš pat pardavimą skirtos 395 mln. EUR injekcijos (NP3 priemonė) dalies. Be to, Graikija neatgaus nieko iš 2009 m. gegužės mėn. jai išleistų privilegijuotųjų akcijų, nes su jomis susiję nuosavybės vertybinių popierių reikalavimai palikti likviduojamame „Proton Bank“. Todėl Komisija daro išvadą, kad tuo atveju, kai nemokamas atlygis, reikalingas esminis restruktūrizavimas tiek gyvybingumo atkūrimo priemonių, tiek konkurencijos iškraipymą ribojančių priemonių požiūriu.
6.1.4.1. Ilgalaikio „Nea Proton Bank“ veiklos gyvybingumo atkūrimas jį parduodant
(216)
Restruktūrizavimo komunikato 21 punkte numatyta, kad jei sunkumų patirianti kredito įstaiga negali patikimai atkurti ilgalaikio gyvybingumo, turėtų būti svarstomas tinkamas jos likvidavimas arba pardavimas aukcione. Todėl valstybės narės gali skatinti negyvybingų rinkos dalyvių pasitraukimą iš rinkos ir sudaryti sąlygas pasitraukimo procesui įvykti per tinkamą laiką, kad būtų išsaugotas finansinis stabilumas.
(217)
Sprendime pradėti procedūrą dėl „Nea Proton Bank“ Komisija išreiškė rimtų abejonių dėl to, ar „Nea Proton Bank“ pajėgs savarankiškai atkurti ilgalaikį gyvybingumą, ir atkreipė dėmesį į sąveiką, kurią būtų galima pasiekti integravus jį į didelį finansų sektoriaus subjektą.
(218)
Šiuo atžvilgiu Restruktūrizavimo komunikato 17 punkte Komisija paaiškina, kad sunkumų patiriančio banko pardavimas kitai finansų įstaigai gali padėti atkurti ilgalaikį gyvybingumą ir pasitikėjimą rinka, jei perkantysis subjektas yra gyvybingas ir geba perimti sunkumų patiriantį banką. Be to, pagal EFPM reikėjo pasiekti didesnį bankų sektoriaus konsolidavimą, o HFSF iki 2013 m. liepos 15 d. turėjo parduoti „Nea Proton Bank“.
(219)
Kaip nurodyta 7.5.2 skirsnyje, remiantis restruktūrizavimo planu bankas gali būti laikomas gyvybingu subjektu. Todėl tai, kad „Nea Proton Bank“ veikla perduota bankui, leidžia atkurti ilgalaikį tos veiklos gyvybingumą. Be to, tai, kad „Nea Proton Bank“ yra visiškai integruotas į banką ir nustoja veikęs kaip savarankiškas konkurentas, yra laikoma esminiu restruktūrizavimu, kaip reikalaujama nepakankamo atlygio už valstybės pagalbą atveju.
6.1.4.2. Nuosavas įnašas ir naštos pasidalijimas
(220)
Sprendime pradėti procedūrą dėl „Nea Proton Bank“ Komisija pareiškė abejojanti, ar restruktūrizavimo išlaidos apribotos iki mažiausios sumos. Tos abejonės kilo dėl pastabos, kad „Nea Proton Bank“ nepajėgs savarankiškai atkurti ilgalaikio gyvybingumo nepatirdamas didelių išlaidų. Tos abejonės išsklaidomos „Nea Proton Bank“ integruojant į banką - didesnį subjektą, turintį įdiegtą IT infrastruktūrą ir rizikos valdymo struktūrą. Pardavimas bankui padeda apriboti restruktūrizavimo išlaidas iki mažiausios sumos.
(221)
Dėl akcininkų ir subordinuotosios skolos priemonių turėtojų įnašo restruktūrizavimo išlaidoms padengti Komisija sprendimo pradėti procedūrą dėl „Nea Proton Bank“ 77 konstatuojamojoje dalyje jau nustatė, kad akcininkai ir subordinuotosios skolos priemonių turėtojai nebuvo perkelti į „Nea Proton Bank“, bet palikti „Proton Bank“, t. y. likviduojamam subjektui. Taigi Komisija laikėsi nuomonės, kad pasiektas pakankamas akcininkų ir subordinuotosios skolos priemonių turėtojų dalijimasis našta.
6.1.4.3. Konkurencijos iškraipymą ribojančios priemonės
(222)
Dėl konkurencijos iškraipymą ribojančių priemonių Restruktūrizavimo komunikato 30 punkte nustatyta, kad „Komisija, vertindama tokių priemonių poreikį, atskaitos tašku laiko banko veiklos, kurią atitinkamas bankas vykdys užbaigus patikimą restruktūrizavimo planą, dydį, mastą ir apimtį. Tokių priemonių pobūdis ir pavidalas priklausys nuo dviejų kriterijų: pirma, nuo pagalbos sumos, sąlygų ir aplinkybių, kuriomis suteikta pagalba, ir antra, nuo rinkos ar rinkų, kurioje (-se) pagalbą gaunantis bankas veiks, ypatybių.“
(223)
Kalbant apie gautos pagalbos dydį, Komisija nurodo 2 111,6 mln. EUR visos kapitalo forma gautos pagalbos sumą (Pr1, NP1, NP2 ir NP3 priemonės), kartu su 149,4 mln. EUR dydžio valstybės parama likvidumui padidinti (Pr3 priemonė) ir 78 mln. EUR vertės Graikijos Vyriausybės vertybiniais popieriais (Pr2 priemonė). Pr1 priemonė atitiko 4,6 % pagal riziką įvertinto „Proton Bank“ turto tuo metu. NP1 priemonė, t. y. finansavimo trūkumo, susidariusio „Proton Bank“ veiklą perdavus „Nea Proton Bank“, padengimas, atitiko maždaug 36 % pagal riziką įvertinto „Proton Bank“ turto 2010 m. pabaigoje arba 84 % pagal riziką įvertinto „Nea Proton Bank“ turto jo įsteigimo metu. HFSF „Nea Proton Bank“ skirta pradinio akcinio kapitalo injekcija (NP2 priemonės dalis) atitiko maždaug 18,8 % pagal riziką įvertinto „Nea Proton Bank“ turto jo įsteigimo metu. Papildomo akcinio kapitalo injekcijos (NP2 priemonės dalis) atitiko maždaug 34,2 % pagal riziką įvertinto „Nea Proton Bank“ turto (remiantis 2012 m. gruodžio 31 d. duomenimis (122)). Kaip nurodyta sprendimo pradėti procedūrą dėl „Nea Proton Bank“ 80 konstatuojamojoje dalyje, NP1 ir NP2 priemonės sudarė daugiau kaip 50 % pagal riziką įvertinto „Proton Bank“ turto arba daugiau kaip 130 % pagal riziką įvertinto „Nea Proton Bank“ turto. Akcinio kapitalo injekcija prieš pardavimą bankui, t. y. NP3 priemonė, atitiko maždaug 48,7 % pagal riziką įvertinto „Nea Proton Bank“ turto (remiantis 2013 m. gegužės 31 d. duomenimis). Tokių pagalbos sumų atveju, kai kartu nemokamas atlygis, turi būti smarkiai sumažinta pagalbos gavėjo užimama rinkos dalis.
(224)
Dėl rinkos, kurioje „Nea Proton Bank“ vykdė savo veiklą, sprendimo pradėti procedūrą dėl „Nea Proton Bank“ 82 konstatuojamojoje dalyje Komisija nurodė, kad „Proton Bank“ buvo labai nedidelis bankas (jo rinkos dalis - maždaug 1 % bendro Graikijos bankų turto), todėl „Nea Proton Bank“ perduotas „Proton Bank“ turtas ir įsipareigojimai buvo gana maži, palyginti su Graikijos bankų sistemos dydžiu. Todėl Komisija padarė išvadą, kad nepaisant nepaprastai didelės pagalbos sumos, konkurencijos iškraipymai dėl „Nea Proton Bank“ suteiktos pagalbos gali būti laikomi ribotais.
(225)
Be to, „Nea Proton Bank“ veikla konkurentams buvo pasiūlyta atvirame aukcione. Po pardavimo „Nea Proton Bank“ nustojo veikęs kaip savarankiškas konkurentas, nes jis buvo visiškai integruotas į banką.
(226)
Komisija daro išvadą, kad atsižvelgiant į tai, jog „Nea Proton Bank“ - nedidelis bankas, pardavimo procesas buvo viešas, o „Nea Proton Bank“ nustos veikęs kaip savarankiškas konkurentas, nėra jokio netinkamo konkurencijos iškraipymo, nepaisant labai didelės pagalbos sumos ir nemokamo atlygio.
6.1.4.4. Išvada dėl suderinamumo su Restruktūrizavimo komunikatu
(227)
Remdamasi 216-226 konstatuojamosiose dalyse pateikta analize Komisija daro išvadą, kad „Nea Proton Bank“ pardavimu ir jo integravimu į banką užtikrinamas ilgalaikis „Nea Proton Bank“ gyvybingumas, pagalba yra apribota iki mažiausios būtinos sumos ir nėra jokio netinkamo konkurencijos iškraipymo.
(228)
Todėl visos 7 lentelėje išvardytos pagalbos priemonės turėtų būti pripažintos suderinamomis su vidaus rinka.
6.2. PAGALBOS, SUSIJUSIOS SU „NEW TT BANK“, VERTINIMAS
6.2.1. Pagalbos buvimas ir dydis
(229)
Komisija turi įvertinti, ar priemonės yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.
6.2.1.1. Pagalba finansavimo trūkumo, atitinkančio perduoto „T Bank“ turto ir įsipareigojimų skirtumą, padengimo atveju (T priemonė)
(230)
Sprendimo dėl „T Bank“ 26-32 konstatuojamosiose dalyse Komisija jau nustatė, kad T priemonė, t. y. intervencija pagal HDIGF pertvarkymo schemą ir HFSF lėšomis finansavimo trūkumui, atitinkančiam bankui „TT Bank“ perduoto turto ir įsipareigojimų skirtumą, padengti, yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. To sprendimo 33 konstatuojamojoje dalyje Komisija laikėsi nuomonės, kad valstybės pagalba buvo suteikta „T Bank“ ekonominei veiklai, kuri perduota „TT Bank“, nes ji toliau vykdoma tik dėl gautos pagalbos.
6.2.1.2. Pagalba „TT Bank“ rekapitalizavimo pagal rekapitalizavimo priemonę atveju (TT priemonė)
(231)
Graikijos valstybės „TT Bank“ skirta 224,96 mln. EUR kapitalo injekcija (TT priemonė) buvo suteikta pagal rekapitalizavimo priemonę, kuri yra Graikijos bankams skirtos paramos schemos dalis (123). Sprendime, kuriuo ta schema patvirtinta, Komisija padarė išvadą, kad pagal tą schemą suteiktos priemonės bus laikomos valstybės pagalba. Todėl TT priemonė buvo valstybės pagalba „TT Bank“.
(232)
Kaip Komisija pareiškė sprendimo pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“ 98 konstatuojamojoje dalyje, „New TT Bank“ perėmė ekonominę veiklą, kurią anksčiau vykdė „TT Bank“, įskaitant „T Bank“ veiklą.
6.2.1.3. Pagalba „New TT Bank“ finansavimo trūkumo padengimo atveju (NTT1 priemonė)
(233)
Sprendimo pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“ 53-57 konstatuojamosiose dalyse Komisija jau nustatė, kad NTT1 priemonė, t. y. HFSF intervencija „New TT Bank“ finansavimo trūkumui padengti, yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. To sprendimo 54 konstatuojamojoje dalyje Komisija laikėsi nuomonės, kad „New TT Bank“ yra ekonominės naudos gavėjas, nes „New TT Bank“ perėmė „TT Bank“ ekonominę veiklą ir ji toliau vykdoma tik dėl gautos pagalbos.
6.2.1.4. Pagalba pradinio akcinio kapitalo injekcijos atveju (NTT2 priemonė)
(234)
Sprendimo pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“ 49-52 konstatuojamosiose dalyse Komisija jau nustatė, kad NTT2 priemonė, t. y. HFSF „New TT Bank“ skirta 500 mln. EUR pradinio akcinio kapitalo injekcija, yra valstybės pagalba „New TT Bank“ pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.
6.2.1.5. Pagalbos bankui, kaip „New TT Bank“ pirkėjui, buvimas
(235)
Bankas įsigijo „New TT Bank“ akcijas viešame ir nediskriminaciniame konkurse. Remiantis 2013 m. liepos 15 d. iš Graikijos valdžios institucijų gauta informacija, konsultantas finansų klausimais susisiekė su daug užsienio ir Graikijos bankų ir investuotojų, o galutinius pasiūlymus pateikė tik keturi didžiausi Graikijos bankai. Tai, kad konsultantas finansų klausimais susisiekė su daug bankų, Komisijai leidžia daryti išvadą, kad konkursas buvo viešas ir nediskriminacinis. Banko pasiūlymas buvo laikomas geriausiu, atsižvelgiant į pasiūlyto atlygio dydį ir rūšį.
(236)
Tiksliau tariant, bankas sutiko sumokėti HFSF iš viso 681 mln. EUR išleisdamas naujas paprastąsias akcijas. Antras pagal kainą pasiūlymas - 500 mln. EUR piniginis pasiūlymas. Taigi jis buvo 26,58 % mažesnis už banko pasiūlymą. Remiantis 2013 m. liepos 8 d. Graikijos banko raštu, joks šalies banko piniginis pasiūlymas negalėjo būti svarstomas, jeigu tas bankas vis dar buvo priklausomas nuo Eurosistemos finansavimo, ypač jei jam buvo teikiama skubi parama likvidumui padidinti. Todėl antras pagal kainą pasiūlymas neatitiko Graikijos banko reikalavimų.
(237)
Taip pat pažymėtina, kad pagal pardavimo sutartį HFSF gavo 1 418,75 mln. naujų paprastųjų banko akcijų, kurių kiekvienos siūloma kaina - 0,48 EUR (124). HFSF turimų banko akcijų dalis padidėjo nuo 93,55 % iki 95,23 %.
(238)
Todėl Komisija daro išvadą, kad įsigijimas nėra pagalba pirkėjui.
6.2.1.6. Išvada dėl pagalbos buvimo
(239)
Remdamasi tuo, kas išdėstyta pirmiau, Komisija mano, kad T, TT, NTT1 ir NTT2 priemonės yra valstybės pagalba. Dėl T priemonės Komisija daro išvadą, kad pagalba buvo naudinga „T Bank“ veiklai, kuri perduota „TT Bank“, o vėliau - „New TT Bank“. Dėl TT priemonės Komisija daro išvadą, kad ji buvo naudinga „TT Bank“ veiklai, kuri perduota „New TT Bank“. NTT1 ir NTT2 priemonių naudos gavėjas yra „New TT Bank“.
(240)
Todėl Komisija daro išvadą, kad „T Bank“ ekonominei veiklai, kurią perėmė „TT Bank“, o vėliau - „New TT Bank“, buvo skirta 677 mln. EUR rekapitalizavimo pagalba, o „TT Bank“ veiklai, kurią perėmė „New TT Bank“, buvo skirta 4 457,96 mln. EUR valstybės pagalba kapitalo paramos forma (TT, NTT1 ir NTT2 priemonės).
10 lentelė
Visos „T Bank“, „TT Bank“ ir „New TT Bank“ gautos pagalbos apžvalga
Pagalbos gavėjas
Priemonė
Aprašymas
Pagalbos suma (mln. EUR)
„T Bank“ veikla
T
Finansavimo trūkumo, susidariusio „T Bank“ veiklą perdavus „TT Bank“, padengimas
677
„TT Bank“ veikla
TT
Rekapitalizavimas
224,96
„New TT Bank“ veikla
NTT1
Finansavimo trūkumo, susidariusio „TT Bank“ veiklą perdavus „New TT Bank“, padengimas
3 732,6
NTT2
Pradinis akcinis kapitalas
500
6.2.2. Teisinis suderinamumo vertinimo pagrindas
(241)
Pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą Komisijai suteikiami įgaliojimai nustatyti, kad pagalba yra suderinama su vidaus rinka, jeigu ji skirta „kurios nors valstybės narės ekonomikos dideliems sutrikimams atitaisyti“.
(242)
Kaip paaiškinta (199) ir (200) konstatuojamosiose dalyse, teisinis pagalbos priemonių Graikijos bankams vertinimo pagrindas šiuo metu turėtų būti Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktas.
(243)
Kaip paaiškinta (201) konstatuojamojoje dalyje, kad pagalba būtų suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą, ji turi atitikti bendruosius suderinamumo kriterijus: tinkamumo, būtinumo ir proporcingumo.
(244)
Pagalbos priemonių vertinimo principai pirmiausia buvo nustatyti 2008 m. Bankų komunikate.
(245)
Kapitalo atkūrimo komunikate (125) pateikiamos papildomos gairės dėl reikiamo atlygio už valstybės kapitalo injekcijas lygio.
(246)
Galiausiai Restruktūrizavimo komunikate (126) Komisija paaiškino, kaip ji vertins restruktūrizavimo planus. Vertindama banko restruktūrizavimo planą pagal Restruktūrizavimo komunikatą Komisija atsižvelgs į visas 8 lentelėje išvardytas priemones.
6.2.3. Pagalbos priemonių suderinamumas su 2008 m. Bankų komunikatu ir Kapitalo atkūrimo komunikatu
6.2.3.1. T priemonės suderinamumas su 2008 m. Bankų komunikatu ir Kapitalo atkūrimo komunikatu
(247)
Dėl T priemonės savo sprendime dėl „T Bank“ Komisija nustatė, kad intervencija atitinka Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punkto reikalavimus, ir nusprendė, kad dėl finansinio stabilumo priežasčių ji yra suderinama su vidaus rinka šešis mėnesius nuo to sprendimo priėmimo dienos. Iki to šešių mėnesių laikotarpio pabaigos Graikijos valdžios institucijos nepateikė atnaujinto „TT Bank“ restruktūrizavimo plano, kuriame būtų atsižvelgta į „T Bank“ veiklos integravimą į „TT Bank“. Tačiau sprendimo pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“ 83 konstatuojamojoje dalyje Komisija laikėsi nuomonės, kad toks neveikimas suprantamas, nes tuo tarpu buvo priimtas sprendimas, kad „TT Bank“ bus pertvarkomas. Kadangi 2013 m. sausio mėn. Graikijos valdžios institucijos pateikė „New TT Bank“ restruktūrizavimo planą, o 2013 m. kovo mėn. - atnaujintą restruktūrizavimo planą, kuriuose sprendžiami klausimai, susiję su „TT Bank“ perduota „T Bank“ veikla, Komisija savo sprendimu pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“ laikinai patvirtino T priemonę kaip sanavimo pagalbą, kol bus priimtas galutinis sprendimas dėl T, TT, NTT1 ir NTT2 priemonių.
6.2.3.2. TT priemonės suderinamumas su 2008 m. Bankų komunikatu
(248)
Savo 2008 m. lapkričio 19 d. sprendime (127) Komisija jau padarė išvadą, kad TT priemonė, kuri buvo suteikta 2009 m. gegužės mėn. pagal rekapitalizavimo priemonę, kuri yra Graikijos bankams skirtos paramos schemos dalis, pagal 2008 m. Bankų komunikatą yra suderinama sanavimo pagalba. 2008 m. lapkričio 19 d. sprendime Kapitalo atkūrimo komunikatas nenurodytas, nes tuo metu jis dar nebuvo priimtas.
6.2.3.3. NTT1 ir NTT2 priemonių suderinamumas su 2008 m. Bankų komunikatu ir Kapitalo atkūrimo komunikatu
(249)
Komisija sprendimu pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“ laikinai jau patvirtino NTT1 ir NTT2 priemones kaip sanavimo pagalbą.
6.2.4. T, TT, NTT1 ir NTT2 pagalbos priemonių suderinamumas su Restruktūrizavimo komunikatu
6.2.4.1. Nemokamas tinkamas atlygis už pagalbą: į tai reikia atsižvelgti vertinant pagal Restruktūrizavimo komunikatą
(250)
Sprendimo dėl „T Bank“ 45 konstatuojamojoje dalyje Komisija pažymėjo, kad HDIGF ir HFSF tikriausiai nesusigrąžins jokių pinigų, todėl finansavimo trūkumo, susidariusio „T Bank“ veiklą perdavus „TT Bank“, padengimas panašus į dotaciją. Be to, kaip nustatyta sprendimo pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“ 101 konstatuojamojoje dalyje, HFSF gali tikėtis susigrąžinti tik dalį savo 500 mln. EUR pradinio akcinio kapitalo injekcijos (NTT2 priemonė). Komisija taip pat pareiškė, kad nebus jokio atlygio už finansavimo trūkumo, susidariusio „TT Bank“ veiklą perdavus „New TT Bank“, padengimą HFSF lėšomis (NTT1 priemonė) ir kad labai mažai tikėtina, jog HFSF pavyks susigrąžinti daug lėšų iš 3,7 mlrd. EUR sumos. Galiausiai Komisija pažymi, kad valstybė tikriausiai nesusigrąžins jokios sumos pagal TT priemonę, nes jos nuosavybės vertybinių popierių reikalavimai, susiję su 2009 m. gegužės mėn. išleistomis privilegijuotosiomis akcijomis, palikti likviduojamame „TT Bank“.
(251)
Kaip nurodyta sprendimo pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“ 77 ir 102 konstatuojamosiose dalyse, tuo atveju, kai nemokamas atlygis, reikalingas esminis restruktūrizavimas tiek gyvybingumo atkūrimo priemonių, tiek konkurencijos iškraipymą ribojančių priemonių požiūriu.
6.2.4.2. Ilgalaikio „New TT Bank“ veiklos gyvybingumo atkūrimas jį parduodant
(252)
Restruktūrizavimo komunikato 21 punkte numatyta, kad jei sunkumų patirianti kredito įstaiga negali patikimai atkurti ilgalaikio gyvybingumo, turėtų būti svarstomas tinkamas jos likvidavimas arba pardavimas aukcione.
(253)
Sprendimo pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“ 3.2.4.1 skirsnyje Komisija išreiškė rimtų abejonių dėl to, ar „New TT Bank“ pajėgs savarankiškai atkurti ilgalaikį gyvybingumą ir ar „New TT Bank“ pasieks planuojamą pajamų augimą. Be to, Komisija nurodė, kad „New TT Bank“ ėmėsi tik kelių priemonių pelnui gauti ir kad trūksta priemonių, kuriomis „New TT Bank“ imtųsi mažinti personalo išlaidas ir racionalizuoti filialų tinklą. Komisija taip pat nurodė sąveiką, kurią būtų galima pasiekti integravus „New TT Bank“ į didelį finansų sektoriaus subjektą.
(254)
Šiuo atžvilgiu Restruktūrizavimo komunikato 17 punkte Komisija paaiškina, kad sunkumų patiriančio banko pardavimas kitai finansų įstaigai gali padėti atkurti ilgalaikį gyvybingumą ir pasitikėjimą rinka, jei perkantysis subjektas yra gyvybingas ir geba perimti sunkumų patiriantį banką. Be to, pagal EFPM „New TT Bank“ pardavimas buvo prioritetinis veiksmas, atsižvelgiant į viešąjį interesą ir finansinį stabilumą, taip pat HFSF turto apsaugą.
(255)
Kaip nurodyta 7.5.2 skirsnyje, remiantis restruktūrizavimo planu bankas gali būti laikomas gyvybingu subjektu. Todėl tai, kad „New TT Bank“ veikla dabar perduota bankui, leidžia atkurti ilgalaikį tos veiklos gyvybingumą. „New TT Bank“ nustoja veikęs kaip savarankiškas konkurentas. 2014 m. balandžio 14 d. užbaigtas „New TT Bank“ ir banko susijungimas. „Hellenic Postbank“ pavadinimo filialų tinklas bus mažinamas (bankas ketina tam tikrų filialų atveju išlaikyti pavadinimą „Hellenic Postbank“, o pavadinimas „T Bank“ nebus išlaikytas ir „T Bank“ filialų tinklas bus beveik visas uždarytas), kartu su visišku administravimo ir kitų pagrindinės buveinės funkcijų integravimu į banko veiklos sritį. Komisija daro išvadą, kad restruktūrizavimo planu užtikrinama, jog bus įvykdytas esminis restruktūrizavimas, kaip reikalaujama nepakankamo atlygio atveju.
6.2.4.3. Nuosavas įnašas ir naštos pasidalijimas
(256)
Sprendimo pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“ 99 konstatuojamojoje dalyje Komisijos išreikštos abejonės, kad „New TT Bank“ restruktūrizuojant kaip savarankišką banką gerokai padidėja restruktūrizavimo išlaidos, išsklaidytos taikant savanoriško pasitraukimo sistemą (128) (ją „New TT Bank“ savarankiškai įgyvendino 2013 m. liepos mėn.) ir parduodant „New TT Bank“ bankui. Tiksliau tariant, filialų tinklo racionalizavimu, visišku „T Bank“ integravimu ir visišku „New TT Bank“ veiklos integravimu į banko veiklos sritį restruktūrizavimo išlaidos apribojamos iki mažiausios sumos.
(257)
Dėl akcininkų ir subordinuotosios skolos priemonių turėtojų dalijimosi našta Komisija sprendimo pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“ 100 konstatuojamojoje dalyje jau nustatė, kad akcininkai ir subordinuotosios skolos priemonių turėtojai nebuvo perkelti į „New TT Bank“, bet palikti „TT Bank“, t. y. likviduojamam subjektui. Taigi Komisija laikėsi nuomonės, kad pasiektas pakankamas akcininkų ir subordinuotosios skolos priemonių turėtojų dalijimasis našta.
(258)
Todėl Komisija mano, kad restruktūrizavimo išlaidos apribotos iki mažiausios sumos ir kad pasiektas pakankamas naštos pasidalijimas. Tačiau kaip jau nurodyta (251) konstatuojamojoje dalyje, tuo atveju, kai nemokamas atlygis, reikalingas esminis restruktūrizavimas tiek gyvybingumo atkūrimo priemonių, tiek konkurencijos iškraipymą ribojančių priemonių požiūriu.
6.2.4.4. Konkurencijos iškraipymą ribojančios priemonės
(259)
Dėl konkurencijos iškraipymą ribojančių priemonių Restruktūrizavimo komunikato 30 punkte nustatyta, kad „Komisija, vertindama tokių priemonių poreikį, atskaitos tašku laiko banko veiklos, kurią atitinkamas bankas vykdys užbaigus patikimą restruktūrizavimo planą, dydį, mastą ir apimtį. Tokių priemonių pobūdis ir pavidalas priklausys nuo dviejų kriterijų: pirma, nuo pagalbos sumos, sąlygų ir aplinkybių, kuriomis suteikta pagalba, ir antra, nuo rinkos ar rinkų, kurioje (-se) pagalbą gaunantis bankas veiks, ypatybių.“
(260)
Kalbant apie gautos pagalbos dydį, Komisija primena sprendimo pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“ 104 konstatuojamojoje dalyje nurodžiusi, kad „New TT Bank“ gavo 4,6 mlrd. EUR pagalbą (NTT1 ir NTT2 priemonės), kuri sudaro daugiau kaip 70 % pagal riziką įvertinto „TT Bank“ turto ir daugiau kaip 90 % pagal riziką įvertinto „New TT Bank“ turto. Komisija taip pat pažymėjo, kad „TT Bank“ (juridinis asmuo, anksčiau vykdęs veiklą, kurią perėmė „New TT Bank“) anksčiau yra gavęs pagalbą pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą (129). „TT Bank“ gavo pirmą 224,96 mln. EUR kapitalo injekciją privilegijuotosiomis akcijomis (TT priemonė), kuri sudarė 2,9 % pagal riziką įvertinto jo turto tuo metu. Be to, pertvarkant „T Bank“, „T Bank“ veiklai, kuri perduota „TT Bank“, buvo suteikta maždaug 678 mln. EUR pertvarkymo pagalba (T priemonė), kuri sudarė 37,7 % pagal riziką įvertinto „T Bank“ turto 2011 m. kovo 31 d. (susijungimo atskaitos data). Tokių pagalbos sumų atveju, kai kartu nemokamas atlygis, turi būti vykdomas esminis restruktūrizavimas.
(261)
Kita vertus, sprendimo pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“ 104 konstatuojamojoje dalyje Komisija nurodė aplinkybes, kuriomis suteikta pagalba. Tiksliau tariant, didelė „TT Bank“ pastaraisiais metais patirtų nuostolių dalis, atrodo, susidarė ne dėl rizikingos veiklos, bet dėl GVO turėjimo. Komisija taip pat pareiškė, kad dideli paskolų nuostoliai, susiję su skolinimu namų ūkiams ir įmonėms, daugiausia susidarė dėl nepaprastai gilaus ir ilgo nuosmukio, o ne dėl rizikingo skolinimo. Todėl atrodo, kad dėl pagalbos konkurencija mažai iškraipoma. Tačiau Komisija pareiškė, kad „TT Bank“, palyginti su jo dydžiu, turėjo gerokai daugiau GVO nei kiti Graikijos bankai, ir tas veiksnys reiškia tam tikrą netinkamą rizikavimą.
(262)
Kaip jau nurodyta, „New TT Bank“ nustoja veikęs kaip savarankiškas konkurentas, kuris savarankiškai nustato savo politiką. Banko restruktūrizavimo planas grindžiamas prielaida, kad „New TT Bank“ bus visiškai integruotas, net jei tam tikrų filialų ir produktų atveju bankas toliau naudos pavadinimą „Hellenic Postbank“.
(263)
Dėl rinkos, kurioje „New TT Bank“ vykdė savo veiklą, sprendimo pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“ 106 konstatuojamojoje dalyje Komisija nurodė, kad „TT Bank“ buvo vidutinio dydžio bankas Graikijoje (maždaug 6 % indėlių požiūriu), „New TT Bank“ perduotas „TT Bank“ turtas ir įsipareigojimai buvo gana maži, palyginti su Graikijos bankų sistemos dydžiu. Todėl Komisija padarė išvadą, kad nepaisant nepaprastai didelės pagalbos sumos, konkurencijos iškraipymai dėl „New TT Bank“ suteiktos pagalbos gali būti laikomi ribotais.
(264)
Planuojamas „Hellenic Postbank“ pavadinimo filialų tinklo sumažinimas (maždaug 50 filialų (130) iš 196) toliau patvirtina 263 konstatuojamojoje dalyje pateiktą vertinimą, kad konkurencijos iškraipymai dėl „New TT Bank“ suteiktos pagalbos gali būti laikomi ribotais.
(265)
Be to, „New TT Bank“ veikla konkurentams buvo pasiūlyta atvirame ir nediskriminaciniame aukcione.
(266)
Didelės NTT1 ir NTT2 pagalbos priemonių dalies reikėjo dėl skolos atsisakymo valstybės naudai (PSD programos forma) ir dėl nepaprastai ilgo nuosmukio, o ne dėl netinkamos skolinimo praktikos. Be to, „New TT Bank“ veiklos mastas buvo nedidelis, pardavimo procesas buvo viešas, skaidrus ir nediskriminacinis, o „New TT Bank“ nustos veikęs kaip savarankiškas konkurentas. Todėl Komisija daro išvadą, kad nepaisant didelės pagalbos sumos ir už suteiktą valstybės pagalbą nemokamo tinkamo atlygio, nėra jokio netinkamo konkurencijos iškraipymo.
6.2.4.5. Išvada dėl T, TT, NTT1 ir NTT2 pagalbos priemonių suderinamumo su Restruktūrizavimo komunikatu
(267)
Komisija daro išvadą, kad „New TT Bank“ pardavimu bankui ir susijusiu restruktūrizavimu užtikrinamas ilgalaikis „New TT Bank“ gyvybingumas, pagalbos apribojimas iki mažiausios būtinos sumos ir netinkamo konkurencijos iškraipymo nebuvimas.
(268)
Visos 8 lentelėje išvardytos pagalbos priemonės turėtų būti pripažintos suderinamomis su vidaus rinka.
7. BANKUI SUTEIKTOS PAGALBOS VERTINIMAS
7.1. PAGALBOS BUVIMAS IR DYDIS
(269)
Komisija turi nustatyti, ar buvo suteikta valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.
7.1.1. Pagalba priemonių, suteiktų pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą, atveju
7.1.1.1. Valstybės parama likvidumui padidinti, suteikta pagal garantijų ir paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, priemones (L1 priemonė)
(270)
Sprendimuose, kuriais patvirtinama ir pratęsiama Graikijos bankams skirta paramos schema (131), Komisija jau nustatė, kad pagal tą schemą suteikta parama likvidumui padidinti yra valstybės pagalba. 2011 m. balandžio 15 d. likutinė garantijų suma buvo 13 600 mln. EUR, o 2013 m. lapkričio 30 d. ji siekė 13 932 mln. EUR. Pagal tą schemą teikiama būsima parama likvidumui padidinti taip pat būtų laikoma valstybės pagalba.
7.1.1.2. Valstybės rekapitalizavimo priemonė, suteikta pagal rekapitalizavimo schemą (A priemonė)
(271)
2008 m. lapkričio 19 d. sprendime dėl Graikijos bankams skirtos paramos schemos Komisija jau nustatė, kad pagal tos schemos rekapitalizavimo priemonę vykdomas rekapitalizavimas bus laikomas valstybės pagalba. Bankas gavo 950 mln. EUR privilegijuotosiomis akcijomis, tai sudaro 2 % pagal riziką įvertinto banko turto (132).
(272)
2010 m. Graikija padarė keletą tų privilegijuotųjų akcijų techninių parametrų pakeitimų. Kadangi pakeitimais padidinamas valstybės atlygis, t. y. kiekvienais metais atkarpa automatiškai padidinama 2 %, jei privilegijuotosios akcijos neišperkamos per penkerius metus, Komisija daro išvadą, kad techninių parametrų pakeitimais bankui nesuteikiamas joks pranašumas, todėl tai nesusiję su papildoma valstybės pagalba.
7.1.2. Pagalba valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti atveju (L2 priemonė)
(273)
2008 m. Bankų komunikato 51 punkte Komisija paaiškino, kad finansų įstaigoms skirtos centrinių bankų lėšos nėra valstybės pagalba, jeigu įvykdomos visos keturios sąlygos, susijusios su finansų įstaigos mokumu, priemonės užtikrinimu įkaitu, finansų įstaigai taikomomis palūkanomis ir priešpriešinės valstybės garantijos netaikymu. Kadangi bankui suteikta valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti visų tų keturių sąlygų neatitinka, visų pirma todėl, kad yra valstybės garantuojama ir suteikta kartu su kitomis paramos priemonėmis, ji yra valstybės pagalba.
(274)
Valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti atitinka Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje nustatytas sąlygas. Pirma, kadangi ši priemonė apima Graikijos bankui skirtą valstybės garantiją, visus nuostolius padengs valstybė. Todėl priemonė susijusi su valstybės ištekliais. Skubi parama likvidumui padidinti leidžia bankams gauti finansavimą tuo metu, kai jie neturi galimybės naudotis didmeninio finansavimo rinka ir įprastinėmis Eurosistemos refinansavimo operacijomis. Todėl valstybės garantuojama skubia parama likvidumui padidinti bankui suteikiamas pranašumas. Skubi parama likvidumui padidinti yra teikiama tik bankų sektoriui, todėl priemonė yra atrankioji. Be to, kadangi valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti leidžia bankui toliau veikti rinkoje, kartu užtikrinant, kad bankas vykdytų įsipareigojimus ir jam nereikėtų pasitraukti iš rinkos, ji iškraipo konkurenciją. Kadangi bankas veikia kitose valstybėse narėse, o kitų valstybių narių finansų įstaigos veikia arba būtų potencialiai suinteresuotos veikti Graikijoje, bankui suteiktas pranašumas daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.
(275)
Valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti (L2 priemonė) yra valstybės pagalba. Valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti suma laikui bėgant kito. 2012 m. gruodžio 31 d. ji buvo maždaug 12 mlrd. EUR.
7.1.3. Pagalba priemonių, suteiktų per HFSF, atveju
7.1.3.1. Pirmasis tarpinis rekapitalizavimas (B1 priemonė)
(276)
Sprendimo pradėti procedūrą dėl „Eurobank“ 5.1 skirsnyje Komisija jau padarė išvadą, kad pirmasis tarpinis rekapitalizavimas yra valstybės pagalba. Gautas kapitalas sudarė 3 970 mln. EUR.
7.1.3.2. Antrasis tarpinis rekapitalizavimas (B2 priemonė)
(277)
B2 priemonė buvo įgyvendinta naudojantis HFSF ištekliais, taigi, kaip paaiškinta sprendimo pradėti procedūrą dėl „Eurobank“ 47 konstatuojamojoje dalyje, naudojami valstybės ištekliai.
(278)
Kalbant apie pranašumo buvimą, dėl B2 priemonės banko kapitalo pakankamumo rodiklis padidėjo tiek, kad bankas gali veikti rinkoje ir naudotis Eurosistemos finansavimu. Be to, atlygį už B2 priemonę sudaro sukauptos palūkanos už EFSF obligacijas ir papildomas 1 % mokestis. Dėl to, kad tas atlygis yra akivaizdžiai mažesnis negu atlygis už panašias kapitalo priemones rinkoje, bankas tikrai nebūtų galėjęs tokiomis sąlygomis pritraukti to kapitalo rinkoje. Taigi B2 priemone bankui suteiktas pranašumas iš valstybės išteklių. Priemone galėjo pasinaudoti tik bankas, todėl ji yra atrankaus pobūdžio.
(279)
Dėl B2 priemonės banko padėtis sustiprėjo, nes bankui buvo suteikti finansiniai ištekliai, kad jis toliau atitiktų kapitalo reikalavimus, taigi buvo iškraipyta konkurencija. Kadangi bankas veikia kitose Europos bankų rinkose, o kitų valstybių narių finansų įstaigos veikia Graikijoje, visų pirma draudimo rinkoje, B2 priemonė taip pat gali daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.
(280)
Komisija mano, kad B2 priemonė yra valstybės pagalba. Nacionalinės valdžios institucijos pranešė apie ją kaip apie pagalbą. Gautas kapitalas sudarė 1 341 mln. EUR.
7.1.3.3. Įsipareigojimo raštas (B3 priemonė)
(281)
B3 priemone HFSF įsipareigojo suteikti papildomo kapitalo, būtino banko rekapitalizavimui užbaigti, iki sumos, kurios Graikijos bankas prašė atlikdamas 2012 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis. Savo išteklius HFSF gauna iš valstybės. Todėl Komisija daro išvadą, kad raštu įsipareigojama skirti valstybės išteklius. Aplinkybės, kuriomis HFSF gali teikti paramą finansų įstaigoms, yra tiksliai apibrėžtos ir apribotos įstatymais. Atitinkamai tų valstybės išteklių naudojimas priskiriamas valstybei. HFSF įsipareigojo suteikti iki 528 mln. EUR papildomo kapitalo.
(282)
Įsipareigojimo raštu bankui suteiktas pranašumas, nes juo indėlininkai užtikrinami, kad bankas sugebės gauti visą reikalingą kapitalo sumą, t. y. HFSF suteiks kapitalą, jei bankui nepavyktų pritraukti kapitalo rinkoje. Tas įsipareigojimas taip pat padeda rinkoje pritraukti privataus kapitalo, nes investuotojai užtikrinami, kad jei bankas rinkoje negalėtų gauti dalies kapitalo, jį suteiks HFSF. Joks privatus investuotojas nebūtų sutikęs įsipareigoti, kol dar nežinomos rekapitalizavimo sąlygos, ir tuo metu bankas neturėjo galimybės naudotis kapitalo rinka.
(283)
Kadangi bankas veikia kitose Europos bankų rinkose, o kitų valstybių narių finansų įstaigos veikia Graikijoje, visų pirma draudimo rinkoje, B3 priemonė taip pat gali daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai ir iškraipyti konkurenciją.
(284)
Todėl B3 priemonė yra valstybės pagalba ir 2012 m. gruodžio 27 d. Graikijos valdžios institucijos pranešė apie ją kaip apie valstybės pagalbą.
7.1.3.4. 2013 m. pavasario rekapitalizavimas (B4 priemonė)
(285)
2013 m. pavasario rekapitalizavimas (B4 priemonė) - tai pirmojo ir antrojo tarpinio rekapitalizavimo (B1 ir B2 priemonės) ir įsipareigojimo rašto (B3 priemonė) pakeitimas nuolatiniu rekapitalizavimu 5 839 mln. EUR paprastosiomis akcijomis. Kadangi B4 priemonė yra jau suteiktos pagalbos pakeitimas, ji vis dar susijusi su valstybės ištekliais, bet dėl jos nominali pagalbos suma nepadidėja. Tačiau dėl to, kad rekapitalizavimas yra nuolatinis, o ne laikinas, kaip B1 ir B2 priemonių atveju, bankui suteikiamas didesnis pranašumas (taigi iškraipoma konkurencija). Palyginti su B3 priemone, kuri yra tik įsipareigojimas, o ne faktinis rekapitalizavimas, dėl B4 priemonės padidėjo banko kapitalo pakankamumas, todėl ji yra naudingesnė.
(286)
Komisija pažymi, kad tokia parama nebuvo suteikta visiems Graikijoje veikiantiems bankams. Dėl konkurencijos iškraipymo ir poveikio prekybai Komisija pažymi, kad, pavyzdžiui, pagalba leido bankui vykdyti veiklą kitose valstybėse narėse, kaip antai Rumunijoje ar Bulgarijoje. Banko likvidavimo atveju jo veikla užsienyje būtų nutraukta likviduojant tą veiklą arba parduodant įmones. Be to, banko draudimo veikla Graikijoje konkuruoja su kitų valstybių narių draudimo bendrovių patronuojamųjų įmonių veikla. Todėl priemonė iškraipo konkurenciją ir daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. Taigi B4 priemonė yra valstybės pagalba.
7.1.3.5. Išvada dėl B1, B2, B3 ir B4 priemonių
(287)
B1, B2, B3 ir B4 priemonės yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. Pagal B1, B2, B3 ir B4 priemones suteiktos valstybės pagalbos suma yra 5 839 mln. EUR; ši suma taip pat yra valstybės paramos suma, kurią HFSF išmokėjo bankui.
(288)
Restruktūrizavimo komunikato 31 punkte nurodyta, kad be absoliučios pagalbos sumos Komisija turi atsižvelgti į pagalbą „lyginant su pagal riziką įvertintu banko turtu“. B1, B2, B3 ir B4 priemonės buvo suteiktos per vienų metų laikotarpį, nuo 2012 m. balandžio mėn. iki 2013 m. gegužės mėn. Per tą laikotarpį pagal riziką įvertintas banko turtas pasikeitė. Taigi kyla klausimas, koks pagal riziką įvertinto turto lygis turėtų būti naudojamas, t. y. buvęs laikotarpio pradžioje ar buvęs laikotarpio pabaigoje. B1, B2, B3 ir B4 priemonės skirtos padengti 2012 m. kovo mėn. Graikijos banko nustatytą kapitalo poreikį (2012 m. testavimas nepalankiausiomis sąlygomis). Kitaip tariant, tomis priemonėmis padengti kapitalo poreikiai 2012 m. kovo mėn. jau buvo. Todėl Komisija mano, kad pagal B1, B2, B3 ir B4 priemones suteiktos pagalbos suma turėtų būti lyginama su pagal riziką įvertintu banko turtu 2012 m. kovo 31 d. Taip pat primenama, kad Graikijos bankas po 2012 m. kovo mėn., iki 2013 m. pavasario rekapitalizavimo neatsižvelgė į Graikijos bankų įvykdytus įsigijimus, kad pakoreguotų - sumažindamas arba padidindamas - jų kapitalo poreikius. Tas veiksnys taip pat rodo, kad B1, B2, B3 ir B4 priemonės buvo pagalbos priemonės, susijusios su banko apimtimi, buvusia 2012 m. kovo 31 d.
(289)
Pirmasis ir antrasis tarpinis rekapitalizavimas ir įsipareigojimo raštas kartu sudarė 5 839 mln. EUR. Ta suma sudaro 13,8 % pagal riziką įvertinto banko turto 2012 m. kovo 31 d.
7.1.3.6. 2014 m. rekapitalizavimo įsipareigojimas (C priemonė)
(290)
2014 m. kovo 31 d. bankas gavo HFSF įsipareigojimo raštą, kuriuo HFSF įsipareigojo dalyvauti (iki 2 864 mln. EUR) didinant banko akcinį kapitalą (C priemonė). Dėl 277 konstatuojamojoje dalyje paaiškintų priežasčių tai priemonei naudojami valstybės ištekliai. Ta priemone bankui suteikiamas pranašumas, nes ja užtikrinama, kad bankas gaus jam reikalingą kapitalą, o tai suteiks indėlininkams garantijų ir padės bankui pritraukti privačių investuotojų kapitalo.
(291)
Jei privatūs investuotojai nepasirašytų visos kapitalo padidinimo sumos, vykdydamas įsipareigojimo raštą HFSF turi faktiškai bankui skirti kapitalo injekciją. Tokia kapitalo injekcija, palyginti su įsipareigojimo raštu, bankui suteikiamas didesnis pranašumas. Skirtingai nei paprasčiausiu įsipareigojimo raštu, faktine kapitalo injekcija padidinamas banko kapitalo pakankamumas.
(292)
Nei įsipareigojimo raštas, nei galimas jo vykdymas faktinės kapitalo injekcijos forma neatitinka rinkos ekonomikos investuotojo principo. NET jei HFSF naujas akcijas pirktų už tą pačią kainą kaip ir privatūs investuotojai, HFSF dalyvavimo aplinkybės labai skiriasi nuo privačių investuotojų, kurie pasirašys naujas akcijas, dalyvavimo aplinkybių. HFSF įsipareigojo prireikus pasirašyti visą akcinio kapitalo padidinimo sumą anksčiau negu bet koks privatus investuotojas oficialiai įsipareigojo pirkti akcijas. Naujas akcijas perkantys privatūs investuotojai bus tikri, kad bet kokiu atveju bankas gaus visą reikalingą kapitalo sumą, nes HFSF veiks kaip apsaugos mechanizmas ir įsigis visas privačių investuotojų nepasirašytas akcijas. Antra, HFSF dalyvaus tik jei privačių investuotojų paklausa už minimalią paskelbto kainų intervalo kainą bus nepakankama. Iš esmės HFSF suteiks kapitalą, kurio bankas negali gauti rinkoje už tą pačią kainą už akciją. Vadinasi, HFSF kapitalą suteikia tokio dydžio arba už tokią kainą, kurių rinka nėra pasirengusi suteikti.
(293)
C priemonė buvo suteikta tik bankui, todėl ji yra atrankioji. Banko padėtis sustiprėjo, nes bankui buvo suteikti finansiniai ištekliai, kad jis toliau atitiktų Graikijos banko nustatytus reguliuojamojo kapitalo reikalavimus. Taigi suteikiamas pranašumas, kuriuo iškraipoma konkurencija. Kadangi bankas veikia kitose Europos bankų rinkose, o kitų valstybių narių finansų įstaigos veikia Graikijoje, visų pirma draudimo rinkoje, C priemonė taip pat gali daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.
(294)
2014 m. rekapitalizavimo įsipareigojimas yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. Pagal tą priemonę numatytos pagalbos suma yra 2 864 mln. EUR, tai sudaro 7,5 % pagal riziką įvertinto banko turto 2013 m. gruodžio 31 d. (133)
(295)
Jeigu vykdydamas tą įsipareigojimą HFSF faktiškai bankui skirtų papildomą kapitalo injekciją, dėl to gali padidėti bankui teikiamas pranašumas ir konkurencijos iškraipymas, tačiau nominali pagalbos suma nepadidės (134).
7.1.4. Išvada dėl pagalbos buvimo ir visos gautos pagalbos sumos
(296)
A, B1, B2, B3, B4 ir C priemonės yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.
11 lentelė
Visos banko gautos pagalbos apžvalga
Nuoroda
Priemonė
Priemonės rūšis
Pagalbos suma
Pagalba/pagal riziką įvertintas turtas
A
Privilegijuotosios akcijos
Kapitalo parama
950 mln. EUR
2 %
B1 B2 B3 B4
Pirmasis tarpinis rekapitalizavimas
Antrasis tarpinis rekapitalizavimas
Įsipareigojimo raštas
2013 m. pavasario rekapitalizavimas
Kapitalo parama
5 839 mln. EUR
13,8 %
C
2014 m. rekapitalizavimo įsipareigojimas
Įsipareigojimas suteikti kapitalo paramą
2 864 mln. EUR
7,5 %
Visa bankui suteiktos kapitalo pagalbos suma
9 653 mln. EUR
15,8 %
Visa bankui išmokėto kapitalo suma
6 789 mln. EUR [gali padidėti iki 9 653 mln. EUR, jeigu HFSF turės suteikti visą 2014 m. balandžio mėn. kapitalo padidinimo sumą]
23,7 %
Nuoroda
Priemonė
Priemonės rūšis
Nominali pagalbos suma
L1
Parama likvidumui padidinti
Garantija
13 932 mln. EUR
2013 m. lapkričio 30 d.
L2
Valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti
Finansavimas ir garantija
12 000 mln. EUR
2012 m. gruodžio 31 d.
Visa bankui suteiktos pagalbos likvidumui padidinti suma
25 932 mln. EUR
7.2. TEISINIS SUDERINAMUMO VERTINIMO PAGRINDAS
(297)
Kaip nustatyta 200 konstatuojamojoje dalyje, teisinis pagalbos priemonių vertinimo pagrindas turėtų būti Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktas (135).
(298)
Per finansų krizę Komisija nustatė skirtingoms pagalbos priemonių rūšims taikomus suderinamumo kriterijus. Pagalbos priemonių vertinimo principai pirmiausia buvo nustatyti 2008 m. Bankų komunikate.
(299)
Gairės dėl rekapitalizavimo priemonių pateikiamos Kapitalo atkūrimo komunikate ir 2011 m. Pratęsimo komunikate.
(300)
Restruktūrizavimo komunikate apibūdinamas požiūris, kurio Komisija laikosi vertindama restruktūrizavimo planus, visų pirma dėl būtinybės atkurti gyvybingumą, užtikrinti tinkamą pagalbos gavėjo įnašą ir riboti konkurencijos iškraipymą.
(301)
Ta sistema buvo papildyta 2013 m. Bankų komunikatu, kuris taikomas pagalbos priemonėms, apie kurias pranešta po 2013 m. rugpjūčio 1 d.
7.2.1. Teisinis bankui suteiktos paramos likvidumui padidinti (L1 priemonė) suderinamumo vertinimo pagrindas
(302)
Banko jau gauta parama likvidumui padidinti galutinai patvirtinta priėmus kelis sprendimus, kuriais leista taikyti priemones pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą, ir schemos pakeitimus bei pratęsimus (136). Bet kokia būsima parama likvidumui padidinti bankui turės būti teikiama pagal tinkamai Komisijos patvirtintą schemą. Prieš suteikiant tokią pagalbą jos sąlygas turės patvirtinti Komisija, todėl šiame sprendime jų išsamiau vertinti nereikia.
7.2.2. Teisinis privilegijuotųjų akcijų (A priemonė) suderinamumo vertinimo pagrindas
(303)
2009 m. rekapitalizavimo privilegijuotosiomis akcijomis priemonė (A priemonė) buvo suteikta pagal rekapitalizavimo priemonę, kuri buvo patvirtinta 2008 m. kaip Graikijos bankams skirtos paramos schemos dalis pagal 2008 m. Bankų komunikatą. Todėl jos nereikia iš naujo vertinti pagal 2008 m. Bankų komunikatą, ją reikia vertinti tik pagal Restruktūrizavimo komunikatą.
7.2.3. Teisinis valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti (L2 priemonė) suderinamumo vertinimo pagrindas
(304)
Valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti (L2 priemonė) suderinamumas turėtų būti vertinamas remiantis 2008 m. Bankų komunikatu ir 2011 m. Pratęsimo komunikatu. Po 2013 m. rugpjūčio 1 d. teikiamai valstybės garantuojamai skubiai paramai likvidumui padidinti taikomas 2013 m. Bankų komunikatas.
7.2.4. Teisinis HFSF vykdomo rekapitalizavimo (B1, B2, B3 ir B4 priemonės) suderinamumo vertinimo pagrindas
(305)
HFSF vykdomo rekapitalizavimo (B1, B2, B3 ir B4 priemonės) suderinamumas, ypač dėl atlygio, pirmiausia turėtų būti vertinamas remiantis 2008 m. Bankų komunikatu, Kapitalo atkūrimo komunikatu ir 2011 m. Pratęsimo komunikatu. Sprendime pradėti procedūrą dėl „Eurobank“ Komisija išreiškė abejonių dėl B1 priemonės suderinamumo su tais komunikatais. Kadangi tos priemonės buvo įgyvendintos iki 2013 m. rugpjūčio 1 d., joms 2013 m. Bankų komunikatas netaikomas. HFSF vykdomo rekapitalizavimo (B1, B2, B3 ir B4 priemonės) suderinamumas taip pat turėtų būti vertinamas remiantis Restruktūrizavimo komunikatu.
7.2.5. Teisinis 2014 m. rekapitalizavimo įsipareigojimo (C priemonė) suderinamumo vertinimo pagrindas
(306)
2014 m. rekapitalizavimo įsipareigojimo (C priemonė) suderinamumas turėtų būti vertinamas remiantis 2013 m. Bankų komunikatu, kuriame nustatyti nauji reikalavimai, susiję su subordinuotųjų kreditorių įnašu ir valdytojų atlygiu, taip pat Kapitalo atkūrimo komunikatu ir 2011 m. Pratęsimo komunikatu. C priemonės suderinamumas taip pat turėtų būti vertinamas remiantis Restruktūrizavimo komunikatu.
7.3. L2 PRIEMONĖS ATITIKTIS 2008 M. BANKŲ KOMUNIKATUI, 2011 M. PRATĘSIMO KOMUNIKATUI IR 2013 M. BANKŲ KOMUNIKATUI
(307)
Kad pagalba būtų suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą, ji turi atitikti bendruosius suderinamumo kriterijus: tinkamumo, būtinumo ir proporcingumo.
(308)
Kadangi Graikijos bankai nebegalėjo naudotis didmeninėmis rinkomis ir tapo visiškai priklausomi nuo centrinio banko finansavimo, kaip nurodyta (32) konstatuojamojoje dalyje, o bankas negalėjo pasiskolinti pakankamai lėšų naudodamasis įprastinėmis refinansavimo operacijomis, bankui reikėjo valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti, kad pasiektų pakankamą likvidumą ir galėtų vykdyti savo įsipareigojimus. Komisija mano, kad L2 priemonė yra tinkama priemonė dideliems sutrikimams, kuriuos būtų sukėlęs banko įsipareigojimų nevykdymas, atitaisyti.
(309)
Kadangi dėl valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti bankui susidaro palyginti didelės finansavimo išlaidos, bankas turi pakankamą paskatą vengti priklausomybės nuo to finansavimo šaltinio savo veiklai plėtoti. Bankas turėjo mokėti […] baziniais punktais didesnes palūkanas nei įprastinių Eurosistemos refinansavimo operacijų atveju. Be to, bankas turėjo mokėti valstybei […] bazinių punktų garantijos mokestį. Todėl visos banko valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti išlaidos yra daug didesnės nei įprastos ECB refinansavimo išlaidos. Visų pirma, tų išlaidų skirtumas yra didesnis nei 2011 m. Pratęsimo komunikate nustatytas garantijos mokesčio dydis. Todėl visa valstybės taikomo atlygio suma gali būti laikoma pakankama. Kalbant apie valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti sumą, Graikijos bankas ir ECB ją reguliariai peržiūri atsižvelgdami į faktinius banko poreikius. Jie atidžiai stebi, kaip ji naudojama, ir užtikrina, kad ji būtų apribota iki mažiausios būtinos sumos. Todėl L2 priemone bankui nesuteikiama perteklinio likvidumo, kuriuo galėtų būti naudojamasi konkurenciją iškreipiančiai veiklai finansuoti. Ta priemonė yra apribota iki mažiausios būtinos sumos.
(310)
Taip atidžiai stebint, kaip naudojama valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti, ir reguliariai tikrinant, ar jos naudojimas yra apribotas iki minimumo, taip pat užtikrinama, kad šis likvidumas būtų proporcingas ir dėl jo nebūtų netinkamai iškraipoma konkurencija. Komisija taip pat pažymi, kad Graikija įsipareigojo įgyvendinti keletą priemonių, kuriomis siekiama sumažinti neigiamą šalutinį poveikį, kaip nagrinėjama 7.6 skirsnyje; taip toliau užtikrinama, kad priklausomybė nuo paramos likvidumui padidinti kuo greičiau pasibaigs ir kad tokia pagalba bus proporcinga.
(311)
Todėl L2 priemonė atitinka 2008 m. Bankų komunikatą ir 2011 m. Pratęsimo komunikatą. Kadangi 2013 m. Bankų komunikate papildomų reikalavimų dėl garantijų nenustatyta, L2 priemonė taip pat atitinka 2013 m. Bankų komunikatą.
7.4. B1, B2, B3 IR B4 PRIEMONIŲ ATITIKTIS 2008 M. BANKŲ KOMUNIKATUI, KAPITALO ATKŪRIMO KOMUNIKATUI IR 2011 M. PRATĘSIMO KOMUNIKATUI
(312)
Kaip nurodyta 201 konstatuojamojoje dalyje, kad pagalba būtų suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą, ji turi atitikti bendruosius suderinamumo kriterijus (137): tinkamumo, būtinumo ir proporcingumo.
(313)
Kapitalo atkūrimo komunikate ir 2011 m. Pratęsimo komunikate pateikiamos papildomos gairės dėl reikiamo atlygio už valstybės kapitalo injekcijas lygio.
7.4.1. Priemonių tinkamumas
(314)
Komisija mano, kad HFSF vykdomos rekapitalizavimo operacijos (B1, B2, B3 ir B4 priemonės) yra tinkamos, nes jomis išvengiama banko bankroto. Be jų banko veiklos nebūtų buvę galima tęsti, nes 2012 m. pabaigoje banko nuosavas kapitalas buvo neigiamas (138).
(315)
Šiuo klausimu Komisija sprendime pradėti procedūrą dėl „Eurobank“ pažymėjo, kad bankas yra vienas didžiausių bankų Graikijoje tiek skolinimo, tiek surinktų indėlių požiūriu. Todėl bankas yra sisteminės svarbos bankas Graikijoje. Taigi banko įsipareigojimų nevykdymo atveju būtų kilę didelių Graikijos ekonomikos sutrikimų. Tuo metu buvusiomis aplinkybėmis Graikijos finansų įstaigos susidūrė su sunkumais norėdamos gauti finansavimą. Dėl trūkstamo finansavimo jų galimybė teikti paskolas Graikijos ekonomikai buvo ribota. Tokiomis sąlygomis dėl banko įsipareigojimų nevykdymo ekonomikos sutrikimai būtų buvę dar didesni. Be to, B1, B2, B3 ir B4 priemonės daugiausia buvo taikomos dėl PSD programos, labai neįprasto ir nenuspėjamo atvejo, o ne dėl netinkamo banko valdymo ar pernelyg didelės rizikos prisiėmimo. Taigi tomis priemonėmis iš esmės sprendžiamos PSD programos sukeltos problemos ir padedama išlaikyti Graikijos finansinį stabilumą.
(316)
Sprendime pradėti procedūrą dėl „Eurobank“ Komisija pareiškė abejojanti, ar buvo nedelsiant imtasi visų įmanomų priemonių, kad bankui vėl neprireiktų pagalbos ateityje. Kaip nurodyta šio sprendimo 130-132 konstatuojamosiose dalyse, Graikija įsipareigojo įgyvendinti keletą veiksmų, susijusių su banko valdymu ir komercine veikla. Kaip aprašyta 102-104 ir 111 konstatuojamosiose dalyse, bankas taip pat visapusiškai restruktūrizavo savo veiklą, nemažai sąnaudų mažinimo priemonių ir turto pardavimo sandorių jau įgyvendinta. Taigi Komisijos abejonės buvo išsklaidytos.
(317)
Sprendime pradėti procedūrą dėl „Eurobank“ Komisija taip pat pareiškė abejojanti, ar numatytos pakankamos apsaugos priemonės tuo atveju, jeigu banko kontrolę perimtų valstybė arba jeigu kontrolę išlaikytų privatūs akcininkai, o didžioji nuosavybės dalis priklausytų valstybei. Komisija pažymi, kad 131 ir 132 konstatuojamosiose dalyse aprašytais įsipareigojimais užtikrinama, kad banko kredito operacijos bus vykdomos komerciniais pagrindais, o kasdienė veikla bus apsaugota nuo valstybės kišimosi. HFSF ir banko sutarta santykių palaikymo tvarka taip pat užtikrinama, kad valstybės, kaip pagrindinio akcininko, interesai būtų apsaugoti nuo to, kad banko vadovybė neprisiimtų pernelyg didelės rizikos.
(318)
Taigi B1, B2, B3 ir B4 priemonėmis užtikrinama, kad bus išlaikytas Graikijos finansinis stabilumas. Imtasi reikšmingų veiksmų siekiant sumažinti būsimus nuostolius ir užtikrinti, kad banko veiklai nekiltų pavojaus dėl netinkamo valdymo. Tuo remdamasi Komisija mano, kad B1, B2, B3 ir B4 priemonės yra tinkamos.
7.4.2. Būtinumas - pagalbos apribojimas iki mažiausios sumos
(319)
Pagal 2008 m. Bankų komunikatą savo dydžiu ir forma pagalbos priemonė turi būti būtina tikslui pasiekti. Tai reiškia, kad kapitalo injekcija turi būti apribota iki mažiausios sumos, būtinos tikslui pasiekti.
(320)
Kapitalo paramos sumą Graikijos bankas apskaičiavo atlikdamas testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, siekdamas užtikrinti, kad 2012-2014 m. laikotarpiu bendras 1 lygio nuosavas kapitalas ir toliau būtų didesnis už tam tikrą lygį, kaip parodyta 3 lentelėje. Taigi bankui nesuteikiama perteklinio kapitalo. Kaip paaiškinta 316 konstatuojamojoje dalyje, imtasi veiksmų siekiant sumažinti riziką, kad bankui galėtų prireikti papildomos pagalbos ateityje.
(321)
Kalbant apie atlygį už pirmąjį ir antrąjį tarpinį rekapitalizavimą (B1 ir B2 priemonės), Komisija primena, kad tos priemonės suteiktos 2012 m. gegužės ir gruodžio mėn. ir išmokėtos natūra, t. y. EFSF obligacijomis. HFSF kaip atlygį nuo tų EFSF obligacijų išmokėjimo dienos iki 2013 m. pavasario rekapitalizavimo dienos gavo sukauptas palūkanas už EFSF obligacijas ir 1 % dydžio mokestį (139). Kaip pabrėžta sprendime pradėti procedūrą dėl „Eurobank“, tas atlygis yra mažesnis už Kapitalo atkūrimo komunikate nustatytą 7-9 % ribą. Tačiau mažesnis atlygis taikomas ribotą laikotarpį - vienus metus už B1 priemonę ir penkis mėnesius už B2 priemonę (t. y. kol tarpinis rekapitalizavimas bus pakeistas standartiniu rekapitalizavimu paprastosiomis akcijomis (B4 priemonė)). Nors dėl pirmojo ir antrojo tarpinio rekapitalizavimo esamų akcininkų valdoma akcinio kapitalo dalis nesumažėjo, įvykdžius 2013 m. pavasario rekapitalizavimą, t. y. pirmąjį ir antrąjį tarpinį rekapitalizavimą pakeitus nuolatiniu rekapitalizavimu, tų akcininkų valdoma dalis smarkiai sumažėjo - jų turima banko nuosavo kapitalo dalis nukrito iki 1,4 %. Taip pasibaigė nuo pirmojo tarpinio rekapitalizavimo dienos buvusi neįprasta padėtis. Taigi sprendime pradėti procedūrą dėl „Eurobank“ išreikštos abejonės buvo išsklaidytos.
(322)
Be to, atsižvelgiant į netipinę banko sunkumų atsiradimo priežastį, kai nuostoliai susidarė daugiausia dėl skolos atsisakymo valstybės naudai (PSD programos ir skolos išpirkimo, dėl kurių valstybė gauna reikšmingą naudą, t. y. sumažėja skola) ir dėl užsitęsusio šalies rinkos nuosmukio pasekmių, Komisija gali pritarti tokiam laikinam nuokrypiui nuo Kapitalo atkūrimo komunikate nustatytų standartinio atlygio reikalavimų (140).
(323)
B3 priemonė - įsipareigojimas suteikti kapitalo. Tas 2012 m. gruodžio mėn. prisiimtas įsipareigojimas įvykdytas vos po penkių mėnesių, 2013 m. gegužės-birželio mėn. skyrus faktinę kapitalo injekciją. Dėl tos priežasties ir dėl (322) konstatuojamojoje dalyje išdėstytų priežasčių priimtina, kad už tą įsipareigojimą nemokėta jokio atlygio.
(324)
B4 priemonės atveju, remiantis 2011 m. Pratęsimo komunikato 8 punktu, pasirašomų kapitalo injekcijų akcijų kaina turėtų būti pakankamai diskontuota, patikslinus atsižvelgiant į vertės sumažėjimą, kad būtų pakankamai užtikrinta, jog valstybė gautų deramą atlygį. Nors to rekapitalizavimo atveju akcijų kainai nebuvo taikomas reikšmingas diskontas, patikslinus atsižvelgiant į vertės sumažėjimą, faktiškai pasiekti teorinei kainai be pasirašymo mokesčio (141) buvo neįmanoma taikyti reikšmingą diskontą. Prieš 2013 m. pavasario rekapitalizavimą banko kapitalas buvo neigiamas, o jo rinkos kapitalizacija buvo tik keli šimtai milijonų eurų. Tokiomis aplinkybėmis kyla klausimas, ar esami akcininkai turėjo netekti visos savo dalies. Komisija pažymi, kad nustatyta emisijos kaina - 50 % diskontuota vidutinė rinkos kaina 50 dienų prieš siūlomos kainos nustatymo dieną. Komisija taip pat pažymi, kad ankstesnių akcininkų valdoma akcinio kapitalo dalis smarkiai sumažėjo, nes po to rekapitalizavimo jie turėjo tik 1,4 % banko akcijų. Todėl papildomo diskonto taikymas rinkos kainai turėtų tik nežymų poveikį HFSF atlygiui. Atsižvelgdama į ypatingą Graikijos bankų padėtį, kaip paaiškinta (322) konstatuojamojoje dalyje, ir į tai, kad pagalbos prireikė dėl skolos atsisakymo valstybės naudai, Komisija mano, kad emisijos kaina yra pakankamai maža.
(325)
Taigi kaip sanavimo pagalba B1, B2, B3 ir B4 priemonės savo dydžiu ir forma yra būtinos.
7.4.3. Proporcingumas - priemonės, kuriomis ribojamas neigiamas šalutinis poveikis
(326)
Bankas gavo labai didelę valstybės pagalbą. Taigi dėl tokios padėties gali būti smarkiai iškraipoma konkurencija. Tačiau Graikija įsipareigojo įgyvendinti keletą priemonių, kuriomis siekiama sumažinti neigiamą šalutinį poveikį. Visų pirma įsipareigojimais numatyta, kad banko veikla ir toliau bus vykdoma komerciniais pagrindais, kaip paaiškinta 131 ir 132 konstatuojamosiose dalyse. Graikija taip pat įsipareigojo laikytis draudimo įsigyti, taip pat parduoti tam tikrą turtą užsienyje ir su bankininkyste nesusijusią veiklą Graikijoje, kaip išdėstyta 133 konstatuojamojoje dalyje. Konkurencijos iškraipymų ribojimai išsamiau bus vertinami 7.6 skirsnyje.
(327)
Be to, banke paskirtas už stebėseną atsakingas patikėtinis, kuris stebės, ar tinkamai vykdomi įsipareigojimai dėl banko valdymo ir komercinės veiklos. Tai padės išvengti bet kokių žalingų banko komercinės praktikos pokyčių ir kartu sumažinti galimą neigiamą šalutinį poveikį.
(328)
Be to, 2014 m. balandžio 16 d. Komisijai pateiktas naujas išsamus restruktūrizavimo planas. Tas restruktūrizavimo planas bus vertinamas 7.6 skirsnyje.
(329)
Taigi sprendime pradėti procedūrą dėl „Eurobank“ išreikštos abejonės buvo išsklaidytos. Atsižvelgiant į 2008 m. Bankų komunikato 15 punktą, B1, B2, B3 ir B4 priemonės yra proporcingos.
7.4.4. Išvada dėl HFSF vykdomo rekapitalizavimo atitikties 2008 m. Bankų komunikatui, Kapitalo atkūrimo komunikatui ir 2011 m. Pratęsimo komunikatui
(330)
Taigi Komisija daro išvadą, kad HFSF vykdomos rekapitalizavimo operacijos (B1, B2, B3 ir B4 priemonės) yra tinkamos, būtinos ir proporcingos atsižvelgiant į 2008 m. Bankų komunikato 15 punktą, Kapitalo atkūrimo komunikatą ir 2011 m. Pratęsimo komunikatą.
7.5. BANKO ĮVYKDYTO „NEW TT BANK“ IR „NEA PROTON BANK“ ĮSIGIJIMO ATITIKTIS RESTRUKTŪRIZAVIMO KOMUNIKATUI
(331)
Restruktūrizavimo komunikato 23 ir 40 punktuose paaiškinama, kad remiamų bankų vykdomas įmonių įsigijimas paprastai prieštarauja įpareigojimams apriboti restruktūrizavimo išlaidas ir riboti konkurencijos iškraipymus. Be to, tai gali kelti grėsmę gyvybingumo atkūrimui arba jį apsunkinti. Todėl Komisija turi įvertinti, ar banko įvykdyti įsigijimai gali būti suderinami su Restruktūrizavimo komunikatu.
7.5.1. „New TT Bank“ įsigijimo atitiktis Restruktūrizavimo komunikatui
7.5.1.1. „New TT Bank“ įsigijimo poveikis ilgalaikiam banko gyvybingumui
(332)
Veiklos pelningumo požiūriu banko įvykdyti įsigijimai padės bankui atkurti ilgalaikį gyvybingumą, nes sujungus du bankus toje pačioje geografinėje rinkoje sudaroma galimybė pasiekti reikšmingą sąveiką, pvz., sumažinti darbuotojų skaičių, uždaryti filialus ir sumažinti pridėtines išlaidas. Bankas įsigis klientų ir indėlininkų, kartu smarkiai sumažindamas platinimo sąnaudas. Jis uždarys daugumą „T Bank“ pavadinimo filialų ir kai kuriuos „Hellenic Postbank“ pavadinimo filialus, taip pat bus racionalizuojamos pagrindinės buveinės funkcijos.
(333)
Likvidumo pozicijų požiūriu šis sandoris taip pat turi teigiamą poveikį banko paskolų ir indėlių santykiui - dėl šio sandorio smarkiai sumažėjo pernelyg aukštas jo lygis, nes „New TT Bank“ turėjo gerokai daugiau indėlių nei paskolų. Visų pirma Graikijos bankas savo 2013 d. liepos 8 d. rašte HFSF pažymėjo, kad bankas dvejus metus prieš sandorį patyrė didelį spaudimą. Graikijos bankas pareiškė, kad bankas prarado rinkos dalis Graikijoje ir buvo smarkiai priklausomas nuo Eurosistemos finansavimo ir skubios paramos likvidumui padidinti. Savo rašte Graikijos bankas nurodė didelį finansavimo trūkumą, 132 % konsoliduotą paskolų ir indėlių santykį ir pablogėjusią klientų nuomonę apie banką. Tame rašte Graikijos bankas nurodė, kad bankui įsigijus „New TT Bank“„gerokai išaugtų [banko] indėlių dalis, taigi pagerėtų bendros jo finansavimo galimybės, indėlininkų nuomonė ir jo gebėjimas pritraukti naujų indėlių palankesnėmis nei šiuo metu sąlygomis“.
(334)
Taigi įsigijimas padeda atitaisyti banko likvidumo poziciją, kuri yra esminė atkuriant ilgalaikį gyvybingumą. Komisija savo tarnybų 2013 m. liepos 8 d. rašte HFSF pripažino teigiamą įsigijimo poveikį. Tame rašte Komisija nurodė, kad dėl banko balanso pažeidžiamumo restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje banko restruktūrizavimo plano projektas, kurį Graikija pateikė prieš „New TT Bank“ įsigijimą, neatitinka ilgalaikio gyvybingumo atkūrimo reikalavimo. Tame pačiame rašte Komisija nurodė, kad „daug indėlių turinčio [„New TT Bank“] įsigijimas iš esmės prisidėtų prie [banko] balanso tvarkymo, o kartu ir ilgalaikio jo gyvybingumo atkūrimo“. Tas vertinimas buvo pagrįstas atsižvelgiant į tokio įsigijimo poveikį banko likvidumo pozicijai: „Remiantis 2012 m. pabaigos rezultatais, dėl įsigijimo paskolų ir indėlių santykis nedelsiant sumažėtų nuo 155 % iki 123 %, todėl turėtų būti įmanoma 2017 m. pabaigoje įvykdyti [Komisijos] reikalavimą.“
(335)
Todėl Komisija mano, kad įsigijimas turi teigiamą poveikį ilgalaikio banko gyvybingumo atkūrimui.
7.5.1.2. Įsigijimo poveikis bankui reikalingai pagalbos sumai
(336)
Pagal Restruktūrizavimo komunikato 23 punktą restruktūrizavimo pagalba neturėtų būti naudojama kitoms įmonėms įsigyti, o tiktai restruktūrizavimo išlaidoms, reikalingoms banko gyvybingumui atkurti, padengti.
(337)
Bankas pirkimo kainą sumokėjo naujomis akcijomis, todėl įsigijimas nebuvo finansuojamas naudojantis valstybės pagalba. Kapitalo poreikis, atsiradęs sumokėjus pirkimo kainą, buvo nedelsiant padengtas naujų akcijų emisija, todėl sumokėjus pirkimo kainą bendrieji banko kapitalo poreikiai nepadidėjo. Be to, HFSF priklausė 100 % „New TT Bank“ akcijų, tai reiškia, kad visos banko išleistos naujos akcijos buvo perduotos HFSF, t. y. valstybei.
(338)
Dėl paties įsigijimo papildomos valstybės pagalbos neprireiks, nes „New TT Bank“ atitiko reguliuojamojo kapitalo reikalavimus. Be to, ta laikina kredito įstaiga buvo įsteigta vos prieš kelis mėnesius iki jos įsigijimo. Kadangi sunkumų patiriančio banko turtas prieš jį perduodant laikinai kredito įstaigai yra įvertinamas tikrąja verte, galima manyti, kad „New TT Bank“ paskolų portfelyje nebuvo paslėptų nuostolių arba nuostolių, kuriems padengti nebuvo sudaryti tinkami atidėjiniai.
(339)
Taigi konkrečiomis šio atvejo aplinkybėmis „New TT Bank“ įsigijimas išimties tvarka neprieštarauja principui, kad pagalba turėtų būti apribota iki mažiausios būtinos sumos.
7.5.1.3. Konkurenciją iškreipiantis įsigijimo poveikis
(340)
Pagal Restruktūrizavimo komunikato 39 ir 40 punktus valstybės pagalba neturėtų būti naudojama konkuruojančioms įmonėms įsigyti, darant žalą pagalbos negaunančioms įmonėms. Restruktūrizavimo komunikato 41 punkte taip pat teigiama, kad įsigijimai gali būti leidžiami, jei tai yra konsolidavimo proceso, reikalingo finansiniam stabilumui atkurti arba veiksmingai konkurencijai užtikrinti, dalis, kad įsigijimo procesas turėtų būti sąžiningas ir kad įsigijimu turėtų būti užtikrintos veiksmingos konkurencijos atitinkamose rinkose sąlygos.
(341)
„New TT Bank“, kaip savarankiškas bankas, nebuvo gyvybingas. Pagal 2013 m. gegužės 15 d. EFPM buvo reikalaujama tą banką sujungti. Todėl sandoris gali būti laikomas konsolidavimo proceso, reikalingo finansiniam stabilumui atkurti, dalimi, kaip aprašyta Restruktūrizavimo komunikato 41 punkte.
(342)
Tinkamo pasiūlymo „New TT Bank“ įsigyti nepateikė nė vienas pagalbos negaunantis konkurso dalyvis, o pardavimo procesas buvo viešas, skaidrus ir nediskriminacinis. Taigi bankas neišstūmė jokio pagalbos negaunančio konkurso dalyvio. Kadangi tą įsigijimą leido Graikijos konkurencijos tarnyba (142), Komisija mano, kad pardavimo proceso rezultatas užtikrina veiksmingos konkurencijos sąlygas Graikijoje.
(343)
Atsižvelgiant į tas aplinkybes, galima daryti išvadą, kad „New TT Bank“ įsigijimas yra suderinamas su Restruktūrizavimo komunikato 4 skirsniu.
7.5.1.4. Išvada dėl „New TT Bank“ įsigijimo
(344)
Komisija daro išvadą, kad, atsižvelgiant į nepaprastą Graikijos bankų padėtį (143) ir į „New TT Bank“ įsigijimo ypatumus, tas įsigijimas yra suderinamas su Restruktūrizavimo komunikate nustatytais reikalavimais.
7.5.2. „Nea Proton Bank“ įsigijimo atitiktis Restruktūrizavimo komunikatui
7.5.2.1. „Nea Proton Bank“ įsigijimo poveikis ilgalaikiam banko gyvybingumui
(345)
Veiklos pelningumo požiūriu „Nea Proton Bank“ įsigijimas turėtų padėti bankui atkurti ilgalaikį gyvybingumą, nes sujungus dvi įmones toje pačioje geografinėje rinkoje sudaroma galimybė pasiekti reikšmingą sąveiką, pvz., sumažinti darbuotojų skaičių, uždaryti filialus ir sumažinti pridėtines išlaidas.
(346)
Dėl „Nea Proton Bank“ įsigijimo bankas turės naudos iš sąveikos. Bankas įsigis klientų ir indėlių, kartu uždarydamas daugumą filialų, racionalizuodamas informacines sistemas ir pagrindinės buveinės funkcijas. Dėl sandorio taip pat sumažėjo banko paskolų ir indėlių santykis, nes „Nea Proton Bank“ paskolų ir indėlių santykis buvo mažesnis. 2013 m. birželio mėn. pabaigoje banko grynųjų paskolų ir indėlių santykis buvo maždaug 135,79 %, o „Nea Proton Bank“ grynųjų paskolų ir indėlių santykis buvo maždaug 52,68 %.
(347)
Taigi įsigijimas turėjo teigiamą poveikį banko gyvybingumui.
7.5.2.2. „Nea Proton Bank“ įsigijimo poveikis bankui reikalingai pagalbos sumai
(348)
Pagal Restruktūrizavimo komunikato 23 punktą restruktūrizavimo pagalba neturėtų būti naudojama kitoms įmonėms įsigyti, o tiktai restruktūrizavimo išlaidoms, reikalingoms gyvybingumui atkurti, padengti.
(349)
Bankas įsigydamas „Nea Proton Bank“ sumokėjo simbolinę kainą (vieną eurą), o įsigytas subjektas prieš pardavimą buvo tinkamai rekapitalizuotas. Tas rekapitalizavimas apėmė atidėjinius būsimiems paskolų nuostoliams ir veiklos nuostoliams padengti (144). Taigi dėl tinkamai kapitalizuoto banko įsigijimo už vieną eurą banko kapitalo poreikiai nepadidėjo.
(350)
Taigi „Nea Proton Bank“ įsigijimas neprieštarauja principui, kad pagalba turėtų būti apribota iki mažiausios būtinos sumos.
7.5.2.3. Konkurenciją iškreipiantis „Nea Proton Bank“ įsigijimo poveikis
(351)
Pagal Restruktūrizavimo komunikato 39 ir 40 punktus valstybės pagalba neturėtų būti naudojama konkuruojančioms įmonėms įsigyti, darant žalą pagalbos negaunančioms įmonėms.
(352)
„Nea Proton Bank“, kaip savarankiškas bankas, nebuvo gyvybingas. Pagal 2013 m. gegužės 15 d. EFPM buvo reikalaujama tą banką sujungti. Todėl įsigijimas gali būti laikomas konsolidavimo proceso, reikalingo finansiniam stabilumui atkurti, dalimi, kaip aprašyta Restruktūrizavimo komunikato 41 punkte.
(353)
Komisija taip pat pažymi, kad tinkamo pasiūlymo „New TT Bank“ įsigyti nepateikė nė vienas pagalbos negaunantis konkurso dalyvis, o pardavimo procesas buvo viešas, skaidrus ir nediskriminacinis. Taigi bankas neišstūmė jokio pagalbos negaunančio konkurso dalyvio. Kadangi tą įsigijimą leido Graikijos konkurencijos tarnyba (145), Komisija mano, kad pardavimo proceso rezultatas užtikrina veiksmingos konkurencijos sąlygas Graikijoje.
(354)
Atsižvelgiant į tas aplinkybes, galima daryti išvadą, kad „Nea Proton Bank“ įsigijimas yra suderinamas su Restruktūrizavimo komunikato 4 skirsniu.
7.5.2.4. Išvada dėl „Nea Proton Bank“ įsigijimo
(355)
Komisija daro išvadą, kad, atsižvelgiant į „Nea Proton Bank“ įsigijimo ypatumus, tas įsigijimas yra suderinamas su Restruktūrizavimo komunikate nustatytais reikalavimais.
7.6. A, B1, B2, B3, B4 IR C PRIEMONIŲ ATITIKTIS RESTRUKTŪRIZAVIMO KOMUNIKATUI IR C PRIEMONĖS ATITIKTIS 2013 M. BANKŲ KOMUNIKATUI
7.6.1. Sunkumų atsiradimo priežastys ir reikšmė vertinimui pagal Restruktūrizavimo komunikatą
(356)
Kaip nurodyta 2.1.1 ir 2.1.2 skirsniuose, banko patiriami sunkumai daugiausia kilo dėl Graikijos valstybės skolos krizės ir gilaus nuosmukio Graikijoje ir Pietų Europoje. Kalbant apie pirmąjį veiksnį, Graikijos valdžios sektorius prarado galimybę naudotis finansų rinkomis ir galiausiai jam teko derėtis su šalies ir tarptautiniais kreditoriais dėl susitarimo, PSD programos, dėl to reikalavimų valstybei vertė buvo sumažinta 53,3 %. Be to, 31,5 % reikalavimų buvo iškeisti į naujas GVO su mažesnėmis palūkanomis ir ilgesniais išpirkimo terminais. Tas naujas GVO valstybė iš Graikijos bankų išpirko 2012 m. gruodžio mėn. už 30,2-40,1 % jų nominaliosios vertės kainą, dėl to Graikijos bankams susidarė papildomų nuostolių. Be PSD programos ir skolos išpirkimo poveikio jo kapitalo pozicijai bankas taip pat susidūrė su dideliu indėlių atsiėmimu nuo 2010 m. iki 2012 m. vidurio - dėl rizikos, kad Graikija dėl netvarios valstybės skolos ir ekonomikos nuosmukio gali pasitraukti iš euro zonos.
(357)
B1, B2, B3 ir B4 priemonės sudaro 5 839 mln. EUR; tai maždaug atitinka įgyvendinus PSD programą į apskaitą įtrauktų nuostolių sumą (5 781 mln. EUR). Tokiu atveju ir jeigu sunkumai pirmiausia kyla ne dėl pernelyg rizikingo elgesio, 2011 m. Pratęsimo komunikato 14 punkte numatyta, kad Komisija sušvelnins reikalavimus.
(358)
Komisija pripažįsta, kad dalis kapitalo poreikių yra susiję su nuolatine finansų įstaigos rizika dėl buveinės šalies valstybės skolos. Tas faktas taip pat buvo nurodytas sprendimo pradėti procedūrą dėl „Eurobank“ 58 ir 69 konstatuojamosiose dalyse. Todėl bankui mažiau nei kitoms remiamoms finansų įstaigoms, kurios sukaupė pernelyg didelę riziką, savo restruktūrizavimo plane reikia spręsti neatsakingo elgesio rizikos problemas. Tos pagalbos priemonės turi mažesnį iškreipiamąjį poveikį, todėl priemonės, kurių imamasi konkurencijos iškraipymams riboti, turėtų būti proporcingai sušvelnintos. Kadangi PSD programa ir skolos išpirkimas yra skolos atsisakymas valstybės naudai, atlygis valstybei bankų rekapitalizavimo atveju gali būti mažesnis.
(359)
Tačiau Graikijos ekonomika nuo 2008 m. smuko maždaug 25 %, todėl siekiant atkurti pelningumą bankui reikia savo organizacinę struktūrą, sąnaudų struktūrą ir komercinį tinklą pritaikyti prie tų naujų sąlygų. Taigi nepaisant to, kad neatsakingo elgesio rizikos problemos nėra, bankas turi restruktūrizuoti savo veiklą Graikijoje, kad būtų užtikrintas ilgalaikis jo gyvybingumas.
(360)
Komisija taip pat pažymėjo, kad bankui dėl Graikijos valstybės skolos kylanti rizika buvo didesnė nei kai kuriems kitiems bankams Graikijoje. Todėl ne visi GVO nuostoliai (su PSD programa susiję nuostoliai) gali būti siejami su nuolatine finansų įstaigos rizika dėl buveinės šalies valstybės skolos.
(361)
Kita banko nuostolių atsiradimo priežastis - Graikijos namų ūkiams ir įmonėms suteiktų paskolų nuostoliai. Komisija mano, kad tie nuostoliai daugiausia susidarė dėl nepaprastai didelio ir užsitęsusio BVP sumažėjimo - maždaug 25 % per penkerius metus, o ne dėl rizikingos banko skolinimo praktikos. Taigi dėl pagalbos, suteiktos tiems nuostoliams padengti, nekyla neatsakingo elgesio rizikos; taip būna tuo atveju, kai pagalba bankas yra apsaugomas nuo ankstesnio rizikingo elgesio pasekmių. Todėl pagalba turi mažesnį iškreipiamąjį poveikį (146).
(362)
Tačiau dalis banko kapitalo poreikių ir paskolų nuostolių susidarė dėl kai kurių tarptautinių patronuojamųjų įmonių (Rumunijoje, Bulgarijoje, Lenkijoje ir Ukrainoje). Pavyzdžiui, 2012 m. bankas įtraukė į apskaitą nuostolius Rumunijoje, Bulgarijoje ir Ukrainoje, nors toms patronuojamosioms įmonėms buvo skirtas 1,8 mlrd. EUR grupės vidaus finansavimas.
(363)
Testavimas nepalankiausiomis sąlygomis, atliktas 2012 m. siekiant nustatyti banko kapitalo poreikius, taip pat parodė, kad dalis kapitalo poreikių susidarė dėl užsienio paskolų nuostolių. Tų paskolų kredito nuostolio projekcijos sudarė 1 228 mln. EUR pagal pagrindinį scenarijų ir 1 622 mln. EUR pagal nepalankų scenarijų.
(364)
Taigi 2011 m. Pratęsimo komunikato 14 punktas apima didelę nuostolių dalį ir susijusį pagalbos poreikį, todėl Komisija gali sušvelninti reikalavimus. Dalis pagalbos poreikio susijusi su Graikijos paskolų nuostoliais dėl nepaprastai gilaus ir ilgo nuosmukio, o ne dėl rizikingo skolinimo. Dėl tokiomis aplinkybėmis suteiktos pagalbos nekyla neatsakingo elgesio rizikos, todėl tokia pagalba turi mažesnį iškreipiamąjį poveikį.
(365)
Be to, dalis pagalbos poreikio susijusi su paties banko rizikavimu, ypač kalbant apie jo užsienio patronuojamąsias įmones ir didesnę turimą GVO dalį.
7.6.2. Gyvybingumas
(366)
Restruktūrizavimo planu turi būti užtikrinta, kad iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos finansų įstaiga sugebės atkurti ilgalaikį gyvybingumą (Restruktūrizavimo komunikato 2 skirsnis). Nagrinėjamu atveju restruktūrizavimo laikotarpis - tai laikotarpis nuo šio sprendimo priėmimo dienos iki 2018 m. gruodžio 31 d.
(367)
Pagal Restruktūrizavimo komunikato 9-11 punktus Graikija pateikė visapusišką ir išsamų restruktūrizavimo planą, kuriame pateikiama išsami informacija apie banko verslo modelį. Be to, plane nurodomos banko patiriamų sunkumų priežastys, taip pat priemonės, kurių imtasi visoms gyvybingumo problemoms, su kuriomis jis susidūrė, spręsti. Visų pirma restruktūrizavimo plane aprašoma pasirinkta strategija banko veiklos efektyvumui išlaikyti ir klausimams, susijusiems su aukštu neveiksnių paskolų lygiu, mažu veiklos efektyvumu, silpnomis likvidumo ir kapitalo pozicijomis, taip pat užsienyje veikiančiomis įmonėmis, kurios dėl finansavimo ir kapitalo buvo priklausomos nuo savo patronuojančiosios įmonės, spręsti.
7.6.2.1. Graikijoje vykdoma bankininkystės veikla
(368)
Kalbant apie likvidumą ir banko priklausomybę nuo Eurosistemos finansavimo, restruktūrizavimo plane numatomas ribotas balanso augimas Graikijoje, o indėlių bazė vėl turėtų didėti. Jau sumažėjusi priklausomybė nuo skubios paramos likvidumui padidinti ir toliau mažės, o tai padės bankui sumažinti ir savo finansavimo išlaidas.
(369)
127 konstatuojamojoje dalyje aprašytu įsipareigojimu dėl paskolų ir indėlių santykio užtikrinama, kad iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos banko balanso struktūra bus tvari. Pardavus vertybinius popierius ir kitą nepagrindinę veiklą taip pat sustiprės banko likvidumo pozicija ir bus užtikrinta, kad bankas nebūtų priklausomas nuo didmeninių rinkų. Kadangi banko likvidumo pozicija vis dar įtempta, Komisija gali pritarti Graikijos valdžios institucijų prašymui leisti padidinti banko likvidumą pagal Graikijos bankams skirtos paramos schemos garantijų ir paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, priemones.
(370)
Siekdamas sumažinti savo finansavimo išlaidas bankas taip pat įsipareigojo toliau mažinti už indėlius mokamas palūkanas, kaip aprašyta 127 konstatuojamojoje dalyje. Komisija pažymi, kad toks indėlių sąnaudų mažinimas bus svarbus veiksnys didinant banko pelningumą prieš atidėjinių sudarymą.
(371)
Nuo krizės pradžios bankas gerokai racionalizavo savo komercinį tinklą Graikijoje sumažindamas filialų ir darbuotojų skaičių. Iki 2018 m. banko bendros sąnaudos bus sumažintos dar […] %, palyginti su 2013 m. (147) Kad pasiektų tą tikslą, bankas įsipareigojo sumažinti savo filialų ir darbuotojų skaičių Graikijoje, kad 2017 m. gruodžio 31 d. neviršytų atitinkamai […] ir […], o bendros sąnaudos Graikijoje neviršytų 800 mln. EUR. Numatomas sąnaudų ir pajamų santykis restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje bus mažesnis nei […] %. Komisija mano, kad restruktūrizavimo planu išlaikomas banko efektyvumas naujomis rinkos sąlygomis.
(372)
Kita svarbi sritis - neveiksnių paskolų valdymas, nes 2013 m. gruodžio 31 d. jos sudarė 29,4 % portfelio (148). Bankas planuoja įkurti specialų departamentą, atsakingą už neveiksnių paskolų valdymą. Jis taip pat įsipareigojo vykdydamas paskolų politiką laikytis aukštų standartų, siekdamas užtikrinti kuo didesnę vertę bankui kiekviename paskolų teikimo proceso etape, kaip aprašyta 131 ir 132 konstatuojamosiose dalyse.
7.6.2.2. Banko valdymas
(373)
Kitas pagrindinis klausimas - banko valdymas, atsižvelgiant į tai, kad 2013 m. gruodžio 31 d. HFSF turėjo 95,23 % banko akcijų. Atsižvelgdami į valstybės valdomų bankų Graikijoje patirtį, 2013 m. bankas ir HFSF susitarė dėl specialios santykių palaikymo tvarkos. Tuo susitarimu kasdienė banko veikla apsaugoma nuo pernelyg didelio pagrindinio jo akcininko kišimosi, kartu užtikrinant, kad HFSF galėtų stebėti, kaip įgyvendinamas restruktūrizavimo planas, ir neleisti banko vadovybei prisiimti pernelyg didelės rizikos rengiant atitinkamas konsultacijas. Bankas taip pat įsipareigojo atidžiai stebėti savo poziciją susijusiems skolininkams.
(374)
HFSF įstatyme (su pakeitimais, padarytais 2014 m.) numatyta, kad vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą HFSF pasirašytos akcijos taps akcijomis be balsavimo teisės, jeigu ne mažiau kaip 50 % 2014 m. padidinto kapitalo pasirašys privatūs investuotojai. Kalbant apie ilgalaikio banko gyvybingumo atkūrimą, Komisija neprieštarautų tam, kad kontrolė būtų suteikta privatiems akcininkams, jeigu jie į banką investuotų didelę savų pinigų sumą. Komisija pažymi, kad HFSF balsavimo teisių apribojimas nebus taikomas balsuojant dėl banko įstatų, emitento įvykių ar kitų strateginių sprendimų. Komisija teigiamai vertina tai, kad HFSF automatiškai atgaus visas savo balsavimo teises, jei bankas neįgyvendins savo restruktūrizavimo plano. Tomis nuostatomis užtikrinama, kad nors HFSF nesikiš į kasdienę banko veiklą, jis galės apsaugoti savo, kaip akcininko ir kaip institucijos, kuri turi užtikrinti tinkamą restruktūrizavimo plano įgyvendinimą, interesus.
7.6.2.3. Tarptautinė veikla
(375)
Kaip paaiškinta 362 ir 363 konstatuojamosiose dalyse, dėl tam tikros tarptautinės banko veiklos praeityje smarkiai sumažėjo banko kapitalas, likvidumas ir pelningumas.
(376)
Restruktūrizavimo plane numatoma pakeisti banko verslo modelį ir tapti banku, kuris daugiau dėmesio skirtų […]. Bankas jau pardavė nepelningą patronuojamąją įmonę Lenkijoje („EFG Poland“). Jis taip pat pradėjo racionalizuoti kitas patronuojamąsias įmones, stiprinti paskolų garantavimo procesą ir mažinti patronuojamųjų įmonių finansavimo trūkumą. Bankas planuoja parduoti […] patronuojamąją įmonę […] (149). Jis taip pat toliau restruktūrizuos […] ir […] patronuojamųjų įmonių veiklą prieš galimą jų pardavimą vėliau, kaip nurodyta 116 konstatuojamojoje dalyje.
(377)
Bendras užsienyje veikiančių įmonių pelningumas bus atkurtas nuo […]. Tą pačią dieną užsienio patronuojamosioms įmonėms suteiktas finansavimas bus sumažintas […], palyginti su 2012 m. gruodžio 31 d. lygiu.
(378)
Todėl Komisija mano, kad bankas pakankamai restruktūrizavo tas užsienio patronuojamąsias įmones ir sumažino jų dydį, kad ateityje nepatirtų papildomų kapitalo poreikių ir likvidumo trūkumo. 128 konstatuojamojoje dalyje aprašytu įsipareigojimu neskirti didelių kapitalo injekcijų banko tarptautinėms patronuojamosioms įmonėms taip pat užtikrinama, kad užsienio patronuojamosios įmonės nekels grėsmės kapitalui ar likvidumui.
7.6.2.4. Išvada dėl gyvybingumo
(379)
Pagal pagrindinį scenarijų, kaip aprašyta 2.4 skirsnyje, restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje bankas sugebės gauti grąžą, kuri leis jam padengti visas savo sąnaudas ir užtikrinti tinkamą nuosavo kapitalo grąžą, atsižvelgiant į jo rizikos profilį. Iš tikrųjų pagal pagrindinį scenarijų 2018 m. banko nuosavo kapitalo grąža sieks […] %. Tuo pat metu banko kapitalo pozicija turėtų išlikti patenkinama, nes nuo 2014 m. kapitalo pakankamumo rodiklis nebus mažesnis nei […] %.
(380)
Galiausiai Komisija atsižvelgia į Graikijos valdžios institucijų pateiktame banko restruktūrizavimo plane aprašytą nepalankų scenarijų. Tas nepalankus scenarijus grindžiamas su HFSF suderintomis prielaidomis. Šiuo scenarijumi atsižvelgiama į ilgesnį ir gilesnį nuosmukį, taip pat į didesnę nekilnojamojo turto kainų defliaciją (150). Iš restruktūrizavimo plano matyti, kad bankas gali atlaikyti pakankamai nemažai nepalankiausių sąlygų, nes pagal nepalankų scenarijų bankas restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje išliks pelningas, 2018 m. jo nuosavo kapitalo grąža bus […] %, o bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo koeficientas bus […] %.
(381)
Graikijos banko atliktas 2013 m. testavimas nepalankiausiomis sąlygomis patvirtino, kad papildomo kapitalo sumos, kuri bus pritraukta 2014 m., t. y. 2 864 mln. EUR, pakanka pagrindiniam scenarijui restruktūrizavimo laikotarpiu įgyvendinti. Bankas Graikijos bankui taip pat pateiks nenumatytų atvejų kapitalo planą, kuriame numatytos priemonės, kurias reikėtų įgyvendinti, jei ekonominės sąlygos toliau blogėtų. Komisija primena, kad vertindamas kapitalo poreikius pagal pagrindinį scenarijų Graikijos bankas jau padarė keletą pakeitimų, dėl kurių padidėjo numatomi kapitalo poreikiai, palyginti su banko pagal savo pagrindinį scenarijų apskaičiuotais kapitalo poreikiais. Todėl Graikijos banko pagal pagrindinį scenarijų apskaičiuoti kapitalo poreikiai gali būti laikomi tam tikru testavimu nepalankiausiomis sąlygomis. Kad padarytų išvadą, jog bankas yra gyvybingas, Komisija nereikalauja, kad bankas iš anksto turėtų pakankamai kapitalo Graikijos banko pagal testavimo nepalankiausiomis sąlygomis scenarijų apskaičiuotiems kapitalo poreikiams padengti, nes pastarasis apskaičiuotas lygis reiškia aukštą nepalankiausių sąlygų lygį.
(382)
Be to, aišku, kad bankas papildomai neinvestuos į neinvesticinio reitingo vertybinius popierius; tai padės išlaikyti kapitalo ir likvidumo poziciją.
(383)
Todėl Komisija gali daryti išvadą, kad bankas ėmėsi pakankamų priemonių Graikijoje vykdomos bankininkystės veiklos ir užsienyje vykdomos veiklos gyvybingumo klausimams spręsti.
7.6.3. Nuosavas įnašas ir naštos pasidalijimas
7.6.3.1. A, B1, B2, B3 ir B4 priemonių atitikties Restruktūrizavimo komunikatui vertinimas
(384)
Kaip nurodyta Restruktūrizavimo komunikate, siekiant užtikrinti, kad pagalba būtų apribota iki mažiausios būtinos sumos, bankai ir jų kapitalo savininkai turi kiek galėdami prisidėti prie restruktūrizavimo. Taigi restruktūrizavimui finansuoti bankai turėtų naudoti savo išteklius, šiuo tikslu, pvz., parduodami turtą, o kapitalo savininkai, jei įmanoma, turėtų padengti banko nuostolius. Banko prisiimtais įsipareigojimais turėtų būti užtikrintas nuosavų išteklių naudojimas ir pirminių akcininkų bei privačių investuotojų, turinčių banko mišrių kapitalo priemonių, dalyvavimas vykdant restruktūrizavimą.
7.6.3.1.1. Banko įnašas: turto pardavimas ir sąnaudų mažinimas
(385)
Siekdamas padidinti kapitalo pakankamumą bankas pardavė nemažą savo verslo dalį. Pardavus dideles patronuojamąsias įmones Lenkijoje ir Turkijoje banko kapitalo pozicija sustiprėjo maždaug 750 mln. EUR. Dėl tų įmonių pardavimo taip pat pagerėjo banko likvidumo pozicija. Padidinus „Eurobank Properties“ akcinį kapitalą buvo sudarytos sąlygos bankui padidinti savo kapitalą 200 mln. EUR.
(386)
Restruktūrizavimo plane numatyta parduoti kitą turtą […] ir […]. Visų pirma bankas įsipareigojo sumažinti savo užsienio turto dydį iki 8,77 mlrd. EUR. Atsižvelgiant į jau sumažintą finansinį įsiskolinimą ir parduotą turtą, taip pat įgyvendinus šį papildomą mažinimą, bankas bus reikšmingai sumažinęs savo geografinį buvimą […].
(387)
Be to, bankas įsipareigojo toliau mažinti užsienyje vykdomos veiklos mastą, jei jam reikėtų daugiau kaip 1 mlrd. EUR HFSF kapitalo injekcijos. Esant tokiam scenarijui, bankas sumažintų savo tarptautinio turto portfelį, kad jis neviršytų 3,5 mlrd. EUR. Jeigu kapitalo injekcija pagal C priemonę bus mažesnė nei 1 mlrd. EUR, privatūs investuotojai skirs ne mažiau kaip 1,5 mlrd. EUR, t. y. daugiau negu HFSF. Esant tokiam didesniam privačių investuotojų dalyvavimui gerokai sumažėtų reikalingos pagalbos suma, kartu būtų užtikrintas didesnis naštos pasidalijimas.
(388)
Bankas taip pat įsipareigojo parduoti didelę ir pelningą patronuojamąją draudimo įmonę.
(389)
Siekdamas apriboti kapitalo poreikius bankas įsipareigojo, kad jis nenaudos kapitalo užsienio patronuojamosioms įmonėms remti arba didinti, kaip aprašyta 128 konstatuojamojoje dalyje. Be to, įsipareigojimais numatyta, kad bankas neįsigis kitų įmonių.
(390)
Bankas taip pat ėmėsi plataus masto sąnaudų mažinimo programos, kaip nurodyta 2.4.2 skirsnyje. Jo sąnaudos toliau mažės iki 2018 m. […]
(391)
Graikija visų pirma įsipareigojo, kad iki […] bankas jokiam darbuotojui ar valdytojui nemokės didesnio kaip […] bendro metinio atlygio (darbo užmokestis, pensijų įmoka, premija). Be to, jeigu HFSF reikėtų pasirašyti banko akcijų, Graikija įsipareigojo taikyti darbo užmokesčio ribą pagal 2013 m. Bankų komunikatą (151).
7.6.3.1.2. Istorinių akcininkų dalijimasis našta ir rinkoje pritrauktas naujas kapitalas
(392)
Įvykdžius 2013 m. pavasario rekapitalizavimą (B4 priemonė) esamų akcininkų valdoma akcinio kapitalo dalis smarkiai sumažėjo. Iš tikrųjų, esamų akcininkų turima dalis sumažėjo nuo 100 % prieš 2013 m. pavasario rekapitalizavimą iki vos 1,44 %. Komisija taip pat pažymi, kad bankas nuo 2008 m. nemokėjo jokių dividendų grynaisiais. Galiausiai Komisija palankiai vertina tai, kad HFSF skirs papildomo kapitalo injekciją tik jei bankui nepavyktų pritraukti jo rinkoje už kainą, kuri laikoma pagrįsta ir nustatyta remiantis dviem nepriklausomais vertintojais.
7.6.3.1.3. Subordinuotosios skolos priemonių turėtojų dalijimasis našta
(393)
Banko subordinuotosios skolos priemonių turėtojai dalyvavo padengiant banko restruktūrizavimo išlaidas. Siekdamas padidinti kapitalą bankas įgyvendino keletą įsipareigojimų valdymo priemonių. Bendra iškeistų įsipareigojimų suma - 748 mln. EUR, o kapitalo prieaugis - 565 mln. EUR, kaip aprašyta 122 ir 123 konstatuojamosiose dalyse.
(394)
Vis dar neapmokėtoms priemonėms taikomas draudimas mokėti atkarpas, nurodytas 133 konstatuojamojoje dalyje. Todėl Komisija mano, kad užtikrintas tinkamas banko privačių investuotojų, turinčių mišrių kapitalo priemonių, dalijimasis našta ir laikomasi atitinkamų Restruktūrizavimo komunikato reikalavimų.
(395)
Taigi, atsižvelgdama į 7.6.1 skirsnyje aptartus veiksnius, Komisija mano, kad Graikija įgyvendino pakankamas nuosavo įnašo ir naštos pasidalijimo priemones, kad A, B1, B2, B3 ir B4 pagalbos priemonės būtų apribotos iki mažiausios būtinos sumos.
7.6.3.2. C priemonės atitikties 2013 m. Bankų komunikatui vertinimas
(396)
2013 m. Bankų komunikatu papildomas Restruktūrizavimo komunikatas; jame reikalaujama užtikrinti didesnį naštos pasidalijimą, o bankai, gaunantys kapitalo paramą, raginami imtis papildomų priemonių, kad pagalba būtų apribota iki mažiausios sumos. 2013 m. Bankų komunikato 29 punkte reikalaujama, kad valstybės narės įrodytų, jog, kiek įmanoma, buvo išnaudotos visos priemonės, kad tokia pagalba būtų apribota iki mažiausios sumos. Todėl valstybės narės turi pateikti kapitalo didinimo planą, užtikrinti tinkamą akcininkų ir subordinuotųjų kreditorių dalijimąsi našta ir užkirsti kelią lėšų netekimui prieš sprendimo dėl restruktūrizavimo priėmimą. Pagal 2013 m. Bankų komunikatą kapitalo didinimo planai turėtų apimti teisių emisijas, savanoriškas įsipareigojimų valdymo priemones, kapitalą didinantį turto pardavimą, finansinio įsiskolinimo mažinimo priemones, pelno neskirstymą ir kitas priemones, pavyzdžiui, griežtą išlaidų ir atlygio politiką.
(397)
2013 m. Bankų komunikato 47 punkte numatyta, kad nustačius kapitalo trūkumą bankas turi užkirsti kelią lėšų netekimui imdamasis priemonių, kuriomis siekiama tokio pat rezultato, kaip ir įprastiniais draudimais mokėti dividendus ir atkarpas, draudimais įsigyti, draudimais siūlyti palankiausias kainas ar reklamos draudimais. Komisija pažymi, kad bankas tokių draudimų jau laikosi, nes jie yra įtraukti į Graikijos pateiktą įsipareigojimų sąrašą, kaip aprašyta (133) konstatuojamojoje dalyje, ir kad bankas nuo 2008 m. nemokėjo jokių dividendų grynaisiais.
(398)
2014 m. rekapitalizavimo įsipareigojimu (C priemonė) numatytas rezervas būsimiems nuostoliams, nustatytiems 2013 m. Graikijos bankui atliekant testavimą nepalankiausiomis sąlygomis (jo rezultatai paskelbti 2014 m. kovo 6 d.), padengti. Testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatai rodo, kad bankui pagal testavimo nepalankiausiomis sąlygomis scenarijų reikia 2 945 mln. EUR papildomo kapitalo būsimiems nuostoliams padengti. C priemone dengiami tik tie kapitalo poreikiai, kurie liks tokiu atveju, jei i) jie negali būti padengti parduodant papildomą turtą arba taikant kitas kapitalo didinimo priemones (Komisija mano, kad bankas išanalizavo visas turto pardavimo galimybes ir įsipareigojo dėl visų pardavimo sandorių, kuriais galima sumažinti kapitalo poreikius pagal Graikijos banko pateiktą kapitalo didinimo planą) ir ii) jų nepadengia privatūs investuotojai 2014 m. balandžio mėn. didinant akcinį kapitalą. Taigi bankui nesuteikiama jokio perteklinio kapitalo.
(399)
Kaip paaiškinta 385-395 konstatuojamosiose dalyse, dar prieš testavimą nepalankiausiomis sąlygomis bankas ėmėsi veiksmų, kad reikalingo kapitalo suma būtų apribota iki minimumo. Jeigu įgyvendinant dabartinę kapitalo didinimo priemonę bankui pavyks didžiąją reikalingo kapitalo dalį pritraukti iš privačių investuotojų, o HFSF išmokėta papildoma pagalba neviršys 1 mlrd. EUR, nereikės jokio papildomo banko įnašo. Tačiau jeigu pagal C priemonę išmokėta pagalba tą lygį viršytų, bankui būtų tikslinga parduoti daugiau veiklos.
(400)
Kalbant apie naštos pasidalijimą, 2013 m. Bankų komunikate numatyta, kad tinkamai dalijantis našta akcininkai, mišrių kapitalo priemonių turėtojai ir subordinuotosios skolos priemonių turėtojai įnašus moka prieš suteikiant pagalbą kapitalo paramos forma. Komisija pažymi, kad Graikija iš dalies pakeitė savo nacionalinės teisės aktų sistemą siekdama užtikrinti, kad subordinuotieji kreditoriai prisidėtų prie banko restruktūrizavimo išlaidų prieš skiriant bankui bet kokią papildomo kapitalo injekciją. Komisija taip pat pažymi, jog Graikija įsipareigojo, kad bus įgyvendintos HFSF įstatymo (su pakeitimais, padarytais 2014 m.) 6a straipsnyje numatytos priemonės, pagal kurias numatoma kapitalo trūkumą prireikus paskirstyti banko kapitalo priemonių ir kitų antraeilių įsipareigojimų turėtojams. Nors toks naštos pasidalijimas bus tik po 2014 m. rekapitalizavimo įsipareigojimo (C priemonė) dienos, remdamasi 2013 m. Bankų komunikato 45 punktu Komisija mano, kad tuo atveju, jei subordinuotoji skola ir mišrus kapitalas turėtų būti konvertuoti jau įsipareigojimo metu, rezultatai būtų neproporcingi. Jei bankas pritrauktų pakankamai privataus kapitalo visiems savo kapitalo poreikiams, nustatytiems Graikijos bankui atliekant testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, padengti, subordinuotosios skolos priemonių konvertavimas būtų neproporcingas. Todėl Graikijos įsipareigojimas, kad subordinuotieji kreditoriai prisidės prie restruktūrizavimo privačiomis lėšomis prieš faktiškai bankui išmokant bet kokią kapitalo paramą, yra pakankamas tinkamam naštos pasidalijimui užtikrinti.
(401)
Be to, siekdama užtikrinti, kad restruktūrizavimo laikotarpiu banko savininkai kiek įmanoma daugiau prisidėtų atkuriant tinkamą kapitalo bazę, Graikija įsipareigojo, kad iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos bankas nepaskirstys dividendų ir nemokės jokių atkarpų, kurių pagal įstatymus neprivalo mokėti. Todėl pagal Restruktūrizavimo komunikato 26 punktą ir 2013 m. Bankų komunikato 47 punktą bankas nenaudos valstybės pagalbos mokėjimams už nuosavas lėšas, jeigu nėra pakankamo pelno tokiems mokėjimams atlikti.
(402)
Bankas taip pat įsipareigojo, kad iki 2017 m. gruodžio 31 d. jokiam darbuotojui ar valdytojui nemokės bendro metinio atlygio (darbo užmokestis, pensijų įmoka, premija), didesnio už Graikijos banko valdytojo bendrą metinį atlygį (neatsižvelgiant į jokią savanoriškai valdytojo atsisakytą atlygio dalį). Be to, jeigu HFSF reikėtų pasirašyti banko akcijų, Graikija įsipareigojo taikyti darbo užmokesčio ribą pagal 2013 m. Bankų komunikatą (152).
(403)
Komisija turi įvertinti, ar tas įsipareigojimas, apimantis du scenarijus, atitinka 2013 m. Bankų komunikate nustatytus reikalavimus.
(404)
Pagal pirmąjį scenarijų, kai HFSF faktiškai nesuteikia bankui naujo kapitalo injekcijos, pagal C priemonę numatyta pagalba apsiribos paprasčiausiu įsipareigojimu garantuoti kapitalo padidinimą, o HFSF neišmokės nė vieno euro, nes visos naujos akcijos bus pasirašytos privačių investuotojų. 2013 m. Bankų komunikate numatyta, kad atlygio apribojimo galima nebetaikyti, kai pagalba grąžinama. Tačiau pagal tokį garantavimo įsipareigojimą dėl galimo kapitalo padidinimo numatyta pagalba negali būti grąžinta, jei šis įsipareigojimas niekada neįgyvendinamas (nes valstybė bankui iš viso neišmoka jokių pinigų). Tokiomis aplinkybėmis Komisija gali sutikti, kad atlygio apribojimas taikomas nustatytą laikotarpį. Komisija mano, kad Graikijos prisiimtas įsipareigojimas, galiojantis iki 2017 m. gruodžio 31 d. (t. y. trejus metus ir aštuonis mėnesius, baigiasi likus vieniems metams iki restruktūrizavimo plano įgyvendinimo pabaigos) yra tinkamas 2013 m. Bankų komunikato 38 punkto paskutinės pastraipos taikymas. Kadangi Graikijos banko valdytojo metinis atlygis yra mažesnis už ribą, nustatytą 2013 m. Bankų komunikato 38 punkto antroje pastraipoje, o tas įsipareigojimas bus taikomas visa grupei, Komisija mano, kad Graikijos siūlomas įsipareigojimas tuo atveju, kai didinant, kaip planuota, kapitalą HFSF nepasirašys jokių akcijų, atitinka 2013 m. Bankų komunikato 38 punktą.
(405)
Pagal antrąjį scenarijų, kai HFSF turėtų pasirašyti banko akcijų, Graikija įsipareigojo pakeisti įsipareigojimą, kad jis atitiktų 2013 m. Bankų komunikatą. Komisija pažymi, kad norint toliau atitikti 2013 m. Bankų komunikatą tuo atveju, jei HFSF pasirašytų akcijų, atlygio ribos taikymo trukmė būtų pakeista, kad ta riba būtų taikoma iki restruktūrizavimo plano įgyvendinimo pabaigos, t. y. 2018 m. gruodžio 31 d., arba iki pagalbos grąžinimui lygiaverčio sandorio, atsižvelgiant į tai, kuris įvykis pirmesnis. Kadangi paprastųjų akcijų bankas negali grąžinti, Komisija sutinka, kad pelningas akcijų pardavimas antrinėje rinkoje galėtų būti laikomas lygiaverčiu pagalbos grąžinimui.
(406)
Taigi pagal abu scenarijus Graikijos prisiimtas įsipareigojimas dėl atlygio apribojimo atitinka 2013 m. Bankų komunikato reikalavimus.
(407)
Kalbant apie valstybės atlygį, 2011 m. Pratęsimo komunikate reikalaujama, kad išleidžiamos naujos akcijos būtų diskontuotos rinkos kainos, patikslinus atsižvelgiant į vertės sumažėjimą. Komisija pažymi, kad to reikalavimo tikslas - užtikrinti, kad valstybė gautų pakankamą atlygį už savo turimą banko akcijų dalį ir kad istorinių akcininkų turima dalis atitinkamai sumažėtų. C priemonės atveju valstybė jau yra pagrindinė banko akcininkė, turinti daugiau kaip 90 % akcijų. Taigi dėl pernelyg diskontuotos rinkos kainos sumažėtų valstybės atlygis už B4 priemonę ir gali būti suteikta pagalba investuotojams, jeigu diskontu nepakankamai įvertinama banko vertė. Siekiant to išvengti, pasirašymo kaina negali būti mažesnė už minimalią kainą, nustatytą remiantis dviem nepriklausomų vertintojų vertinimais. Todėl išsamia kainų nustatymo tvarka HFSF apsaugomas nuo pernelyg didelio turimos dalies sumažėjimo dėl naujų investuotojų, kartu užtikrinant, kad HFSF pasirašys naujas akcijas už kainą, atitinkančią banko vertę. Tokiomis aplinkybėmis Komisija gali pritarti, kad išleidžiamos naujos akcijos gali būti mažiau diskontuotos dabartinės rinkos kainos, nei numatyta 2011 m. Pratęsimo komunikate, ir minimalią kainą ji laiko priimtina.
(408)
Jeigu akcijos būtų išleistos už didesnę kainą, būtų kilęs pavojus atbaidyti privačius investuotojus nuo dalyvavimo didinant akcinį kapitalą, taigi būtų apribotos galimybės pritraukti privataus kapitalo.
(409)
Todėl Komisija mano, kad nuosavo įnašo ir naštos pasidalijimo lygis C priemonės atveju yra tinkamas.
7.6.3.3. Išvada dėl nuosavo įnašo ir naštos pasidalijimo
(410)
Komisija pažymi, kad, palyginti su visa gauta valstybės rekapitalizavimo suma, nuosavas įnašas ir naštos pasidalijimas parduodant turtą yra gerokai mažesni nei lygiai, kuriuos Komisija paprastai laikytų pakankamais. Tačiau atsižvelgiant į 7.6.1 skirsnyje aptartus veiksnius, dėl kurių Komisija gali sutikti su mažesniu nuosavu įnašu ir naštos pasidalijimu, gali būti laikoma, kad restruktūrizavimo plane numatytos pakankamos nuosavo įnašo ir naštos pasidalijimo priemonės.
(411)
C priemonės atveju restruktūrizavimo planas taip pat atitinka 2013 m. Bankų komunikato reikalavimus.
7.6.4. Konkurencijos iškraipymą ribojančios priemonės
(412)
Restruktūrizavimo komunikate reikalaujama, kad restruktūrizavimo plane būtų pasiūlyta priemonių, kuriomis ribojami konkurencijos iškraipymai ir užtikrinamas konkurencingas bankų sektorius. Be to, tomis priemonėmis taip pat turėtų būti sprendžiamos neatsakingo elgesio rizikos problemos ir užtikrinta, kad valstybės pagalba nebūtų naudojama antikonkurenciniams veiksmams finansuoti.
(413)
Restruktūrizavimo komunikato 31 punkte nurodyta, kad vertindama pagalbos sumą ir dėl pagalbos kylančius konkurencijos iškraipymus Komisija turi atsižvelgti tiek į absoliučią, tiek į santykinę gautos valstybės pagalbos sumą, taip pat į naštos pasidalijimo lygį ir į finansų įstaigos padėtį rinkoje po restruktūrizavimo. Šiuo klausimu Komisija primena, kad bankas iš valstybės gavo kapitalo, kuris sudarė 16 % pagal riziką įvertinto jo turto (išskyrus C priemonę). Pagal C priemonę bankas gauna įsipareigojimą skirti papildomą 2 864 mlrd. EUR injekciją, todėl bendra kapitalo pagalbos suma - 23,7 % pagal riziką įvertinto banko turto. Be kapitalo paramos bankas taip pat gavo paramą likvidumui padidinti. Bankui suteiktos likvidumo garantijos, kurios siekė 13 600 mln. EUR 2011 m. balandžio 15 d. ir 13 932 mln. EUR 2013 m. lapkričio 30 d., tai sudaro 17 % banko balanso tą pačią dieną. 2012 m. gruodžio 31 d. bankas taip pat buvo gavęs 12 mlrd. EUR valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti, tai sudarė 18 % banko balanso tą dieną. Taigi būtinybė įgyvendinti priemones, kuriomis būtų ribojami galimi konkurencijos iškraipymai, pateisinama atsižvelgiant į palyginti didelę pagalbos sumą. Be to, banko rinkos dalis Graikijoje yra didelė: 2012 m. gruodžio 31 d. jo paskolų rinkos dalis siekė 17 %, o indėlių - 12 %. Įsigijus „New TT Bank“ ir „Nea Proton Bank“, 2013 m. rugsėjo mėn. banko paskolų rinkos dalis išaugo iki 20,7 %, o indėlių - iki 18,8 % (153).
(414)
Komisija primena, kad banko patiriami sunkumai daugiausia kilo dėl išorės sukrėtimų, kaip antai Graikijos valstybės skolos krizės ir užsitęsusio nuosmukio, dėl kurio Graikijos ekonomika yra sutrikdyta nuo 2008 m., kaip nurodyta sprendimo pradėti procedūrą dėl „Eurobank“ 69 konstatuojamojoje dalyje. Poreikis spręsti neatsakingo elgesio rizikos problemas sumažėjęs, nes bankas, atrodo, nėra prisiėmęs pernelyg didelės rizikos. Kaip aptarta 7.6.1 skirsnyje, atsižvelgiant į tuos veiksnius pagalbos priemonių konkurenciją iškreipiantis poveikis yra mažesnis, taigi ir konkurencijos iškraipymą ribojančių priemonių poreikis yra mažesnis. Dėl tų priežasčių Komisija išimties tvarka gali sutikti, kad, nepaisant didelės pagalbos sumos, restruktūrizavimo plane nebūtų numatyta jokio balanso sumos ir paskolų mažinimo Graikijoje.
(415)
Tačiau Komisija pažymi, kad valstybės rekapitalizavimo priemonės leido bankui tęsti bankininkystės veiklą užsienio rinkose ir draudimo veiklą Graikijoje.
(416)
Šiuo atžvilgiu Komisija nurodo, be jau įgyvendinto finansinio įsiskolinimo mažinimo ir restruktūrizavimo, banko įsipareigojimą iki […] parduoti savo draudimo veiklą, taip pat įsipareigojimą iki 2018 m. gruodžio 31 d. sumažinti savo tarptautinio turto dydį, dėl ko tikriausiai reikės parduoti papildomą turtą […] ir […], ir įsipareigojimą nenaudoti pagalbos tų įmonių plėtrai finansuoti. Komisija mano, kad proporcinga užsienio turto dydį mažinti daugiau, jei pagal C priemonę HFSF bankui išmokėtų daugiau kaip 1 mlrd. EUR papildomą kapitalo pagalbą. Kaip nurodyta (295) konstatuojamojoje dalyje, dėl tokio mokėjimo pagalba turėtų didesnį iškreipiamąjį poveikį nei paprasčiausias įsipareigojimas dalyvauti didinant kapitalą. Tačiau jeigu papildomo kapitalo injekcija bus mažesnė nei 1 mlrd. EUR, tai reikštų didesnį privačių investuotojų dalyvavimą prisidedant mažiausiai 1,5 mlrd. EUR. Be to, esant didesniam privačių investuotojų dalyvavimui būtų užtikrintas papildomas naštos pasidalijimas, kaip paaiškinta 388 konstatuojamojoje dalyje. Restruktūrizavimo komunikato 31 punkte nurodyta, kad vertinant naštos pasidalijimo priemones bus atsižvelgta ir į kainą, sumokėtą už valstybės suteiktą paramą, ir į naštos pasidalijimo lygį. Taigi papildomi konkurencijos iškraipymai bus apriboti, jeigu HFSF skirs mažiau nei 1 mlrd. EUR injekciją.
(417)
Graikija taip pat įsipareigojo laikytis draudimo įsigyti, užtikrindama, kad bankas nenaudos gautos valstybės pagalbos jokiai naujai įmonei įsigyti. Tas draudimas padeda užtikrinti, kad pagalba būtų griežtai naudojama Graikijos bankininkystės veiklos gyvybingumo atkūrimui remti, o ne plėstis, pavyzdžiui, užsienio rinkose.
(418)
Įsipareigojimu mažinti už Graikijos indėlius mokamas palūkanas taip pat užtikrinama, kad pagalba nebus naudojama netvarioms indėlių priėmimo strategijoms, kuriomis iškraipoma konkurencija Graikijos rinkose, finansuoti. Taip pat įsipareigojimu įgyvendinti griežtas gaires dėl naujų paskolų kainų nustatymo remiantis tinkamu kredito rizikos vertinimu bus užtikrinta, kad bankas netinkamomis paskolų klientams kainų nustatymo strategijomis neiškraipytų konkurencijos Graikijos rinkoje.
(419)
Atsižvelgdama į ypatingą padėtį, aprašytą 7.6.1 skirsnyje, ir į restruktūrizavimo plane numatytas priemones Komisija mano, kad esama pakankamų apsaugos priemonių, kuriomis ribojami konkurencijos iškraipymai.
7.7. STEBĖSENA
(420)
Pagal Restruktūrizavimo komunikato 5 skirsnį reikalaujama teikti reguliarias ataskaitas, kad Komisija galėtų tikrinti, ar restruktūrizavimo planas įgyvendinamas tinkamai. Kaip nurodyta įsipareigojimuose (154), Graikija užtikrins, kad už stebėseną atsakingas patikėtinis, kurį bankas, pritarus Komisijai, jau paskyrė, stebės Graikijos prisiimtus įsipareigojimus, susijusius su veiklos Graikijoje ir užsienyje restruktūrizavimu ir su banko valdymu ir komercine veikla. Todėl Komisija mano, kad užtikrinta tinkama restruktūrizavimo plano įgyvendinimo stebėsena.
8. IŠVADA
(421)
Komisija konstatuoja, kad Graikija, pažeisdama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 3 dalį, neteisėtai įgyvendino pagalbos priemones SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/N), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C, ex 2012/NN) SA.31155 (2013/C) (2013/NN), nes jos buvo įgyvendintos prieš tai oficialiai apie jas nepranešus. Tačiau Komisija pripažįsta, kad restruktūrizavimo planu, kartu su prieduose išdėstytais įsipareigojimais, užtikrinamas ilgalaikio banko gyvybingumo atkūrimas, jis yra pakankamas naštos pasidalijimo bei nuosavo įnašo požiūriu, taip pat tinkamas ir proporcingas šiame sprendime nagrinėjamų pagalbos priemonių konkurenciją iškreipiančiam poveikiui atsverti. Pateiktas restruktūrizavimo planas ir įsipareigojimai atitinka Restruktūrizavimo komunikato kriterijus, todėl pagalbos priemonės gali būti laikomos suderinamomis su vidaus rinka,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
1. Toliau nurodytos Graikijos įgyvendintos arba planuojamos įgyvendinti priemonės yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį:
a)
Graikijos banko bankui „Eurobank Ergasias SA.“ (toliau - „Eurobank“) suteikta ir Graikijos Respublikos garantuojama skubi parama likvidumui padidinti (L2 priemonė);
b)
2012 m. gruodžio mėn. Graikijos finansinio stabilumo fondo (HFSF) „Eurobank“ suteikta 1 341 mln. EUR dydžio antroji tarpinio rekapitalizavimo priemonė (B2 priemonė);
c)
2012 m. gruodžio 21 d. HFSF „Eurobank“ pateiktas 528 mln. EUR dydžio įsipareigojimo raštas (B3 priemonė);
d)
2013 m. gegužės mėn. HFSF „Eurobank“ suteikta 5 839 mln. EUR dydžio rekapitalizavimo priemonė (B4 priemonė);
e)
HFSF suteiktas 2 864 mln. EUR dydžio rekapitalizavimo įsipareigojimas, 2014 m. balandžio 12 d. neeiliniam akcininkų susirinkimui patvirtinus akcinio kapitalo padidinimą 2 864 mln. EUR pagal HFSF įstatymą Nr. 3864/2010 su pakeitimais (C priemonė);
f)
2013 m. rugpjūčio 28 d. HFSF „Nea Proton Bank“ skirta 395 mln. EUR kapitalo injekcija (NP3 priemonė).
2. Atsižvelgiant į 2014 m. balandžio 16 d. pateiktą restruktūrizavimo planą, susijusį su „Eurobank Group“ („Eurobank Ergasias S.A“ ir visos jo patronuojamosios įmonės (Graikijos ir ne Graikijos bankų ir ne bankų sektoriaus patronuojamosios įmonės ir filialai)), ir į 2014 m. balandžio 16 d. Graikijos pateiktus įsipareigojimus, toliau nurodyta valstybės pagalba yra suderinama su vidaus rinka:
a)
2009 m. gegužės mėn. Graikijos „Eurobank“ skirta 950 mln. EUR kapitalo injekcija pagal rekapitalizavimo schemą (A priemonė);
b)
nuo 2011 m. liepos mėn. Graikijos banko bankui „Eurobank“ suteikta ir Graikijos garantuojama skubi parama likvidumui padidinti, kuri 2012 m. gruodžio 31 d. sudarė 12 mlrd. EUR (L2 priemonė);
c)
2012 m. gegužės mėn. HFSF „Eurobank“ suteikta 3 970 mln. EUR dydžio pirmoji tarpinio rekapitalizavimo priemonė (B1 priemonė);
d)
2012 m. gruodžio mėn. HFSF „Eurobank“ suteikta 1 341 mln. EUR dydžio antroji tarpinio rekapitalizavimo priemonė (B2 priemonė);
e)
2012 m. gruodžio 21 d. HFSF „Eurobank“ suteiktas 528 mln. EUR dydžio įsipareigojimo raštas (B3 priemonė);
f)
2013 m. gegužės mėn. HFSF „Eurobank“ suteikta 5 839 mln. EUR dydžio rekapitalizavimo priemonė (B4 priemonė);
g)
HFSF „Eurobank“ suteiktas 2 864 mln. EUR dydžio rekapitalizavimo įsipareigojimas, 2014 m. balandžio 12 d. neeiliniam akcininkų susirinkimui patvirtinus akcinio kapitalo padidinimą 2 864 mln. EUR pagal HFSF įstatymą Nr. 3864/2010 su pakeitimais (C priemonė);
h)
2009 m. gegužės mėn. Graikijos „Proton Bank“ skirta 80 mln. EUR kapitalo injekcija (Pr1 priemonė);
i)
iš viso 1 121,6 mln. EUR finansavimo trūkumo, susidariusio „Proton Bank“ veiklą perdavus „Nea Proton Bank“, padengimas Graikijos indėlių ir investicijų garantijų fondo (HDIGF) ir HFSF lėšomis 2011 m. spalio mėn. ir 2012 m. gegužės mėn. (NP1 priemonė);
j)
2011 m. spalio mėn., 2012 m. vasario mėn., 2012 m. rugpjūčio mėn. ir 2012 m. gruodžio mėn. HFSF „Nea Proton Bank“ skirta iš viso 515 mln. EUR kapitalo injekcija (NP2 priemonė);
k)
2013 m. rugpjūčio 28 d. HFSF „Nea Proton Bank“ skirta 395 mln. EUR kapitalo injekcija (NP3 priemonė).
l)
iš viso 677 mln. EUR finansavimo trūkumo, susidariusio „T Bank“ veiklą perdavus „Hellenic Postbank“ („TT Bank“), padengimas HDIGF ir HFSF lėšomis 2011 m. gruodžio mėn. ir 2013 m. vasario mėn. (T priemonė);
m)
2009 m. gegužės mėn. Graikijos „TT Bank“ skirta 224,96 mln. EUR kapitalo injekcija (TT priemonė);
n)
iš viso 3 732,6 mln. EUR finansavimo trūkumo, susidariusio „TT Bank“ veiklą perdavus „New Hellenic Postbank“ („New TT Bank“), padengimas HFSF lėšomis 2013 m. sausio ir birželio mėn. (NTT1 priemonė);
o)
2013 m. sausio 29 d. HFSF „New TT Bank“ skirta 500 mln. EUR kapitalo injekcija (NTT2 priemonė).
2 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Graikijos Respublikai.
Priimta Briuselyje 2014 m. balandžio 29 d.