NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 662/2014
ze dne 15. května 2014,
kterým se mění nařízení (EU) č. 525/2013, pokud jde o technické provádění Kjótského protokolu k Rámcové úmluvě OSN o změně klimatu
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 192 odst. 1 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Dne 8. prosince 2012, na svém osmém zasedání, konference smluvních stran Rámcové úmluvy OSN o změně klimatu (dále jen „úmluva“), jednající jako shromáždění smluvních stran Kjótského protokolu, přijala dodatek dohodnutý v Dohá, kterým se zavádí druhé kontrolní období Kjótského protokolu, jež začíná dne 1. ledna 2013 a končí dne 31. prosince 2020 (dále jen „změna z Dohá“).
(2)
Článek 4 Kjótského protokolu stanoví možnost, aby smluvní strany plnily své závazky podle článku 3 Kjótského protokolu společně. Při přijímání dodatku z Dohá Unie a její členské státy spolu s Chorvatskem a Islandem prohlásily, že kvantifikované závazky na omezení a snížení emisí pro Unii, její členské státy, Chorvatsko a Island pro druhé kontrolní období podle Kjótského protokolu vycházejí z dohody, že tyto závazky budou v souladu s článkem 4 Kjótského protokolu plněny společně. Toto prohlášení je zohledněno ve zprávě konference a dne 17. prosince 2012 je potvrdila Rada.
(3)
Kjótský protokol vyžaduje, aby smluvní strany, jež se dohodly na společném plnění svých závazků podle článku 3 Kjótského protokolu, v dané dohodě stanovily příslušnou úroveň emisí stanovenou pro každou ze smluvních stran. Kjótský protokol vyžaduje, aby smluvní strany dohody o společném plnění v den uložení svých listin o přijetí informovaly sekretariát úmluvy o podmínkách této dohody.
(4)
Uzavření dodatku z Dohá, provádění doprovodných rozhodnutí konference smluvních stran úmluvy UNFCCC jednající jako shromáždění smluvních stran Kjótského protokolu a dohoda o společném plnění budou vyžadovat zavedení pravidel pro zajištění technického provádění druhého kontrolního období Kjótského protokolu v Unii, včetně přechodu z prvního do druhého kontrolního období, aby bylo umožněno účinné fungování dohody o společném plnění a zajištěno, že je v souladu s fungováním systému Unie pro obchodování s emisemi (dále jen „EU ETS“), zřízeného směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES (3) a rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady 406/2009/ES (4).
(5)
Během prvního kontrolního období Kjótského protokolu se mezinárodně dohodnuté požadavky na započítávání a správu emisí a jednotek, jakož i společné plnění ze strany Unie a jejích členských států, prováděly podle rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady 280/2004/ES (5), nařízení Komise (ES) č. 2216/2004 (6) a nařízení Komise (EU) č. 920/2010 (7). Nařízení (ES) č. 2216/2004 a (EU) č. 920/2010 byly nahrazeny nařízením Komise (EU) č. 389/2013 (8), které nyní obsahuje ustanovení o správě jednotek týkající se provádění a fungování systému EU pro obchodování s emisemi, a rozhodnutím č. 406/2009/ES. Nově přijaté nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013 (9), kterým se zrušilo a nahradilo rozhodnutí č. 280/2004/ES, neobsahuje požadovaný právní základ, který by Komisi umožnil přijmout nezbytná pravidla týkající se technického provádění pro druhé kontrolní období Kjótského protokolu v souladu s podmínkami dodatku z Dohá, rozhodnutími konference smluvních stran úmluvy UNFCCC jednající jako shromáždění smluvních stran Kjótského protokolu a dohodou o společném plnění.
(6)
Jestliže je členský stát vážně znevýhodněn konkrétní mimořádnou situací, mimo jiné v případě účetních nesrovnalostí při zajišťování toho, aby provádění právních předpisů Unie bylo ve shodě s pravidly dohodnutými podle Kjótského protokolu, aniž je přitom dotčeno plnění závazků členských států podle rozhodnutí č. 406/2009/ES, Komise by měla, s výhradou dostupnosti jednotek na konci druhého kontrolního období Kjótského protokolu, přijmout opatření za účelem řešení takové situace, a to prostřednictvím převodu ověřeného snížení emisí (CER), jednotek snížení emisí (ERU) nebo jednotek přiděleného množství (AAU) zaznamenaných v registru Unie do registru daného členského státu.
(7)
S cílem zajistit jednotné podmínky provádění čl. 10 odst. 7 nařízení (EU) č. 525/2013 by Komisi měly být svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (10).
(8)
Rozhodnutí 1/CMP.8 konference smluvních stran úmluvy UNFCCC, jednající jako shromáždění smluvních stran Kjótského protokolu (dále jen „rozhodnutí 1/CMP.8“) mění pravidla pro určení způsobilosti k účasti v pružných mechanismech během druhého kontrolního období Kjótského protokolu. Rovněž stanoví limity pro přesuny jednotek z prvního do druhého kontrolního období a zahrnuje požadavek týkající se všech smluvních stran zřídit účet pro rezervu přebytku z předcházejícího období. Kromě toho se v uvedeném rozhodnutí stanoví odvod ve výši 2 % podílu na zisku z prvních mezinárodních převodů jednotek AAU a z vydávání jednotek ERU na účely projektů společného provádění ihned po konverzi jednotek AAU nebo jednotek propadů (RMU) doposud v držení smluvních stran na jednotky ERU. V současné době probíhají jednání o dalších pravidlech provádění druhého kontrolního období Kjótského protokolu.
(9)
V aktech v přenesené pravomoci, které budou přijaty podle tohoto nařízení, by Komise měla stanovit proces zúčtování na konci druhého kontrolního období Kjótského protokolu, jehož prostřednictvím bude po všech čistých převodech ročních emisních přídělů podle rozhodnutí č. 406/2009/ES a veškerých čistých převodech povolenek se třetími zeměmi účastnícími se systému EU ETS, které nejsou smluvními stranami dohody o společném plnění s Unií a jejími členskými státy, následovat převod odpovídajícího počtu jednotek AAU.
(10)
Příslušná mezinárodní pravidla pro započítávání emisí a pokrok v plnění závazků by měla být přijata na příští konferenci o klimatu v Limě v prosinci roku 2014. Unie a její členské státy by v zájmu přispění k tomuto cíli měly spolupracovat se třetími zeměmi.
(11)
Podle rozhodnutí 1/CMP.8, které vyžaduje, aby smluvní strany nejpozději v roce 2014 přezkoumaly své závazky pro druhé kontrolní období, by bylo možné zvážit zrušení určitého počtu jednotek AAU, CER a ERU s cílem zvýšit ambicióznost jejich závazků.
(12)
S cílem stanovit jednotná pravidla k zabezpečení technického provádění druhého kontrolního období Kjótského protokolu v Unii, včetně přechodu z prvního do druhého kontrolního období, umožnit účinné fungování společného plnění závazků Unie, jejích členských států a Islandu pro druhé kontrolní období a zajistit jeho soulad s fungováním EU ETS a s rozhodnutím č. 406/2009/ES by na Komisi měla být přenesena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, a to ode dne uzavření dodatku z Dohá Unií až do skončení dodatečného období pro plnění závazků podle druhého kontrolního období Kjótského protokolu. Obzvláště je důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla náležité konzultace, a to i na odborné úrovni. Komise by při přípravě a vypracování aktů v přenesené pravomoci měla zajistit, aby příslušné dokumenty byly současně, včas a vhodným způsobem předány Evropskému parlamentu a Radě, a měla by rovněž zabezpečit jejich soulad s mezinárodně dohodnutými požadavky na započítávání, dohodou o společném plnění uzavřenou mezi Unií, jejími členskými státy a třetími zeměmi podle článků 3 a 4 Kjótského protokolu a příslušnými právními předpisy Unie.
(13)
V závěrech Rady ze dne 9. března 2012 se uvádí, že kvantifikovaný cíl omezení nebo snížení emisí v průběhu druhého kontrolního období pro Unii se stanoví na základě celkového objemu povolenek na emise skleníkových plynů v Unii určených pro období let 2013-2020 v souladu s legislativním balíčkem Unie týkajícím se klimatu a energetiky, čímž se zohlední jednostranný závazek EU dosáhnout 20 % snížení do roku 2020, a v této souvislosti se v uvedených závěrech potvrzuje, že v rámci tohoto přístupu by závazky na snížení emisí přijaté jednotlivými členskými státy neměly překročit jejich závazky dohodnuté v právních předpisech Unie.
(14)
Měl by být zajištěn soulad s limity stanovenými příslušnými rozhodnutími orgánů UNFCCC nebo Kjótského protokolu o přesunu ERU a CER z prvního do druhého kontrolního období,
(15)
Nařízení (EU) č. 525/2013 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (EU) č. 525/2013 se mění takto:
1)
V článku 3 se vkládají nové body, které znějí:
„13a)
„rezervou kontrolního období“ neboli „CPR“ rezerva zřízená na základě přílohy rozhodnutí 11/CMP.1 nebo jiných příslušných rozhodnutí orgánů UNFCCC nebo Kjótského protokolu;
13b)
„rezervou přebytku z předcházejícího období“ neboli „PPSR“ účet zřízený na základě rozhodnutí 1/CMP.8 konference smluvních stran úmluvy UNFCCC jednající jako shromáždění smluvních stran Kjótského protokolu (dále jen „rozhodnutí 1/CMP.8“) nebo jiných příslušných rozhodnutí orgánů UNFCCC nebo Kjótského protokolu;
13c)
„dohodou o společném plnění“ podmínky dohody podle článku 4 Kjótského protokolu mezi Unií, jejími členskými státy a jakoukoli třetí zemí o společném plnění závazků podle článku 3 Kjótského protokolu pro druhé kontrolní období;“.
2)
Článek 10 se mění takto:
a)
v odstavci 1 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
„Unie a členské státy ve svých příslušných registrech vytvořených podle prvního pododstavce započítávají množství, která jim byla přidělena ve druhém kontrolním období Kjótského protokolu, a provádějí transakce uvedené v prvním pododstavci v souladu s rozhodnutím 1/CMP.8 nebo jinými příslušnými rozhodnutími orgánů UNFCCC nebo Kjótského protokolu a s dohodou o společném plnění. Za tímto účelem Unie a všechny členské státy ve svých příslušných registrech:
-
zavedou a spravují účty smluvní strany, včetně vkladního účtu, a do uvedených účtů smluvních stran vydají počet AAU odpovídající množství, které jim bylo přiděleno na druhé kontrolní období Kjótského protokolu,
-
započítávají vydání, držení, převod, nabytí, zrušení, odebrání, nahrazení nebo případně změny doby skončení platnosti AAU, RMU, ERU, CER, tCER a lCER zaznamenaných ve svých příslušných registrech pro druhé kontrolní období Kjótského protokolu,
-
vytvoří a uchovávají rezervu kontrolního období,
-
přesunou AAU, CER a ERU zaznamenané ve svých příslušných registrech z prvního do druhého kontrolního období Kjótského protokolu, vytvoří rezervu přebytku z předcházejícího období a spravují AAU v ní zaznamenané,
-
započítávají převody AAU nebo ERU jako podíl na zisku po vydání ERU a při prvním mezinárodním převodu AAU.“;
b)
doplňují se odstavce, které znějí:
„5. Komise se rovněž zmocňuje k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 25, aby bylo prostřednictvím registrů Unie a členských států zajištěno potřebné technické provádění Kjótského protokolu podle rozhodnutí 1/CMP.8 nebo jiných příslušných rozhodnutí orgánů UNFCCC nebo Kjótského protokolu a dohody o společném plnění, v souladu s odstavcem 1.
6. Komisi se rovněž zmocňuje k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 25, aby bylo zajištěno, že:
-
po všech čistých převodech ročních emisních přídělů podle rozhodnutí č. 406/2009/ES a veškerých čistých převodech povolenek se třetími zeměmi účastnícími se systému Unie pro obchodování s emisemi skleníkových plynů vytvořeného směrnicí 2003/87/ES, které nejsou smluvními stranami dohody o společném plnění, bude následovat převod odpovídajícího počtu AAU prostřednictvím procesu zúčtování na konci druhého kontrolního období Kjótského protokolu,
-
prováděny jsou ty transakce, které jsou nutné pro harmonizaci uplatňování limitů stanovených rozhodnutími orgánů UNFCCC nebo Kjótského protokolu o přesunu ERU a CER z prvního do druhého kontrolního období Kjótského protokolu s prováděním článku 11a směrnice 2003/87/ES; těmito transakcemi není dotčena možnost členských států přesouvat další ERU a CER z prvního do druhého kontrolního období pro jiné účely za podmínky, že nebudou překročeny limity pro přesun ERU a CER z prvního do druhého kontrolního období Kjótského protokolu.
7. Jestliže je členský stát vážně znevýhodněn konkrétní mimořádnou situací, mimo jiné v případě účetních nesrovnalostí při zajišťování toho, aby provádění právních předpisů Unie bylo ve shodě s pravidly dohodnutými podle Kjótského protokolu, Komise může, s výhradou dostupnosti jednotek na konci druhého kontrolního období Kjótského protokolu, přijmout opatření za účelem řešení takové situace. Za tímto účelem je Komise zmocněna přijímat prováděcí akty s cílem převést CER, ERU nebo AAU zaznamenané v registru Unie do registru daného členského státu. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 26 odst. 2. Pravomoc přijímat tyto prováděcí akty je Komisi svěřena ode dne uzavření dodatku ke Kjótskému protokolu dohodnutého v Dohá Unií.
8. Při přijímání aktů v přenesené pravomoci podle odstavců 5 a 6 Komise zajistí soulad se směrnicí 2003/87/ES a rozhodnutím 406/2009/ES a konzistentní provádění mezinárodně dohodnutých požadavků na započítávání, optimalizuje transparentnost a zabezpečí přesnost započítávání AAU, RMU, ERU, CER, tCER a lCER Unií a členskými státy, přičemž v rámci možností zamezí vzniku administrativní zátěže a nákladů, mimo jiné i pokud jde o podíl na zisku a vývoj a údržbu informačních technologií. Je obzvlášť důležité, aby Komise před přijetím těchto aktů v přenesené pravomoci postupovala v souladu s obvyklou praxí a vedla konzultace s odborníky, včetně odborníků z členských států.“
3)
V článku 11 se doplňuje nový odstavec, který zní:
„3. Unie a členské státy na konci druhého kontrolního období podle Kjótského protokolu a v souladu s rozhodnutím 1/CMP.8 a jinými příslušnými rozhodnutími orgánů UNFCCC nebo Kjótského protokolu a dohodou o společném plnění vyjmou ze svých příslušných registrů AAU, RMU, ERU, CER, tCER nebo lCER odpovídající emisím skleníkových plynů ze zdrojů a pohlcení pomocí propadů, na něž se vztahují množství, která jim byla přidělena.“
4)
Článek 25 se mění takto:
a)
v odstavci 2 se první věta nahrazuje větou, která zní:
„Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článcích 6 a 7 a v čl. 10 odst. 4 je svěřena Komisi na dobu pěti let od 8. července 2013.“;
b)
vkládá se nový odstavec, který zní:
„2a. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 10 odst. 5 a 6 je svěřena Komisi ode dne uzavření dodatku ke Kjótskému protokolu dohodnutého v Dohá Unií až do skončení dodatečného období pro plnění závazků podle druhého kontrolního období Kjótského protokolu.“
5)
V článku 26 se doplňuje nový odstavec, který zní:
„3. Pokud jde o čl. 10 odst. 7, jestliže výbor nevydá stanovisko, Komise návrh prováděcího aktu nepřijme a použije se čl. 5 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 182/2011.“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém svém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 15. května 2014.
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 662/2014
2014 m. gegužės 15 d.
kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 525/2013, kiek tai susiję su Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos Kioto protokolo techniniu įgyvendinimu
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 192 straipsnio 1 dalį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),
pasikonsultavę su Regionų komitetu,
laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),
kadangi:
(1)
2012 m. gruodžio 8 d. aštuntojoje sesijoje Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (toliau - JTBKKK) Šalių konferencijoje, laikomoje Kioto protokolo Šalių susirinkimu, priimtas Dohos pakeitimas, kuriuo nustatytas Kioto protokolo antrasis įsipareigojimų laikotarpis, kuris prasideda 2013 m. sausio 1 d. ir baigiasi 2020 m. gruodžio 31 d. (toliau - Dohos pakeitimas);
(2)
Kioto protokolo 4 straipsnyje numatyta galimybė Šalims drauge vykdyti jų įsipareigojimus pagal Kioto protokolo 3 straipsnį. Dohos pakeitimo priėmimo metu Sąjunga bei jos valstybės narės kartu su Kroatija ir Islandija nurodė, kad Sąjungos, jos valstybių narių, Kroatijos ir Islandijos kiekybiniai įsipareigojimai riboti ir mažinti išmetamų teršalų kiekį Kioto protokolo antruoju įsipareigojimų laikotarpiu grindžiami susitarimu, kad jie bus vykdomi drauge pagal Kioto protokolo 4 straipsnį. Tas pareiškimas nurodytas Konferencijos ataskaitoje ir jį 2012 m. gruodžio 17 d. patvirtino Taryba;
(3)
pagal Kioto protokolą Šalys, kurios susitaria drauge vykdyti įsipareigojimus pagal Kioto protokolo 3 straipsnį, turi tame susitarime nurodyti kiekvienai iš jų paskirtą atitinkamą išmetamų teršalų kiekį. Pagal Kioto protokolą susitarimo drauge vykdyti įsipareigojimus šalys priėmimo dokumentų deponavimo dieną turi JTBKKK sekretoriatui pateikti to susitarimo sąlygas;
(4)
siekiant sudaryti Dohos pakeitimą ir įgyvendinti susijusius JTBKKK Šalių konferencijos, kuri laikoma Kioto protokolo Šalių susirinkimu, sprendimus bei susitarimą drauge vykdyti įsipareigojimus, reikės nustatyti tam tikras taisykles, kad būtų užtikrintas Kioto protokolo antrojo įsipareigojimų laikotarpio techninis įgyvendinimas Sąjungoje, be kita ko, perėjimas nuo pirmojo įsipareigojimų laikotarpio prie antrojo įsipareigojimų laikotarpio, kad būtų sudarytos sąlygos veiksmingai taikyti susitarimą drauge vykdyti įsipareigojimus ir būtų užtikrintas jo suderinimas su Sąjungos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema (toliau - ES ATLPS), nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB (3) ir Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu 406/2009/EB (4);
(5)
Kioto protokolo pirmuoju įsipareigojimų laikotarpiu tarptautiniu mastu sutarti išmetamųjų teršalų ir vienetų apskaitos bei tvarkymo reikalavimai, taip pat bendras Sąjungos ir jos valstybių narių įsipareigojimų vykdymas buvo įgyvendinti pagal Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą 280/2004/EB (5), Komisijos reglamentą (EB) Nr. 2216/2004 (6) bei Komisijos reglamentą Nr. (ES) 920/2010 (7). Reglamentai (EB) Nr. 2216/2004 ir (ES) Nr. 920/2010 pakeisti Komisijos reglamentu (ES) Nr. 389/2013 (8), į kurį įtrauktos vienetų tvarkymo nuostatos, susijusios su ES ATLPS ir Sprendimo Nr. 406/2009/EB įgyvendinimu bei pagal juos vykdoma veikla. Neseniai priimtame Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 525/2013 (9), kuriuo panaikintas ir pakeistas Sprendimas Nr. 280/2004/EB, nėra teisinio pagrindo, kad Komisija galėtų priimti būtinas Kioto protokolo antrojo įsipareigojimų laikotarpio techninio įgyvendinimo taisykles laikantis Dohos pakeitimo sąlygų, Šalių konferencijos, kuri laikoma Kioto protokolo JTBKKK šalių susirinkimu, sprendimų ir susitarimo drauge vykdyti įsipareigojimus;
(6)
jeigu valstybė narė yra labai nepalankioje padėtyje dėl konkrečių ir išimtinių aplinkybių, įskaitant apskaitos nenuoseklumą derinant Sąjungos teisės aktų įgyvendinimą su taisyklėmis, dėl kurių susitarta pagal Kioto protokolą, nedarant poveikio valstybės narės įsipareigojimų pagal Sprendimą Nr. 406/2009/EB vykdymui, Komisija, atsižvelgdama į turimų vienetų skaičių Kioto protokolo antrojo įsipareigojimų laikotarpio pabaigoje, turėtų priimti priemones padėčiai ištaisyti perkeliant Sąjungos registre turimus patvirtintus išmetamųjų teršalų mažinimo vienetus (toliau - PTMV), išmetamųjų teršalų mažinimo vienetus (toliau - TMV) ar nustatytosios šiltnamio efektą sukeliančių dujų normos vienetus (toliau - NNV) į tos valstybės narės registrą;
(7)
siekiant užtikrinti vienodas Reglamento (ES) Nr. 525/2013 10 straipsnio 7 dalies įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būtų suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (10);
(8)
JTBKKK Šalių konferencijos, kuri tuo pačiu yra ir Kioto protokolo Šalių susirinkimas, sprendimu 1/CMP.8 (toliau - Sprendimas 1/CMP.8) iš dalies pakeistos taisyklės, pagal kurias nustatoma, ar įvykdyti dalyvavimo lanksčiuosiuose mechanizmuose Kioto protokolo antruoju įsipareigojimų laikotarpiu reikalavimai. Jame taip pat nustatytos pirmojo įsipareigojimo laikotarpio vienetų perkėlimo į antrąjį įsipareigojimų laikotarpį apribojimai ir į jį įtrauktas reikalavimas, kad kiekviena Šalis sukurtų ankstesnio laikotarpio pertekliaus rezervo sąskaitą. Be to, tame sprendime numatyta, kad turi būti sumokėtas mokestis, kuris sudaro 2 % pajamų, gautų pirmą kartą atlikus NNV tarptautinį perdavimą ir už bendrai įgyvendinamus projektus išduodant TMV, nedelsiant po to, kai prieš tai Šalių turėti NNV arba teršalų šalinimo vienetai (toliau - TŠV) konvertuojami į TMV. Dėl kitų Kioto protokolo antrojo įsipareigojimų laikotarpio įgyvendinimo taisyklių šiuo metu vyksta derybos;
(9)
deleguotuosiuose aktuose, kurie turi būti priimti pagal šį reglamentą, Komisija turėtų numatyti tarpuskaitą Kioto protokolo antrojo įsipareigojimų laikotarpio pabaigoje, pagal kurią po visų metinės išmetamųjų teršalų kvotos grynųjų perdavimų pagal Sprendimą Nr. 406/2009/EB ir visų apyvartinių taršos leidimų grynųjų perdavimų su trečiosiomis šalimis, dalyvaujančiomis ES ATLPS, kurios nėra susitarimo su Sąjunga bei jos valstybėmis narėmis drauge įgyvendinti įsipareigojimus šalys, perkeliamas atitinkamas NNV skaičius;
(10)
kitoje klimato kaitos konferencijoje, kuri vyks 2014 m. gruodžio mėn. Limoje, turėtų būti priimtos atitinkamos išmetamųjų teršalų apskaitą ir pažangą įgyvendinant įsipareigojimus reglamentuojančios tarptautinės taisyklės. Sąjunga bei jos valstybės narės turėtų dirbti su trečiosiomis šalimis siekdamos tai užtikrinti;
(11)
pagal Sprendimą 1/CMP.8, kuriame reikalaujama, kad šalys ne vėliau kaip 2014 m. iš naujo peržiūrėtų savo antrojo įsipareigojimų laikotarpio įsipareigojimus, galėtų būti apsvarstyta galimybė atšaukti tam tikrą kiekį NNV, PTMV ir TMV siekiant padidinti jų įsipareigojimų mastą;
(12)
siekiant nustatyti nuoseklias taisykles, kuriomis būtų užtikrintas Kioto protokolo antrojo įsipareigojimų laikotarpio techninis įgyvendinimas Sąjungoje, įskaitant perėjimą nuo pirmojo įsipareigojimų laikotarpio prie antrojo įsipareigojimų laikotarpio, sudarytos sąlygos veiksmingai drauge vykdyti Sąjungos, jos valstybių narių ir Islandijos antrojo įsipareigojimų laikotarpio įsipareigojimus ir užtikrintas suderinimas su ES ATLPS veikimu ir Sprendimu Nr. 406/2009/EB, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai nuo Dohos pakeitimo sudarymo Sąjungos vardu dienos iki papildomo laikotarpio įsipareigojimams pagal Kioto protokolo antrąjį įsipareigojimų laikotarpį įgyvendinti pabaigos turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai, taip pat užtikrinti jų atitiktį tarptautiniu mastu sutartiems apskaitos reikalavimams, Sąjungos, jos valstybių narių ir trečiųjų šalių pagal Kioto protokolo 3 ir 4 straipsnius sudarytam susitarimui drauge vykdyti įsipareigojimus ir atitinkamiems Sąjungos teisės aktams;
(13)
2012 m. kovo 9 d. Tarybos išvadose nurodyta, kad Sąjungos kiekiais nustatytas įsipareigojimas riboti ir mažinti išmetamuosius teršalus antruoju įsipareigojimų laikotarpiu nustatytas remiantis 2013-2020 m. Sąjungos leidžiamu bendru šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiu pagal klimato kaitos ir energetikos dokumentų rinkinį, taip atspindint vienašališką Sąjungos įsipareigojimą iki 2020 m. šį kiekį sumažinti 20 %, ir todėl patvirtinama, kad laikantis šio požiūrio atskirų valstybių narių išmetamųjų teršalų mažinimo įsipareigojimai neturėtų viršyti jų įsipareigojimų, sutartų Sąjungos teisės aktuose;
(14)
turėtų būti užtikrintas JTBKKK arba Kioto protokolo organų atitinkamais sprendimais dėl TMV ir PTMV perkėlimo iš pirmojo įsipareigojimų laikotarpio į antrąjį nustatytų ribų laikymasis;
(15)
todėl Reglamentas (ES) Nr. 525/2013 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Reglamentas (ES) Nr. 525/2013 iš dalies keičiamas taip:
1.
3 straipsnyje įterpiami šie punktai:
„13a) įsipareigojimų laikotarpio rezervas arba ĮLR- rezervas, sukurtas pagal Sprendimo 11/CMP.1 priedą arba kitus atitinkamus JTBKKK ar Kioto protokolo organų sprendimus;
13b) ankstesnio laikotarpio pertekliaus rezervas arba ALPR- sąskaita, sukurta pagal JTBKKK Šalių konferencijos, kuri yra ir Kioto protokolo Šalių susirinkimas, sprendimą 1/CMP.8 (toliau - Sprendimas 1/CMP.8) arba kitus atitinkamus JTBKKK ar Kioto protokolo organų sprendimus;
13c) susitarimas drauge įgyvendinti įsipareigojimus- Sąjungos, jos valstybių narių ir bet kurios trečiosios šalies pagal Kioto protokolo 4 straipsnį sudaryto susitarimo antruoju įsipareigojimų laikotarpiu drauge įgyvendinti įsipareigojimus pagal Kioto protokolo 3 straipsnį sąlygos;“;
2.
10 straipsnis iš dalies keičiamas taip:
a)
1 dalis papildoma šia pastraipa:
„Sąjunga ir valstybės narės, kiekviena savo atitinkamuose registruose, sukurtuose pagal pirmą pastraipą, tvarko savo atitinkamų Kioto protokolo antrajam įsipareigojimų laikotarpiui nustatytų vienetų apskaitą ir atlieka pirmoje pastraipoje nurodytus sandorius laikydamosi Sprendimo 1/CMP.8 arba kitų atitinkamų JTBKKK ar Kioto protokolo organų sprendimų ir susitarimo drauge įgyvendinti įsipareigojimus. Tuo tikslu Sąjunga ir kiekviena valstybė narė, kiekviena savo atitinkamuose registruose:
-
sukuria ir tvarko šalių laikomų vienetų sąskaitas, įskaitant deponuojamąją sąskaitą, ir į tas šalių laikomų vienetų sąskaitas įrašo NNV kiekį, atitinkantį jų atitinkamas nustatytąsias normas Kioto protokolo antruoju įsipareigojimų laikotarpiu;
-
tvarko savo atitinkamuose registruose laikomų Kioto protokolo antrojo įsipareigojimų laikotarpio atitinkamai NNV, TŠV, TMV, PTMV, LPTMV ir IPTMV išdavimo, laikymo, perdavimo, įsigijimo, atšaukimo, nurašymo, pakeitimo arba galiojimo pabaigos pakeitimo apskaitą;
-
sukuria ir tvarko įsipareigojimų laikotarpio rezervą;
-
savo atitinkamuose registruose laikomus NNV, PTMV ir TVM perkelia iš pirmojo Kioto protokolo įsipareigojimų laikotarpio į antrąjį ir nustato ankstesnio laikotarpio pertekliaus rezervą bei tvarko ten laikomus NNV;
-
tvarko NNV ar TVM perkėlimo apskaitą kaip dalį pajamų, gautų išdavus TMV ir pirmą kartą atlikus tarptautinį NNV perdavimą.“;
b)
papildoma šiomis dalimis:
„5. Komisijai taip pat pagal 25 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kad naudojantis Sąjungos ir valstybių narių registrais būtų užtikrintas būtinas Kioto protokolo techninis įgyvendinimas pagal Sprendimą 1/CMP.8 ar kitus atitinkamus JTBKKK ar Kioto protokolo organų sprendimus ir susitarimą drauge įgyvendinti įsipareigojimus, laikantis 1 dalies.
6. Komisijai taip pat pagal 25 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais užtikrinama, kad:
-
po visų metinės išmetamųjų teršalų kvotos grynųjų perdavimų pagal Sprendimą Nr. 406/2009/EB ir visų apyvartinių taršos leidimų grynųjų perdavimų su trečiosiomis šalimis, dalyvaujančiomis Sąjungoje pagal Direktyvą 2003/87/EB sukurtoje prekybos šiltnamio efektą sukeliančių dujų leidimais sistemoje, kurios nėra susitarimo drauge įgyvendinti įsipareigojimus šalys, atitinkamas NNV skaičius būtų perkeltas atliekant tarpuskaitą Kioto protokolo antrojo įsipareigojimų laikotarpio pabaigoje;
-
būtų atlikti tie sandoriai, kurie būtini norint suderinti JTBKKK arba Kioto protokolo organų sprendimais dėl TMV ir PTMV perkėlimo iš pirmojo Kioto protokolo įsipareigojimų laikotarpio į antrąjį nustatytų ribų taikymą su Direktyvos 2003/87/EB 11a straipsnio įgyvendinimu; tokie sandoriai nedaro poveikio valstybių narių galimybėms toliau perkelti TMV ir PTMV iš pirmojo įsipareigojimų laikotarpio į antrąjį kitais tikslais, jeigu neviršijamos TMV ir PTMV perkėlimo iš pirmojo Kioto protokolo įsipareigojimų laikotarpio į antrąjį ribos.
7. Kai valstybė narė yra labai nepalankioje padėtyje dėl konkrečių ir išimtinių aplinkybių, įskaitant apskaitos nenuoseklumą derinant Sąjungos teisės aktų įgyvendinimą su taisyklėmis, dėl kurių susitarta pagal Kioto protokolą, Komisija, atsižvelgdama į turimų vienetų skaičių Kioto protokolo antrojo įsipareigojimų laikotarpio pabaigoje, gali priimti priemones padėčiai ištaisyti. Tuo tikslu Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti įgyvendinimo aktus, kuriais Sąjungos registre laikomi PTMV, TMV ir NNV perkeliami į tos valstybės narės registrą. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 26 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. Įgaliojimai priimti tuos įgyvendinimo aktus Komisijai suteikiami nuo Dohos pakeitimo sudarymo Sąjungos vardu dienos.
8. Priimdama deleguotuosius aktus pagal 5 ir 6 dalis, Komisija užtikrina atitiktį Direktyvai 2003/87/EB ir Sprendimui 406/2009/EB ir tai, kad būtų nuosekliai įgyvendinami tarptautiniu mastu sutarti apskaitos reikalavimai, optimaliai užtikrinamas skaidrumas ir tikslumas Sąjungai ir valstybėms narėms atliekant NNV, TŠV, TMV, PTMV, LPTMV ir IPTMV apskaitą, kartu kiek įmanoma vengiant administracinės naštos ir išlaidų, įskaitant susijusias su pajamų mokesčiu ir informacinių technologijų plėtojimu bei technine priežiūra. Ypač svarbu, kad Komisija vadovautųsi savo įprasta praktika ir prieš priimdama tuos deleguotuosius aktus konsultuotųsi su ekspertais, įskaitant valstybių narių ekspertus.“;
3.
11 straipsnis papildomas šia dalimi:
„3. Kioto protokolo antrojo įsipareigojimų laikotarpio pabaigoje Sąjunga ir valstybės narės, laikydamosi Sprendimo 1/CMP.8 ar kitų atitinkamų JTBKKK ar Kioto protokolo organų sprendimų ir susitarimo drauge įgyvendinti įsipareigojimus, kiekviena iš savo atitinkamų registrų nurašo NNV, TŠV, TMV, PTMV, LPTMV ar IPTMV, atitinkančius išmetamus šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekius, susijusius su šaltiniais ir šalinimu absorbentais, kuriems taikomos jų atitinkamos nustatytosios normos.“;
4.
25 straipsnis iš dalies keičiamas taip:
a)
2 dalies pirmas sakinys pakeičiamas taip:
„6 ir 7 straipsniuose bei 10 straipsnio 4 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2013 m. liepos 8 d.“;
b)
įterpiama ši dalis:
„2a. 10 straipsnio 5 ir 6 dalyse nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami nuo Kioto protokolo Dohos pakeitimo sudarymo Sąjungos vardu dienos iki papildomo laikotarpio įsipareigojimams pagal Kioto protokolo antrąjį įsipareigojimų laikotarpį įgyvendinti pabaigos.“;
5.
26 straipsnis papildomas šia dalimi:
„3. 10 straipsnio 7 dalies atveju, jei komitetas nuomonės nepateikia, Komisija įgyvendinimo akto projekto nepriima ir taikoma Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnio 4 dalies trečia pastraipa.“
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2014 m. gegužės 15 d.