NAŘÍZENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) č. 468/2014
ze dne 16. dubna 2014,
kterým se stanoví rámec spolupráce Evropské centrální banky s vnitrostátními příslušnými orgány a vnitrostátními pověřenými orgány v rámci jednotného mechanismu dohledu (nařízení o rámci jednotného mechanismu dohledu)
(ECB/2014/17)
RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 127 odst. 6 a článek 132 této smlouvy,
s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 34 tohoto statutu,
s ohledem na nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 ze dne 15. října 2013, kterým se Evropské centrální bance svěřují zvláštní úkoly týkající se politik, které se vztahují k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými institucemi (1), a zejména na čl. 4 odst. 3, článek 6 a čl. 33 odst. 2 tohoto nařízení,
s ohledem na Interinstitucionální dohodu mezi Evropským parlamentem a Evropskou centrální bankou o praktických podmínkách uplatňování demokratické odpovědnosti a dohledu nad plněním úkolů, které jsou ECB svěřeny v rámci jednotného mechanismu dohledu (2),
s ohledem na veřejné konzultace a analýzy provedené v souladu s čl. 4 odst. 3 nařízení (EU) č. 1024/2013,
s ohledem na návrh Rady dohledu a na základě konzultací s vnitrostátními příslušnými orgány,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (EU) č. 1024/2013 (dále jen „nařízení o jednotném mechanismu dohledu“) zavádí jednotný mechanismus dohledu, který sestává z Evropské centrální banky (ECB) a vnitrostátních příslušných orgánů zúčastněných členských států.
(2)
V rámci článku 6 nařízení o jednotném mechanismu dohledu má ECB výlučnou pravomoc plnit mikroobezřetnostní úkoly, které jí byly svěřeny na základě článku 4 uvedeného nařízení a které se týkají úvěrových institucí usazených v zúčastněných členských státech. ECB odpovídá za účinné a konzistentní fungování jednotného mechanismu dohledu a za výkon dohledu nad fungováním systému na základě odpovědnosti a postupů uvedených v článku 6 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
(3)
Pokud je to vhodné a aniž jsou dotčeny povinnosti a odpovědnost ECB za úkoly jí svěřené nařízením o jednotném mechanismu dohledu, mají vnitrostátní příslušné orgány povinnost pomáhat ECB s přípravou a prováděním veškerých aktů týkajících se úkolů uvedených v článku 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu v souvislosti se všemi úvěrovými institucemi, a to za podmínek stanovených v nařízení o jednotném mechanismu dohledu a v tomto nařízení, včetně pomoci při činnostech ověřování. Za tímto účelem by se vnitrostátní příslušné orgány při plnění úkolů uvedených v článku 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu měly řídit pokyny vydanými ECB.
(4)
Aniž by byla dotčena úloha Eurosystému a Evropské rady pro systémová rizika, musí ECB, vnitrostátní příslušné orgány a vnitrostátní pověřené orgány plnit makroobezřetnostní úkoly uvedené v článku 5 nařízení o jednotném mechanismu dohledu a postupovat podle koordinačních postupů zakotvených v tomto článku, v tomto nařízení a v příslušných právních předpisech Unie.
(5)
V rámci jednotného mechanismu dohledu jsou příslušné úkoly ECB a vnitrostátních příslušných orgánů v oblasti dohledu rozděleny podle významu subjektů, které spadají do oblasti působnosti jednotného mechanismu dohledu. Toto nařízení zejména vymezuje specifickou metodiku pro hodnocení tohoto významu, jak vyžaduje čl. 6 odst. 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu. ECB má působnost v oblasti přímého dohledu nad úvěrovými institucemi, finančními holdingovými společnostmi, smíšenými finančními holdingovými společnostmi usazenými v zúčastněných členských státech a pobočkami usazenými v zúčastněných členských státech a patřícími úvěrovým institucím usazeným v nezúčastněných členských státech, které jsou významné. Aniž by byla dotčena pravomoc ECB v konkrétních případech rozhodnout o převzetí přímého dohledu nad danými subjekty, je-li to nezbytné k zajištění důsledného uplatňování standardů dohledu, jsou vnitrostátní příslušné orgány odpovědné za přímý dohled nad méně významnými subjekty.
(6)
S cílem zohlednit aktuální vývoj v legislativě Unie v oblasti sankcí a judikaturu Evropského soudu pro lidská práva, pokud se týká oddělení stadia vyšetřování a rozhodování, zřídí ECB samostatnou vyšetřovací jednotku, která bude samostatně vyšetřovat porušení pravidel a rozhodnutí v oblasti dohledu.
(7)
Čl. 6 odst. 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu stanoví, že ECB na základě konzultace s vnitrostátními příslušnými orgány a na základě návrhu Rady dohledu přijme a zveřejní rámec pro provádění spolupráce mezi ECB a vnitrostátními příslušnými orgány v rámci jednotného mechanismu dohledu.
(8)
Čl. 33 odst. 2 nařízení o jednotném mechanismu dohledu stanoví, že ECB musí prostřednictvím nařízení a rozhodnutí zveřejnit podrobné operační postupy pro provádění úkolů, které jsou jí uvedeným nařízením svěřeny. Toto nařízení obsahuje ustanovení, kterými se provádí čl. 33 odst. 2, pokud se týká spolupráce mezi ECB a vnitrostátními příslušnými orgány v rámci jednotného mechanismu dohledu.
(9)
V důsledku těchto skutečností toto nařízení dále rozvíjí a upřesňuje postupy spolupráce, které jsou na základě nařízení o jednotném mechanismu dohledu zavedeny v rámci jednotného mechanismu dohledu mezi ECB a vnitrostátními příslušnými orgány, případně rovněž vnitrostátními pověřenými orgány, a tím zajišťuje účinné a konzistentní fungování jednotného mechansimu dohledu.
(10)
ECB přikládá velký význam komplexnímu posouzení úvěrových institucí včetně posouzení rozvahy, které musí provést před tím, než převezme své úkoly. To platí i pro všechny členské státy, které vstoupí do eurozóny, a připojí se tedy k jednotnému mechanismu dohledu po datu zahájení dohledu v souladu s čl. 33 odst. 2 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
(11)
Pro plynulé fungování jednotného mechanismu dohledu je zásadní, aby ECB plně spolupracovala s vnitrostátními příslušnými orgány a aby si vyměňovaly veškeré informace, které mohou mít dopad na jejich příslušné úkoly, zejména veškeré informace, které vnitrostátní příslušné orgány využívají, pokud se týká postupů, které mohou mít dopad na bezpečnost a spolehlivost dohlíženého subjektu nebo které ovlivňují postupy v oblasti dohledu nad těmito subjekty,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
ČÁST I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět a účel
1. Toto nařízení stanoví pravidla týkající se všech těchto skutečností:
a)
rámce uvedeného v čl. 6 odst. 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, tj. rámce pro provádění článku 6 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, pokud se týká spolupráce v rámci jednotného mechanismu dohledu, který obsahuje:
i)
specifickou metodiku pro posouzení a přezkum toho, zda dohlížený subjekt je klasifikován jako významný či méně významný podle kritérií vymezených v čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, a opatření vyplývající z tohoto posouzení,
ii)
vymezení postupů včetně lhůt, a to i ve vztahu k možnosti vnitrostátních příslušných orgánů vypracovat návrh rozhodnutí, jenž bude zaslán ECB ke zvážení, pro vztah mezi ECB a vnitrostátními příslušnými orgány ohledně dohledu nad významnými dohlíženými subjekty,
iii)
vymezení postupů včetně lhůt, pokud se týká vztahu mezi ECB a vnitrostátními příslušnými orgány ohledně dohledu nad méně významnými dohlíženými subjekty. Tyto postupy zejména vyžadují, aby vnitrostátní příslušné orgány v závislosti na jednotlivých případech vymezených v tomto nařízení:
-
oznámily ECB jakékoli podstatné řízení v oblasti dohledu,
-
na žádost ECB dále vyhodnotily konkrétní aspekty tohoto řízení,
-
ECB předaly návrhy podstatných rozhodnutí v oblasti dohledu, k nimž může ECB zaujmout stanovisko;
b)
spolupráce a výměny informací mezi ECB a vnitrostátními příslušnými orgány v rámci jednotného mechanismu dohledu, pokud jde o postupy, které se týkají významných dohlížených subjektů a méně významných dohlížených subjektů včetně společných postupů pro udělování povolení k zahájení činnosti úvěrové instituce, odebrání těchto povolení a posuzování nabývání a zcizování kvalifikovaných účastí;
c)
postupů týkajících se spolupráce mezi ECB, vnitrostátními příslušnými orgány a vnitrostátními pověřenými orgány, pokud se týká makroobezřetnostních úkolů a nástrojů ve smyslu článku 5 nařízení o jednotném mechanismu dohledu;
d)
postupů týkajících se fungování úzké spolupráce ve smyslu článku 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, které se použijí ve vztahu mezi ECB, vnitrostátními příslušnými orgány a vnitrostátními pověřenými orgány;
e)
postupů týkajících se spolupráce mezi ECB a vnitrostátními příslušnými orgány ve vztahu k článkům 10 až 13 nařízení o jednotném mechanismu dohledu včetně určitých aspektů podávání zpráv v oblasti dohledu;
f)
postupů týkajících se příjímání rozhodnutí v oblasti dohledu, jež jsou určena dohlíženým subjektům a jiným osobám;
g)
jazykových ujednání mezi ECB a vnitrostátními příslušnými orgány a mezi ECB a dohlíženými subjekty a jinými osobami;
h)
postupů platných pro pravomoci ECB a vnitrostátních příslušných orgánů v oblasti sankcí v rámci jednotného mechanismu dohledu, pokud se týká úkolů svěřených ECB na základě nařízení o jednotném mechanismu dohledu;
i)
přechodných ustanovení.
2. Tímto nařízením nejsou dotčeny úkoly v oblasti dohledu, které ECB nebyly svěřeny na základě nařízení o jednotném mechanismu dohledu, a které proto mají i nadále vnitrostátní orgány.
3. Toto nařízení se vykládá zejména ve spojení s rozhodnutím ECB/2004/2 (3) a jednacím řádem Rady dohledu Evropské centrální banky (4), zejména pokud se týká rozhodování v rámci jednotného mechanismu dohledu včetně postupů, které se vztahují na Radu dohledu a Radu guvernérů, pokud se týká neuplatnění námitek ze strany Rady guvernérů ve smyslu čl. 26 odst. 8 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, a ostatními příslušnými právními akty včetně rozhodnutí ECB/2014/16 (5).
Článek 2
Definice
Není-li uvedeno jinak, platí pro účely tohoto nařízení definice obsažené v nařízení o jednotném mechanismu dohledu spolu s těmito definicemi:
1)
„povolením“ se rozumí povolení ve smyslu definice obsažené v čl. 4 odst. 1 bodu 42 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (6);
2)
„pobočkou“ se rozumí pobočka ve smyslu definice obsažené v čl. 4 odst. 1 bodu 17 nařízení (EU) č. 575/2013;
3)
„společnými postupy“ se rozumí postupy zakotvené v části V, pokud se týká udělování povolení k zahájení činnosti úvěrové instituce, odebrání povolení vykonávat tuto činnost a rozhodování ohledně kvalifikovaných účastí;
4)
„členským státem eurozóny“ se rozumí členský stát, jehož měnou je euro;
5)
„skupinou“ se rozumí skupina podniků, z nichž alespoň jeden je úvěrovou institucí, která se skládá z mateřského podniku a jeho dceřiných společností, nebo podniky vzájemně propojené ve smyslu článku 22 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/34/EU (7), včetně jakékoli její podskupiny;
6)
„společným týmem dohledu“ se rozumí tým osob vykonávajících dohled, který je pověřen dohledem nad významným dohlíženým subjektem nebo nad významnou dohlíženou skupinou;
7)
„méně významným dohlíženým subjektem“ se rozumí jak a) méně významný dohlížený subjekt, který se nachází v členském státě eurozóny, tak b) méně významný dohlížený subjekt, který se nachází v členském státě mimo eurozónu, jenž je zúčastněným členským státem;
8)
„méně významným dohlíženým subjektem, který se nachází v členském státě eurozóny“ se rozumí dohlížený subjekt, který je usazen v členském státě eurozóny a který nemá postavení významného dohlíženého subjektu ve smyslu čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu;
9)
„vnitrostátním příslušným orgánem“ se rozumí vnitrostátní příslušný orgán ve smyslu definice obsažené v čl. 2 bodu 2 nařízení o jednotném mechanismu dohledu. Touto definicí nejsou dotčena ujednání na základě vnitrostátních právních předpisů, která svěřují určité úkoly v oblasti dohledu národní centrální bance, která není určena jako vnitrostátní příslušný orgán. V tomto případě národní centrální banka plní tyto úkoly v rámci vymezeném ve vnitrostátních právních předpisech a v tomto nařízení. V tomto případě se odkaz na vnitrostátní příslušný orgán v tomto nařízení přiměřeně vztahuje na národní centrální banku, pokud jde o úkoly, které jsou jí přiděleny na základě vnitrostátních právních předpisů;
10)
„vnitrostátním příslušným orgánem v úzké spolupráci“ se rozumí vnitrostátní příslušný orgán pověřený zúčastněným členským státem v úzké spolupráci v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (8);
11)
„vnitrostátním pověřeným orgánem“ se rozumí vnitrostátní pověřený orgán ve smyslu definice obsažené v čl. 2 bodu 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu;
12)
„vnitrostátním pověřeným orgánem v úzké spolupráci“ se rozumí vnitrostátní pověřený orgán mimo eurozónu, který zúčastněný členský stát v úzké spolupráci pověřil pro účely plnění úkolů souvisejících s článkem 5 nařízení o jednotném mechanismu dohledu;
13)
„členským státem mimo eurozónu“ se rozumí členský stát, jehož měnou není euro;
14)
„mateřským podnikem“ se rozumí mateřský podnik ve smyslu definice obsažené v čl. 4 odst. 1 bodu 15 nařízení (EU) č. 575/2013;
15)
„zúčastněným členským státem v úzké spolupráci“ se rozumí členský stát mimo eurozónu, který navázal úzkou spolupráci s ECB v souladu s článkem 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu;
16)
„významným dohlíženým subjektem“ se rozumí jak a) významný dohlížený subjekt, který se nachází v členském státě eurozóny, tak b) významný dohlížený subjekt, který se nachází v zúčastněném členském státě mimo eurozónu;
17)
„významným dohlíženým subjektem, který se nachází v členském státě eurozóny“ se rozumí dohlížený subjekt, který je usazen v členském státě eurozóny a který má postavení významného dohlíženého subjektu podle rozhodnutí ECB na základě čl. 6 odst. 4 nebo čl. 6 odst. 5 písm. b) nařízení o jednotném mechanismu dohledu;
18)
„významným dohlíženým subjektem, který se nachází v zúčastněném členském státě mimo eurozónu“ se rozumí dohlížený subjekt, který je usazen v zúčastněném členském státě mimo eurozónu a který má postavení významného dohlíženého subjektu podle rozhodnutí ECB na základě čl. 6 odst. 4 nebo čl. 6 odst. 5 písm. b) nařízení o jednotném mechanismu dohledu;
19)
„dceřinou společností“ se rozumí dceřiná společnost ve smyslu definice obsažené v čl. 4 odst. 1 bodu 16 nařízení (EU) č. 575/2013;
20)
„dohlíženým subjektem“ se rozumí kterýkoli z těchto subjektů: a) úvěrová instituce usazená v zúčastněném členském státě, b) finanční holdingová společnost usazená v zúčastněném členském státě, c) smíšená finanční holdingová společnost usazená v zúčastněném členském státě, pokud splňuje podmínky vymezené v bodu 21 písm. b), d) pobočka usazená v zúčastněném členském státě a patřící úvěrové instituci, která je usazena v nezúčastněném členském státě.
Ústřední protistrana ve smyslu definice obsažené v čl. 2 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 (9), která je kvalifikována jako úvěrová instituce ve smyslu směrnice 2013/36/EU, se považuje za dohlížený subjekt v souladu s nařízením o jednotném mechanismu dohledu, tímto nařízením a příslušnými právními předpisy Unie, aniž by přitom byl dotčen dohled, který nad ústřední protistranou vykonává dotčený vnitrostátní příslušný orgán ve smyslu nařízení (EU) č. 648/2012;
21)
„dohlíženou skupinou“ se rozumí kterýkoli z těchto subjektů:
a)
skupina, jejímž mateřským podnikem je úvěrová instituce nebo finanční holdingová společnost, jejíž ústředí se nachází v zúčastněném členském státě;
b)
skupina, jejímž mateřským podnikem je smíšená finanční holdingová společnost, jejíž ústředí se nachází v zúčastněném členském státě, je-li koordinátor finančního konglomerátu ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/87/ES (10) orgánem příslušným k dohledu nad úvěrovými institucemi a je-li rovněž koordinátorem ve funkci orgánu dohledu nad úvěrovými institucemi;
c)
dohlížené subjekty, které mají ústředí ve stejném zúčastněném členském státě, pokud jsou trvale přidruženy k ústřednímu subjektu, který nad nimi vykonává dohled za podmínek vymezených v článku 10 nařízení (EU) č. 575/2013 a který je usazen ve stejném zúčastněném členském státě;
22)
„významnou dohlíženou skupinou“ se rozumí dohlížená skupina, která má postavení významné dohlížené skupiny podle rozhodnutí ECB na základě čl. 6 odst. 4 nebo čl. 6 odst. 5 písm. b) nařízení o jednotném mechanismu dohledu;
23)
„méně významnou dohlíženou skupinou“ se rozumí dohlížená skupina, která nemá postavení významné dohlížené skupiny ve smyslu čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu;
24)
„řízením ECB v oblasti dohledu“ se rozumí činnost ECB, která směřuje k přípravě vydání rozhodnutí ECB v oblasti dohledu včetně společných postupů a ukládání správních peněžitých sankcí. Na všechna řízení ECB v oblasti dohledu se vztahuje část III. Nestanoví-li část X jinak, platí část III rovněž pro ukládání správních peněžitých sankcí;
25)
„řízením vnitrostátního příslušného orgánu v oblasti dohledu“ se rozumí činnost vnitrostátního příslušného orgánu, která směřuje k přípravě vydání rozhodnutí vnitrostátního příslušného orgánu v oblasti dohledu, které je určeno jednomu či více dohlíženým subjektům nebo skupinám či jedné či více dalším osobám, včetně ukládání správních sankcí;
26)
„rozhodnutím ECB v oblasti dohledu“ se rozumí právní akt přijatý ECB při plnění úkolů a výkonů pravomocí, které byly ECB svěřeny nařízením o jednotném mechanismu dohledu, jenž má formu rozhodnutí ECB, je určen jednomu či více dohlíženým subjektům nebo skupinám či jedné či více dalším osobám a nejedná se o obecně závazný právní akt;
27)
„třetí zemí“ se rozumí země, která není členským státem, ani členským státem Evropského hospodářského prostoru;
28)
„pracovním dnem“ se rozumí den, který není sobotou, nedělí, ani svátkem ECB v souladu s kalendářem platným v ECB (11).
ČÁST II
USPOŘÁDÁNÍ JEDNOTNÉHO MECHANISMU DOHLEDU
HLAVA 1
STRUKTURY PRO DOHLED NAD VÝZNAMNÝMI A MÉNĚ VÝZNAMNÝMI DOHLÍŽENÝMI SUBJEKTY
KAPITOLA 1
Dohled nad významnými dohlíženými subjekty
Článek 3
Společné týmy dohledu
1. Společný tým dohledu bude ustaven pro dohled nad každým významným subjektem nebo každou významnou skupinou, nad nimiž je vykonáván dohled v zúčastněných členských státech. Každý společný tým dohledu se skládá ze zaměstnanců ECB a vnitrostátních příslušných orgánů jmenovaných podle článku 4, kteří pracují pod vedením pověřeného zaměstnance ECB (dále jen „koordinátor společného týmu dohledu“) a jednoho či více dílčích koordinátorů z vnitrostátních příslušných orgánů, jak je uvedeno dále v článku 6.
2. Aniž by byla dotčena ostatní ustanovení tohoto nařízení, zahrnují úkoly společného týmu dohledu zejména:
a)
provádění procesu dohledu a hodnocení uvedeného v článku 97 směrnice 2013/36/EU ve vztahu k významnému dohlíženému subjektu nebo významné dohlížené skupině, nad nimiž je vykonáván dohled ze strany společného týmu dohledu;
b)
účast na přípravě programu dohledových šetření při zohlednění procesu dohledu a hodnocení, přičemž tento program se předkládá Radě dohledu včetně plánu kontrol na místě ve smyslu článku 99 směrnice 2013/36/ES, a to pro významný dohlížený subjekt nebo významnou dohlíženou skupinu;
c)
provádění programu dohledových šetření, který byl schválen ECB, a všech rozhodnutí ECB v oblasti dohledu, pokud se týká významného dohlíženého subjektu nebo významné dohlížené skupiny, nad nimiž je vykonáván dohled ze strany společného týmu dohledu;
d)
zajištění koordinace s týmem provádějícím kontrolu na místě ve smyslu části XI, pokud se týká provádění plánu kontrol na místě;
e)
případná spolupráce s vnitrostátním příslušným orgánem.
Článek 4
Ustavení a složení společných týmů dohledu
1. ECB je pověřena ustavením a složením společných týmů dohledu. Jmenování zaměstnanců z řad vnitrostátních příslušných orgánů do společných týmů dohledu provádějí relevantní vnitrostátní příslušné orgány v souladu s odstavcem 2.
2. V souladu se zásadami uvedenými v čl. 6 odst. 8 nařízení o jednotném mechanismu dohledu a aniž by byl dotčen článek 31 uvedeného nařízení, vnitrostátní příslušný orgán jmenuje z řad svých zaměstnanců jednu či více osob členem nebo členy společného týmu dohledu. Zaměstnanec z řad vnitrostátního příslušného orgánu může být jmenován členem více než jednoho společného týmu dohledu.
3. Bez ohledu na odstavec 2 může ECB vyžadovat, aby vnitrostátní příslušné orgány změnily jmenování, jež učinily pro účely složení společného týmu dohledu.
4. Pokud v zúčastněném členském státě vykonává úkoly v oblasti dohledu více než jeden vnitrostátní příslušný orgán nebo pokud vnitrostátní právní předpisy zúčastněného členského státu svěří národní centrální bance konkrétní úkoly v oblasti dohledu a národní centrální banka není vnitrostátním příslušným orgánem, příslušné orgány koordinují svou účast ve společných týmech dohledu.
5. ECB a vnitrostátní příslušné orgány vzájemně konzultují a dohodnou se na využití zdrojů vnitrostátních příslušných orgánů v souvislosti se společnými týmy dohledu.
Článek 5
Zapojení zaměstnanců národních centrálních bank zúčastněných členských států
1. Národní centrální banky zúčastněných členských států, které jsou v souladu se svými vnitrostátními právními předpisy zapojeny do obezřetnostního dohledu nad významným dohlíženým subjektem nebo nad významnou dohlíženou skupinou, avšak nejsou vnitrostátními příslušnými orgány, mohou rovněž jednoho či několik svých zaměstnanců jmenovat do společného týmu dohledu.
2. O těchto jmenováních je třeba vyrozumět ECB a článek 4 se použije obdobně.
3. Jsou-li do společného týmu dohledu jmenováni zaměstnanci národních centrálních bank zúčastněných členských států, vykládají se odkazy na vnitrostátní příslušné orgány v souvislosti se společnými týmy dohledu tak, že obsahují odkaz na tyto národní centrální banky.
Článek 6
Koordinátor společného týmu dohledu a dílčí koordinátoři
1. Koordinátor společného týmu dohledu za pomoci dílčích koordinátorů z vnitrostátních příslušných orgánů ve smyslu odstavce 2 zajišťuje koordinaci činnosti společného týmu dohledu. Za tímto účelem se členové společného týmu dohledu řídí pokyny koordinátora společného týmu dohledu, pokud se týká jejich úkolů ve společném týmu dohledu. Tím nejsou dotčeny jejich úkoly a povinnosti ve vztahu k jejich relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu.
2. Každý vnitrostátní příslušný orgán, který do společného týmu dohledu jmenuje více než jednoho zaměstnance, určí jednoho z těchto zaměstnanců jako dílčího koordinátora (dále jen „dílčí koordinátor z vnitrostátního příslušného orgánu“). Dílčí koordinátoři z vnitrostátních příslušných orgánů napomáhají koordinátorovi společného týmu dohledu, pokud jde o organizaci a koordinaci úkolů ve společném týmu dohledu, zejména pokud se týká zaměstnanců, kteří byli jmenováni týmž vnitrostátním příslušným orgánem jako příslušný dílčí koordinátor z vnitrostátního příslušného orgánu. Dílčí koordinátor z vnitrostátního příslušného orgánu může udílet pokyny členům společného týmu dohledu, kteří byli jmenováni stejným vnitrostátním příslušným orgánem, pokud tyto pokyny nejsou v rozporu s pokyny udělenými koordinátorem společného týmu dohledu.
KAPITOLA 2
Dohled nad méně významnými dohlíženými subjekty
Článek 7
Zapojení zaměstnanců z jiných vnitrostátních příslušných orgánů v týmu dohledu vnitrostátního příslušného orgánu
Aniž by byl dotčen čl. 31 odst. 1 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, pokud ECB ve vztahu k dohledu nad méně významnými dohlíženými subjekty rozhodne, že je vhodné do týmu dohledu vnitrostátního příslušného orgánu zapojit zaměstnance z jednoho či více vnitrostátních příslušných orgánů, může ECB vyžadovat, aby vnitrostátní příslušný orgán zapojil zaměstnance těchto jiných vnitrostátních příslušných orgánů.
HLAVA 2
DOHLED NA KONSOLIDOVANÉM ZÁKLADĚ A ÚČAST ECB A VNITROSTÁTNÍCH PŘÍSLUŠNÝCH ORGÁNŮ V KOLEGIÍCH ORGÁNŮ DOHLEDU
Článek 8
Dohled na konsolidovaném základě
1. V souladu s článkem 111 směrnice 2013/36/EU vykonává ECB dohled na konsolidovaném základě nad úvěrovými institucemi, finančními holdingovými společnostmi nebo smíšenými finančními holdingovými společnostmi, které jsou významné na konsolidovaném základě, pokud je mateřský podnik mateřskou institucí v zúčastněném členském státě nebo mateřskou institucí v EU usazenou v zúčastněném členském státě.
2. Relevantní vnitrostátní příslušný orgán plní úkoly orgánu dohledu na konsolidovaném základě nad úvěrovými institucemi, finančními holdingovými společnostmi nebo smíšenými finančními holdingovými společnostmi, které jsou méně významné na konsolidovaném základě.
Článek 9
ECB jako předseda kolegia orgánů dohledu
1. Je-li ECB orgánem dohledu na konsolidovaném základě, předsedá kolegiu ustavenému podle článku 116 směrnice 2013/36/EU. Vnitrostátní příslušné orgány zúčastněných členských států, v nichž jsou usazeny případné mateřské podniky, dceřiné společnosti a významné pobočky ve smyslu článku 51 směrnice 2013/36/EU, jsou oprávněny účastnit se kolegia jako pozorovatelé.
2. Není-li ustaveno žádné kolegium podle článku 116 směrnice 2013/36/EU a významný dohlížený subjekt má pobočky v nezúčastněných členských státech, jež se považují za významné v souladu s čl. 51 odst. 1 směrnice 2013/36/EU, ECB spolu s příslušnými orgány hostitelských členských států ustaví kolegium orgánů dohledu.
Článek 10
ECB a vnitrostátní příslušné orgány jako členové kolegií orgánů dohledu
Není-li orgán dohledu na konsolidovaném základě v zúčastněném členském státě, účastní se ECB a vnitrostátní příslušné orgány kolegia orgánů dohledu v souladu s těmito pravidly a s příslušnými právními předpisy Unie:
a)
jsou-li dohlížené subjekty v zúčastněných členských státech všechny významnými dohlíženými subjekty, účastní se ECB kolegia orgánů dohledu jako člen, zatímco vnitrostátní příslušné orgány jsou oprávněny se téhož kolegia účastnit jako pozorovatelé;
b)
jsou-li dohlížené subjekty v zúčastněných členských státech všechny méně významnými dohlíženými subjekty, účastní se vnitrostátní příslušné orgány kolegia orgánů dohledu jako členové;
c)
jsou-li dohlížené subjekty v zúčastněných členských státech jak méně významnými, tak i významnými dohlíženými subjekty, účastní se ECB a vnitrostátní příslušné orgány kolegia orgánů dohledu jako členové. Vnitrostátní příslušné orgány zúčastněných členských států, v nichž jsou významné dohlížené subjekty usazeny, jsou oprávněny se účastnit kolegia orgánů dohledu jako pozorovatelé.
HLAVA 3
POSTUPY TÝKAJÍCÍ SE PRÁVA USAZOVÁNÍ A VOLNÉHO POHYBU SLUŽEB
KAPITOLA 1
Postupy týkající se práva usazování a volného pohybu služeb v rámci jednotného mechanismu dohledu
Článek 11
Právo usazování úvěrových institucí v rámci jednotného mechanismu dohledu
1. Významný dohlížený subjekt, který hodlá zřídit pobočku na území jiného zúčastněného členského státu, oznámí svůj záměr vnitrostátnímu příslušnému orgánu zúčastněného členského státu, v němž má významný dohlížený subjekt své ústředí. Informace se poskytují v souladu s požadavky vymezenými v čl. 35 odst. 2 směrnice 2013/36/EU. Vnitrostátní příslušný orgán okamžitě vyrozumí ECB o přijetí tohoto oznámení.
2. Méně významný dohlížený subjekt, který hodlá zřídit pobočku na území jiného zúčastněného členského státu, oznámí vnitrostátnímu příslušnému orgánu svůj záměr v souladu s požadavky vymezenými v čl. 35 odst. 2 směrnice 2013/36/EU.
3. Nerozhodne-li ECB do dvou měsíců od přijetí oznámení jinak, může být pobočka uvedená v odstavci 1 zřízena a může zahájit svou činnost. ECB oznámí tuto informaci vnitrostátnímu příslušnému orgánu zúčastněného členského státu, v němž bude pobočka usazena.
4. Nerozhodne-li vnitrostátní příslušný orgán domovského členského státu do dvou měsíců od přijetí oznámení jinak, může být pobočka uvedená v odstavci 2 zřízena a může zahájit svou činnost. Vnitrostátní příslušný orgán oznámí tuto informaci ECB a vnitrostátnímu příslušnému orgánu zúčastněného členského státu, v němž bude pobočka usazena.
5. Dojde-li ke změně jakékoli informace oznámené podle odstavců 1 a 2, oznámí dohlížený subjekt písemně tuto změnu vnitrostátnímu příslušnému orgánu, který původní informaci přijal, alespoň jeden měsíc před provedením změny. Tento vnitrostátní příslušný orgán informuje vnitrostátní příslušný orgán členského státu, v němž je pobočka usazena.
Článek 12
Využití volného pohybu služeb ze strany úvěrových institucí v rámci jednotného mechanismu dohledu
1. Významný dohlížený subjekt, který hodlá poprvé využít volného pohybu služeb vykonáváním své činnosti na území jiného zúčastněného členského státu, oznámí svůj záměr vnitrostátnímu příslušnému orgánu zúčastněného členského státu, v němž má významný dohlížený subjekt své ústředí. Informace se poskytují v souladu s požadavky vymezenými v čl. 39 odst. 1 směrnice 2013/36/EU. Vnitrostátní příslušný orgán okamžitě vyrozumí ECB o přijetí tohoto oznámení. Vnitrostátní příslušný orgán o oznámení vyrozumí též vnitrostátní příslušný orgán zúčastněného členského státu, v němž budou služby poskytovány.
2. Méně významný dohlížený subjekt, který hodlá poprvé využít volného pohybu služeb vykonáváním své činnosti na území jiného zúčastněného členského státu, to oznámí vnitrostátnímu příslušnému orgánu v souladu s požadavky vymezenými v čl. 39 odst. 1 směrnice 2013/36/EU. O oznámení se vyrozumí ECB a vnitrostátní příslušný orgán zúčastněného členského státu, v němž budou služby poskytovány.
KAPITOLA 2
Postupy týkající se práva usazování a volného pohybu služeb v rámci jednotného mechanismu dohledu ze strany úvěrových institucí usazených v nezúčastněných členských státech
Článek 13
Oznámení o využití práva usazování úvěrových institucí usazených v nezúčastněných členských státech v rámci jednotného mechanismu dohledu
1. Pokud příslušný orgán nezúčastněného členského státu oznamuje informace uvedené v čl. 35 odst. 2 směrnice 2013/36/EU postupem uvedeným v čl. 35 odst. 3 uvedené směrnice, vnitrostátnímu příslušnému orgánu zúčastněného členského státu, v němž má dojít ke zřízení pobočky, vnitrostátní příslušný orgán okamžitě vyrozumí o přijetí tohoto oznámení ECB.
2. Do dvou měsíců od přijetí oznámení od příslušného orgánu nezúčastněného členského státu se ECB, jedná-li se o pobočku, která je významná podle kritérií vymezených v článku 6 nařízení o jednotném mechanismu dohledu a v části IV tohoto nařízení, nebo relevantní vnitrostátní příslušný orgán, jedná-li se o pobočku, která je méně významná podle kritérií vymezených v článku 6 nařízení o jednotném mechanismu dohledu a v části IV tohoto nařízení, připraví na výkon dohledu nad pobočkou v souladu s články 40 až 46 směrnice 2013/36/EU a v případě potřeby stanoví podmínky, za nichž může pobočka z důvodů obecného zájmu vyvíjet svou činnost v hostitelském členském státě.
3. Vnitrostátní příslušné orgány sdělí ECB podmínky, za kterých může pobočka v jejich členském státě vyvíjet činnost na základě vnitrostátních právních předpisů a z důvodů obecného zájmu.
4. Změna jakékoli informace, kterou úvěrová instituce, jež hodlá zřídit pobočku, poskytla podle bodů b), c) nebo d) čl. 35 odst. 2 směrnice 2013/36/EU, se oznámí vnitrostátnímu příslušnému orgánu uvedenému v odstavci 1.
Článek 14
Příslušný orgán hostitelského členského státu pro pobočky
1. V souladu s čl. 4 odst. 2 nařízení o jednotném mechanismu dohledu vykonává ECB pravomoci příslušného orgánu hostitelského členského státu, pokud je pobočka významná ve smyslu čl. 6 odst. 4 uvedeného nařízení.
2. Je-li pobočka méně významná ve smyslu čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, vykonává pravomoci příslušného orgánu hostitelského členského státu vnitrostátní příslušný orgán zúčastněného členského státu, v němž je pobočka usazena.
Článek 15
Oznámení o využití volného pohybu služeb úvěrových institucí usazených v nezúčastněných členských státech v rámci jednotného mechanismu dohledu
Pokud příslušný orgán nezúčastněného členského státu činí oznámení ve smyslu čl. 39 odst. 2 směrnice 2013/36/EU, je adresátem tohoto oznámení vnitrostátní příslušný orgán zúčastněného členského státu, v němž je využíván volný pohyb služeb. O přijetí tohoto oznámení vnitrostátní příslušný orgán okamžitě vyrozumí ECB.
Článek 16
Příslušný orgán hostitelského členského státu pro volný pohyb služeb
1. V souladu s čl. 4 odst. 2 a v rozsahu čl. 4 odst. 1 nařízení o jednotném mechanismu dohledu plní ECB úkoly příslušného orgánu hostitelského členského státu ve vztahu k úvěrovým institucím usazeným v nezúčastněných členských státech, které využívají svobody volného pohybu služeb v zúčastněných členských státech.
2. Jedná-li se o volný pohyb služeb z důvodů obecného zájmu za určitých podmínek obsažených ve vnitrostátních právních předpisech zúčastněných členských států, informují vnitrostátní příslušné orgány o těchto podmínkách ECB.
KAPITOLA 3
Postupy týkající se práva usazování a volného pohybu služeb ve vztahu k nezúčastněným členským státům
Článek 17
Právo usazování a využití volného pohybu služeb ve vztahu k nezúčastněným členským státům
1. Významný dohlížený subjekt, který hodlá zřídit pobočku nebo využít volného pohybu služeb na území nezúčastněného členského státu, oznámí svůj záměr relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu v souladu s příslušnými právními předpisy Unie. Vnitrostátní příslušný orgán okamžitě vyrozumí ECB o přijetí tohoto oznámení. ECB vykonává pravomoci příslušného orgánu domovského členského státu.
2. Méně významný dohlížený subjekt, který hodlá zřídit pobočku nebo využít volného pohybu služeb na území nezúčastněného členského státu, oznámí svůj záměr relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu v souladu s příslušnými právními předpisy Unie. Relevantní vnitrostátní příslušný orgán vykonává pravomoci příslušného orgánu domovského členského státu.
HLAVA 4
DOPLŇKOVÝ DOZOR NAD FINANČNÍMI KONGLOMERÁTY
Článek 18
Koordinátor
1. ECB přebírá úkol koordinátora finančního konglomerátu v souladu s kritérii vymezenými v příslušných právních předpisech Unie ve vztahu k významnému dohlíženému subjektu.
2. Vnitrostátní příslušný orgán přebírá úkol koordinátora finančního konglomerátu v souladu s kritérii vymezenými v příslušných právních předpisech Unie ve vztahu k méně významnému dohlíženému subjektu.
ČÁST III
OBECNÁ USTANOVENÍ PLATNÁ PRO PROVOZOVÁNÍ JEDNOTNÉHO MECHANISMU DOHLEDU
HLAVA 1
ZÁSADY A POVINNOSTI
Článek 19
Přehled
Tato část vymezuje a) obecná pravidla pro provozování jednotného mechanismu dohledu ze strany ECB a vnitrostátních příslušných orgánů a b) ustanovení, podle kterých ECB postupuje při provádění řízení ECB v oblasti dohledu.
Obecné zásady a ustanovení, které platí mezi ECB a vnitrostátními příslušnými orgány v úzké spolupráci, jsou vymezeny v části IX.
Článek 20
Povinnost spolupracovat v dobré víře
ECB a vnitrostátní příslušné orgány mají povinnost spolupracovat v dobré víře a povinnost vyměňovat si informace.
Článek 21
Obecná povinnost vyměňovat si informace
1. Aniž by byla dotčena pravomoc ECB průběžně přímo přijímat informace vykázané dohlíženými subjekty, nebo mít k těmto informacím přímý přístup, vnitrostátní příslušné orgány zejména včas a přesně ECB poskytují veškeré informace, které jsou pro ECB nezbytné k plnění úkolů, jež byly ECB svěřeny na základě nařízení o jednotném mechanismu dohledu. Tyto informace zahrnují informace, které vyplývají z ověřování a činnosti na místě, jež provádějí vnitrostátní příslušné orgány.
2. Získává-li ECB informace přímo od právnických či fyzických osob uvedených v čl. 10 odst. 1 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, poskytuje tyto informace vnitrostátním příslušným orgánům, kterých se tyto informace týkají, včas a přesně. Tyto informace zahrnují zejména informace, které jsou pro vnitrostátní příslušné orgány nezbytné k plnění jejich úlohy napomáhat ECB.
3. Aniž je dotčen odstavec 2, ECB poskytuje vnitrostátním příslušným orgánům pravidelný přístup k aktualizovaným informacím, které jsou pro vnitrostátní příslušné orgány nezbytné k plnění jejich úkolů týkajících se obezřetnostního dohledu.
Článek 22
Právo ECB udělit vnitrostátním příslušným orgánům nebo vnitrostátním pověřeným orgánům pokyn využít jejich pravomoci a přijmout opatření, pokud ECB má úkol v oblasti dohledu, avšak žádnou související pravomoc
1. V rozsahu nezbytném pro plnění úkolů, které jí byly svěřeny na základě nařízení o jednotném mechanismu dohledu, může ECB formou pokynů vyžadovat, aby vnitrostátní příslušné orgány a/nebo vnitrostátní pověřené orgány využily své pravomoci na základě podmínek vymezených ve vnitrostátních právních předpisech a v souladu s nimi a ve smyslu článku 9 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, pokud nařízení o jednotném mechanismu dohledu nesvěřuje tyto pravomoci ECB.
2. Vnitrostátní příslušné orgány a/nebo vnitrostátní pověřené orgány (ve vztahu k článku 5 nařízení o jednotném mechanismu dohledu) informují ECB o výkonu těchto pravomocí bez zbytečného odkladu.
Článek 23
Jazykový režim mezi ECB a vnitrostátními příslušnými orgány
ECB a vnitrostátní příslušné orgány přijmou ujednání ohledně komunikace v rámci jednotného mechanismu dohledu, včetně jazyka či jazyků, které se budou používat.
Článek 24
Jazykový režim mezi ECB a právnickými či fyzickými osobami včetně dohlížených subjektů
1. Dokument, který dohlížený subjekt nebo jiná právnická či fyzická osoba, která v jednotlivém případě podléhá řízení ECB v oblasti dohledu, zasílá ECB, může být sepsán v kterémkoli úředním jazyce Unie, který si dohlížený subjekt nebo určitá osoba zvolí.
2. ECB, dohlížené subjekty a jiné právnické nebo fyzické osoby, které v jednotlivém případě podléhají řízení ECB v oblasti dohledu, se mohou dohodnout, že ve své písemné komunikaci, a to i pokud jde o rozhodnutí ECB v oblasti dohledu, budou používat výlučně jeden z úředních jazyků Unie.
Ukončení této dohody u používání stanoveného jazyka má dopad pouze na ty aspekty řízení ECB v oblasti dohledu, jež dosud nebyly provedeny.
Požadují-li účastníci ústního jednání, aby s nimi bylo jednáno v úředním jazyce Unie, který není jazykem řízení ECB v oblasti dohledu, musí být ECB o tomto požadavku informována s dostatečným předstihem tak, aby mohla učinit nezbytná opatření.
HLAVA 2
OBECNÁ USTANOVENÍ O SPRAVEDLIVÉM PROCESU PŘI PŘIJÍMÁNÍ ROZHODNUTÍ ECB V OBLASTI DOHLEDU
KAPITOLA 1
Řízení ECB v oblasti dohledu
Článek 25
Obecné zásady
1. Řízení ECB v oblasti dohledu zahájené v souladu s článkem 4 a oddílem 2 kapitoly III nařízení o jednotném mechanismu dohledu se provádí v souladu s článkem 22 nařízení o jednotném mechanismu dohledu a ustanoveními této hlavy.
2. Ustanovení této hlavy se nepoužijí na postupy prováděné správní revizní komisí.
Článek 26
Strany
1. Stranami řízení ECB v oblasti dohledu jsou:
a)
osoby, které podaly žádost;
b)
zamýšlení či skuteční adresáti rozhodnutí ECB v oblasti dohledu.
2. Vnitrostátní příslušné orgány se nepovažují za strany.
Článek 27
Zastoupení strany
1. Strana může být zastoupena právním či zákonným zástupcem či jiným zástupcem zmocněným na základě písemného pověření vykonávat veškeré úkony v souvislosti s řízením ECB v oblasti dohledu.
2. Odvolání mandátu je účinné až v okamžiku, kdy ECB obdrží písemné odvolání. ECB potvrdí přijetí tohoto odvolání.
3. Pokud si strana pro řízení ECB v oblasti dohledu jmenuje zástupce, ECB se v tomto řízení v oblasti dohledu obrací pouze na jmenovaného zástupce, ledaže konkrétní okolnosti vyžadují, aby se ECB obrátila na danou stranu přímo. Pokud se ECB obrací na stranu přímo, informuje o tom jejího zástupce.
Článek 28
Obecné povinnosti ECB a stran řízení ECB v oblasti dohledu
1. Řízení ECB v oblasti dohledu může být zahájeno z úřední povinnosti nebo na žádost strany. S výhradou odstavce 3 ECB určí skutečnosti, které budou relevantní pro přijetí konečného rozhodnutí v každém řízení ECB v oblasti dohledu zahájeném z úřední povinnosti.
2. ECB ve svém posouzení zohlední veškeré relevantní okolnosti.
3. S výhradou právních předpisů Unie je strana povinna účastnit se řízení ECB v oblasti dohledu a napomáhat při objasňování skutečností. V řízení ECB v oblasti dohledu zahájeném na žádost strany může ECB omezit určení skutečností na to, že stranu požádá, aby poskytla relevantní faktické informace.
Článek 29
Dokazování v řízení ECB v oblasti dohledu
1. S cílem zjistit skutečnosti daného případu používá ECB takové důkazy, které po náležitém uvážení považuje za vhodné.
2. Strany s výhradou právních předpisů Unie napomáhají ECB při zjišťování skutečností daného případu. S výhradou omezení v souvislosti se sankčními postupy na základě právních předpisů Unie strany zejména pravdivě uvedou skutečnosti, které jim jsou známy.
3. ECB může stanovit lhůtu, v níž jí strany mohou poskytnout důkazy.
Článek 30
Svědci a znalci v řízení ECB v oblasti dohledu
1. Považuje-li to za nezbytné, může ECB vyslýchat svědky a znalce.
2. Pokud ECB ustanoví znalce, v dohodě vymezí jeho úkol a stanoví lhůtu, ve které znalec předloží svou zprávu.
3. Pokud ECB vyslýchá svědky či znalce a pokud o to svědci či znalci požádají, mají nárok na náhradu cestovních nákladů a diety. Poté, co poskytnou své vyjádření, mají svědci nárok na náhradu ušlého výdělku a znalci mají nárok na dohodnutý poplatek za své služby. Náhrada se poskytuje v souladu s příslušnými ustanoveními o poskytování náhrad svědků a odměně znalců ze strany Soudního dvora Evropské unie.
4. ECB může požadovat, aby osoby uvedené v čl. 11 odst. 1 písm. c) nařízení o jednotném mechanismu dohledu se jako svědci dostavily do kanceláří ECB nebo do jiného místa v zúčastněném členském státě, které určí ECB. Je-li osoba uvedená v čl. 11 odst. 1 písm. c) nařízení o jednotném mechanismu dohledu právnickou osobou, jsou povinny se ve smyslu předchozí věty dostavit fyzické osoby, které tuto právnickou osobu zastupují.
Článek 31
Právo být vyslechnut
1. Před tím, než ECB přijme rozhodnutí ECB v oblasti dohledu určené straně, které by nepříznivě ovlivnilo práva této strany, musí být straně dána možnost předložit ECB písemné vyjádření ke skutečnostem, námitkám a právním důvodům, jež jsou relevantní pro rozhodnutí ECB v oblasti dohledu. Považuje-li to ECB za vhodné, může dát stranám možnost vyjádřit se ke skutečnostem, námitkám a právním důvodům, jež jsou relevantní pro rozhodnutí ECB v oblasti dohledu, na jednání. V oznámení, kterým ECB dává straně možnost vyjádřit se, uvede podstatný obsah zamýšleného rozhodnutí ECB v oblasti dohledu a podstatné skutečnosti, námitky a právní důvody, na nichž ECB hodlá založit své rozhodnutí. Ustanovení tohoto článku se nevztahují na oddíl 1 kapitoly III nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
2. Dá-li ECB straně možnost vyjádřit se ke skutečnostem, námitkám a právním důvodům, jež jsou relevantní pro rozhodnutí ECB v oblasti dohledu, na jednání, není důvodem pro odročení jednání, pokud se strana bez řádné omluvy nedostaví. Je-li strana řádně omluvena, může ECB jednání odročit nebo může straně dát možnost vyjádřit se ke skutečnostem, námitkám a právním důvodům, jež jsou relevantní pro rozhodnutí ECB v oblasti dohledu, písemně. ECB vypracuje písemný zápis z jednání, který strany podepíší; kopii tohoto zápisu poskytne stranám.
3. Straně bude zásadně dána možnost písemně se vyjádřit ve lhůtě dvou týdnů od přijetí oznámení, v němž ECB uvedla skutečnosti, námitky a právní důvody, na nichž ECB hodlá založit rozhodnutí ECB v oblasti dohledu.
Na žádost strany může ECB tuto lhůtu přiměřeně prodloužit.
Za zvláštních okolností může ECB tuto lhůtu zkrátit na tři pracovní dny. Lhůta se na tři pracovní dny zkracuje rovněž v situacích uvedených v článcích 14 a 15 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
4. Bez ohledu na odstavec 3 a s výhradou odstavce 5 může ECB přijmout rozhodnutí ECB v oblasti dohledu určené straně, které by nepříznivě ovlivnilo práva této strany, aniž by straně dalo před přijetím rozhodnutí možnost vyjádřit se ke skutečnostem, námitkám a právním důvodům, jež jsou relevantní pro rozhodnutí ECB v oblasti dohledu, pokud se zdá, že je naléhavě třeba vydat rozhodnutí v zájmu zabránění závažnému poškození finančního systému.
5. Je-li rozhodnutí ECB v oblasti dohledu přijímáno naléhavě v souladu s odstavcem 4, bude straně dána možnost písemně se vyjádřit ke skutečnostem, námitkám a právním důvodům, jež jsou relevantní pro rozhodnutí ECB v oblasti dohledu, bez zbytečného odkladu po přijetí tohoto rozhodnutí. Straně bude zásadně dána možnost písemně se vyjádřit ve lhůtě dvou týdnů od přijetí rozhodnutí ECB v oblasti dohledu. Na žádost strany může ECB tuto lhůtu prodloužit; lhůta však nesmí být delší než šest měsíců. ECB rozhodnutí ECB v oblasti dohledu na základě vyjádření strany přezkoumá a buď jej potvrdí, zruší, změní, nebo jej zruší a nahradí novým rozhodnutím ECB v oblasti dohledu.
6. Odstavce 4 a 5 se nevztahují na řízení ECB v oblasti dohledu, které se týká sankcí podle článku 18 nařízení o jednotném mechanismu dohledu a části X tohoto nařízení.
Článek 32
Přístup ke spisům v řízení ECB v oblasti dohledu
1. V řízení ECB v oblasti dohledu jsou plně respektována práva na obhajobu dotčených osob. Za tímto účelem mají strany po zahájení řízení ECB v oblasti dohledu právo na přístup ke spisu ECB s výhradou oprávněných zájmů právnických a fyzických osob, které nejsou příslušnou stranou, na ochraně jejich obchodního tajemství. Právo na přístup ke spisu se nevztahuje na důvěrné informace. Vnitrostátní příslušné orgány bez zbytečného odkladu postoupí ECB veškeré žádosti, které obdržely v souvislosti s přístupem ke spisům souvisejícím s řízením ECB v oblasti dohledu.
2. Spis se skládá ze všech dokumentů, které ECB obdržela, vytvořila nebo sestavila v průběhu řízení ECB v oblasti dohledu, a to bez ohledu na prostředek, na němž jsou dokumenty uchovávány.
3. Tento článek nebrání tomu, aby ECB nebo vnitrostátní příslušné orgány zpřístupnily nebo použily informace, které jsou nezbytné k prokázání porušení.
4. ECB může stanovit, že přístup ke spisu bude umožněn jedním či více následujícími způsoby, přičemž se zohlední technické schopnosti stran:
a)
formou CD-ROMu nebo jiného zařízení pro uchovávání elektronických dat včetně zařízení, které může být k dispozici v budoucnu;
b)
pomocí kopií dostupného spisu v papírové formě zaslaných stranám poštou;
c)
výzvou, aby do dostupného spisu nahlédly v kancelářích ECB.
5. Pro účely tohoto článku mohou důvěrné informace zahrnovat interní dokumenty ECB a vnitrostátních příslušných orgánů a korespondenci mezi ECB a vnitrostátním příslušným orgánem nebo mezi vnitrostátními příslušnými orgány.
KAPITOLA 2
Rozhodnutí ECB v oblasti dohledu
Článek 33
Důvody pro rozhodnutí ECB v oblasti dohledu
1. Rozhodnutí ECB v oblasti dohledu je v souladu s odstavcem 2 doplněno odůvodněním tohoto rozhodnutí.
2. V odůvodnění se uvedou podstatné skutečnosti a právní důvody, na nichž se rozhodnutí ECB v oblasti dohledu zakládá.
3. S výhradou čl. 31 odst. 4 zakládá ECB své rozhodnutí v oblasti dohledu jen na skutečnostech a námitkách, k nimž se strana mohla vyjádřit.
Článek 34
Odkladný účinek
Aniž by byl dotčen článek 278 SFEU a čl. 24 odst. 8 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, může ECB rozhodnout o pozastavení uplatňování rozhodnutí ECB v oblasti dohledu buď a) tak, že to uvede v rozhodnutí ECB v oblasti dohledu, nebo b) nejedná-li se o žádost o přezkum správní revizní komisí, na žádost adresáta rozhodnutí ECB v oblasti dohledu.
Článek 35
Oznamování rozhodnutí ECB v oblasti dohledu
1. ECB může rozhodnutí ECB v oblasti dohledu straně oznámit a) ústně, b) doručením nebo osobním předáním kopie rozhodnutí v oblasti dohledu, c) doporučenou poštou s potvrzením o přijetí, d) expresní zásilkovou službou, e) faxem nebo f) elektronicky v souladu s odstavcem 10.
2. Je-li na základě písemného pověření zmocněn zástupce, může ECB rozhodnutí ECB v oblasti dohledu oznámit zástupci. V těchto případech není ECB povinna rozhodnutí ECB v oblasti dohledu oznamovat rovněž dohlíženému subjektu, který je zastoupen tímto zástupcem.
3. V případě ústního oznamování rozhodnutí ECB v oblasti dohledu se má za to, že oznámení rozhodnutí je adresátovi doručeno, pokud zaměstnanec ECB informoval a) příslušnou fyzickou osobu, jedná-li se o fyzickou osobu, nebo b) zmocněného zástupce právnické osoby pro převzetí rozhodnutí ECB v oblasti dohledu, jedná-li se o právnickou osobu. V tomto případě se bez zbytečného odkladu po tomto ústním oznámení zašle adresátovi písemná kopie rozhodnutí ECB v oblasti dohledu.
4. V případě oznámení rozhodnutí ECB v oblasti dohledu doporučenou poštou s potvrzením o přijetí se má za to, že oznámení rozhodnutí ECB v oblasti dohledu je adresátovi doručeno v desátý den po předání dopisu poskytovateli poštovních služeb, ledaže z potvrzení o přijetí vyplývá, že dopis byl doručen v jiný den.
5. V případě oznámení rozhodnutí ECB v oblasti dohledu expresní zásilkovou službou se má za to, že oznámení rozhodnutí ECB v oblasti dohledu je adresátovi doručeno v desátý den po předání dopisu zásilkové službě, ledaže z dokumentu o doručení ze strany zásilkové služby vyplývá, že dopis byl doručen v jiný den.
6. Pro účely odstavců 4 a 5 musí být rozhodnutí ECB v oblasti dohledu adresováno na adresu vhodnou pro doručení (platnou adresu). Platná adresa je:
a)
v případě řízení ECB v oblasti dohledu zahájeného na žádost či podnět adresáta rozhodnutí ECB v oblasti dohledu adresa, kterou adresát uvedl ve své žádosti či podnětu;
b)
v případě dohlíženého subjektu poslední obchodní adresa ústředí, kterou dohlížený subjekt poskytl ECB;
c)
v případě fyzických osob poslední adresa poskytnutá ECB, a pokud nebyla ECB poskytnuta žádná adresa a fyzická osoba je zaměstnanec, vedoucí zaměstnanec nebo akcionář dohlíženého subjektu, obchodní adresa dohlíženého subjektu v souladu s písmenem b).
7. Každá osoba, která je stranou řízení ECB v oblasti dohledu, poskytne ECB na žádost platnou adresu.
8. Je-li osoba usazena nebo má-li sídlo či bydliště ve státě, který není členským státem, může ECB vyžadovat, aby strana v přiměřené době jmenovala oprávněného příjemce, který je rezidentem v členském státě nebo který má obchodní prostory v členském státě. Není-li oprávněný příjemce na žádost ECB jmenován a dokud nedojde ke jmenování tohoto oprávněného příjemce, může být veškerá komunikace zasílána v souladu s odstavci 3 až 5 a 9 na adresu strany, kterou má ECB k dispozici.
9. Pokud osoba, která je adresátem rozhodnutí ECB v oblasti dohledu, poskytne ECB faxové číslo, může ECB rozhodnutí ECB v oblasti dohledu oznámit tak, že kopii rozhodnutí ECB v oblasti dohledu zašle telefaxem. Má se za to, že rozhodnutí ECB v oblasti dohledu je adresátovi doručeno, pokud ECB obdržela zprávu o úspěšném doručení telefaxu.
10. ECB může stanovit kritéria, za nichž může být rozhodnutí ECB v oblasti dohledu doručeno elektronickými nebo jinými srovnatelnými prostředky komunikace.
HLAVA 3
OZNAMOVÁNÍ PORUŠENÍ PRAVIDEL
Článek 36
Oznamování porušení pravidel
Jakákoli osoba může v dobré víře podat přímo ECB oznámení, má-li tato osoba dostatečné důvody se domnívat, že toto oznámení odhalí porušení právních aktů uvedených v čl. 4 odst. 3 nařízení o jednotném mechanismu dohledu ze strany úvěrových institucí, finančních holdingových společností, smíšených finančních holdingových společností nebo příslušných orgánů (včetně ECB samotné).
Článek 37
Přiměřená ochrana oznamování porušení pravidel
1. Podá-li osoba v dobré víře oznámení o údajném porušení právních aktů uvedených v čl. 4 odst. 3 nařízení o jednotném mechanismu dohledu ze strany dohlížených subjektů, nebo ze strany příslušných orgánů, zachází se s tímto oznámením jako s chráněným.
2. Veškeré osobní údaje, které se týkají osoby, která činí chráněné oznámení, a osoby, která je údajně odpovědná za porušení, jsou chráněny v souladu s příslušným rámcem Unie pro ochranu údajů.
3. ECB nesdělí totožnost osoby, která učinila chráněné oznámení, bez předchozího výslovného souhlasu této osoby s výjimkou případu, kdy je toto zveřejnění vyžadováno na základě soudního příkazu v souvislosti s dalším vyšetřováním nebo následným soudním řízením.
Článek 38
Postupy pro přijímání následných opatření v návaznosti na oznámení
1. ECB posoudí všechna oznámení týkající se významných dohlížených subjektů. Oznámení týkající se méně významných dohlížených subjektů posoudí, pokud se týká porušení nařízení nebo rozhodnutí ECB. Když oznámení týkající se méně významných dohlížených subjektů obdrží vnitrostátní příslušné orgány, předají je ECB, aniž by při tom sdělily totožnost osoby, která oznámení učinila, pokud jim k tomu tato osoba nedala výslovný souhlas.
2. Aniž by byl dotčen odstavec 1, předá ECB oznámení týkající se méně významných dohlížených subjektů relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu, aniž by při tom sdělila totožnost osoby, která oznámení učinila, pokud jí k tomu tato osoba nedala výslovný souhlas.
3. ECB si s vnitrostátními příslušnými orgány vyměňuje informace: a) s cílem posoudit oznámení, která byla zaslána ECB i relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu, a koordinovat činnost a b) zjistit výsledek opatření přijatých v návaznosti na oznámení, která byla předána vnitrostátním příslušným orgánům.
4. Při určování toho, jak posuzovat přijatá oznámení a jaká přijmout opatření, postupuje ECB na základě rozumného uvážení.
5. V případě údajného porušení pravidel ze strany dohlížených subjektů poskytne příslušný dohlížený subjekt ECB veškeré informace a dokumenty, které ECB vyžaduje za účelem posouzení přijatých oznámení.
6. V případě údajného porušení pravidel ze strany příslušných orgánů (s výjimkou ECB), požádá ECB příslušný orgán, aby se vyjádřil k oznámeným skutečnostem.
7. Ve své každoroční zprávě ve smyslu čl. 20 odst. 2 nařízení o jednotném mechanismu dohledu ECB ve zkrácené nebo souhrnné formě poskytuje informace o přijatých oznámeních tak, aby nebylo možné identifikovat jednotlivé dohlížené subjekty nebo osoby.
ČÁST IV
URČOVÁNÍ POSTAVENÍ DOHLÍŽENÉHO SUBJEKTU JAKO VÝZNAMNÉHO NEBO MÉNĚ VÝZNAMNÉHO
HLAVA 1
OBECNÁ USTANOVENÍ O KLASIFIKACI SUBJEKTU JAKO VÝZNAMNÉHO NEBO MÉNĚ VÝZNAMNÉHO
Článek 39
Klasifikace dohlíženého subjektu jako významného na individuálním základě
1. Dohlížený subjekt se považuje za významný dohlížený subjekt, pokud tak ECB stanoví v rozhodnutí ECB, které je určeno příslušnému dohlíženému subjektu podle článků 43 až 49, přičemž toto rozhodnutí odůvodní.
2. Dohlížený subjekt není nadále klasifikován jako významný dohlížený subjekt, pokud ECB v rozhodnutí ECB, které je určeno danému dohlíženému subjektu a které odůvodní, stanoví, že se jedná o méně významný dohlížený subjekt, nebo že se již nadále nejedná o dohlížený subjekt.
3. Dohlížený subjekt může být klasifikován jako významný dohlížený subjekt na základě některého z těchto kritérií:
a)
jeho velikosti stanovené podle článků 50 až 55 (dále jen „kritérium velikosti“);
b)
jeho důležitosti pro hospodářství Unie nebo kteréhokoli zúčastněného členského státu stanovené v souladu s články 56 až 58 (dále jen „kritérium ekonomické důležitosti“);
c)
jeho významu ve vztahu k přeshraniční činnosti stanoveného v souladu s články 59 a 60 (dále jen „kritérium přeshraniční činnosti“);
d)
žádosti o přímou veřejnou finanční pomoc z Evropského mechanismu stability (ESM) nebo přijetí takové pomoci, jak je stanoveno v souladu s články 61 až 64 (dále jen „kritérium přímé veřejné finanční pomoci“);
e)
skutečnosti, že dohlížený subjekt je jednou ze tří nejvýznamnějších úvěrových institucí v zúčastněném členském státě, jak je stanoveno v souladu s článkem 65 a 66.
4. Nad významnými dohlíženými subjekty vykonává dohled přímo ECB, pokud zvláštní okolnosti neodůvodňují dohled ze strany relevantního vnitrostátního příslušného orgánu v souladu hlavou 9 této části.
5. ECB rovněž vykonává přímý dohled nad méně významným dohlíženým subjektem nebo nad méně významnou dohlíženou skupinou na základě rozhodnutí ECB, které ECB přijala podle čl. 6 odst. 5 písm. b) nařízení o jednotném mechanismu dohledu a na jehož základě bude ECB přímo vykonávat veškeré příslušné pravomoci uvedené v čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu. Pro účely jednotného mechanismu dohledu se tento méně významný dohlížený subjekt nebo méně významná dohlížená skupina klasifikují jako významné.
6. Před přijetím rozhodnutí ECB uvedených v tomto článku ECB konzultuje relevantní vnitrostátní příslušné orgány. Každé rozhodnutí ECB uvedené v tomto článku se rovněž oznámí relevantním vnitrostátním příslušným orgánům.
Článek 40
Klasifikace dohlížených subjektů, které jsou součástí skupiny, jako významných
1. Je-li jeden či více dohlížených subjektů součástí dohlížené skupiny, stanoví se kritéria pro stanovení významu na nejvyšší úrovni konsolidace v rámci zúčastněných členských států v souladu s ustanoveními obsaženými v hlavě 3 až 7 v části IV.
2. Každý dohlížený subjekt, který je součástí dohlížené skupiny, se považuje za významný dohlížený subjekt za kterékoli z těchto okolností:
a)
pokud dohlížená skupina na nejvyšší úrovni konsolidace v rámci zúčastněných členských států splňuje kritérium velikosti, kritérium ekonomického významu nebo kritérium přeshraniční činnosti;
b)
pokud jeden z dohlížených subjektů, které jsou součástí dohlížené skupiny, splňuje kritérium přímé veřejné finanční pomoci;
c)
je-li jeden z dohlížených subjektů, které jsou součástí dohlížené skupiny, jednou ze tří nejvýznamnějších úvěrových institucí v zúčastněném členském státě.
3. Je-li stanoveno, že dohlížená skupina je významná nebo je-li stanoveno, že již významná není, přijme ECB rozhodnutí ECB o klasifikaci dohlíženého subjektu jako významného nebo o ukončení jeho klasifikace jako významného dohlíženého subjektu a každému dohlíženému subjektu, který je součástí dotčené dohlížené skupiny, v souladu s kritérii a postupy vymezenými v článku 39 poskytne data zahájení a ukončení přímého dohledu ze strany ECB.
Článek 41
Zvláštní ustanovení pro pobočky úvěrových institucí usazených v nezúčastněných členských státech
1. Všechny pobočky, které úvěrová instituce, která je usazena v nezúčastněném členském státě, otevřela v témže zúčastněném členském státě, se pro účely tohoto nařízení považují za jediný dohlížený subjekt.
2. S pobočkami, které úvěrová instituce, která je usazena v nezúčastněném členském státě, otevřela v různých zúčastněných členských státech, se pro účely tohoto nařízení jednotlivě zachází jako se samostatnými dohlíženými subjekty.
3. Aniž je dotčen odstavec 1, pobočky úvěrové instituce, která je usazena v nezúčastněném členském státě, se při určování, zda je splněno některé z kritérií vymezených v čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, posuzují jednotlivě jako samostatné dohlížené subjekty a odděleně od dceřiných společností téže úvěrové instituce.
Článek 42
Zvláštní ustanovení pro dceřiné společnosti úvěrových institucí usazených v nezúčastněných členských státech a ve třetích zemích
1. Dceřiné společnosti, které v jednom či více zúčastněných členských státech zřídila úvěrová instituce, která má ústředí v nezúčastněném členském státě nebo ve třetí zemi, se při určování, zda je splněno některé z kritérií vymezených v čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, posuzují odděleně od poboček této úvěrové instituce.
2. Při určování, zda je splněno některé z kritérií vymezených v čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, se posuzují samostatně ty dceřiné společnosti, které:
a)
jsou usazeny v zúčastněném členském státě;
b)
patří do skupiny, jejíž mateřský podnik má ústředí v nezúčastněném členském státě nebo ve třetí zemi, a
c)
nepatří do dohlížené skupiny v rámci zúčastněných členských států.
HLAVA 2
POSTUP PRO KLASIFIKACI DOHLÍŽENÝCH SUBJEKTŮ JAKO VÝZNAMNÝCH DOHLÍŽENÝCH SUBJEKTŮ
KAPITOLA 1
Klasifikace dohlíženého subjektu jako významného
Článek 43
Přezkum postavení dohlíženého subjektu
1. Nestanoví-li toto nařízení jinak, ECB alespoň jednou ročně přezkoumává, zda významný dohlížený subjekt nebo významná dohlížená skupina i nadále splňuje některé z kritérií stanovených v čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
2. Nestanoví-li toto nařízení jinak, každý vnitrostátní příslušný orgán alespoň jednou ročně přezkoumává, zda méně významný dohlížený subjekt nebo méně významná dohlížená skupina splňuje některé z kritérií stanovených v čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu. V případě méně významné dohlížené skupiny provádí tento přezkum relevantní vnitrostátní příslušný orgán zúčastněného členského státu, v němž je usazen mateřský podnik určený na nejvyšší úrovni konsolidace v rámci zúčastněných členských států.
3. Kdykoli poté, co obdrží relevantní informace, a zejména v případech uvedených v článku 52, může ECB přezkoumat a) zda dohlížený subjekt splňuje některé z kritérií stanovených v čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu a b) zda významný dohlížený subjekt již nesplňuje některé z kritérií stanovených v čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
4. Pokud vnitrostátní příslušný orgán usoudí, že méně významný dohlížený subjekt nebo méně významná dohlížená skupina splňuje některé z kritérií stanovených v čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, informuje o tom relevantní vnitrostátní příslušný orgán bez zbytečného odkladu ECB.
5. Na žádost ECB nebo vnitrostátního příslušného orgánu ECB a relevantní vnitrostátní příslušný orgán spolupracují při určení, zda je ve vztahu k dohlíženému subjektu nebo dohlížené skupině splněno některé z kritérií stanovených v čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
6. Pokud ECB a) rozhodne, že převezme přímý dohled nad dohlíženým subjektem nebo nad dohlíženou skupinou nebo b) rozhodne o ukončení přímého dohledu nad dohlíženým subjektem nebo nad dohlíženou skupinou ze strany ECB, ECB a relevantní vnitrostátní příslušný orgán spolupracují s cílem zajistit plynulý přechod pravomocí v oblasti dohledu. Když ECB přebírá přímý dohled nad dohlíženým subjektem, připraví relevantní vnitrostátní příslušný orgán zejména zprávu, v níž uvede historii v oblasti dohledu a rizikový profil dohlíženého subjektu; když se relevantní vnitrostátní příslušný orgán stane příslušným k dohledu nad dotčeným subjektem, připraví takovou zprávu ECB.
7. ECB určí, zda jsou dohlížený subjekt nebo dohlížená skupina významné, přičemž použije kritéria stanovená v čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu v pořadí stanoveném v tomto článku, a to: a) velikost; b) důležitost pro hospodářství Unie nebo kteréhokoli zúčastněného členského státu; c) význam přeshraniční činnosti; d) žádost o přímou veřejnou finanční pomoc z ESM či přijetí takové pomoci; e) skutečnost, že se jedná o jednu ze tří nejvýznamnějších úvěrových institucí v zúčastněném členském státě.
Článek 44
Postup, který se použije při určení významu dohlíženého subjektu
1. Při přijímání rozhodnutí o klasifikaci dohlíženého subjektu nebo dohlížené skupiny jako významných v souladu s touto hlavou ECB použije, není-li stanoveno jinak, procesní pravidla stanovená v hlavě 2 části III tohoto nařízení.
2. V časovém rámci vymezeném v článku 45 ECB každému dotčenému dohlíženému subjektu písemně oznámí rozhodnutí ECB o klasifikaci dohlíženého subjektu nebo dohlížené skupiny jako významných; toto rozhodnutí rovněž sdělí relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu. V případě dohlížených subjektů, které jsou součástí významné dohlížené skupiny, ECB oznámí rozhodnutí ECB dohlíženému subjektu na nejvyšší úrovni konsolidace v rámci zúčastněných členských států a zajistí, aby byly všechny dohlížené subjekty v rámci významné dohlížené skupiny řádně informovány.
3. Dohlíženým subjektům, jimž ECB nezaslala oznámení ve smyslu odstavce 1, slouží seznam uvedený v čl. 49 odst. 2 jako oznámení jejich klasifikace jako méně významných.
4. ECB každému relevantnímu dohlíženému subjektu umožní, aby před přijetím rozhodnutí ECB podle odstavce 1 činil písemná podání.
5. Kromě toho ECB v souladu s čl. 39 odst. 6 relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu umožní, aby činil písemné připomínky a vyjádření, které ECB náležitě vezme v úvahu.
6. Dohlížený subjekt nebo dohlížená skupina se klasifikují jako významný dohlížený subjekt nebo jako významná dohlížená skupina ode dne oznámení rozhodnutí ECB, které stanoví, že se jedná o významný dohlížený subjekt nebo o významnou dohlíženou skupinu.
KAPITOLA 2
Začátek a konec přímého dohledu ze strany ECB
Článek 45
Začátek přímého dohledu ze strany ECB
1. ECB v rozhodnutí ECB stanoví den, kdy převezme přímý dohled nad dohlíženým subjektem nebo dohlíženou skupinou, které byly klasifikovány jako významný dohlížený subjekt nebo významná dohlížená skupina. Toto rozhodnutí ECB může být stejné jako rozhodnutí podle čl. 44 odst. 2. S výhradou odstavce 2 ECB toto rozhodnutí ECB oznámí každému dotčenému dohlíženému subjektu alespoň jeden měsíc přede dnem, kdy převezme přímý dohled.
2. Pokud ECB přebírá přímý dohled nad dohlíženým subjektem nebo dohlíženou skupinou na základě žádosti o přímou veřejnou finanční pomoc z ESM, nebo na základě přijetí této pomoci, oznámí ECB rozhodnutí uvedené v odstavci 1 každému dotčenému dohlíženému subjektu včas alespoň jeden týden přede dnem, kdy převezme přímý dohled.
3. ECB poskytne kopie rozhodnutí ECB uvedených v odstavci 1 relevantním vnitrostátním příslušným orgánům.
4. ECB převezme přímý dohled nad dohlíženým subjektem nebo dohlíženou skupinou nejpozději 12 měsíců po dni, kdy ECB dohlíženému subjektu nebo dohlížené skupině oznámí rozhodnutí ECB podle čl. 44 odst. 2.
5. Pro účely tohoto článku ECB v případě dohlížené skupiny oznámí rozhodnutí ECB dohlíženému subjektu na nejvyšší úrovni konsolidace v rámci zúčastněných členských států a zajistí, aby byly všechny dohlížené subjekty v rámci této významné skupiny v příslušné lhůtě řádně informovány.
Článek 46
Konec přímého dohledu ze strany ECB
1. Pokud ECB rozhodne o tom, že přímý dohled nad dohlíženým subjektem nebo dohlíženou skupinou ze strany ECB skončí, vydá ECB rozhodnutí ECB adresované každému dotčenému dohlíženému subjektu, v němž uvede den a důvody, pro které bude přímý dohled ukončen. ECB přijme toto rozhodnutí alespoň jeden měsíc přede dnem, kdy přímý dohled ze strany ECB skončí. ECB rovněž poskytne kopii tohoto rozhodnutí ECB relevantním vnitrostátním příslušným orgánům. Čl. 45 odst. 5 se použije obdobně
2. ECB každému relevantnímu dohlíženému subjektu umožní, aby před přijetím rozhodnutí ECB podle odstavce 1 činil písemná podání.
3. Rozhodnutí ECB, které stanoví den, kdy skončí přímý dohled nad dohlíženým subjektem ze strany ECB, může být vydáno společně s rozhodnutím, na jehož základě je dohlížený subjekt klasifikován jako méně významný.
Článek 47
Důvody pro ukončení přímého dohledu ze strany ECB
1. V případě významného dohlíženého subjektu, který je takto klasifikován na základě a) své velikosti, b) své důležitosti pro hospodářství Unie nebo kteréhokoli zúčastněného členského státu nebo c) významu jeho přeshraniční činnosti, nebo proto, že je součástí dohlížené skupiny, která splňuje alespoň jedno z těchto kritérií, přijme ECB rozhodnutí ECB, v němž ukončí klasifikaci tohoto subjektu jako významného dohlíženého subjektu, jakož i přímý dohled nad ním, není-li po tři po sobě jdoucí kalendářní roky splněno žádné z kritérií uvedených v čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu bud na individuálním základě, nebo ze strany dohlížené skupiny, k níž dohlížený subjekt patří.
2. V případě dohlíženého subjektu, který je klasifikován jako významný, protože bylo požádáno o přímou veřejnou finanční pomoc z ESM ve vztahu a) k němu, b) dohlížené skupině, k níž dohlížený subjekt patří, nebo c) dohlíženému subjektu, který patří do této skupiny a který není významný z jiných důvodů, přijme ECB rozhodnutí ECB, v němž ukončí klasifikaci tohoto subjektu jako významného dohlíženého subjektu, jakož i přímý dohled, pokud byla přímá veřejná finanční pomoc odepřena, zcela vrácena nebo ukončena. V případě vrácení či ukončení přímé veřejné finanční pomoci může být toto rozhodnutí přijato jen tři kalendářní roky po úplném vrácení nebo ukončení přímé veřejné finanční pomoci.
3. V případě dohlíženého subjektu, který je klasifikován jako významný, neboť je jednou ze tří nejvýznamnějších úvěrových institucí v zúčastněném členském státě, jak je stanoveno v článcích 65 až 66, nebo patří do dohlížené skupiny takové úvěrové instituce a který není významný z jiných důvodů, přijme ECB rozhodnutí ECB, v němž ukončí klasifikaci tohoto subjektu jako významného dohlíženého subjektu, jakož i přímý dohled, pokud příslušný dohlížený subjekt nebyl po tři po sobě jdoucí kalendářní roky jednou ze tří nejvýznamnějších úvěrových institucí v zúčastněném členském státě.
4. V případě dohlíženého subjektu, nad kterým vykonává přímý dohled ECB na základě rozhodnutí ECB přijatého podle čl. 6 odst. 5 písm. b) nařízení o jednotném mechanismu dohledu a který není významný z jiných důvodů, přijme ECB rozhodnutí ECB, v němž ukončí přímý dohled ze strany ECB, pokud přímý dohled není na základě odůvodněného uvážení ECB nadále nezbytný k zajištění důsledného používání vysokých standardů dohledu.
Článek 48
Probíhající řízení
1. Má-li dojít ke změně působnosti mezi ECB a vnitrostátním příslušným orgánem, orgán, jehož působnost má skončit (dále jen „orgán, jehož působnost končí“), informuje orgán, který se má stát příslušným (dále jen „orgán přebírající dohled“), o jakémkoli řízení v oblasti dohledu, které bylo formálně zahájeno a které vyžaduje rozhodnutí. Orgán, jehož působnost končí, poskytne tyto informace ihned poté, co se dozví o bezprostřední změně působnosti. Orgán, jehož působnost končí, tyto informace aktualizuje průběžně, a je-li třeba oznámit nové informace o řízení v oblasti dohledu, pravidelně každý měsíc. Orgán přebírající dohled může v řádně odůvodněných případech umožnit, aby oznámení bylo podáváno méně často. Pro účely článků 48 a 49 se řízením v oblasti dohledu rozumí řízení ECB nebo vnitrostátního příslušného orgánu v oblasti dohledu.
Před změnou působnosti spolupracuje orgán, jehož působnost končí, s orgánem přebírajícím dohled bez zbytečného odkladu po formálním zahájení jakéhokoli nového řízení v oblasti dohledu, které vyžaduje rozhodnutí.
2. Mění-li se působnost v oblasti dohledu, podnikne orgán, jehož působnost končí, kroky k ukončení jakéhokoli probíhajícího řízení v oblasti dohledu, které vyžaduje rozhodnutí, přede dnem, kdy má dojít ke změně působnosti v oblasti dohledu.
3. Pokud není možné formálně zahájené řízení v oblasti dohledu, které vyžaduje rozhodnutí, ukončit přede dnem, kdy dochází ke změně působnosti v oblasti dohledu, je orgánem příslušným k ukončení takového probíhajícího řízení v oblasti dohledu orgán, jehož působnost končí. Za tímto účelem si orgán, jehož působnost končí, ponechá veškeré příslušné pravomoci až do ukončení řízení v oblasti dohledu. Orgán, jehož působnost končí, dokončí dané probíhající řízení v oblasti dohledu v souladu s příslušnými právními předpisy na základě ponechaných pravomocí. Orgán, jehož působnost končí, informuje orgán přebírající dohled před tím, než přijme rozhodnutí v řízení v oblasti dohledu, které probíhalo před změnou působnosti. Orgánu přebírajícímu dohled poskytne kopii přijatého rozhodnutí a všechny relevantní dokumenty, které s rozhodnutím souvisejí.
4. Odchylně od odstavce 3 může ECB do jednoho měsíce poté, kdy obdrží informace nezbytné k dokončení svého hodnocení příslušného formálně zahájeného řízení v oblasti dohledu, po konzultaci s relevantním vnitrostátním příslušným orgánem rozhodnout, že přebírá dotčené řízení v oblasti dohledu. Pokud je z důvodů vnitrostátního práva rozhodnutí ECB vyžadováno před koncem období pro hodnocení řízení uvedeného v předchozí větě, poskytne vnitrostátní příslušný orgán ECB nezbytné informace a zejména upřesní časový rámec, v němž musí ECB rozhodnout, zda hodlá řízení převzít či nikoli. Pokud ECB řízení v oblasti dohledu převezme, oznámí své rozhodnutí převzít dané řízení v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu a stranám. ECB ve svém rozhodnutí ECB uvede důsledky převzetí takového řízení v oblasti dohledu.
5. ECB a relevantní vnitrostátní příslušný orgán spolupracují, pokud se týká dokončení jakéhokoli probíhajícího řízení, a mohou si za tímto účelem vyměňovat veškeré relevantní informace.
6. Tento článek se nevztahuje na společná řízení.
KAPITOLA 3
Seznam dohlížených subjektů
Článek 49
Zveřejnění
1. ECB zveřejní seznam, který obsahuje název každého dohlíženého subjektu a každé dohlížené skupiny, nad nimiž vykonává přímý dohled ECB, přičemž u příslušných dohlížených subjektů uvede také dohlíženou skupinu, do níž náleží, a konkrétní právní základ pro tento přímý dohled. V případě klasifikace subjektu jako významného na základě kritéria velikosti obsahuje seznam celkovou hodnotu aktiv dohlíženého subjektu nebo dohlížené skupiny. ECB rovněž zveřejní název dohlížených subjektů, které ačkoli splňují jedno z kritérií uvedených v čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, a byly by proto kvalifikovány jako významné, ECB přesto považuje za méně významné z důvodu zvláštních okolností podle hlavy 9 části IV, a ECB nad nimi proto nevykonává přímý dohled.
2. ECB zveřejní seznam, který obsahuje název každého dohlíženého subjektu, nad nímž vykonává dohled vnitrostátní příslušný orgán, a název relevantního vnitrostátního příslušného orgánu.
3. Seznamy uvedené v odstavcích 1 a 2 se zveřejňují elektronicky a jsou přístupné na internetových stránkách ECB.
4. Seznamy uvedené v odstavcích 1 a 2 se pravidelně aktualizují.
HLAVA 3
URČENÍ VÝZNAMU NA ZÁKLADĚ VELIKOSTI
Článek 50
Určení významu na základě velikosti
1. Zda jsou dohlížený subjekt nebo dohlížená skupina významné na základě kritéria velikost či nikoli, se určí s ohledem na celkovou hodnotu jejich aktiv.
2. Dohlížený subjekt nebo dohlížená skupina se klasifikují jako významné, je-li celková hodnota jejich aktiv vyšší než 30 miliard EUR (dále jen „práh velikosti“).
Článek 51
Základ pro určení, zda je dohlížený subjekt významný na základě velikosti či nikoli
1. Je-li dohlížený subjekt součástí dohlížené skupiny, celková hodnota jeho aktiv se určí na základě obezřetnostních konsolidovaných výkazů za dohlíženou skupinu ke konci roku v souladu s příslušnými právními předpisy.
2. Nelze-li celková aktiva určit na základě údajů uvedených v odstavci 1, určí se celková hodnota aktiv na základě poslední aktuální auditované konsolidované účetní závěrky vypracované v souladu s mezinárodními standardy účetního výkaznictví (IFRS), které jsou v Unii použitelné v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 (12), a pokud tato účetní závěrka není k dispozici, na základě konsolidované roční závěrky vypracované v souladu s příslušnými vnitrostátními účetními právními předpisy.
3. Pokud dohlížený subjekt není součástí dohlížené skupiny, celková hodnota aktiv se určí na základě obezřetnostních individuálních výkazů ke konci roku v souladu s příslušnými právními předpisy.
4. Pokud celková aktiva nelze určit za použití údajů uvedených v odstavci 3, celková hodnota aktiv se určí na základě poslední aktuální auditované roční účetní závěrky vypracované v souladu s IFRS, které jsou v Unii použitelné v souladu s nařízením (ES) č. 1606/2002, a pokud tato roční závěrka není k dispozici, na základě roční závěrky vypracované v souladu s příslušnými vnitrostátními účetními právními předpisy.
5. Je-li dohlížený subjekt pobočkou úvěrové instituce, která je usazena v nezúčastněném členském státě, celková hodnota jeho aktiv se určuje na základě statistických údajů vykazovaných v souladu s nařízením Evropské centrální banky (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) (13).
Článek 52
Základ pro určení významu na základě velikosti za zvláštních či výjimečných okolností
1. Dojde-li ve vztahu k méně významnému dohlíženému subjektu k výjimečné zásadní změně okolností, které jsou relevantní pro určení významu na základě kritéria velikosti, přezkoumá relevantní vnitrostátní příslušný orgán, zda je i nadále splněn práh velikosti či nikoli.
Dojde-li k takové změně ve vztahu k významnému dohlíženému subjektu, přezkoumá ECB, zda je i nadále splněn práh velikosti či nikoli.
Mezi výjimečnou zásadní změnu okolností, která je relevantní pro určení významu na základě kritéria velikosti, se řadí jakákoli z těchto skutečností: a) sloučení dvou či více úvěrových institucí, b) prodej nebo převod zásadní obchodní divize, c) převod akcií úvěrové instituce, kdy tato instituce již není součástí dohlížené skupiny, jejíž součástí byla před prodejem, d) konečné rozhodnutí provést řádnou likvidaci dohlíženého subjektu (nebo skupiny), e) srovnatelné faktické situace.
2. Méně významný dohlížený subjekt a v případě méně významné dohlížené skupiny méně významný dohlížený subjekt na nejvyšší úrovni konsolidace v rámci zúčastněných členských států informuje relevantní vnitrostátní příslušný orgán o všech změnách uvedených v odstavci 1.
Významný dohlížený subjekt a v případě dohlížené skupiny dohlížený subjekt na nejvyšší úrovni konsolidace v rámci zúčastněných členských států informuje ECB o všech změnách uvedených v odstavci 1.
3. Odchylně od pravidla tří let uvedeného v čl. 47 odst. 1 až 3 a v případě výjimečných okolností včetně těch uvedených v odstavci 1 ECB po konzultaci s vnitrostátními příslušnými orgány rozhodne, zda dotčené dohlížené subjekty jsou významné nebo méně významné, a určí datum, od něhož bude dohled vykonávat ECB nebo vnitrostátní příslušné orgány.
Článek 53
Skupiny konsolidovaných podniků
1. Pro účely určení významu na základě kritéria velikosti sestává dohlížená skupina konsolidovaných podniků z podniků, které musí být konsolidovány pro obezřetnostní účely v souladu s právními předpisy Unie.
2. Pro účely určení významu na základě kritéria velikosti dohlížená skupina konsolidovaných podniků zahrnuje rovněž dceřiné společnosti a pobočky v nezúčastněných členských státech a třetích zemích.
Článek 54
Metoda konsolidace
Metodou konsolidace je metoda konsolidace použitelná v souladu s právními předpisy Unie pro obezřetnostní účely.
Článek 55
Metoda pro výpočet celkových aktiv
Pro účely určení významu úvěrové instituce na základě kritéria velikosti se „celková hodnota aktiv“ odvozuje z řádky „celková aktiva“ v rozvaze vypracované v souladu s právními předpisy Unie pro obezřetnostní účely.
HLAVA 4
URČENÍ VÝZNAMU NA ZÁKLADĚ DŮLEŽITOSTI PRO HOSPODÁŘSTVÍ UNIE NEBO JAKÉHOKOLI ZÚČASTNĚNÉHO ČLENSKÉHO STÁTU
Článek 56
Práh významu pro národní hospodářství
Dohlížený subjekt usazený v zúčastněném členském státě nebo dohlížená skupina, jejíž mateřský podnik je usazen v zúčastněném členském státě, se klasifikují jako významné na základě jejich důležitosti pro ekonomiku příslušného zúčastněného členského státu, pokud:
(práh významu pro národní ekonomiku)
a
A ≥ EUR 5 miliard,
přičemž
A
je celková hodnota aktiv určená v souladu s články 51 až 55 pro daný kalendářní rok a
B
je hrubý domácí produkt v tržních cenách, jak je definován v bodě 8.89 přílohy A nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 549/2013 (14) (ESA 2010) a zveřejněn Eurostatem na daný kalendářní rok.
Článek 57
Kritéria pro určení významu na základě důležitosti pro ekonomiku Unie nebo kteréhokoli zúčastněného členského státu
1. ECB zejména při posuzování toho, zda dohlížený subjekt nebo dohlížená skupina jsou důležité pro ekonomiku Unie nebo zúčastněného členského státu z důvodů jiných než uvedených v článku 56, zohlední tato kritéria:
a)
význam dohlíženého subjektu nebo dohlížené skupiny pro konkrétní ekonomické sektory Unie nebo zúčastněného členského státu;
b)
vzájemnou propojenost dohlíženého subjektu nebo dohlížené skupiny s ekonomikou Unie nebo zúčastněného členského státu;
c)
nahraditelnost dohlíženého subjektu nebo dohlížené skupiny jako účastníka trhu i poskytovatele služeb klientům;
d)
obchodní, strukturální a operační složitost dohlíženého subjektu nebo dohlížené skupiny.
2. Čl. 52 odst. 3 se použije obdobně.
Článek 58
Určení významu na základě důležitosti pro ekonomiku kteréhokoli zúčastněného členského státu na žádost vnitrostátního příslušného orgánu
1. Vnitrostátní příslušný orgán může ECB oznámit, že dohlížený subjekt považuje za významný ve vztahu ke své tuzemské ekonomice.
2. ECB posoudí oznámení vnitrostátního příslušného orgánu na základě kritérií uvedených v čl. 57 odst. 1.
3. Článek 57 se použije obdobně.
HLAVA 5
URČENÍ VÝZNAMU NA ZÁKLADĚ DŮLEŽITOSTI PŘESHRANIČNÍ ČINNOSTI
Článek 59
Kritéria pro určení významu na základě významu přeshraniční činnosti dohlížené skupiny
1. ECB může dohlíženou skupinu považovat za významnou na základě její přeshraniční činnosti, pouze pokud mateřský podnik dohlížené skupiny zřídil dceřiné společnosti, které jsou samy úvěrovými institucemi, ve více než jednom jiném zúčastněném členském státě.
2. ECB může dohlíženou skupinu považovat za významnou na základě její přeshraniční činnosti, pouze pokud celková hodnota jejích aktiv přesahuje 5 miliard EUR a:
a)
poměr jejích přeshraničních aktiv k celkovým aktivům je vyšší než 20 % nebo
b)
poměr jejích přeshraničních pasiv k celkovým pasivům je vyšší než 20 %.
3. Čl. 52 odst. 3 se použije obdobně.
Článek 60
Přeshraniční aktiva a pasiva
1. „Přeshraničními aktivy“ se v kontextu dohlížené skupiny rozumí část celkových aktiv, ve vztahu k nimž je protistranou úvěrová instituce nebo jiná fyzická či právnická osoba, která se nachází v zúčastněném členském státě, který není členským státem, v němž má mateřský podnik příslušné dohlížené skupiny své ústředí.
2. „Přeshraničními pasivy“ se v kontextu dohlížené skupiny rozumí část celkových pasiv, ve vztahu k nimž je protistranou úvěrová instituce nebo jiná fyzická či právnická osoba, která se nachází v zúčastněném členském státě, který není členským státem, v němž má mateřský podnik příslušné dohlížené skupiny své ústředí.
HLAVA 6
URČENÍ VÝZNAMU NA ZÁKLADĚ ŽÁDOSTI O VEŘEJNOU FINANČNÍ POMOC Z ESM NEBO NA ZÁKLADĚ PŘIJETÍ TÉTO POMOCI
Článek 61
Žádost o přímou veřejnou finanční pomoc z ESM nebo přijetí této pomoci
1. O přímou veřejnou finanční pomoc pro dohlížený subjekt je požádáno, pokud člen ESM podá žádost o poskytnutí finanční pomoci ze strany ESM tomuto subjektu v souladu s rozhodnutím přijatým Radou guvernérů ESM v souladu s článkem 19 Smlouvy o zřízení Evropského mechanismu stability, pokud se týká přímé rekapitalizace úvěrové instituce, a s nástroji přijatými na základě tohoto rozhodnutí.
2. K přijetí přímé veřejné finanční pomoci ze strany úvěrové instituce dochází, když tuto finanční pomoc úvěrová instituce obdržela podle rozhodnutí a nástrojů uvedených v odstavci 1.
Článek 62
Povinnost vnitrostátních příslušných orgánů informovat ECB o možné žádosti méně významného dohlíženého subjektu o veřejnou finanční pomoc nebo o jejím přijetí ze strany tohoto subjektu
1. Aniž by byla dotčena povinnost informovat ECB o zhoršení finančního stavu méně významného dohlíženého subjektu vymezená v článku 96, vnitrostátní příslušný orgán informuje ECB, jakmile se dozví o možné potřebě veřejné finanční pomoci pro méně významný dohlížený subjekt, jež by měla být poskytnuta na vnitrostátní úrovni nepřímo z ESM a/nebo ze strany ESM.
2. S výjimkou řádně odůvodněných naléhavých případů předloží vnitrostátní příslušný orgán své posouzení finančního stavu méně významného dohlíženého subjektu ke zvážení ECB před tím, než jej předloží ESM.
Článek 63
Začátek a konec přímého dohledu
1. Dohlížený subjekt, v jehož případě bylo požádáno o přímou veřejnou finanční pomoc z ESM nebo který obdržel přímou veřejnou finanční pomoc z ESM, se klasifikuje jako významný dohlížený subjekt ode dne, kdy bylo jeho jménem požádáno o přímou veřejnou finanční pomoc.
2. ECB v rozhodnutí ECB v souladu s hlavou 2 stanoví den, kdy ECB převezme přímý dohled.
3. Čl. 52 odst. 3 se použije obdobně.
Článek 64
Rozsah
Je-li požádáno o přímou veřejnou finanční pomoc ve vztahu k dohlíženému subjektu, který je součástí dohlížené skupiny, klasifikují se jako významné všechny dohlížené subjekty, které jsou součástí dohlížené skupiny.
HLAVA 7
URČENÍ VÝZNAMU NA ZÁKLADĚ SKUTEČNOSTI, ŽE DOHLÍŽENÝ SUBJEKT JE JEDNOU ZE TŘÍ NEJVÝZNAMNĚJŠÍCH ÚVĚROVÝCH INSTITUCÍ V ZÚČASTNĚNÉM ČLENSKÉM STÁTĚ
Článek 65
Kritéria pro určení tří nejvýznamnějších úvěrových institucí v zúčastněném členském státě
1. Úvěrová instituce nebo dohlížená skupina se klasifikuje jako významná, je-li jednou ze tří nejvýznamnějších úvěrových institucí nebo dohlížených skupin v zúčastněném členském státě.
2. Pro účely určení tří nejvýznamnějších úvěrových institucí nebo dohlížených skupin v zúčastněném členském státě ECB a relevantní vnitrostátní příslušný orgán zohlední velikost dohlíženého subjektu, resp. dohlížené skupiny určenou podle článků 50 až 55.
Článek 66
Přezkum
1. Ve vztahu ke každému zúčastněnému členskému státu ECB do 1. října každého kalendářního roku určí, zda by tři úvěrové instituce nebo dohlížené skupiny s mateřským podnikem usazeným v takovém zúčastněném členském státě měly být klasifikovány jako významné dohlížené subjekty či nikoli.
2. Na žádost ECB vnitrostátní příslušné orgány ECB informují o třech nejvýznamnějších úvěrových institucích nebo dohlížených skupinách usazených v jejich příslušných zúčastněných členských státech do 1. října daného kalendářního roku. Vnitrostátní příslušné orgány určí tři nejvýznamnější úvěrové instituce nebo dohlížené skupiny na základě kritérií uvedených v článcích 50 až 55.
3. Za každou ze tří nejvýznamnějších úvěrových institucí nebo dohlížených skupin v zúčastněných členských státech předloží relevantní vnitrostátní příslušný orgán ECB zprávu, v níž uvede historii v oblasti dohledu a rizikový profil v jednotlivých případech, pokud úvěrová instituce nebo dohlížená skupina ještě není klasifikována jako významná.
Po přijetí informací uvedených v odstavci 2 provede ECB vlastní hodnocení. ECB může za tímto účelem relevantní vnitrostátní příslušný orgán požádat, aby poskytl příslušné informace.
4. Pokud dne 1. října každého roku není jedna či více ze tří nejvýznamnějších úvěrových institucí nebo dohlížených skupin v zúčastněném členském státě klasifikována jako významný dohlížený subjekt, přijme ECB v souladu s hlavou 2 rozhodnutí ve vztahu ke kterékoli ze tří nejvýznamnějších úvěrových institucí nebo dohlížených skupin, které nejsou klasifikovány jako významné.
5. Čl. 52 odst. 3 se uplatňují obdobně.
HLAVA 8
ROZHODNUTÍ ECB VYKONÁVAT PŘÍMÝ DOHLED NAD MÉNĚ VÝZNAMNÝMI DOHLÍŽENÝMI SUBJEKTY PODLE ČL. 6 ODST. 5 PÍSM. B) NAŘÍZENÍ O JEDNOTNÉM MECHANISMU DOHLEDU
Článek 67
Kritéria pro rozhodnutí ECB podle čl. 6 odst. 5 písm. b) nařízení o jednotném mechanismu dohledu
1. Podle čl. 6 odst. 5 písm. b) nařízení o jednotném mechanismu dohledu může ECB kdykoli na základě rozhodnutí ECB rozhodnout, že bude přímo vykonávat dohled nad méně významným dohlíženým subjektem nebo nad méně významnou dohlíženou skupinou, je-li to nezbytné k zajištění důsledného uplatňování vysokých standardů dohledu.
2. Před přijetím rozhodnutí ECB uvedeného v odstavci 1 ECB zohlední mimo jiné kterýkoli z těchto faktorů:
a)
zda je méně významný dohlížený subjekt nebo méně významná dohlížená skupina blízko ke splnění jednoho z kritérií uvedených v čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu;
b)
vzájemnou propojenost méně významného dohlíženého subjektu nebo méně významné dohlížené skupiny s jinými úvěrovými institucemi;
c)
zda dotčený méně významný dohlížený subjekt je či není dceřinou společností dohlíženého subjektu, který má ústředí v nezúčastněném členském státě nebo ve třetí zemi a který zřídil jednu či více dceřiných společností, které jsou rovněž úvěrovými institucemi, nebo jednu či více poboček v zúčastněných členských státech, z nichž jedna či více jsou významné;
d)
skutečnost, že vnitrostátní příslušný orgán nepostupoval podle pokynů ECB;
e)
skutečnost, že vnitrostátní příslušný orgán nedodržuje akty uvedené v čl. 4 odst. 3 první pododstavec nařízení o jednotném mechanismu dohledu;
f)
skutečnost, že méně významný dohlížený subjekt požádal nebo nepřímo přijal finanční pomoc z EFSF nebo ESM.
Článek 68
Postup pro přípravu rozhodnutí ECB podle čl. 6 odst. 5 písm. b) nařízení o jednotném mechanismu dohledu na žádost vnitrostátního příslušného orgánu
1. ECB na žádost vnitrostátního příslušného orgánu posoudí, zda je třeba v souladu s nařízením o jednotném mechanismu dohledu přímo vykonávat dohled nad méně významným dohlíženým subjektem nebo nad méně významnou dohlíženou skupinou s cílem zajistit důsledné uplatňování vysokých standardů dohledu.
2. Vnitrostátní příslušný orgán ve své žádosti: a) identifikuje méně významný dohlížený subjekt nebo méně významnou dohlíženou skupinu, o které se vnitrostátní příslušný orgán domnívá, že by nad ní měla převzít přímý dohled ECB, a b) uvede, proč je dohled nad méně významným dohlíženým subjektem nebo méně významnou dohlíženou skupinou ze strany ECB nezbytný s cílem zajistit důsledné uplatňování vysokých standardů dohledu.
3. Spolu se svou žádostí předloží vnitrostátní příslušný orgán zprávu, v níž uvede historii v oblasti dohledu a rizikový profil méně významného dohlíženého subjektu nebo méně významné dohlížené skupiny.
4. Pokud ECB nesouhlasí s žádostí vnitrostátního příslušného orgánu, konzultuje s dotčeným vnitrostátním příslušným orgánem před provedením konečného posouzení, zda je dohled nad méně významným dohlíženým subjektem nebo nad méně významnou dohlíženou skupinou ze strany ECB nezbytný s cílem zajistit důsledné uplatňování vysokých standardů dohledu.
5. Pokud ECB rozhodne, že přímý dohled nad méně významným dohlíženým subjektem nebo nad méně významnou dohlíženou skupinou ze strany ECB je nezbytný s cílem zajistit důsledné uplatňování vysokých standardů dohledu, přijme rozhodnutí ECB v souladu s hlavou 2.
Článek 69
Postup pro přípravu rozhodnutí ECB podle čl. 6 odst. 5 písm. b) nařízení o jednotném mechanismu dohledu na základě vlastní iniciativy ECB
1. ECB může vnitrostátní příslušný orgán požádat, aby jí předložil zprávu, v níž uvede historii v oblasti dohledu a rizikový profil méně významného dohlíženého subjektu nebo méně významné dohlížené skupiny. ECB určí termín, do kterého by jí tato zpráva měla být předložena.
2. ECB konzultuje vnitrostátní příslušný orgán před provedením konečného posouzení, zda je dohled nad méně významným dohlíženým subjektem nebo nad méně významnou dohlíženou skupinou ze strany ECB nezbytný s cílem zajistit důsledné uplatňování vysokých standardů dohledu.
3. Dojde-li ECB k závěru, že přímý dohled nad méně významným dohlíženým subjektem nebo nad méně významnou dohlíženou skupinou ze strany ECB je nezbytný s cílem zajistit důsledné uplatňování vysokých standardů dohledu, přijme rozhodnutí ECB v souladu s hlavou 2.
HLAVA 9
ZVLÁŠTNÍ OKOLNOSTI, KTERÉ MOHOU ODŮVODNIT KLASIFIKACI DOHLÍŽENÉHO SUBJEKTU JAKO MÉNĚ VÝZNAMNÉHO, AČKOLI JSOU SPLNĚNA KRITÉRIA PRO JEHO KLASIFIKACI JAKO VÝZNAMNÉHO
Článek 70
Zvláštní okolnosti, které vedou ke klasifikaci významného dohlíženého subjektu jako méně významného
1. Zvláštní okolnosti ve smyslu druhého a pátého pododstavce čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu (dále jen „zvláštní okolnosti“) jsou dány, nastanou-li zvláštní a skutkové okolnosti, kvůli nimž je klasifikace subjektu jako významného nepřiměřená s ohledem na cíle a zásady nařízení o jednotném mechanismu dohledu, a zejména s ohledem na nezbytnost zajistit důsledné uplatňování vysokých standardů dohledu.
2. Pojem „zvláštní okolnosti“ se vykládá úzce.
Článek 71
Posuzování výskytu zvláštních okolností
1. Zda jsou dány zvláštní okolnosti, které odůvodňují klasifikaci subjektu, který by jinak byl významným dohlíženým subjektem, jako méně významného, se určí v každém jednotlivém případě a konkrétně pro dotčený dohlížený subjekt nebo dohlíženou skupinu, nikoli však pro kategorie dohlížených subjektů.
2. Článek 40 se použije obdobně.
3. Články 44 až 46 a články 48 a 49 se použijí obdobně. ECB uvede v rozhodnutí ECB důvody, které ji vedly k závěru, že jsou zvláštní okolnosti dány.
Článek 72
Přezkum
1. ECB za podpory relevantních vnitrostátních příslušných orgánů alespoň jednou ročně přezkoumá, zda jsou ve vztahu k dohlíženému subjektu nebo dohlížené skupině, jež jsou klasifikovány jako méně významné z důvodu zvláštních okolností, i nadále zvláštní okolnosti dány.
2. Dotčený dohlížený subjekt poskytne veškeré informace a dokumenty, které si ECB vyžádá k provedení přezkumu uvedeného v odstavci 1.
3. Má-li ECB za to, že zvláštní okolnosti již nejsou dány, přijme rozhodnutí ECB, které je určeno příslušnému dohlíženému subjektu a které stanoví, že je klasifikován jako významný a že již nejsou dány zvláštní okolnosti.
4. Hlava 2 části IV se použije obdobně.
ČÁST V
SPOLEČNÁ ŘÍZENÍ
HLAVA 1
SPOLUPRÁCE PŘI ŽÁDOSTI O POVOLENÍ K PŘÍSTUPU K ČINNOSTI ÚVĚROVÉ INSTITUCE
Článek 73
Oznámení žádosti o povolení k přístupu k činnosti úvěrové instituce ECB
1. Vnitrostátní příslušný orgán, který obdrží žádost o povolení k přístupu k činnosti úvěrové instituce, která má být usazena v zúčastněném členském státě, vyrozumí ECB o přijetí této žádosti do 15 pracovních dnů.
2. Vnitrostátní příslušný orgán rovněž ECB informuje o lhůtě, ve které musí být rozhodnutí o žádosti vydáno a oznámeno žadateli v souladu s příslušnými vnitrostátními právními předpisy.
3. Není-li žádost úplná, vnitrostátní příslušný orgán na základě své vlastní inciativy nebo na žádost ECB požádá žadatele o poskytnutí požadovaných dodatečných informací. Veškeré dodatečné informace, které vnitrostátní příslušný orgán obdrží, zašle ECB do 15 pracovních dnů ode dne, kdy je tento orgán přijal.
Článek 74
Posouzení žádostí ze strany vnitrostátních příslušných orgánů
Vnitrostátní příslušný orgán, ke kterému byla žádost podána, posoudí, zda žadatel splňuje všechny podmínky pro vydání povolení uvedené v příslušných vnitrostátních právních předpisech členského státu vnitrostátního příslušného orgánu.
Článek 75
Rozhodnutí vnitrostátních příslušných orgánů o zamítnutí žádosti
Vnitrostátní příslušné orgány zamítnou žádosti, které nesplňují podmínky pro vydání povolení uvedené v příslušných vnitrostátních právních předpisech, a zašlou kopii svého rozhodnutí ECB.
Článek 76
Návrhy rozhodnutí vnitrostátních příslušných orgánů o povolení k přístupu k činnosti úvěrové instituce
1. Je-li vnitrostátní příslušný orgán přesvědčen, že žádost splňuje všechny podmínky pro vydání povolení uvedené v příslušných vnitrostátních právních předpisech, vypracuje návrh rozhodnutí, v němž navrhuje, aby ECB žadateli udělila povolení k přístupu k činnosti úvěrové instituce (dále jen „návrh rozhodnutí o povolení“).
2. Vnitrostátní příslušný orgán zajistí, aby návrh rozhodnutí o povolení byl ECB a žadateli oznámen alespoň 20 pracovních dnů před koncem maximálního období pro posouzení, které stanoví příslušné vnitrostátní právní předpisy.
3. Vnitrostátní příslušný orgán může navrhovat, aby byla k návrhu rozhodnutí o povolení připojena doporučení, podmínky nebo omezení v souladu s vnitrostátními a unijními právními předpisy. V těchto případech je za dodržování souladu s těmito podmínkami nebo omezeními zodpovědný vnitrostátní příslušný orgán.
Článek 77
Posouzení žádostí ze strany ECB a jednání se žadateli
1. ECB posoudí žádost na základě podmínek pro vydání povolení uvedených v příslušných právních předpisech Unie. Má-li ECB za to, že tyto podmínky nejsou splněny, dá žadateli možnost, aby se v souladu s článkem 31 písemně vyjádřil ke skutečnostem a námitkám, které jsou relevantní pro toto posouzení.
2. Je-li jednání považováno za nezbytné a ve všech ostatních případech, které jsou řádně odůvodněny, může ECB prodloužit maximální lhůtu pro rozhodování o žádosti v souladu s čl. 14 odst. 3 nařízení o jednotném mechanismu dohledu. Prodloužení lhůty žadateli oznámí v souladu s článkem 35 tohoto nařízení.
Článek 78
Rozhodnutí ECB o žádostech
1. ECB rozhodne o návrhu rozhodnutí o povolení, který obdrží od vnitrostátního příslušného orgánu, do 10 pracovních dnů, pokud nerozhodne o prodloužení maximální lhůty v souladu s čl. 77 odst. 2. ECB může návrh rozhodnutí o povolení podpořit, a vyjádřit tak svůj souhlas s povolením, nebo k návrhu rozhodnutí o povolení předložit námitky.
2. ECB své rozhodnutí založí na posouzení žádosti, návrhu rozhodnutí o povolení a připomínkách poskytnutých žadatelem podle článku 77.
3. Nerozhodne-li ECB ve lhůtě uvedené v odstavci 1, považuje se návrh rozhodnutí o povolení vypracovaný příslušným vnitrostátním orgánem za přijatý.
4. ECB přijme rozhodnutí, kterým udělí povolení, pokud žadatel splňuje všechny podmínky pro vydání povolení v souladu s příslušnými právními předpisy Unie a vnitrostátními právními předpisy členského státu, v němž je žadatel usazen.
5. Rozhodnutí, kterým se uděluje povolení, zahrnuje činnost žadatele jako úvěrové instituce ve smyslu příslušných vnitrostátních právních předpisů, aniž by byly dotčeny jakékoli dodatečné požadavky pro vydání povolení pro činnost, která nespočívá v přijímání vkladů či jiných splatných prostředků od veřejnosti a poskytování úvěrů na svůj vlastní účet, které vyplývají z příslušných vnitrostátních právních předpisů.
Článek 79
Postup při zániku povolení
Povolení zaniká v situacích uvedených v čl. 18 písm. a) směrnice 2013/36/EU, pokud tak stanoví příslušné vnitrostátní právní předpisy. Vnitrostátní příslušné orgány informují ECB o jednotlivých případech zániku povolení. ECB následně - poté, co uvědomí relevantní vnitrostátní příslušný orgán a dotčený dohlížený subjekt, - zveřejní zánik povolení v souladu s příslušnými vnitrostátními právními předpisy.
HLAVA 2
SPOLUPRÁCE PŘI ODNĚTÍ POVOLENÍ
Článek 80
Návrh vnitrostátních příslušných orgánů na odnětí povolení
1. Má-li relevantní vnitrostátní příslušný orgán za to, že povolení úvěrové instituce by mělo být zcela nebo částečně odňato v souladu s příslušnými unijními nebo vnitrostátními právními předpisy, včetně odnětí na žádost úvěrové instituce, předloží ECB návrh rozhodnutí, v němž navrhne odnětí povolení (dále jen „návrh rozhodnutí o odnětí“) spolu se všemi příslušnými podpůrnými dokumenty.
2. Vnitrostátní příslušný orgán v případě každého návrhu rozhodnutí o odnětí, které je významné pro vnitrostátní orgán příslušný pro řešení problémů úvěrových institucí (dále jen „vnitrostátní orgán pro řešení problémů“), koordinuje s vnitrostátním orgánem pro řešení problémů.
Článek 81
Posouzení návrhu rozhodnutí o odnětí ze strany ECB
1. ECB bezodkladně posoudí návrh rozhodnutí o odnětí. Zejména zohlední naléhavé důvody, které uvede vnitrostátní příslušný orgán.
2. Použije se právo být vyslechnut ve smyslu článku 31.
Článek 82
Posouzení z vlastní iniciativy ECB a konzultace s vnitrostátními příslušnými orgány
1. Dozví-li se ECB o okolnostech, které mohou odůvodňovat odnětí povolení, ECB z vlastní iniciativy posoudí, zda by povolení mělo být odňato v souladu s příslušnými právními předpisy Unie.
2. ECB může kdykoli konzultovat relevantní vnitrostátní příslušné orgány. Pokud ECB hodlá odejmout povolení, konzultuje vnitrostátní příslušný orgán členského státu, v němž je úvěrová instituce usazena, alespoň 25 pracovních dnů přede dnem, kdy zamýšlí učinit své rozhodnutí. V řádně odůvodněných naléhavých případech může být lhůta pro konzultaci zkrácena na pět pracovních dnů.
3. Pokud ECB hodlá odejmout povolení, informuje relevantní vnitrostátní příslušné orgány o všech připomínkách předložených úvěrovou institucí. Použije se právo úvěrové instituce být vyslechnuta ve smyslu článku 31.
4. Pokud se týká návrhu na odnětí povolení v souladu s čl. 14 odst. 5 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, koordinuje ECB s vnitrostátním orgánem pro řešení problémů. ECB informuje vnitrostátní příslušný orgán okamžitě po kontaktování vnitrostátního orgánu pro řešení problémů.
Článek 83
Rozhodnutí ECB o odnětí povolení
1. ECB bezodkladně přijme rozhodnutí o odnětí povolení. Při tom může přijmout nebo odmítnout příslušný návrh rozhodnutí o odnětí.
2. Při přijímání svého rozhodnutí ECB zohlední všechny tyto skutečnosti: a) své posouzení okolností, které odůvodňují odnětí; b) případný návrh rozhodnutí vnitrostátního příslušného orgánu o odnětí; c) konzultaci s relevantním vnitrostátním příslušným orgánem, a pokud vnitrostátní příslušný orgán není vnitrostátním orgánem pro řešení problémů, s vnitrostátním orgánem pro řešení problémů (spolu s vnitrostátním příslušným orgánem dále jen „vnitrostátní orgány“); d) všechny připomínky předložené úvěrovou institucí podle čl. 81 odst. 2 a čl. 82 odst. 3.
3. ECB přijme rozhodnutí rovněž v případech popsaných v článku 84, pokud relevantní vnitrostátní orgán pro řešení problémů nemá námitky proti odnětí povolení nebo pokud ECB rozhodne, že vnitrostátní orgány neprovedly řádná opatření nezbytná k udržení finanční stability.
Článek 84
Postup v případě možných opatření k řešení problémů přijatých vnitrostátními orgány
1. Pokud vnitrostátní orgán pro řešení problémů oznámí svou námitku vůči záměru ECB odejmout povolení, ECB a vnitrostátní orgán pro řešení problémů si dohodnou lhůtu, po kterou ECB nepřistoupí k odnětí povolení. ECB informuje vnitrostátní příslušný orgán okamžitě po kontaktování vnitrostátního orgánu pro řešení problémů s cílem dosáhnout dohody.
2. Po uplynutí dohodnuté lhůty ECB s ohledem na dosažený pokrok posoudí, zda hodlá přistoupit k odnětí povolení, nebo zda hodlá prodloužit dohodnutou lhůtu v souladu s čl. 14 odst. 6 nařízení o jednotném mechanismu dohledu. ECB konzultuje jak s relevantním vnitrostátním příslušným orgánem, tak s vnitrostátním orgánem pro řešení problémů, není-li vnitrostátním příslušným orgánem. Vnitrostátní příslušný orgán informuje ECB o opatřeních přijatých těmito orgány a o svém posouzení důsledků odnětí.
3. Pokud vnitrostátní orgán pro řešení problémů nemá námitky vůči odnětí povolení nebo pokud ECB rozhodne, že vnitrostátní orgány neprovedly řádná opatření nezbytná k udržení finanční stability, použije se článek 83.
HLAVA 3
SPOLUPRÁCE PŘI NABYTÍ KVALIFIKOVANÝCH ÚČASTÍ
Článek 85
Oznámení nabytí kvalifikované účasti vnitrostátním příslušným orgánům
1. Vnitrostátní příslušný orgán, který obdrží oznámení o záměru nabýt kvalifikovanou účast v úvěrové instituci usazené v daném zúčastněném členském státě, toto oznámení oznámí ECB nejpozději pět pracovních dnů od potvrzení jeho přijetí v souladu s čl. 22 odst. 2. směrnice 2013/36/EU.
2. Pokud musí vnitrostátní příslušný orgán přerušit období pro posouzení z důvodu vyžádání dodatečných informací, oznámí tuto skutečnost ECB. Vnitrostátní příslušný orgán zašle veškeré takové dodatečné informace ECB do pěti pracovních dnů ode dne, kdy je obdržel.
3. Vnitrostátní příslušný orgán rovněž ECB informuje o datu, do kterého je třeba rozhodnutí o nesouhlasu nebo souhlasu s nabytím kvalifikované účasti oznámit žadateli podle příslušných vnitrostátních právních předpisů.
Článek 86
Posouzení možných nabytí
1. Vnitrostátní příslušný orgán, kterému byl oznámen záměr nabýt kvalifikovanou účast v úvěrové instituci, posoudí, zda možné nabytí splňuje veškeré podmínky uvedené v příslušných unijních a vnitrostátních právních předpisech. Po provedení tohoto posouzení vypracuje vnitrostátní příslušný orgán pro ECB návrh rozhodnutí o nesouhlasu nebo souhlasu s nabytím.
2. Vnitrostátní příslušný orgán předloží ECB návrh rozhodnutí o nesouhlasu nebo souhlasu s nabytím nejméně 15 pracovních dnů před uplynutím lhůty pro posouzení ve smyslu příslušných právních předpisů Unie.
Článek 87
Rozhodnutí ECB o nabytí
ECB rozhodne o souhlasu nebo nesouhlasu s nabytím na základě svého posouzení navrhovaného nabytí a návrhu rozhodnutí vnitrostátního příslušného orgánu. Použije se právo být vyslechnut ve smyslu článku 31.
HLAVA 4
OZNÁMENÍ ROZHODNUTÍ O SPOLEČNÉM ŘÍZENÍ
Článek 88
Postupy pro oznamování rozhodnutí
1. ECB bez zbytečného odkladu v souladu s článkem 35 oznámí stranám tato rozhodnutí:
a)
rozhodnutí ECB o odnětí povolení působit jako úvěrová instituce;
b)
rozhodnutí ECB o nabytí kvalifikované účasti v úvěrové instituci.
2. ECB bez zbytečného odkladu oznámí relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu tato rozhodnutí:
a)
rozhodnutí ECB o žádosti o povolení působit jako úvěrová instituce;
b)
rozhodnutí ECB o odnětí povolení působit jako úvěrová instituce;
c)
rozhodnutí ECB o nabytí kvalifikované účasti v úvěrové instituci.
3. Vnitrostátní příslušný orgán oznámí žadateli o vydání povolení tato rozhodnutí:
a)
návrh rozhodnutí o povolení;
b)
rozhodnutí vnitrostátního příslušného orgánu o zamítnutí žádosti o povolení, pokud žadatel nesplňuje podmínky pro vydání povolení uvedené v příslušných vnitrostátních právních předpisech;
c)
rozhodnutí ECB o nesouhlasu s návrhem rozhodnutí o povolení uvedeným v písm. a);
d)
rozhodnutí ECB o povolení.
4. Vnitrostátní příslušný orgán oznámí příslušnému vnitrostátnímu orgánu pro řešení problémů rozhodnutí ECB o odnětí povolení působit jako úvěrová instituce.
5. ECB oznámí Evropskému orgánu pro bankovnictví (EBA) každé rozhodnutí ECB o udělení nebo odnětí povolení působit jako úvěrová instituce a každý zánik povolení. ECB v oznámení uvede důvody pro přijetí rozhodnutí o odnětí povolení nebo důvody zániku povolení.
ČÁST VI
POSTUPY PRO DOHLED NAD VÝZNAMNÝMI DOHLÍŽENÝMI SUBJEKTY
HLAVA 1
DOHLED NAD VÝZNAMNÝMI DOHLÍŽENÝMI SUBJEKTY A POMOC ZE STRANY VNITROSTÁTNÍCH PŘÍSLUŠNÝCH ORGÁNŮ
Článek 89
Dohled nad významnými dohlíženými subjekty
ECB vykonává přímý dohled nad významnými dohlíženými subjekty v souladu s postupy vymezenými v části II, zejména pokud se týká úkolů a složení společných týmů dohledu.
Článek 90
Úloha vnitrostátních příslušných orgánů při pomoci ECB
1. Vnitrostátní příslušný orgán napomáhá ECB při plnění jejích úkolů za podmínek vymezených v nařízení o jednotném mechanismu dohledu a v tomto nařízení a vykonává zejména tyto činnosti:
a)
v souladu s článkem 91 předkládá ECB návrhy rozhodnutí týkajících se významných dohlížených subjektů usazených v jeho zúčastněném členském státě;
b)
napomáhá ECB při přípravě a provádění aktů souvisejících s plněním úkolů svěřených ECB na základě nařízení o jednotném mechanismu dohledu včetně pomoci při činnostech ověřování a každodenního posuzování stavu významného dohlíženého subjektu;
c)
napomáhá ECB při vynucování jejích rozhodnutí za případného použití pravomocí uvedených v třetím pododstavci čl. 9 odst. 1 a čl. 11 odst. 2 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
2. Při poskytování pomoci ECB postupují vnitrostátní příslušné orgány ve vztahu k významným dohlíženým subjektům v souladu s pokyny ECB.
Článek 91
Návrhy rozhodnutí, které mají vypracovat vnitrostátní příslušné orgány pro účely uvážení ze strany ECB
1. V souladu s čl. 6 odst. 3 a čl. 6 odst. 7 písm. b) nařízení o jednotném mechanismu dohledu může ECB vnitrostátní příslušný orgán požádat, aby tento orgán pro účely uvážení ze strany ECB vypracoval návrh rozhodnutí týkajícího se plnění úkolů uvedených v článku 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
V žádosti je stanovena lhůta pro zaslání návrhu rozhodnutí ECB.
2. Vnitrostátní příslušný orgán může návrh rozhodnutí týkajícího se významného dohlíženého subjektu ECB k uvážení předložit rovněž na základě své vlastní iniciativy prostřednictvím společného týmu dohledu.
Článek 92
Výměna informací
ECB a vnitrostátní příslušné orgány si bez zbytečného odkladu vyměňují informace o významných dohlížených subjektech, existují-li závažné náznaky toho, že významné dohlížené subjekty nadále nejsou schopny plnit své závazky vůči svým věřitelům, a zejména zajišťovat bezpečnost majetkových hodnot, které jim byly svěřeny jejich vkladateli, nebo existují-li závažné náznaky toho, že došlo k výskytu okolností, které by mohly vést k závěru, že dotčená úvěrová instituce není schopna vyplatit vklady ve smyslu čl. 1 odst. 3 písm. i) směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/19/ES (15). ECB a vnitrostátní příslušné orgány tak učiní před přijetím rozhodnutí o tomto závěru.
HLAVA 2
SPLNĚNÍ POŽADAVKŮ NA ZPŮSOBILOST A BEZÚHONNOST OSOB ODPOVĚDNÝCH ZA ŘÍZENÍ ÚVĚROVÝCH INSTITUCÍ
Článek 93
Posouzení vhodnosti členů řídících orgánů významných dohlížených subjektů
1. S cílem zajistit, aby instituce zavedly spolehlivé systémy správy a řízení, a aniž by byly dotčeny příslušné unijní a vnitrostátní právní předpisy a část V, významný dohlížený subjekt vyrozumí relevantní vnitrostátní příslušný orgán o všech změnách členů svých řídících orgánů v řídících funkcích a ve funkcích dohledu (dále jen „manažeři“) ve smyslu čl. 3 odst. 1 bod 7) a čl. 3 odst. 2 směrnice 2013/36/EU, včetně opakovaného jmenování manažerů na další funkční období. Relevantní vnitrostátní příslušný orgán bezodkladně oznámí ECB všechny tyto změny, přičemž uvede lhůtu, ve které musí být vydáno a oznámeno rozhodnutí v souladu s příslušnými vnitrostátními právními předpisy.
2. K posouzení vhodnosti manažerů významných dohlížených subjektů má ECB pravomoci v oblasti dohledu, které mají příslušné orgány na základě příslušných unijních a vnitrostátních právních předpisů.
Článek 94
Průběžný přezkum vhodnosti manažerů
1. Významný dohlížený subjekt informuje relevantní vnitrostátní příslušný orgán o všech nových skutečnostech, které mohou ovlivnit původní posouzení vhodnosti, nebo o všech dalších otázkách, které by mohly ovlivnit vhodnost manažera, bezodkladně, jakmile se dohlížený subjekt nebo příslušný manažer o těchto skutečnostech nebo otázkách dozví. Relevantní vnitrostátní příslušný orgán informuje ECB o všech nových skutečnostech nebo otázkách bezodkladně.
2. Na základě nových skutečností nebo otázek uvedených v odstavci 1 nebo pokud se ECB dozví o nových skutečnostech, které mohou ovlivnit původní posouzení příslušného manažera, nebo o jakýchkoli jiných otázkách, které by mohly ovlivnit vhodnost manažera, může ECB zahájit nové posouzení. ECB potom rozhodne o přijetí vhodného opatření v souladu s příslušnými unijními a vnitrostátními právními předpisy a o tomto opatření bezodkladně informuje relevantní vnitrostátní příslušný orgán.
HLAVA 3
OSTATNÍ POSTUPY PRO VÝZNAMNÉ DOHLÍŽENÉ SUBJEKTY
Článek 95
Požadavky, oznámení či žádosti ze strany významných dohlížených subjektů
1. Aniž by byla dotčena konkrétní řízení zakotvená zejména v části V a jeho běžná spolupráce s vnitrostátním příslušným orgánem, významný dohlížený subjekt zasílá ECB všechny své požadavky, oznámení či žádosti, které se týkají plnění úkolů svěřených ECB.
2. ECB dá takový požadavek, oznámení či žádost k dispozici relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu a může požádat, aby vnitrostátní příslušný orgán vypracoval návrh rozhodnutí podle článku 91.
3. V případě podstatných změn v porovnání s povolením uděleným na základě původního požadavku, oznámení nebo žádosti významný dohlížený subjekt zašle ECB nový požadavek, oznámení či žádost v souladu s postupem uvedeným v odstavci 1.
ČÁST VII
POSTUPY PRO DOHLED NA MÉNĚ VÝZNAMNÝMI DOHLÍŽENÝMI SUBJEKTY
HLAVA 1
VYROZUMĚNÍ ECB VNITROSTÁTNÍMI PŘÍSLUŠNÝMI ORGÁNY O PODSTATNÝCH ŘÍZENÍCH VNITROSTÁTNÍHO PŘÍSLUŠNÉHO ORGÁNU V OBLASTI DOHLEDU A O PODSTATNÝCH NÁVRZÍCH ROZHODNUTÍ V OBLASTI DOHLEDU
Článek 96
Zhoršení finančního stavu méně významného dohlíženého subjektu
Aniž by bylo dotčeno použití článku 62, informují vnitrostátní příslušné orgány ECB, pokud dojde k rychlému a podstatnému zhoršení stavu jakéhokoli méně významného dohlíženého subjektu, zejména pokud by toto zhoršení mohlo vést k žádosti o přímou či nepřímou finanční pomoc z ESM.
Článek 97
Vyrozumění ECB vnitrostátními příslušnými orgány o podstatných řízeních vnitrostátního příslušného orgánu v oblasti dohledu
1. S cílem umožnit ECB výkon dohledu nad fungováním systému, jak je uvedeno v čl. 6 odst. 5 písm. c) nařízení o jednotném mechanismu dohledu, poskytují vnitrostátní příslušné orgány ECB informace o podstatných řízeních vnitrostátního příslušného orgánu v oblasti dohledu, jež se týkají méně významných dohlížených subjektů. ECB vymezí obecná kritéria, která stanoví, které informace je třeba oznámit pro konkrétní méně významné dohlížené subjekty; při tom zohlední zejména rizikový stav a možný dopad na tuzemský finanční systém dotčeného méně významného dohlíženého subjektu. Vnitrostátní příslušné orgány poskytnou tyto informace předem nebo v řádně odůvodněných naléhavých případech současně se zahájením řízení.
2. Mezi podstatná řízení vnitrostátního příslušného orgánu v oblasti dohledu uvedená v odstavci 1 se řadí:
a)
odvolání členů řídících orgánů méně významných dohlížených subjektů a jmenování zvláštních správců, kteří převezmou řízení méně významných dohlížených subjektů, a
b)
postupy, které mají významný dopad na méně významný dohlížený subjekt.
3. Kromě požadavků ECB na informace podle tohoto článku může si ECB od vnitrostátních příslušných orgánů kdykoli vyžádat informace o plnění jejich úkolů ve vztahu k méně významným dohlíženým subjektům.
4. Kromě požadavků ECB na informace podle tohoto článku vyrozumí vnitrostátní příslušné orgány ze své vlastní iniciativy ECB o všech dalších řízeních vnitrostátního příslušného orgánu v oblasti dohledu:
a)
která považují za podstatná nebo
b)
která mohou negativně ovlivnit dobrou pověst jednotného mechanismu dohledu.
5. Požaduje-li ECB, aby vnitrostátní příslušný orgán dále posoudil určité aspekty podstatného řízení vnitrostátního příslušného orgánu v oblasti dohledu, uvede ve své žádosti, o které aspekty se jedná. ECB a vnitrostátní příslušný orgán zajistí, aby druhá strana měla dostatek času na to, aby tento postup a jednotný mechanismus dohledu jako celek mohly účinně fungovat.
Článek 98
Vyrozumění ECB vnitrostátními příslušnými orgány o podstatných návrzích rozhodnutí v oblasti dohledu
1. S cílem umožnit ECB výkon dohledu nad fungováním systému, jak je uvedeno v čl. 6 odst. 5 písm. c) nařízení o jednotném mechanismu dohledu, zasílají vnitrostátní příslušné orgány ECB návrhy rozhodnutí v oblasti dohledu, která splňují kritéria uvedená v odstavcích 2 a 3 a která se týkají méně významných dohlížených subjektů, v jejichž případě se ECB na základě obecných kritérií, která ve vztahu k rizikovému stavu a možnému dopadu na tuzemský finanční systém ECB stanoví, domnívá, že by jí měly být informace sděleny.
2. S výhradou odstavce 1 by návrhy rozhodnutí v oblasti dohledu měly být ECB zasílány před tím, než budou zaslány méně významným dohlíženým subjektům, pokud tato rozhodnutí:
a)
se týkají odvolání členů řídících orgánů méně významných dohlížených subjektů a jmenování zvláštních správců; nebo
b)
mají významný dopad na méně významný dohlížený subjekt.
3. Kromě požadavků na informace uvedených v odstavcích 1 a 2 předávají vnitrostátní příslušné orgány ECB všechny další návrhy rozhodnutí v oblasti dohledu:
a)
k nimž je třeba stanovisko ECB; nebo
b)
které mohou negativně ovlivnit dobrou pověst jednotného mechanismu dohledu.
4. Vnitrostátní příslušné orgány zašlou návrhy rozhodnutí, jež splňují kritéria uvedená v odstavcích 1, 2 a 3, a jež se tedy považují za podstatné návrhy rozhodnutí v oblasti dohledu, ECB nejpozději 10 dnů před plánovaným dnem přijetí daného rozhodnutí. ECB k návrhu rozhodnutí zaujme stanovisko v přiměřené lhůtě před plánovaným přijetím daného rozhodnutí. V naléhavých případech vymezí relevantní vnitrostátní příslušný orgán přiměřenou lhůtu pro zaslání návrhu rozhodnutí, které splňuje kritéria uvedená v odstavcích 1, 2 a 3, ECB.
HLAVA 2
NÁSLEDNÉ VYROZUMĚNÍ ECB VNITROSTÁTNÍMI PŘÍSLUŠNÝMI ORGÁNY, POKUD SE TÝKÁ MÉNĚ VÝZNAMNÝCH DOHLÍŽENÝCH SUBJEKTŮ
Článek 99
Obecná informační povinnost vnitrostátních příslušných orgánů vůči ECB
1. S cílem umožnit ECB výkon dohledu nad fungováním systému, jak je uvedeno v čl. 6 odst. 5 písm. c) nařízení o jednotném mechanismu dohledu, a aniž by byla dotčena kapitola 1, může ECB vyžadovat, aby jí vnitrostátní příslušné orgány pravidelně informovaly o přijatých opatřeních a o plnění úkolů, jež mají vykonávat podle čl. 6 odst. 6 nařízení o jednotném mechanismu dohledu. ECB každoročně informuje vnitrostátní příslušné orgány o kategoriích méně významných dohlížených subjektů a o povaze požadovaných informací.
2. Požadavky vymezenými v odstavci 1 není dotčeno právo ECB využít v případě méně významných dohlížených subjektů pravomocí uvedených v článcích 10 až 13 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
Článek 100
Četnost a rozsah zpráv, které vnitrostátní příslušné orgány předkládají ECB
Vnitrostátní příslušné orgány v souladu s požadavky ECB předkládají ECB výroční zprávu o méně významných dohlížených subjektech, méně významných dohlížených skupinách nebo o kategoriích méně významných dohlížených subjektů.
ČÁST VIII
SPOLUPRÁCE MEZI ECB, VNITROSTÁTNÍMI PŘÍSLUŠNÝMI ORGÁNY A VNITROSTÁTNÍMI POVEŘENÝMI ORGÁNY, POKUD SE TÝKÁ MAKROOBEZŘETNOSTNÍCH ÚKOLŮ A NÁSTROJŮ
HLAVA 1
DEFINICE MAKROOBEZŘETNOSTNÍCH NÁSTROJŮ
Článek 101
Obecná ustanovení
1. Pro účely této části se makroobezřetnostními nástroji rozumí kterýkoli z těchto nástrojů:
a)
kapitálové rezervy ve smyslu článku 130 až 142 směrnice 2013/36/EU;
b)
opatření pro úvěrové instituce s vnitrostátním povolením nebo dílčí soubor těchto úvěrových institucí podle článku 458 nařízení (EU) č. 575/2013;
c)
jakákoli jiná opatření, která v konkrétních případech vymezených v příslušných právních předpisech Unie přijmou vnitrostátní pověřené orgány nebo vnitrostátní příslušné orgány s cílem řešit systémová nebo makroobezřetnostní rizika a která jsou zakotvena a vztahují se na ně postupy vymezené v nařízení (EU) č. 575/2013 a směrnici 2013/36/EU.
2. Makroobezřetnostní postupy uvedené v čl. 5 odst. 1 a 2 nařízení o jednotném mechanismu dohledu nejsou řízeními ECB nebo vnitrostátního příslušného orgánu v oblasti dohledu ve smyslu tohoto nařízení, aniž by tím byl dotčen článek 22 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, pokud se týká rozhodnutí určených jednotlivým dohlíženým subjektům.
Článek 102
Používání makroobezřetnostních nástrojů ze strany ECB
ECB používá makroobezřetnostní nástroje uvedené v článku 101 v souladu s tímto nařízením a v souladu s čl. 5 odst. 2 a čl. 9 odst. 2 nařízení o jednotném mechanismu dohledu a pokud jsou makroobezřetnostní nástroje zakotveny ve směrnici, za předpokladu provedení této směrnice do vnitrostátního práva. Pokud vnitrostátní pověřený orgán nestanoví sazbu kapitálových rezerv, nezabraňuje to ECB, aby stanovila požadavek na kapitálové rezervy v souladu s tímto nařízením a čl. 5 odst. 2 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
HLAVA 2
PROCESNÍ USTANOVENÍ PRO POUŽÍVÁNÍ MAKROOBEZŘETNOSTNÍCH NÁSTROJŮ
Článek 103
Seznam vnitrostátních příslušných orgánů a vnitrostátních pověřených orgánů odpovědných za makroobezřetnostní nástroje
ECB shromažďuje od vnitrostátních příslušných orgánů a vnitrostátních pověřených orgánů zúčastněných členských států informace o totožnosti orgánů pověřených pro účely příslušných makroobezřetnostních nástrojů uvedených v článku 101, jakož i o makroobezřetnostních nástrojích, které tyto orgány mohou používat.
Článek 104
Výměna informací a spolupráce, pokud se týká použití makroobezřetnostních nástrojů vnitrostátním příslušným orgánem nebo vnitrostátním pověřeným orgánem
1. V souladu s čl. 5 odst. 1 nařízení o jednotném mechanismu dohledu vnitrostátní příslušný orgán nebo vnitrostátní pověřený orgán, který hodlá použít tyto nástroje, oznámí svůj záměr ECB deset pracovních dnů před přijetím tohoto rozhodnutí. Bez ohledu na toto ustanovení, pokud vnitrostátní příslušný orgán nebo vnitrostátní pověřený orgán hodlají použít makroobezřetnostní nástroj, informují ECB co nejdříve o tom, že identifikovaly makroobezřetnostní nebo systémové riziko pro finanční systém, a pokud možno o podrobnostech zamýšleného nástroje. Tato informace v nejvyšší možné míře obsahuje specifika zamýšleného opatření včetně zamýšleného data použití.
2. Vnitrostátní příslušný orgán nebo vnitrostátní pověřený orgán předloží oznámení o záměru ECB.
3. Má-li ECB námitky proti zamýšlenému opatření ze strany vnitrostátního příslušného orgánu nebo vnitrostátního pověřeného orgánu, uvede ECB své důvody pro tyto námitky do pěti pracovních dnů po přijetí oznámení záměru. Tyto námitky jsou písemné a obsahují odůvodnění. Vnitrostátní příslušný orgán nebo vnitrostátní pověřený orgán tyto důvody ECB řádně zváží předtím, než přikročí k případnému rozhodnutí.
Článek 105
Výměna informací a spolupráce, pokud se týká použití makroobezřetnostních nástrojů ze strany ECB
1. Pokud ECB hodlá v souladu s čl. 5 odst. 2 nařízení o jednotném mechanismu dohledu ze své vlastní iniciativy nebo na návrh vnitrostátního příslušného orgánu nebo vnitrostátního pověřeného orgánu uplatnit vyšší požadavky na kapitálové rezervy nebo pokud hodlá uplatnit přísnější opatření zaměřená na řešení systémových nebo makroobezřetnostních rizik, úzce spolupracuje s vnitrostátními pověřenými orgány v dotčených členských státech, a zejména oznámí svůj záměr vnitrostátnímu pověřenému orgánu nebo vnitrostátnímu příslušnému orgánu 10 pracovních dnů před přijetím tohoto rozhodnutí. Bez ohledu na toto ustanovení, pokud ECB hodlá uplatnit vyšší požadavky na kapitálové rezervy nebo pokud hodlá uplatnit přísnější opatření zaměřená na řešení systémových nebo makroobezřetnostních rizik na úrovni úvěrových institucí postupem podle nařízení (EU) č. 575/2013 a směrnice 2013/36/EU v případech konkrétně stanovených v právních předpisech Unie, informuje relevantní vnitrostátní příslušné orgány nebo vnitrostátní pověřené orgány co nejdříve o tom, že identifikovala makroobezřetnostní nebo systémové riziko pro finanční systém, a pokud možno o podrobnostech zamýšleného nástroje. Tato informace v nejvyšší možné míře obsahuje specifika zamýšleného opatření včetně zamýšleného data použití.
2. Má-li kterýkoli z dotčených vnitrostátních příslušných orgánů nebo vnitrostátních pověřených orgánů námitky proti zamýšlenému opatření ze strany ECB, oznámí ECB své důvody pro tyto námitky do pěti pracovních dnů po přijetí oznámení záměru ECB. Tyto námitky jsou písemné a obsahují odůvodnění. ECB tyto důvody řádně zváží předtím, než přikročí k případnému rozhodnutí.
ČÁST IX
POSTUPY PRO ÚZKOU SPOLUPRÁCI
HLAVA 1
OBECNÉ ZÁSADY A SPOLEČNÁ USTANOVENÍ
Článek 106
Postup pro navázání úzké spolupráce
ECB posoudí žádosti členských států mimo eurozónu o navázání úzké spolupráce v souladu s postupem vymezeným v rozhodnutí ECB/2014/5 (16).
Článek 107
Zásady platné po navázání úzké spolupráce
1. Ode dne, od něhož se uplatňuje rozhodnutí ECB podle čl. 7 odst. 2 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, kterým se navazuje úzká spolupráce mezi ECB a vnitrostátním příslušným orgánem členského státu mimo eurozónu, až do ukončení či přerušení této úzké spolupráce plní ECB v souladu s článkem 6 nařízení o jednotném mechanismu dohledu úkoly uvedené v čl. 4 odst. 1 a odst. 2 a v článku 5 nařízení o jednotném mechanismu dohledu ve vztahu k dohlíženým subjektům a skupinám usazeným v příslušném zúčastněném členském státě v úzké spolupráci.
2. Byla-li navázána úzká spolupráce podle čl. 7 odst. 2 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, mají ECB a vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci ve vztahu k významným dohlíženým subjektům a skupinám a méně významným dohlíženým subjektům a skupinám usazeným v zúčastněném členském státě v úzké spolupráci postavení srovnatelné s postavením vůči významným dohlíženým subjektům a skupinám a méně významným dohlíženým subjektům a skupinám usazeným v členských státech eurozóny, přičemž je třeba zohlednit skutečnost, že ve vztahu k významným dohlíženým subjektům a skupinám a méně významným dohlíženým subjektům a skupinám usazeným v zúčastněném členském státě v úzké spolupráci nemá ECB přímo použitelné pravomoci.
3. V souladu s článkem 6 nařízení o jednotném mechanismu dohledu může ECB vnitrostátnímu příslušnému orgánu v úzké spolupráci vydávat pokyny ve vztahu k významným dohlíženým subjektům a skupinám a pouze obecné pokyny ve vztahu k méně významným dohlíženým subjektům a skupinám.
4. Úzká spolupráce skončí v den, kdy dojde ke zrušení výjimky podle článku 139 SFEU pro zúčastněný členský stát v úzké spolupráci v souladu s čl. 140 odst. 2 SFEU; od tohoto okamžiku se přestanou uplatňovat ustanovení této části.
Článek 108
Právní nástroje týkající se dohledu v souvislosti s úzkou spoluprací
1. Ve vztahu k úkolům uvedeným v čl. 4 odst. 1 a odst. 2 a v článku 5 nařízení o jednotném mechanismu dohledu může ECB udílet pokyny, uplatňovat požadavky nebo vydávat obecné zásady.
2. Má-li ECB za to, že vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci by ve vztahu k dohlíženému subjektu nebo skupině měl přijmout opatření týkající se úkolů uvedených v čl. 4 odst. 1 a 2 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, obrátí se na tento vnitrostátní příslušný orgán:
a)
ve vztahu k významnému dohlíženému subjektu nebo významné dohlížené skupině s obecným nebo konkrétním pokynem, požadavkem nebo obecnými zásadami, které vyžadují vydání rozhodnutí v oblasti dohledu ve vztahu k tomuto významnému dohlíženému subjektu nebo významné dohlížené skupině v zúčastněném členském státě v úzké spolupráci, nebo
b)
ve vztahu k méně významnému dohlíženému subjektu nebo méně významné dohlížené skupině s obecným pokynem nebo obecnými zásadami.
3. Má-li ECB za to, že vnitrostátní příslušný orgán nebo vnitrostátní pověřený orgán v úzké spolupráci by měl přijmout opatření týkající se úkolů uvedených v článku 5 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, může se na tento vnitrostátní příslušný orgán nebo vnitrostátní pověřený orgán obrátit s obecným nebo konkrétním pokynem, požadavkem nebo obecnými zásadami, které vyžadují uplatnění vyšších požadavků na kapitálové rezervy nebo uplatnění přísnějších opatření zaměřených na řešení systémových nebo makroobezřetnostních rizik.
4. ECB v pokynu, požadavku nebo obecných zásadách upřesní příslušnou lhůtu pro přijetí opatření ze strany vnitrostátního příslušného orgánu v úzké spolupráci, která nesmí být kratší než 48 hodin, ledaže by dřívější přijetí bylo nezbytné k zabránění nenapravitelné škody. Při stanovení této lhůty ECB zohlední správní a procesní právní předpisy, podle kterých musí relevantní vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci postupovat.
5. Vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci přijme veškerá opatření nezbytná k tomu, aby splnil pokyny, požadavky a obecné zásady ECB, přičemž o přijatých opatřeních bez zbytečného odkladu informuje ECB.
HLAVA 2
ÚZKÁ SPOLUPRÁCE VE VZTAHU K ČÁSTEM III, IV, V, VIII, X A XI
Článek 109
Jazykový režim a režim úzké spolupráce
Ustanovení článku 23 se uplatňují obdobně i v případě vnitrostátních příslušných orgánů v úzké spolupráci.
Článek 110
Posouzení významu úvěrové instituce v režimu úzké spolupráce
1. Ustanovení části IV o určování postavení dohlížených subjektů nebo dohlížených skupin jako významných nebo méně významných se uplatňují obdobně v případě dohlížených subjektů a dohlížených skupin v zúčastněných členských státech v úzké spolupráci v souladu s ustanoveními tohoto článku.
2. Vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci zajistí, aby postupy vymezené v části IV mohly být uplatňovány ve vztahu k dohlíženým subjektům a dohlíženým skupinám usazeným v jeho členském státě.
3. Pokud část IV stanoví, že ECB zašle rozhodnutí dohlíženému subjektu nebo dohlížené skupině, ECB namísto zaslání rozhodnutí dohlíženému subjektu nebo dohlížené skupině vydá pokyny vnitrostátnímu příslušnému orgánu v úzké spolupráci a tento vnitrostátní příslušný orgán v souladu s těmito pokyny zašle rozhodnutí dohlíženému subjektu nebo dohlížené skupině.
Článek 111
Společná řízení v režimu úzké spolupráce
1. Ustanovení části V o společných řízeních se s výhradou ustanovení tohoto článku uplatňují obdobně ve vztahu k dohlíženým subjektům a dohlíženým skupinám v zúčastněných členských státech v úzké spolupráci.
2. Vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci zajistí, aby postupy vymezené v části V mohly být uplatňovány ve vztahu k dohlíženým subjektům usazeným v jeho členském státě. Vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci zejména zajistí, aby ECB obdržela veškeré informace a dokumentaci nezbytnou pro plnění úkolů, které jí byly svěřeny nařízením o jednotném mechanismu dohledu.
3. Pokud část V stanoví, že ECB zašle rozhodnutí dohlíženému subjektu nebo dohlížené skupině, ECB namísto zaslání rozhodnutí dohlíženému subjektu nebo dohlížené skupině vydá pokyny vnitrostátnímu příslušnému orgánu v úzké spolupráci a tento vnitrostátní příslušný orgán v souladu s těmito pokyny zašle rozhodnutí dohlíženému subjektu nebo dohlížené skupině.
4. Pokud část V stanoví, že relevantní vnitrostátní příslušný orgán vypracuje návrh rozhodnutí, vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci předloží návrh rozhodnutí ECB a vyžádá si pokyny.
Článek 112
Makroobezřetnostní nástroje v režimu úzké spolupráce
Ustanovení části VIII o spolupráci mezi ECB, vnitrostátními příslušnými orgány a vnitrostátními pověřenými orgány, pokud se týká makroobezřetnostních úkolů a nástrojů, se uplatňují obdobně ve vztahu k dohlíženým subjektům a dohlíženým skupinám v zúčastněných členských státech v úzké spolupráci.
Článek 113
Správní sankce v režimu úzké spolupráce
1. Ustanovení části X o správních sankcích se uplatňují obdobně ve vztahu k dohlíženým subjektům a dohlíženým skupinám v zúčastněných členských státech v úzké spolupráci.
2. Pokud článek 18 nařízení o jednotném mechanismu dohledu ve spojení s částí X tohoto nařízení stanoví, že ECB zašle rozhodnutí dohlíženému subjektu nebo dohlížené skupině, ECB namísto zaslání rozhodnutí dohlíženému subjektu nebo dohlížené skupině vydá pokyny vnitrostátnímu příslušnému orgánu v úzké spolupráci a tento vnitrostátní příslušný orgán v souladu s těmito pokyny zašle rozhodnutí dohlíženému subjektu nebo dohlížené skupině.
3. Pokud článek 18 nařízení o jednotném mechanismu dohledu nebo část X tohoto nařízení stanoví, že relevantní vnitrostátní příslušný orgán zašle rozhodnutí významnému dohlíženému subjektu nebo významné dohlížené skupině, vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci zahájí řízení s cílem přijmout opatření v zájmu zajištění toho, aby byly uloženy přiměřené správní sankce pouze na základě pokynů ECB. Vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci informuje ECB o přijetí rozhodnutí.
Článek 114
Vyšetřovací pravomoci podle článků 10 až 13 nařízení o jednotném mechanismu dohledu v režimu úzké spolupráce
1. Ustanovení části XI, která se týkají spolupráce ve vztahu k článkům 10 až 13 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, se uplatňují obdobně ve vztahu k dohlíženým subjektům a dohlíženým skupinám v zúčastněných členských státech v úzké spolupráci.
2. Vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci využívá vyšetřovací pravomoci podle článku 10 až 13 nařízení o jednotném mechanismu dohledu v souladu s pokyny ECB.
3. Vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci poskytne ECB zjištění, která vyplývají z použití vyšetřovacích pravomocí podle článku 10 až 13 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
4. Vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci zajistí, aby se pověřený zaměstnanec ECB mohl jako pozorovatel účastnit jakéhokoli šetření podle článků 10 až 13 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
HLAVA 3
ÚZKÁ SPOLUPRÁCE VE VZTAHU K VÝZNAMNÝM DOHLÍŽENÝM SUBJEKTŮM
Článek 115
Dohled nad významnými dohlíženými subjekty v zúčastněném členském státě v úzké spolupráci
1. Části II a VI se v souladu s ustanoveními tohoto článku uplatňují obdobně ve vztahu k významným dohlíženým subjektům a významným dohlíženým skupinám usazeným v zúčastněných členských státech v úzké spolupráci.
2. Vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci zajistí, aby ECB obdržela všechny informace a oznámení od významných dohlížených subjektů a významných dohlížených skupin a ve vztahu k nim, jež vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci sám obdržel a jež jsou nezbytné k plnění úkolů, které byly ECB svěřeny nařízením o jednotném mechanismu dohledu.
3. Pro dohled nad každým významným dohlíženým subjektem nebo významnou dohlíženou skupinou usazenou v zúčastněném členském státě v úzké spolupráci se ustaví společný tým dohledu. Členové společného týmu dohledu jsou jmenováni v souladu s článkem 4. Vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci jmenuje dílčího koordinátora z vnitrostátního příslušného orgánu, aby v souladu s pokyny vydanými koordinátorem společného týmu dohledu jednal přímo ve vztahu k významnému dohlíženému subjektu nebo významné dohlížené skupině.
4. Vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci zajistí, aby pověření zaměstnanci ECB byli zváni k účasti na kontrole na místě prováděné ve vztahu k významnému dohlíženému subjektu nebo významné dohlížené skupině. ECB může určit počet zaměstnanců ECB, kteří se budou účastnit jako pozorovatelé.
5. Pokud je mateřský podnik v kontextu konsolidovaného dohledu a kolegií orgánů dohledu usazen v členském státě eurozóny nebo zúčastněném členském státě mimo eurozónu, ECB jako příslušný orgán vykonává dohled na konsolidovaném základě a předsedá kolegiu orgánů dohledu. ECB vyzve relevantní vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci, aby jmenoval zaměstnance vnitrostátního příslušného orgánu jako pozorovatele. ECB může jednat pomocí pokynů udílených relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu v úzké spolupráci.
Článek 116
Rozhodnutí ve vztahu k významným dohlíženým subjektům a významným dohlíženým skupinám
1. Aniž by byly dotčeny pravomoci vnitrostátních příslušných orgánů ve vztahu k úkolům, které nebyly na základě nařízení o jednotném mechanismu dohledu svěřeny ECB, vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci přijímá rozhodnutí ve vztahu k významným dohlíženým subjektům a významným dohlíženým skupinám ve svém členském státě jen na základě pokynů ECB. Pokyny ECB si může vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci rovněž vyžádat.
2. Vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci zpřístupní veškerá rozhodnutí ve vztahu k významnému dohlíženému subjektu nebo významné dohlížené skupině neprodleně ECB.
3. Vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci informuje ECB, pokud se týká: a) rozhodnutí, která přijímá ve své pravomoci ve vztahu k úkolům, které nebyly nařízením o jednotném mechanismu dohledu svěřeny ECB; a b) rozhodnutí, která přijímá podle pokynů ECB, nebo jak je stanoveno v této části.
HLAVA 4
ÚZKÁ SPOLUPRÁCE VE VZTAHU K MÉNĚ VÝZNAMNÝM DOHLÍŽENÝM SUBJEKTŮM A MÉNĚ VÝZNAMNÝM DOHLÍŽENÝM SKUPINÁM
Článek 117
Dohled nad méně významnými dohlíženými subjekty a méně významnými dohlíženými skupinami
1. Část VII se v souladu s následujícími ustanoveními uplatňuje obdobně ve vztahu k méně významným dohlíženým subjektům a méně významným dohlíženým skupinám v zúčastněných členských státech v úzké spolupráci.
2. Pro účely zajištění konzistentnosti výsledků dohledu v rámci jednotného mechanismu dohledu může ECB vydávat obecné pokyny a obecné zásady a ukládat požadavky vnitrostátním příslušným orgánům v úzké spolupráci, kterými vyžaduje, aby tyto orgány přijaly rozhodnutí v oblasti dohledu ve vztahu k méně významným dohlíženým subjektům nebo méně významným dohlíženým skupinám usazeným v zúčastněných členských státech v úzké spolupráci. Tyto obecné pokyny, obecné zásady nebo požadavky se mohou týkat skupin nebo kategorií úvěrových institucí.
3. ECB může rovněž vnitrostátnímu příslušnému orgánu v úzké spolupráci uložit požadavek na podrobnější vyhodnocení aspektů podstatného řízení vnitrostátního příslušného orgánu ve smyslu čl. 6 odst. 7 písm. c) odrážka ii) nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
HLAVA 5
POSTUP PŘI NESOUHLASU ZÚČASTNĚNÉHO ČLENSKÉHO STÁTU V ÚZKÉ SPOLUPRÁCI
Článek 118
Postup při nesouhlasu s návrhem rozhodnutí Rady dohledu podle čl. 7 odst. 8 nařízení o jednotném mechanismu dohledu
1. Při dodržení požadavků v oblasti důvěrnosti podle právních předpisů Unie informuje ECB vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci o konečném návrhu rozhodnutí Rady dohledu ve vztahu k dohlíženému subjektu nebo dohlížené skupině, jež se nachází v zúčastněném členském státě v úzké spolupráci.
2. Pokud vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci nesouhlasí s konečným návrhem rozhodnutí Rady dohledu, do pěti pracovních dnů od obdržení konečného návrhu rozhodnutí písemně oznámí důvody svého nesouhlasu Radě guvernérů.
3. Rada guvernérů o dané věci rozhodne do pěti pracovních dnů od obdržení tohoto oznámení, přičemž plně zohlední uvedené důvody nesouhlasu, a své rozhodnutí vnitrostátnímu příslušnému orgánu v úzké spolupráci písemně vysvětlí.
4. Zúčastněný členský stát v úzké spolupráci může ECB požádat o okamžité ukončení úzké spolupráce a nebude následným rozhodnutím Rady guvernérů vázán.
Článek 119
Postup při nesouhlasu s námitkou Rady guvernérů k návrhu rozhodnutí Rady dohledu podle čl. 7 odst. 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu
1. ECB informuje vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci o všech námitkách Rady guvernérů vůči úplnému návrhu rozhodnutí Rady dohledu.
2. Pokud vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci nesouhlasí s námitkou Rady guvernérů vůči konečnému návrhu rozhodnutí Rady dohledu, do pěti pracovních dnů od obdržení námitky Rady guvernérů písemně oznámí důvody svého nesouhlasu ECB.
3. Rada guvernérů do 30 dní od přijetí odůvodněného nesouhlasu předloží své písemné stanovisko k odůvodněnému nesouhlasu vyjádřenému vnitrostátním příslušným orgánem v úzké spolupráci a svou námitku potvrdí nebo ji vezme zpět, přičemž uvede své důvody. ECB o tom informuje vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci.
4. V případě, že Rada guvernérů svou námitku potvrdí, vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci může do pěti dnů od okamžiku, kdy byl informován o tom, že Rada guvernérů svou námitku potvrdila, informovat ECB, že rozhodnutím přijatým v návaznosti na pozměněný původní konečný návrh rozhodnutí, vůči němuž má Rada guvernérů námitku, nebude vázán.
ECB poté s náležitým ohledem na účinnost dohledu zváží možné pozastavení nebo ukončení úzké spolupráce s vnitrostátním příslušným orgánem v úzké spolupráci a v tomto ohledu přijme rozhodnutí. ECB zohlední zejména faktory uvedené v čl. 7 odst. 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
ČÁST X
SPRÁVNÍ SANKCE
HLAVA 1
DEFINICE A VZTAH K NAŘÍZENÍ RADY (ES) Č. 2532/98 (17)
Článek 120
Definice správních sankcí
Pro účely této části se výrazem „správní sankce“ rozumí buď:
a)
správní peněžité sankce stanovené a ukládané na základě čl. 18 odst. 1 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, nebo
b)
pokuty a penále vymezené v článku 2 nařízení (ES) č. 2532/98 a ukládané na základě čl. 18 odst. 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
Článek 121
Vztah k nařízení (ES) č. 2532/98
1. Pro účely postupů stanovených v čl. 18 odst. 1 nařízení o jednotném mechanismu dohledu se v souladu s čl. 18 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu uplatňují procesní pravidla obsažená v tomto nařízení.
2. Pro účely postupů stanovených v čl. 18 odst. 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu doplňují procesní pravidla obsažená v tomto nařízení procesní pravidla vymezená v nařízení (ES) č. 2532/98 a uplatňují se v souladu s články 25 a 26 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
Článek 122
Pravomoc ECB ukládat správní sankce podle čl. 18 odst. 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu
ECB ukládá správní sankce ve smyslu čl. 120 písm. b), nejsou-li plněny povinnosti na základě nařízení nebo rozhodnutí ECB, která se týkají:
a)
významných dohlížených subjektů nebo
b)
méně významných dohlížených subjektů, pokud příslušná nařízení nebo rozhodnutí ECB ukládají méně významným dohlíženým subjektům povinnosti vůči ECB.
HLAVA 2
PROCESNÍ PRAVIDLA PRO UKLÁDÁNÍ SPRÁVNÍCH SANKCÍ S VÝJIMKOU PENÁLE DOHLÍŽENÝM SUBJEKTŮM V ČLENSKÝCH STÁTECH EUROZÓNY
Článek 123
Zřízení nezávislé vyšetřovací jednotky
1. ECB zřídí vnitřní nezávislou vyšetřovací jednotku (dále jen „vyšetřovací jednotka“), která se skládá z vyšetřujících úředníků jmenovaných ECB.
2. Vyšetřující úředníci se nesmějí účastnit na přímém či nepřímém dohledu nad příslušným dohlíženým subjektem, ani na vydávání povolení tomuto subjektu, a to již po dva roky před tím, než se stali vyšetřujícími úředníky.
3. Vyšetřující úředníci vykonávají své vyšetřovací funkce nezávisle na Radě dohledu i Radě guvernérů a neúčastní se jednání Rady dohledu a Rady guvernérů.
Článek 124
Postoupení údajných porušení vyšetřovací jednotce
Má-li ECB při plnění svých úkolů na základě nařízení o jednotném mechanismu dohledu za to, že existuje důvodné podezření, že:
a)
významný dohlížený subjekt s ústředím v členském státě eurozóny jednou či vícekrát porušuje či porušil příslušné přímo použitelné právní předpisy Unie ve smyslu čl. 18 odst. 1 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, nebo
b)
dohlížený subjekt s ústředím v členském státě eurozóny jednou či vícekrát porušuje či porušil nařízení či rozhodnutí ECB ve smyslu čl. 18 odst. 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu,
postoupí ECB záležitost vyšetřovací jednotce.
Článek 125
Pravomoci vyšetřovací jednotky
1. Pro účely vyšetřování údajných porušení ve smyslu článku 124 může vyšetřovací jednotka využít pravomoci, které byly ECB svěřeny na základě nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
2. Je-li vůči dotčenému dohlíženému subjektu v kontextu vyšetřování uplatněn požadavek na základě pravomocí, které byly ECB svěřeny na základě nařízení o jednotném mechanismu dohledu, upřesní vyšetřovací jednotka předmět a účel vyšetřování.
3. Při plnění svých úkolů má vyšetřovací jednotka přístup ke všem dokumentům a informacím, které během své činnosti v oblasti dohledu shromáždila ECB, případně relevantní vnitrostátní příslušný orgán.
Článek 126
Procesní práva
1. Po skončení vyšetřování a před tím, než je předloha konečného návrhu rozhodnutí vypracována a předložena Radě dohledu, vyšetřovací jednotka písemně vyrozumí dotčený dohlížený subjekt o zjištěních provedeného vyšetřování a o námitkách vznesených vůči těmto zjištěním.
2. V oznámení podle odstavce 1 vyšetřovací jednotka dotčený dohlížený subjekt informuje o právu předložit vyšetřovací jednotce písemná podání týkající se skutkových závěrů a námitek, které byly proti tomuto subjektu vzneseny a které jsou v tomto oznámení uvedeny, včetně jednotlivých ustanovení, jež byla údajně porušena, a stanoví přiměřenou lhůtu pro přijetí těchto podání. ECB není povinna zohlednit písemná podání, která přijala po uplynutí lhůty stanovené vyšetřovací jednotkou.
3. V návaznosti na oznámení ve smyslu odstavce 1 může vyšetřovací jednotka dotčený dohlížený subjekt rovněž pozvat na ústní jednání. Strany, které jsou vyšetřovány, mohou být na jednání zastoupeny právníkem nebo jinými kvalifikovanými osobami nebo jim může právník nebo tyto osoby pomáhat. Ústní jednání nejsou veřejná.
4. Právo dohlíženého subjektu, který je vyšetřován, na přístup do spisu vyšetřovací jednotky je vymezeno v souladu s článkem 32.
Článek 127
Přezkum spisu Radou dohledu
1. Má-li vyšetřovací jednotka za to, že dohlíženému subjektu by měla být uložena správní sankce, vyšetřovací jednotka předloží předlohu konečného návrhu rozhodnutí Radě dohledu, který stanoví, že dotčený dohlížený subjekt se dopustil porušení, a uvede správní sankci, která má být uložena. Vyšetřovací jednotka rovněž předloží vyšetřovací spis Radě dohledu.
2. Vyšetřovací jednotka svou předlohu konečného návrhu rozhodnutí založí pouze na skutečnostech a námitkách, k nimž měl dohlížený subjekt možnost se vyjádřit.
3. Má-li Rada dohledu za to, že spis předložený vyšetřovací jednotkou je neúplný, může spis vyšetřovací jednotce vrátit spolu s odůvodněnou žádostí o dodatečné informace. Článek 125 se uplatňuje přiměřeně.
4. Pokud Rada dohledu na základě úplného spisu souhlasí s předlohou konečného návrhu rozhodnutí vyšetřovací jednotky, pokud se týká jednoho či více porušení a skutkového základu tohoto rozhodnutí, přijme konečný návrh rozhodnutí navrhovaný vyšetřovací jednotkou, pokud se týká porušení, v jejichž případě souhlasí s tím, že k nim došlo. V rozsahu, v němž Rada dohledu s předlohou nesouhlasí, bude přijato rozhodnutí podle příslušných ustanovení tohoto článku.
5. Má-li Rada dohledu na základě úplného spisu za to, že skutečnosti popsané v předloze konečného návrhu rozhodnutí ve smyslu článku 1 zřejmě nepředstavují dostatečný důkaz porušení ve smyslu článku 124, může přijmout konečný návrh rozhodnutí, kterým se případ uzavře.
6. Pokud Rada dohledu na základě úplného spisu souhlasí s předlohou konečného návrhu rozhodnutí vyšetřovací jednotky, který stanoví, že dotčený dohlížený subjekt se dopustil porušení, avšak nesouhlasí s navrhovaným doporučením týkajícím se správních sankcí, přijme konečný návrh rozhodnutí, v němž uvede správní sankce, které považuje za přiměřené.
7. Pokud Rada dohledu na základě úplného spisu nesouhlasí s návrhem vyšetřovací jednotky, avšak dojde k závěru, že dohlížený subjekt se dopustil jiného porušení nebo že návrh vyšetřovací jednotky vychází z jiných skutečností, písemně vyrozumí dotčený dohlížený subjekt o svých zjištěních a o námitkách, které byly vůči dotčenému dohlíženému subjektu uplatněny. Čl. 126 odst. 2 až 4 se pro Radu dohledu uplatňuje přiměřeně.
8. Rada dohledu vypracuje konečný návrh rozhodnutí, který stanoví, zda se dotčený dohlížený subjekt dopustil porušení či nikoli, a uvede správní sankce, které mají být případně uloženy.
9. Konečný návrh rozhodnutí, který byl přijat Radou dohledu a který bude předložen Radě guvernérů, je založen pouze na skutečnostech a námitkách, k nimž měl dohlížený subjekt možnost se vyjádřit.
Článek 128
Definice celkového ročního obratu pro účely stanovení horní hranice pro uložení správní peněžité sankce
Celkovým ročním obratem ve smyslu čl. 18 odst. 1 nařízení o jednotném mechanismu dohledu se rozumí roční obrat dohlíženého subjektu ve smyslu článku 67 směrnice 2013/36/EU podle poslední aktuální dostupné roční účetní závěrky tohoto dohlíženého subjektu. Pokud dohlížený subjekt, který se dopustil porušení, patří do dohlížené skupiny, je relevantním celkovým ročním obratem celkový roční obrat vyplývající z poslední aktuální dostupné konsolidované roční účetní závěrky dohlížené skupiny.
HLAVA 3
PENÁLE
Článek 129
Procesní pravidla platná pro penále
1. V případě pokračujícího porušování nařízení nebo rozhodnutí ECB v oblasti dohledu může ECB uložit penále s cílem přimět dotčené osoby k plnění nařízení nebo rozhodnutí v oblasti dohledu. ECB uplatňuje procesní pravidla v článku 22 nařízení o jednotném mechanismu dohledu a hlavu 2 části III tohoto nařízení.
2. Penále musí být účinné a přiměřené. Penále se vypočítává za každý den porušení, dokud dotčená osoba nesplní dané nařízení nebo rozhodnutí ECB v oblasti dohledu.
3. Horní hranice penále je stanovena v nařízení (ES) č. 2532/98. Příslušné období začne běžet v den stanovený v rozhodnutí o uložení penále. Dnem stanoveným v rozhodnutí může být nejdříve den, kdy je dotčená osoba písemně vyrozuměna o důvodech ECB pro uložení penále.
4. Penále lze uložit po dobu, která nepřesahuje šest měsíců ode dne stanoveného v rozhodnutí ve smyslu odstavce 3.
HLAVA 4
LHŮTY
Článek 130
Promlčecí doba pro ukládání správních sankcí
1. Na pravomoc ECB ukládat správní sankce dohlíženým subjektům se vztahuje promlčecí doba v délce pěti let, která počíná běžet v den, kdy došlo k porušení. V případě trvajících nebo opakujících se porušení začne promlčecí doba běžet v den, kdy porušení zanikne.
2. Promlčecí dobu pro ukládání správních peněžitých pokut přerušuje jakýkoli úkon ECB pro účely vyšetřování nebo řízení, pokud se týká porušení podle článku 124. Promlčecí doba se přerušuje s účinkem ode dne, kdy je úkon oznámen dotčenému dohlíženému subjektu.
3. Po každém přerušení začne běžet nová promlčecí doba. Promlčecí doba však uplyne nejpozději v den, kdy uběhne období v délce trvání dvou promlčecích dob, aniž by ECB uložila správní sankci. Toto období se prodlužuje o dobu, po kterou dochází ke stavení promlčecí doby v souladu s odstavcem 5.
4. Promlčecí doba pro ukládání správních sankcí se staví po dobu, po kterou je rozhodnutí Rady guvernérů ECB předmětem přezkumu před správní revizní komisí nebo odvolacího řízení před Soudním dvorem.
5. Promlčecí doba se rovněž staví po dobu trvání trestního řízení vedeného vůči dohlíženému subjektu v souvislosti se stejnými skutečnostmi.
Článek 131
Promlčecí doba pro vymáhání správních sankcí
1. Na pravomoc ECB vynutit rozhodnutí přijaté podle čl. 18 odst. 1 a 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu se vztahuje promlčecí doba v délce pěti let, která počíná běžet ode dne přijetí daného rozhodnutí.
2. Promlčecí dobu pro vymáhání správních sankcí přerušuje jakýkoli úkon ECB určený k vynucení platby nebo platebních podmínek dotčené správní sankce.
3. Po každém přerušení začne běžet nová promlčecí doba.
4. Promlčecí doba pro vynucení správních sankcí se přerušuje po dobu:
a)
lhůty pro zaplacení;
b)
po kterou je vynucení platby přerušeno na základě rozhodnutí Rady guvernérů ECB, nebo Soudního dvora.
HLAVA 5
ZVEŘEJŇOVÁNÍ ROZHODNUTÍ A VÝMĚNA INFORMACÍ
Článek 132
Zveřejňování rozhodnutí o správních sankcích
1. ECB na svých internetových stránkách bez zbytečného odkladu a poté, co bylo rozhodnutí oznámeno dotčenému dohlíženému subjektu, zveřejní každé rozhodnutí o uložení správní sankce ve smyslu článku 120 dohlíženému subjektu v zúčastněném členském státě včetně informace o druhu a povaze porušení a totožnosti dotčeného dohlíženého subjektu, ledaže by zveřejnění tímto způsobem:
a)
ohrožovalo stabilitu finančních trhů nebo probíhající trestní vyšetřování, nebo
b)
pokud to lze zjistit, způsobilo dotčenému dohlíženému subjektu nepřiměřenou škodu.
Za těchto okolností se rozhodnutí o správních sankcích zveřejňují anonymně. Je-li pravděpodobné, že tyto okolnosti v přiměřené lhůtě zaniknou, lze zveřejnění na základě tohoto odstavce eventuálně po tuto dobu odložit.
2. Bylo-li podáno odvolání proti rozhodnutí podle odstavce 1 k Soudnímu dvoru, ECB bez zbytečného odkladu na svých úředních internetových stránkách rovněž zveřejní informace o stavu předmětného odvolání a jeho výsledek.
3. ECB zajistí, aby informace zveřejněné podle odstavců 1 a 2 byly na jejích úředních internetových stránkách po dobu alespoň pěti let.
Článek 133
Informování Evropského orgánu pro bankovnictví (EBA)
S výhradou požadavků na služební tajemství ve smyslu článku 27 nařízení o jednotném mechanismu dohledu ECB informuje EBA o všech správních sankcích ve smyslu článku 120, které byly dohlíženému subjektu uloženy v členském státě eurozóny, včetně všech odvolání proti těmto sankcím a jejich výsledků.
HLAVA 6
SPOLUPRÁCE ECB S VNITROSTÁTNÍMI PŘÍSLUŠNÝMI ORGÁNY V ČLENSKÝCH STÁTECH EUROZÓNY PODLE ČL. 18 ODST. 5 NAŘÍZENÍ O JEDNOTNÉM MECHANISMU DOHLEDU
Článek 134
Významné dohlížené subjekty
1. Vnitrostátní příslušný orgán ve vztahu k významným dohlíženým subjektům zahájí řízení pouze na žádost ECB, pokud je to nezbytné pro účely plnění úkolů, které byly ECB svěřeny nařízením o jednotném mechanismu dohledu, s cílem přijmout opatření k zajištění toho, aby byly uloženy přiměřené sankce v případech, na které se nevztahuje čl. 18 odst. 1 nařízení o jednotném mechanismu dohledu. Tyto případy zahrnují uplatňování:
a)
nepeněžitých sankcí v případě porušení přímo použitelných právních předpisů Unie ze strany právnických nebo fyzických osob, jakož i všech peněžitých sankcí v případě porušení přímo použitelných právních předpisů Unie za strany fyzických osob;
b)
všech peněžitých nebo nepeněžitých sankcí v případě porušení vnitrostátních právních předpisů, kterými se provádějí příslušné směrnice Unie, ze strany právnických nebo fyzických osob;
c)
všech peněžitých nebo nepeněžitých sankcí, které mají být uloženy v souladu s příslušnými vnitrostátními právními předpisy, které svěřují určité pravomoci vnitrostátním příslušným orgánům v členských státech eurozóny, jež nejsou příslušnými právními předpisy Unie v současné době vyžadovány.
Ustanoveními tohoto odstavce není dotčena možnost vnitrostátního příslušného orgánu zahájit řízení z vlastní iniciativy, pokud se týká uplatňování vnitrostátních právních předpisů ve vztahu k úkolům, které nebyly svěřeny ECB.
2. Vnitrostátní příslušný orgán může ECB vyzvat, aby jej požádala o zahájení řízení v případech uvedených v odstavci 1.
3. Vnitrostátní příslušný orgán zúčastněného členského státu vyrozumí ECB o ukončení řízení o uložení sankce, které bylo zahájeno na žádost ECB v souladu s odstavcem 1. ECB je zejména informována o případných uložených sankcích.
Článek 135
Oznamování ve vztahu k méně významným dohlíženým subjektům
Relevantní vnitrostátní příslušný orgán ECB pravidelně informuje o všech správních sankcích uložených méně významným dohlíženým subjektům v souvislosti s plněním svých úkolů v oblasti dohledu.
HLAVA 7
TRESTNÉ ČINY
Článek 136
Důkazy o skutečnostech, které by mohly případně zakládat trestný čin
Má-li ECB při plnění svých úkolů na základě nařízení o jednotném mechanismu dohledu důvod domnívat se, že mohlo dojít ke spáchání trestného činu, požádá relevantní vnitrostátní příslušný orgán, aby věc postoupil příslušným orgánům za účelem vyšetřování a případného trestního stíhání v souladu s vnitrostátními právními předpisy.
HLAVA 8
VÝNOS ZE SANKCÍ
Článek 137
Výnos ze sankcí
Výnos ze správních sankcí, které ECB uložila na základě čl. 18 odst. 1 a 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, je majetkem ECB.
ČÁST XI
PŘÍSTUP K INFORMACÍM, VYKAZOVÁNÍ, ŠETŘENÍ A KONTROLY NA MÍSTĚ
HLAVA 1
OBECNÉ ZÁSADY
Článek 138
Spolupráce ECB s vnitrostátními příslušnými orgány, pokud se týká pravomocí ve smyslu článků 10 až 13 nařízení o jednotném mechanismu dohledu
Ustanovení zakotvená v této části platí pro významné dohlížené subjekty. Platí rovněž pro méně významné dohlížené subjekty, pokud ECB v souladu s čl. 6 odst. 5 písm. d) nařízení o jednotném mechanismu dohledu rozhodne, že ve vztahu k méně významnému dohlíženému subjektu využije pravomoci uvedené v článcích 10 až 13 nařízení o jednotném mechanismu dohledu. Tím však není dotčena pravomoc vnitrostátních příslušných orgánů vykonávat přímý dohled nad méně významnými dohlíženými subjekty podle čl. 6 odst. 6 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
HLAVA 2
SPOLUPRÁCE V PŘÍPADĚ ŽÁDOSTÍ O INFORMACE
Článek 139
Ad-hoc žádosti o informace podle článku 10 nařízení o jednotném mechanismu dohledu
1. V souladu s článkem 10 nařízení o jednotném mechanismu dohledu a s výhradou příslušných právních předpisů Unie a v souladu s těmito předpisy může ECB od právnických nebo fyzických osob ve smyslu čl. 10 odst. 1 uvedeného nařízení vyžadovat, aby poskytly veškeré informace, které jsou nezbytné k plnění úkolů, které byly ECB svěřeny nařízením o jednotném mechanismu dohledu. ECB vymezí požadované informace a přiměřenou lhůtu, ve které mají být poskytnuty ECB.
2. Před tím, než si vyžádá informace v souladu s čl. 10 odst. 1 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, ECB nejprve zohlední informace, které již mají k dispozici vnitrostátní příslušné orgány.
3. ECB poskytne relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu kopii jakékoli informace, kterou obdržela od právnické nebo fyzické osoby, které byla žádost o informace určena.
HLAVA 3
VYKAZOVÁNÍ
Článek 140
Úkoly týkající se vykazování v oblasti dohledu příslušným orgánům
1. ECB odpovídá za zajištění souladu s příslušnými právními předpisy Unie, které úvěrovým institucím ukládají požadavky v oblasti vykazování příslušným orgánům.
2. Za tímto účelem má ECB ve vztahu k významným dohlíženým subjektům úkoly a pravomoci, které stanoví příslušné právní předpisy Unie týkající se vykazování v oblasti dohledu. Vnitrostátní příslušné orgány mají ve vztahu k méně významným dohlíženým subjektům úkoly a pravomoci, které stanoví příslušné právní předpisy Unie týkající se vykazování příslušným orgánům.
3. Bez ohledu na odstavec 2 a není-li stanoveno jinak, dohlížený subjekt svému relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu sděluje informace, které mají být pravidelně vykazovány v souladu s příslušnými právními předpisy Unie. Není-li výslovně stanoveno jinak, všechny informace vykázané dohlíženými subjekty se předkládají vnitrostátním příslušným orgánům. Tyto orgány provedou úvodní kontroly údajů a informace dají k dispozici ECB.
4. ECB uspořádá postupy týkající se shromažďování a přezkumu kvality údajů vykazovaných dohlíženými subjekty s výhradou a v souladu s příslušnými právními předpisy Unie a prováděcími technickými standardy EBA.
Článek 141
Žádosti o informace v opakovaných intervalech podle článku 10 nařízení o jednotném mechanismu dohledu
1. V souladu s článkem 10 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, zejména s pravomocí ECB vyžadovat pro účely dohledu a pro související statistické účely informace, které mají být poskytovány v opakovaných intervalech a v konkrétních formátech, a s výhradou a v souladu s příslušnými právními předpisy Unie, může ECB od dohlížených subjektů vyžadovat, aby vykazovaly další informace v oblasti dohledu, kdykoli jsou tyto informace pro ECB nezbytné k plnění úkolů, které jí byly svěřeny nařízením o jednotném mechanismu dohledu. S výhradou podmínek vymezených v příslušných právních předpisech Unie ECB může stanovit zejména kategorie informací, které mají být vykazovány, jakož i postupy, formáty, četnost a lhůty týkající se dotčených informací.
2. Pokud ECB vyžaduje, aby právnické nebo fyzické osoby ve smyslu čl. 10 odst. 1 nařízení o jednotném mechanismu dohledu poskytovaly informace v opakovaných intervalech, použijí se přiměřeně čl. 140 odst. 3 a 4 tohoto nařízení.
HLAVA 4
SPOLUPRÁCE V OBLASTI OBECNÝCH ŠETŘENÍ
Článek 142
Zahájení obecného šetření na základě článku 11 nařízení o jednotném mechanismu dohledu
ECB provádí šetření jakékoli právnické nebo fyzické osoby ve smyslu čl. 10 odst. 1 nařízení o jednotném mechanismu dohledu na základě rozhodnutí ECB. V tomto rozhodnutí se vymezí všechny tyto skutečnosti:
a)
právní základ a účel rozhodnutí;
b)
záměr vykonat pravomoci vymezené v čl. 11 odst. 1 nařízení o jednotném mechanismu dohledu;
c)
skutečnost, že jakékoli bránění šetření ze strany vyšetřované osoby představuje porušení rozhodnutí ECB ve smyslu čl. 18 odst. 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, aniž by byly dotčeny vnitrostátní právní předpisy, jak je stanoveno v čl. 11 odst. 2 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
HLAVA 5
KONTROLY NA MÍSTĚ
Článek 143
Rozhodnutí ECB provést kontrolu na místě podle článku 12 nařízení o jednotném mechanismu dohledu
1. Na základě článku 12 nařízení o jednotném mechanismu dohledu ECB za účelem plnění úkolů, které jí byly svěřeny nařízením o jednotném mechanismu dohledu, ustanoví týmy pro provádění kontrol na místě, jak je uvedeno v článku 144, s cílem provést všechny nezbytné kontroly na místě v prostorách právnické osoby ve smyslu čl. 10 odst. 1 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
2. Aniž by byl dotčen článek 142 a podle čl. 12 odst. 3 nařízení o jednotném mechanismu dohledu jsou kontroly na místě prováděny na základě rozhodnutí ECB, které stanoví alespoň tyto skutečnosti:
a)
předmět a účel kontroly na místě a
b)
skutečnost, že jakékoli bránění kontrole na místě ze strany právnické osoby, která kontrole na místě podléhá, představuje porušení rozhodnutí ECB ve smyslu čl. 18 odst. 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, aniž by byly dotčeny vnitrostátní právní předpisy, jak je stanoveno v čl. 11 odst. 2 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
3. Je-li kontrola na místě prováděna v návaznosti na šetření vedené na základě rozhodnutí ECB ve smyslu článku 142 a za předpokladu, že kontrola na místě má tentýž účel a rozsah jako šetření, úředníkům a jiným osobám pověřeným ECB a vnitrostátním příslušným orgánem bude umožněn přístup do obchodních prostor a na pozemky právnické osoby, která podléhá šetření na základě téhož rozhodnutí v souladu s čl. 12 odst. 2 a 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu a aniž by byl dotčen článek 13 uvedeného nařízení.
Článek 144
Ustavení a složení týmů pro provádění kontrol na místě
1. ECB je pověřena ustavením a složením týmů pro provádění kontrol na místě se zapojením vnitrostátních příslušných orgánů v souladu s článkem 12 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
2. ECB jmenuje vedoucího týmu pro provádění kontrol na místě z řad zaměstnanců ECB a vnitrostátního příslušného orgánu.
3. ECB a vnitrostátní příslušné orgány vzájemně konzultují a dohodnou se na využití zdrojů vnitrostátních příslušných orgánů v souvislosti s týmy pro provádění kontrol na místě.
Článek 145
Postup pro provádění kontroly na místě a oznámení této kontroly
1. ECB oznámí právnické osobě, která podléhá kontrole na místě, rozhodnutí ECB ve smyslu čl. 143 odst. 2, jakož i totožnost členů týmu pro provádění kontroly na místě alespoň pět pracovních dnů před zahájením kontroly na místě. ECB o této kontrole vyrozumí rovněž vnitrostátní příslušný orgán členského státu, kde má být kontrola na místě prováděna, alespoň jeden týden před tím, než vyrozumí právnickou osobu, která podléhá kontrole na místě.
2. Je-li to třeba k řádnému provedení a účinnosti kontroly, může ECB provést kontrolu na místě, aniž by dotčený subjekt předem vyrozuměla. Vnitrostátní příslušný orgán bude vyrozuměn co nejdříve před zahájením této kontroly na místě.
Článek 146
Provádění kontrol na místě
1. Ti, kdo provádějí kontrolu na místě, se řídí pokyny vedoucího týmu pro provádění kontroly na místě.
2. Je-li subjekt, který podléhá kontrole na místě, významným dohlíženým subjektem, odpovídá vedoucí týmu pro provádění kontroly na místě za koordinaci mezi týmem pro provádění kontroly na místě a společným týmem dohledu, který je pověřen dohledem nad významným dohlíženým subjektem.
ČÁST XII
PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 147
Zahájení přímého dohledu ze strany ECB, když ECB poprvé převezme své úkoly
1. Alespoň dva měsíce přede dnem 4. listopadu 2014 zašle ECB každému dohlíženému subjektu, v jehož případě přebírá úkoly, které jí byly svěřeny nařízením o jednotném mechanismu dohledu, rozhodnutí, v němž potvrzuje, že tento subjekt je významným dohlíženým subjektem. V případě subjektů, které jsou členy významné dohlížené skupiny, ECB oznámí rozhodnutí ECB dohlíženému subjektu na nejvyšší úrovni konsolidace v rámci zúčastněných členských států a zajistí, aby byly všechny dohlížené subjekty v rámci významné dohlížené skupiny řádně informovány. Tato rozhodnutí nabývají účinnosti dnem 4. listopadu 2014.
2. Bez ohledu na odstavec 1, pokud ECB započne s plněním úkolů, které jí byly svěřeny, přede dnem 4. listopadu 2014, zašle rozhodnutí dotčenému subjektu a relevantním vnitrostátním příslušným orgánům. Nestanoví-li toto rozhodnutí jinak, nabývá toto rozhodnutí účinnosti oznámením. Relevantní vnitrostátní příslušné orgány budou o záměru vydat takové rozhodnutí předem vyrozuměny co možná nejdříve.
3. Před přijetím rozhodnutí podle odstavce 1 poskytne ECB příslušnému dohlíženému subjektu možnost činit písemná podání.
Článek 148
Vymezení formátu zprávy o historii v oblasti dohledu a rizikovém profilu, kterou vnitrostátní příslušné orgány poskytují ECB
1. Vnitrostátní příslušné orgány nejpozději do 4. srpna 2014 ECB sdělí totožnost úvěrových institucí, kterým vydaly povolení, a předloží jí zprávu o těchto úvěrových institucích ve formátu stanoveném ECB.
2. Pokud ECB bez ohledu na odstavec 1 započne plnit úkoly, které jí byly svěřeny, před 4. listopadem 2014, může vnitrostátní příslušné orgány požádat, aby v přiměřené lhůtě, která bude uvedena v žádosti, ECB sdělily totožnost příslušných úvěrových institucí a aby jí předložily zprávu ve formátu stanoveném ECB.
Článek 149
Kontinuita stávajících řízení
1. Nerozhodne-li ECB jinak, pokud vnitrostátní příslušný orgán zahájil řízení v oblasti dohledu, pro které na základě nařízení o jednotném mechanismu dohledu převezme působnost ECB, a to přede dnem 4. listopadu 2014, použijí se postupy vymezené v článku 48.
2. Odchylně od článku 48 se tento článek vztahuje na společná řízení.
Článek 150
Rozhodnutí v oblasti dohledu přijatá vnitrostátními příslušnými orgány
Aniž by byl dotčen výkon pravomocí, které byly ECB svěřeny nařízením o jednotném mechanismu dohledu, zůstávají rozhodnutí v oblasti dohledu přijatá vnitrostátními příslušnými orgány přede dnem 4. listopadu 2014 nedotčena.
Článek 151
Členské státy, jejichž měnou se stane euro
1. Dojde-li v případě členského státu v souladu s čl. 140 odst. 2 SFEU ke zrušení výjimky podle článku 139 SFEU, použijí se články 148 až 150 s výhradou odstavce 2 přiměřeně ve vztahu k řízením v oblasti dohledu zahájeným či rozhodnutím přijatým vnitrostátním příslušným orgánem tohoto členského státu.
2. Odkaz na den 4. listopadu 2014 v článcích 149 a 150 se považuje za odkaz na den, kdy příslušný členský stát přijme euro.
Článek 152
Kontinuita stávajících ujednání
Veškerá stávající ujednání o spolupráci s jinými orgány, která vnitrostátní příslušný orgán uzavře před 4. listopadem 2014 a která se alespoň částečně týkají úkolů, které byly na ECB přeneseny nařízením o jednotném mechanismu dohledu, se uplatňují i nadále. ECB může rozhodnout, že se na těchto stávajících ujednáních o spolupráci bude účastnit v souladu s postupem použitelným pro daná ujednání nebo že zavede nová ujednání o spolupráci s třetími stranami, pokud se týká úkolů, které byly na ECB přeneseny nařízením o jednotném mechanismu dohledu. Vnitrostátní orgán dohledu i nadále postupuje podle stávajících ujednání o spolupráci, pouze pokud nebyla nahrazena ujednáními o spolupráci s ECB. Je-li to nezbytné pro provedení stávajících ujednání o spolupráci, odpovídá vnitrostátní příslušný orgán za pomoc ECB, zejména tím, že vykonává svá práva a plní své povinnosti na základě ujednání ve spolupráci s ECB.
Článek 153
Závěrečná ustanovení
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 16. dubna 2014.
EUROPOS CENTRINIO BANKO REGLAMENTAS (ES) Nr. 468/2014
2014 m. balandžio 16 d.
kuriuo sukuriama Europos Centrinio Banko, nacionalinių kompetentingų institucijų ir nacionalinių paskirtųjų institucijų bendradarbiavimo Bendrame priežiūros mechanizme struktūra (BPM pagrindų reglamentas)
(ECB/2014/17)
EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 127 straipsnio 6 dalį ir 132 straipsnį,
atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statutą, ypač į jo 34 straipsnį,
atsižvelgdama į 2013 m. spalio 15 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1024/2013, kuriuo Europos Centriniam Bankui pavedami specialūs uždaviniai, susiję su rizikos ribojimu pagrįstos kredito įstaigų priežiūros politika (1), ir ypač į jo 4 straipsnio 3 dalį, 6 straipsnį ir 33 straipsnio 2 dalį,
atsižvelgdama į Europos Parlamento ir Europos Centrinio Banko tarpinstitucinį susitarimą dėl demokratinės atskaitomybės vykdymo ir Europos Centriniam Bankui pavestų uždavinių vykdymo priežiūros praktinių sąlygų įgyvendinant Bendrą priežiūros mechanizmą (2);
atsižvelgdama į viešas konsultacijas ir analizę, atliktus pagal Reglamento (ES) Nr. 1024/2013 4 straipsnio 3 dalį,
atsižvelgdama į Priežiūros valdybos pasiūlymą ir pasikonsultavusi su nacionalinėmis kompetentingomis institucijomis,
kadangi:
(1)
Reglamentu (ES) Nr. 1024/2013 (toliau - BPM reglamentas) sukuriamas bendras priežiūros mechanizmas (BPM), kurį sudaro Europos Centrinis Bankas (ECB) ir dalyvaujančių valstybių narių nacionalinės kompetentingos institucijos (NKI);
(2)
pagal BPM reglamento 6 straipsnį ECB turi išimtinę kompetenciją dalyvaujančiose valstybėse narėse įsteigtų kredito įstaigų atžvilgiu vykdyti BPM reglamento 4 straipsniu jam pavestus mikroprudencinius uždavinius. ECB yra atsakingas už veiksmingą ir nuoseklų BPM veikimą ir vykdo sistemos veikimo priežiūrą, grindžiamą BPM reglamento 6 straipsnyje išdėstytomis pareigomis ir procedūromis;
(3)
atitinkamais atvejais ir nedarant poveikio ECB atsakomybei ir atskaitomybei už BPM reglamentu jam pavestus uždavinius, NKI yra atsakingos už pagalbą ECB BPM reglamente ir šiame reglamente išdėstytomis sąlygomis, rengiant ir įgyvendinant visus aktus, susijusius su BPM reglamento 4 straipsnyje visų kredito įstaigų atžvilgiu nurodytais uždaviniais, įskaitant pagalbą vykdant tikrinimo veiklą. Šiuo tikslu vykdydamos BPM reglamento 4 straipsnyje minimus uždavinius NKI turėtų laikytis ECB duotų nurodymų;
(4)
ECB, NKI ir nacionalinės paskirtosios institucijos (NPI) turi vykdyti makroprudencinius uždavinius, nurodytus BPM reglamento 5 straipsnyje, ir laikytis veiksmų derinimo procedūrų, numatytų minėtame reglamente, šiame reglamente ir atitinkamoje Sąjungos teisėje, nedarant poveikio Eurosistemos ir Europos sisteminės rizikos valdybos vaidmeniui;
(5)
atitinkamos ECB ir NKI priežiūros pareigos BPM yra paskirtos remiantis subjektų, kuriems taikomas BPM, svarba. Šis reglamentas, visų pirma, nustato konkrečią metodiką šiai svarbai įvertinti, kaip numatyta BPM reglamento 6 straipsnio 7 dalyje. ECB turi kompetenciją atlikti tiesioginę dalyvaujančiose valstybėse narėse įsteigtų kredito įstaigų, finansų kontroliuojančiųjų bendrovių ir mišrią veiklą vykdančių finansų kontroliuojančiųjų bendrovių, ir kredito įstaigų, įsteigtų nedalyvaujančiose valstybėse narėse, filialų dalyvaujančiose valstybėse narėse, kurie yra svarbūs, priežiūrą. NKI yra atsakingos už tiesioginę subjektų, kurie yra mažiau svarbūs, priežiūrą, nedarant poveikio ECB teisei nuspręsti konkrečiais atvejais atlikti tiesioginę tokių subjektų priežiūrą, kai tai yra būtina nuosekliam priežiūros standartų taikymui;
(6)
siekiant atsižvelgti į naujausius Sąjungos teisės aktų sankcijų srityje pokyčius ir į Europos Žmogaus Teisių Teismo praktiką dėl tyrimo ir sprendimo priėmimo stadijų atskyrimo principo, ECB įsteigs nepriklausomą tyrimų padalinį, kuris savarankiškai tirs priežiūros taisyklių ir sprendimų pažeidimus;
(7)
BPM reglamento 6 straipsnio 7 dalyje nurodyta, kad ECB privalo, konsultuodamasis su NKI ir remdamasis Priežiūros valdybos pasiūlymu, patvirtinti ir viešai paskelbti struktūrą, pagal kurią parengiama praktinė ECB ir NKI bendradarbiavimo BPM tvarka;
(8)
BPM reglamento 33 straipsnio 2 dalyje nurodyta, kad ECB, priimdamas reglamentus ir sprendimus, privalo skelbti išsamią tuo reglamentu jam pavestų uždavinių įgyvendinimo praktinę tvarką. Šiame reglamente įtvirtinamos 33 straipsnio 2 dalį įgyvendinančios nuostatos dėl ECB ir NKI bendradarbiavimo BPM;
(9)
todėl šiuo reglamentu toliau plėtojamos ir išsamiau apibūdinamos BPM reglamente nustatytos ECB ir NKI bendradarbiavimo BPM procedūros, taip pat, kai tinkama, bendradarbiavimo su nacionalinėmis paskirtosiomis institucijomis procedūromis; taip užtikrinamas efektyvus ir nuoseklus BPM veikimas;
(10)
ECB skiria didelį dėmesį išsamiam kredito įstaigų vertinimui, įskaitant balanso vertinimą, kurį jis turi atlikti prieš vykdydamas savo uždavinius. Tai taikoma visoms valstybėms narėms, kurios prie euro zonos, taip pat ir prie BPM, prisijungia jau pradėjus vykdyti priežiūrą pagal BPM reglamento 33 straipsnio 2 dalį;
(11)
tam, kad BPM veiktų sklandžiai, ypač svarbu, kad ECB ir NKI visapusiškai bendradarbiautų ir keistųsi bet kokia informacija, galinčia turėti įtakos jų atitinkamiems uždaviniams, ypač bet kokia NKI turima informacija dėl procedūrų, kurios gali turėti įtakos prižiūrimo subjekto saugumui ir patikimumui arba kurios sąveikauja su tokiems subjektams taikomomis priežiūros procedūromis,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
I DALIS
BENDROSIOS NUOSTATOS
1 straipsnis
Dalykas ir tikslas
1. Šiame reglamente įtvirtinamos taisyklės dėl:
a)
BPM reglamento 6 straipsnio 7 dalyje nurodytos struktūros, t. y. struktūros, pagal kurią parengiama praktinė BPM reglamento 6 straipsnio įgyvendinimo tvarka dėl bendradarbiavimo BPM, numatant:
i)
konkrečią metodiką, skirtą įvertinti ir patikrinti, ar prižiūrimas subjektas yra priskiriamas svarbiems ar mažiau svarbiems, remiantis BPM reglamento 6 straipsnio 4 dalyje įtvirtintais kriterijais, ir dėl tokio įvertinimo nustatytą tvarką;
ii)
procedūrų, kurios turi būti taikomos ECB ir NKI santykiams dėl svarbių prižiūrimų subjektų priežiūros, įskaitant terminus, taip pat NKI galimybes rengti sprendimų projektus, kuriuos ECB įvertintų, apibrėžtį;
iii)
procedūrų, kurios turi būti taikomos ECB ir NKI santykiams dėl mažiau svarbių subjektų priežiūros, įskaitant terminus, apibrėžtį. Pagal tokias procedūras, visų pirma, reikalaujama, kad NKI, priklausomai nuo šiame reglamente nustatytų atvejų:
-
ECB praneštų apie visas esmines priežiūros procedūras,
-
ECB prašymu papildomai įvertintų konkrečius procedūros aspektus,
-
ECB perduotų esminių priežiūros sprendimų projektus, dėl kurių ECB gali pareikšti savo nuomonę;
b)
ECB ir NKI bendradarbiavimą ir keitimąsi informacija BPM dėl procedūrų, susijusių su svarbiais prižiūrimais subjektais ir mažiau svarbiais prižiūrimais subjektais, įskaitant bendras procedūras, taikomas suteikiant leidimus pradėti vykdyti kredito įstaigos veiklą, panaikinant tokius leidimus ir įvertinant kvalifikuotųjų akcijų paketo dalių įsigijimus ir perleidimus;
c)
procedūras, susijusias su ECB, NKI ir NPI bendradarbiavimu dėl makroprudencinių uždavinių ir priemonių, kaip apibrėžta BPM reglamento 5 straipsnyje;
d)
procedūras, susijusias su glaudaus bendradarbiavimo vykdymu, kaip apibrėžta BPM reglamento 7 straipsnyje, ir kurios taikomos tarp ECB, NKI ir NPI;
e)
procedūras, susijusias su ECB ir NKI bendradarbiavimu pagal BPM reglamento 10-13 straipsnius, įskaitant tam tikrus ataskaitų teikimo priežiūros institucijoms aspektus;
f)
procedūras, susijusias su priežiūros sprendimų, skirtų prižiūrimiems subjektams ir kitiems asmenims, priėmimu;
g)
kalbų vartojimo tvarką tarp ECB ir NKI bei tarp ECB ir prižiūrimų subjektų bei kitų asmenų;
h)
procedūras, taikomas ECB ir NKI sankcijų nustatymo įgaliojimams BPM, kiek tai susiję su uždaviniais, kuriuos BPM reglamentas paveda ECB;
i)
pereinamojo laikotarpio nuostatas.
2. Šiuo reglamentu nedaromas poveikis priežiūros uždaviniams, kurie BPM reglamentu nebuvo pavesti ECB ir kurie lieka nacionalinėms institucijoms.
3. Šis reglamentas skaitomas visų pirma kartu su Sprendimu ECB/2004/2 (3) ir Europos Centrinio Banko priežiūros valdybos darbo reglamentu (4), ypač dėl sprendimų priėmimo BPM, įskaitant procedūrą, kuri taikoma tarp Priežiūros valdybos ir Valdančiosios tarybos dėl Valdančiosios tarybos neprieštaravimo, kaip nurodyta BPM reglamento 26 straipsnio 8 dalyje ir kituose atitinkamuose ECB teisės aktuose, įskaitant Sprendimą ECB/2014/16 (5).
2 straipsnis
Terminų apibrėžtys
Jeigu nenumatyta kitaip, šiame reglamente taikomos BPM reglamente vartojamos terminų apibrėžtys kartu su šiomis terminų apibrėžtimis:
1) veiklos leidimas- veiklos leidimas, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 575/2013 4 straipsnio 1 dalies 42 punkte (6);
2) filialas- filialas, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 4 straipsnio 1 dalies 17 punkte;
3) bendros procedūros- V dalyje numatytos procedūros dėl leidimų pradėti vykdyti kredito įstaigos veiklą suteikimo, leidimų vykdyti tokią veiklą panaikinimo ir sprendimų dėl kvalifikuotųjų akcijų paketo dalių;
4) euro zonos valstybė narė- valstybė narė, kurios valiuta yra euro;
5) grupė- bendrovių, iš kurių bent viena yra kredito įstaiga, grupė, kurią sudaro patronuojančioji įmonė ir jos patronuojamosios įmonės, arba susijusios ryšiais bendrovės, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/34/ES (7) 22 straipsnyje, įskaitant visus jos pogrupius;
6) jungtinė priežiūros grupė- priežiūros institucijų grupė, atsakinga už svarbaus prižiūrimo subjekto arba svarbios prižiūrimos grupės priežiūrą;
7) mažiau svarbus prižiūrimas subjektas- a) mažiau svarbus prižiūrimas subjektas euro zonos valstybėje narėje ir b) mažiau svarbus prižiūrimas subjektas ne euro zonos valstybėje narėje, kuri yra dalyvaujanti valstybė narė;
8) mažiau svarbus prižiūrimas subjektas euro zonos valstybėje narėje- euro zonos valstybėje narėje įsteigtas prižiūrimas subjektas, neturintis svarbaus prižiūrimo subjekto statuso, kaip apibrėžta BPM reglamento 6 straipsnio 4 dalyje;
9) nacionalinė kompetentinga institucija (NKI)- nacionalinė kompetentinga institucija, kaip apibrėžta BPM reglamento 2 straipsnio 2 punkte. Ši apibrėžtis nedaro poveikio nacionalinėje teisėje įtvirtintai tvarkai, pagal kurią tam tikri priežiūros uždaviniai pavedami nacionaliniam centriniam bankui (NCB), kuris nepaskirtas kaip NKI. Tokiu atveju NCB vykdo šiuos uždavinius pagal nacionalinėje teisėje ir šiame reglamente nustatytą tvarką. Šiame reglamente nuoroda į NKI šiuo atveju yra taikoma, kai tinkama, NCB dėl uždavinių, kurie jam paskiriami pagal nacionalinę teisę;
10) glaudžiai bendradarbiaujanti NKI- dalyvaujančios valstybės narės paskirta NKI, glaudžiai bendradarbiaujanti pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/36/ES (8);
11) nacionalinė paskirtoji institucija (NPI)- nacionalinė paskirtoji institucija, kaip apibrėžta BPM reglamento 2 straipsnio 7 punkte;
12) glaudžiai bendradarbiaujanti NPI- ne euro zonos NPI, kurią paskyrė dalyvaujanti valstybė narė, glaudžiai bendradarbiaujanti vykdant su BPM reglamento 5 straipsniu susijusius uždavinius;
13) ne euro zonos valstybė narė- valstybė narė, kurios valiuta nėra euro;
14) patronuojančioji įmonė- patronuojančioji įmonė, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 4 straipsnio 1 dalies 15 punkte;
15) glaudžiai bendradarbiaujanti dalyvaujanti valstybė narė- ne euro zonos valstybė narė, glaudžiai bendradarbiaujanti su ECB pagal BPM reglamento 7 straipsnį;
16) svarbus prižiūrimas subjektas- a) svarbus prižiūrimas subjektas euro zonos valstybėje narėje ir b) svarbus prižiūrimas subjektas dalyvaujančioje ne euro zonos valstybėje narėje;
17) svarbus prižiūrimas subjektas euro zonos valstybėje narėje- prižiūrimas subjektas, įsteigtas euro zonos valstybėje narėje, kuris turi svarbaus prižiūrimo subjekto statusą, vadovaujantis ECB sprendimu, priimtu pagal BPM reglamento 6 straipsnio 4 dalį arba 6 straipsnio 5 dalies b punktą;
18) svarbus prižiūrimas subjektas dalyvaujančioje ne euro zonos valstybėje narėje- prižiūrimas subjektas, įsteigtas dalyvaujančioje ne euro zonos valstybėje narėje, kuris turi svarbaus prižiūrimo subjekto statusą, vadovaujantis ECB sprendimu, priimtu pagal BPM reglamento 6 straipsnio 4 dalį arba 6 straipsnio 5 dalies b punktą;
19) patronuojamoji įmonė- patronuojamoji įmonė, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 4 straipsnio 1 dalies 16 punkte;
20) prižiūrimas subjektas- bet kuris iš nurodytų: a) kredito įstaiga, įsteigta dalyvaujančioje valstybėje narėje; b) finansų kontroliuojančioji bendrovė, įsteigta dalyvaujančioje valstybėje narėje; c) mišrią veiklą vykdanti finansų kontroliuojančioji bendrovė, įsteigta dalyvaujančioje valstybėje narėje, jeigu ji atitinka 21 dalies b punkte įtvirtintas sąlygas; d) filialas, kurį dalyvaujančioje valstybėje narėje įsteigia kredito įstaiga, įsteigta nedalyvaujančioje valstybėje narėje.
Pagrindinė sandorio šalis (PSŠ), kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 648/2012 (9) 2 straipsnio 1 punkte, kuri pripažįstama kredito įstaiga pagal Direktyvą 2013/36/ES, laikoma prižiūrimu subjektu pagal BPM reglamentą, šį reglamentą ir atitinkamą Sąjungos teisę, nedarant poveikio PSŠ priežiūrai, kurią atlieka atitinkamos NKI, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 648/2012;
21) prižiūrima grupė- bet kuri iš nurodytų:
a)
grupė, kurioje patronuojančioji įmonė yra kredito įstaiga arba finansų kontroliuojančioji bendrovė, kurios pagrindinė buveinė yra dalyvaujančioje valstybėje narėje;
b)
grupė, kurioje patronuojančioji įmonė yra mišrią veiklą vykdanti finansų kontroliuojančioji bendrovė, kurios pagrindinė buveinė yra dalyvaujančioje valstybėje narėje, jeigu finansinio konglomerato koordinatorius, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2002/87/EB (10), yra institucija, kuri yra kompetentinga atlikti kredito įstaigų priežiūrą ir kuri, vykdydama savo, kaip kredito įstaigų priežiūros institucijos, funkcijas kartu veikia kaip koordinatorius;
c)
prižiūrimi subjektai, kurių pagrindinės buveinės yra toje pačioje dalyvaujančioje valstybėje narėje, jeigu jie yra ilgą laiką pavaldūs tam pačiam centriniam subjektui, kuris atlieka jų priežiūrą pagal sąlygas, nustatytas Reglamento (ES) Nr. 575/2013 10 straipsnyje, ir kuris yra įsteigtas toje pačioje dalyvaujančioje valstybėje narėje;
22) svarbi prižiūrima grupė- prižiūrima grupė, turinti svarbios prižiūrimos grupės statusą vadovaujantis ECB sprendimu, priimtu remiantis BPM reglamento 6 straipsnio 4 dalimi arba 6 straipsnio 5 dalies b punktu;
23) mažiau svarbi prižiūrima grupė- prižiūrima grupė, neturinti svarbios prižiūrimos grupės statuso, kaip apibrėžta BPM reglamento 6 straipsnio 4 dalyje;
24) ECB priežiūros procedūra- bet kokia ECB veikla, kurią vykdydamas jis parengia medžiagą ECB priežiūros sprendimui, įskaitant bendrąsias procedūras ir administracinių piniginių sankcijų skyrimą. Visoms ECB priežiūros procedūroms yra taikoma III dalis. Jeigu X dalyje nenumatyta kitaip, III dalis taip pat taikoma skiriant administracines pinigines sankcijas;
25) NKI priežiūros procedūra- bet kokia NKI veikla, kurią vykdydama ji parengia medžiagą NKI priežiūros sprendimui, kuris skirtas vienam ar daugiau prižiūrimų subjektų arba prižiūrimoms grupėms arba vienam ar daugiau asmenų, įskaitant administracinių sankcijų skyrimą;
26) ECB priežiūros sprendimas- teisės aktas, kurį priima ECB vykdydamas BPM reglamentu jam pavestus uždavinius ir įgaliojimus ir kuris gali būti įformintas ECB sprendimu, skirtu vienam ar daugiau prižiūrimų subjektų arba prižiūrimoms grupėms, arba vienam ar daugiau asmenų, ir kuris nėra visuotinio taikymo teisės aktas;
27) trečioji šalis- šalis, kuri nėra nei valstybė narė, nei Europos ekonominės erdvės valstybė narė;
28) darbo diena- diena, išskyrus šeštadienį, sekmadienį arba ECB nedarbo dieną, kaip nustatyta ECB taikomame kalendoriuje (11).
II DALIS
BPM ORGANIZACIJA
1 ANTRAŠTINĖ DALIS
SVARBIŲ IR MAŽIAU SVARBIŲ PRIŽIŪRIMŲ SUBJEKTŲ PRIEŽIŪROS STRUKTŪROS
1 SKYRIUS
Svarbių prižiūrimų subjektų priežiūra
3 straipsnis
Jungtinės priežiūros grupės
1. Jungtinė priežiūros grupė sudaroma kiekvieno svarbaus prižiūrimo subjekto arba svarbios prižiūrimos grupės dalyvaujančiose valstybėse narėse priežiūrai. Kiekvieną jungtinę priežiūros grupę sudaro ECB ir NKI darbuotojai, paskirti pagal 4 straipsnį, o jų darbą koordinuoja paskirtas ECB darbuotojas (toliau JPG koordinatorius) bei vienas ar daugiau NKI koordinatoriaus padėjėjų, kaip nustatyta 6 straipsnyje.
2. Nedarant poveikio kitoms šio reglamento nuostatoms, jungtinė priežiūros grupė atlieka šiuos uždavinius, tačiau jais neapsiriboja:
a)
vykdo svarbaus prižiūrimo subjekto ar svarbios prižiūrimos grupės, kurių priežiūrą ji atlieka, priežiūrinio tikrinimo ir vertinimo procesą (PTVP), nurodytą Direktyvos 2013/36/ES 97 straipsnyje;
b)
atsižvelgdama į PTVP, dalyvauja rengiant tokio svarbaus prižiūrimo subjekto arba svarbios prižiūrimos grupės priežiūros analizės programą, įskaitant patikrinimo vietoje planą, kuri siūloma Priežiūros valdybai, kaip nustatyta Direktyvos 2013/36/EB 99 straipsnyje;
c)
įgyvendina ECB patvirtintą priežiūros analizės programą ir visus ECB priežiūros sprendimus dėl svarbaus prižiūrimo subjekto arba svarbios prižiūrimos grupės, kurių priežiūrą ji atlieka;
d)
užtikrina, kad patikrinimo vietoje plano įgyvendinimas bus koordinuojamas su XI dalyje nurodyta patikrinimo vietoje grupe;
e)
prireikus susisiekia su NKI.
4 straipsnis
Jungtinių priežiūros grupių sudarymas ir sudėtis
1. ECB yra atsakingas už jungtinių priežiūros grupių sudarymą ir sudėtį. NKI darbuotojus į jungtines priežiūros grupes skiria atitinkamos NKI pagal 2 dalį.
2. Vadovaujantis BPM reglamento 6 straipsnio 8 dalyje nustatytais principais ir nedarant poveikio jo 31 straipsniui, NKI iš savo darbuotojų paskiria vieną ar daugiau asmenų būti jungtinės priežiūros grupės nariu ar nariais. NKI darbuotojas gali būti paskirtas daugiau nei vienos jungtinės priežiūros grupės nariu.
3. Nepaisant 2 dalies, ECB gali reikalauti, kad NKI pakeistų atliktus paskyrimus, jei tai reikalinga dėl jungtinės priežiūros grupės sudėties.
4. Jeigu dalyvaujančioje valstybėje narėje priežiūros uždavinius vykdo daugiau nei viena NKI arba jeigu dalyvaujančioje valstybėje narėje nacionalinė teisė konkrečius priežiūros uždavinius paveda NCB ir NCB nėra NKI, atitinkamos institucijos koordinuoja jų dalyvavimą jungtinėse priežiūros grupėse.
5. ECB ir NKI konsultuojasi tarpusavyje ir susitaria dėl NKI išteklių naudojimo jungtinėms priežiūros grupėms.
5 straipsnis
Dalyvaujančių valstybių narių NCB darbuotojų dalyvavimas
1. Dalyvaujančių valstybių narių NCB, dalyvaujantys atliekant rizikos ribojimu pagrįstą svarbaus prižiūrimo subjekto arba svarbios prižiūrimos grupės priežiūrą pagal savo nacionalinę teisę, tačiau kurie nėra NKI, taip pat gali paskirti vieną ar daugiau savo darbuotojų į jungtinę priežiūros grupę.
2. ECB informuojamas apie tokius paskyrimus ir atitinkamai taikomas 4 straipsnis.
3. Jeigu dalyvaujančių valstybių narių NCB darbuotojai paskiriami į jungtinę priežiūros grupę, nuorodos į NKI jungtinės priežiūros grupės kontekste suprantamos kaip apimančios nuorodą į tuos NCB.
6 straipsnis
JPG koordinatorius ir koordinatoriaus padėjėjai
1. JPG koordinatorius, kuriam padeda NKI koordinatoriaus padėjėjai, kaip apibrėžta 2 dalyje, užtikrina darbo jungtinėje priežiūros grupėje koordinavimą. Šiuo tikslu jungtinės priežiūros grupės nariai vykdo JPG koordinatoriaus nurodymus dėl jų uždavinių jungtinėje priežiūros grupėje. Tai nedaro poveikio jų uždaviniams ir pareigoms jų atitinkamose NKI.
2. Kiekviena NKI, kuri paskiria daugiau nei vieną darbuotoją į jungtinę priežiūros grupę, vieną iš jų paskiria koordinatoriaus padėjėju (toliau - NKI koordinatoriaus padėjėjas). NKI koordinatoriaus padėjėjas padeda JPG koordinatoriui organizuoti ir koordinuoti uždavinių vykdymą jungtinėje priežiūros grupėje, ypač kiek tai susiję su darbuotojais, kuriuos paskyrė ta pati NKI kaip atitinkamus NKI koordinatoriaus padėjėjus. NKI koordinatoriaus padėjėjas gali duoti nurodymus jungtinės priežiūros grupės nariams, paskirtiems tos pačios NKI, jeigu jie neprieštarauja nurodymams, kuriuos duoda JPG koordinatorius.
2 SKYRIUS
Mažiau svarbių prižiūrimų subjektų priežiūra
7 straipsnis
Kitų NKI darbuotojų dalyvavimas NKI priežiūros grupėje
Nedarant poveikio BPM reglamento 31 straipsnio 1 daliai, kai mažiau svarbių prižiūrimų subjektų priežiūros atveju ECB nustato, kad vienos ar daugiau kitų NKI darbuotojų dalyvavimas NKI priežiūros grupėje būtų tikslingas, ECB gali prašyti, kad pastaroji įtrauktų kitų tokių NKI darbuotojus.
2 ANTRAŠTINĖ DALIS
KONSOLIDUOTA PRIEŽIŪRA IR ECB BEI NKI DALYVAVIMAS PRIEŽIŪROS INSTITUCIJŲ KOLEGIJOSE
8 straipsnis
Konsoliduota priežiūra
1. ECB atlieka kredito įstaigų, finansų kontroliuojančiųjų bendrovių arba mišrią veiklą vykdančių finansų kontroliuojančiųjų bendrovių, kurios yra svarbios konsoliduotu pagrindu, kai patronuojančioji įmonė yra dalyvaujančioje valstybėje narėje esanti patronuojančioji įmonė arba dalyvaujančioje valstybėje narėje įsteigta ES patronuojančioji įmonė, konsoliduotą priežiūrą kaip nustatyta Direktyvos 2013/36/ES 111 straipsnyje.
2. Atitinkama NKI atlieka kredito įstaigų, finansų kontroliuojančiųjų bendrovių arba mišrią veiklą vykdančių finansų kontroliuojančiųjų bendrovių, kurios yra mažiau svarbios konsoliduotu pagrindu, konsoliduotos priežiūros institucijos funkcijas.
9 straipsnis
ECB pirmininkavimas priežiūros institucijų kolegijai
1. Kai ECB yra konsoliduotos priežiūros institucija, jis pirmininkauja kolegijai, įsteigtai vadovaujantis Direktyvos 2013/36/ES 116 straipsniu. Dalyvaujančių valstybių narių, kuriose yra įsteigtos patronuojančiosios įmonės, patronuojamosios įmonės ir, jei tokių yra, svarbūs filialai, kaip apibrėžta Direktyvos 2013/36/ES 51 straipsnyje, NKI turi teisę dalyvauti kolegijoje stebėtojų teisėmis.
2. Jeigu vadovaujantis Direktyvos 2013/36/ES 116 straipsniu nėra įsteigiama kolegija ir svarbus prižiūrimas subjektas turi filialų nedalyvaujančiose valstybėse narėse, kurie laikomi svarbiais pagal Direktyvos 2013/36/ES 51 straipsnio 1 dalį, ECB įsteigia priežiūros institucijų kolegiją su priimančiųjų valstybių narių kompetentingomis institucijomis.
10 straipsnis
ECB ir NKI narystė priežiūros institucijų kolegijoje
Jeigu konsoliduotos priežiūros institucija nėra dalyvaujančioje valstybėje narėje, ECB ir NKI dalyvauja priežiūros institucijų kolegijoje vadovaudamiesi šiomis taisyklėmis ir atitinkama Sąjungos teise:
a)
jeigu prižiūrimi subjektai dalyvaujančiose valstybėse narėse yra visi svarbūs prižiūrimi subjektai, ECB dalyvauja priežiūros institucijų kolegijoje nario teisėmis, o NKI turi teisę dalyvauti toje pačioje kolegijoje stebėtojų teisėmis;
b)
jeigu prižiūrimi subjektai dalyvaujančiose valstybėse narėse yra visi mažiau svarbūs prižiūrimi subjektai, NKI dalyvauja priežiūros institucijų kolegijoje narių teisėmis;
c)
jeigu prižiūrimi subjektai dalyvaujančiose valstybėse narėse yra ir mažiau svarbūs prižiūrimi subjektai, ir svarbūs prižiūrimi subjektai, ECB ir NKI dalyvauja priežiūros institucijų kolegijoje narių teisėmis. Dalyvaujančių valstybių narių, kuriose yra įsteigti svarbūs prižiūrimi subjektai, NKI turi teisę dalyvauti priežiūros institucijų kolegijoje stebėtojų teisėmis.
3 ANTRAŠTINĖ DALIS
ĮSISTEIGIMO TEISĖS IR LAISVĖS TEIKTI PASLAUGAS PROCEDŪROS
1 SKYRIUS
Įsisteigimo teisės ir laisvės teikti paslaugas BPM procedūros
11 straipsnis
Kredito įstaigų įsisteigimo teisė BPM
1. Kiekvienas svarbus prižiūrimas subjektas, norintis steigti filialą kitos dalyvaujančios valstybės narės teritorijoje, apie savo ketinimą praneša dalyvaujančios valstybės narės, kurioje yra svarbaus prižiūrimo subjekto pagrindinė buveinė, NKI. Informacija teikiama laikantis Direktyvos 2013/36/ES 35 straipsnio 2 dalyje nustatytų reikalavimų. NKI nedelsdama informuoja ECB apie šį gautą pranešimą.
2. Kiekvienas mažiau svarbus prižiūrimas subjektas, norintis steigti filialą kitos dalyvaujančios valstybės narės teritorijoje, apie savo ketinimą praneša savo NKI, laikydamasis Direktyvos 2013/36/ES 35 straipsnio 2 dalyje nustatytų reikalavimų.
3. Jeigu per du mėnesius nuo pranešimo gavimo ECB nepriima priešingo sprendimo, 1 dalyje nurodytas filialas gali būti įsteigtas ir pradėti savo veiklą. ECB perduoda šią informaciją dalyvaujančios valstybės narės, kurioje bus įsteigtas filialas, NKI.
4. Jeigu per du mėnesius nuo pranešimo gavimo buveinės valstybės narės NKI nepriima priešingo sprendimo, 2 dalyje nurodytas filialas gali būti įsteigtas ir pradėti savo veiklą. NKI perduoda šią informaciją ECB ir dalyvaujančios valstybės narės, kurioje bus įsteigtas filialas, NKI.
5. Pasikeitus bet kokiai informacijai, kuri buvo pateikta pagal 1 ir 2 dalis, prižiūrimas subjektas mažiausiai prieš mėnesį iki pasikeitimo įgyvendinimo apie šį pasikeitimą raštu įspėja NKI, gavusią pradinę informaciją. Ši NKI informuoja valstybės narės, kurioje įsteigtas filialas, NKI.
12 straipsnis
Kredito įstaigų naudojimasis laisve teikti paslaugas BPM
1. Kiekvienas svarbus prižiūrimas subjektas, norintis pasinaudoti laisve teikti paslaugas pirmą kartą pradėdamas vykdyti veiklą kitos dalyvaujančios valstybės narės teritorijoje, apie savo ketinimus informuoja dalyvaujančios valstybės narės, kurioje svarbus prižiūrimas subjektas turi savo pagrindinę buveinę, NKI. Informacija teikiama laikantis Direktyvos 2013/36/ES 39 straipsnio 1 dalyje nustatytų reikalavimų. NKI nedelsdama informuoja ECB apie šio pranešimo gavimą. NKI taip pat perduoda pranešimą dalyvaujančios valstybės narės, kurioje bus teikiamos paslaugos, NKI.
2. Kiekvienas mažiau svarbus prižiūrimas subjektas, norintis pasinaudoti laisve teikti paslaugas pirmą kartą pradėdamas vykdyti veiklą kitos dalyvaujančios valstybės narės teritorijoje, informuoja savo NKI, laikydamasis Direktyvos 2013/36/ES 39 straipsnio 1 dalyje nustatytų reikalavimų. Ši informacija perduodama ECB ir dalyvaujančios valstybės narės, kurioje bus teikiamos paslaugos, NKI.
2 SKYRIUS
Nedalyvaujančiose valstybėse narėse įsteigtų kredito įstaigų įsisteigimo teisės ir laisvės teikti paslaugas BPM procedūros
13 straipsnis
Pranešimas apie kredito įstaigų, įsteigtų nedalyvaujančiose valstybėse narėse, naudojimąsi įsisteigimo teise BPM
1. Kai nedalyvaujančios valstybės narės kompetentinga institucija perduoda Direktyvos 2013/36/ES 35 straipsnio 2 dalyje nurodytą informaciją, laikydamasi jos 35 straipsnio 3 dalyje nustatytos procedūros, dalyvaujančios valstybės narės, kurioje ketinama steigti filialą, NKI, ši NKI nedelsdama informuoja ECB apie gautą informaciją.
2. Per du mėnesius nuo nedalyvaujančios valstybės narės kompetentingos institucijos pranešimo gavimo, ECB filialo, kuris yra svarbus vadovaujantis BPM reglamento 6 straipsnyje ir šio reglamento IV dalyje nustatytais kriterijais, atveju arba atitinkama NKI filialo, kuris yra mažiau svarbus, remiantis BPM reglamento 6 straipsnyje ir šio reglamento IV dalyje nustatytais kriterijais, atveju pasirengia filialo priežiūrai pagal Direktyvos 2013/36/ES 40-46 straipsnius, ir jei būtina, nurodo sąlygas, kurių laikydamasis visuotinės gerovės interesais filialas gali vykdyti savo veiklą priimančiojoje valstybėje narėje.
3. NKI informuoja ECB apie nacionalinėje teisėje įtvirtintas sąlygas, kurių laikydamasis visuotinės gerovės interesais filialas gali vykdyti savo veiklą NKI valstybėje narėje.
4. Jeigu pasikeičia bet kokia informacija, kurią kredito įstaiga, norinti steigti filialą, pateikė vadovaudamasi Direktyvos 2013/36/ES 35 straipsnio 2 dalies b, c arba d punktais, apie tokius pasikeitimus pranešama 1 dalyje nurodytai NKI.
14 straipsnis
Priimančiosios valstybės narės kompetentinga institucija filialų atveju
1. Pagal BPM reglamento 4 straipsnio 2 dalį ECB vykdo priimančiosios valstybės narės kompetentingos institucijos įgaliojimus, kai filialas yra svarbus, kaip apibrėžta BPM reglamento 6 straipsnio 4 dalyje.
2. Kai filialas yra mažiau svarbus, kaip apibrėžta BPM reglamento 6 straipsnio 4 dalyje, dalyvaujančios valstybės narės, kurioje filialas įsteigtas, NKI vykdo priimančiosios valstybės narės kompetentingos institucijos įgaliojimus.
15 straipsnis
Pranešimas apie kredito įstaigų, įsteigtų nedalyvaujančiose valstybėse narėse, pasinaudojimą laisve teikti paslaugas BPM
Kai nedalyvaujančios valstybės narės kompetentinga institucija pateikia pranešimą, kaip apibrėžta Direktyvos 2013/36/ES 39 straipsnio 2 dalyje, tokio pranešimo adresatu yra dalyvaujančios valstybės narės, kurioje bus naudojamasi laisve teikti paslaugas, NKI. NKI nedelsdama informuoja ECB apie gautą pranešimą.
16 straipsnis
Priimančiosios valstybės narės kompetentinga institucija laisvės teikti paslaugas atveju
1. Remiantis BPM reglamento 4 straipsnio 2 dalimi ir atsižvelgiant į jo 4 straipsnio 1 dalį, ECB vykdo priimančiosios valstybės narės kompetentingos institucijos uždavinius dėl kredito įstaigų, įsteigtų nedalyvaujančiose valstybėse narėse, kurios pasinaudoja laisve teikti paslaugas dalyvaujančiose valstybėse narėse.
2. Jeigu visuotinės gerovės interesais laisvė teikti paslaugas priklauso nuo tam tikrų sąlygų, įtvirtintų dalyvaujančių valstybių narių nacionalinėje teisėje, NKI informuoja ECB apie tokias sąlygas.
3 SKYRIUS
Įsisteigimo teisės ir laisvės teikti paslaugas nedalyvaujančių valstybių narių atžvilgiu procedūros
17 straipsnis
Įsisteigimo teisė ir naudojimasis laisve teikti paslaugas nedalyvaujančių valstybių narių atžvilgiu
1. Svarbus prižiūrimas subjektas, norintis steigti filialą arba pasinaudoti laisve teikti paslaugas nedalyvaujančios valstybės narės teritorijoje, praneša atitinkamai NKI apie savo ketinimą, remdamasis taikytina Sąjungos teise. NKI nedelsdama informuoja ECB apie tokio pranešimo gavimą. ECB vykdo buveinės valstybės narės kompetentingos institucijos įgaliojimus.
2. Mažiau svarbus prižiūrimas subjektas, norintis steigti filialą arba pasinaudoti laisve teikti paslaugas nedalyvaujančios valstybės narės teritorijoje, praneša apie savo ketinimą atitinkamai NKI, remdamasis taikytina Sąjungos teise. Atitinkama NKI vykdo buveinės valstybės narės kompetentingos institucijos įgaliojimus.
4 ANTRAŠTINĖ DALIS
PAPILDOMA FINANSINIŲ KONGLOMERATŲ PRIEŽIŪRA
18 straipsnis
Koordinatorius
1. ECB, vadovaudamasis atitinkamoje Sąjungos teisėje nustatytais kriterijais, vykdo finansinio konglomerato koordinatoriaus uždavinį svarbaus prižiūrimo subjekto atžvilgiu.
2. NKI, vadovaudamosi atitinkamoje Sąjungos teisėje nustatytais kriterijais, vykdo finansinio konglomerato koordinatoriaus uždavinį mažiau svarbaus prižiūrimo subjekto atžvilgiu.
III DALIS
BENDROSIOS NUOSTATOS, TAIKOMOS BPM VEIKIMUI
1 ANTRAŠTINĖ DALIS
PRINCIPAI IR PAREIGOS
19 straipsnis
Apžvalga
Šioje dalyje įtvirtinamos: a) bendrosios ECB ir NKI naudojimosi BPM taisyklės, ir b) nuostatos, kurias ECB taiko vykdydamas ECB priežiūros procedūrą.
Bendrieji principai ir nuostatos, taikomos ECB ir NKI jiems glaudžiai bendradarbiaujant, yra nustatyti IX dalyje.
20 straipsnis
Pareiga geranoriškai bendradarbiauti
ECB ir NKI privalo geranoriškai bendradarbiauti ir keistis informacija.
21 straipsnis
Bendroji pareiga keistis informacija
1. Nedarant poveikio ECB įgaliojimams nuolat tiesiogiai gauti arba turėti tiesioginę prieigą prie prižiūrimų subjektų pateiktos informacijos, NKI, visų pirma, pateikia ECB laiku ir tiksliai visą informaciją, reikalingą ECB vykdant jam BPM reglamentu pavestus uždavinius. Tokia informacija apima informaciją, gautą iš NKI atliktų patikrinimų ir veiklos vietoje.
2. Tais atvejais, kai ECB tiesiogiai iš juridinių ar fizinių asmenų gauna BPM reglamento 10 straipsnio 1 dalyje nurodytą informaciją, jis atitinkamai NKI pateikia tokią informaciją laiku ir tiksliai. Tokia informacija, visų pirma, apima informaciją, reikalingą NKI, kai jos padeda ECB.
3. Nedarant poveikio 2 daliai, ECB suteikia NKI nuolatinę prieigą prie atnaujintos informacijos, kurios NKI reikia vykdyti jų su rizikos ribojimu pagrįsta priežiūra susijusius uždavinius.
22 straipsnis
ECB teisė duoti nurodymus NKI ar NPI pasinaudoti savo įgaliojimais ir imtis veiksmų, jeigu ECB, vykdydamas priežiūros uždavinį, neturi susijusių įgaliojimų
1. Kiek tai yra būtina BPM reglamentu jam pavestiems uždaviniams vykdyti, ECB, duodamas nurodymus, gali reikalauti, kad NKI arba NPI, arba ir vienos, ir kitos pasinaudotų savo įgaliojimais pagal nacionalinę teisę ir laikydamosi nacionalinėje teisėje nustatytų sąlygų, ir kaip numatyta BPM reglamento 9 straipsnyje, kai pagal BPM reglamentą tokie įgaliojimai ECB nesuteikiami.
2. NKI ir (arba) BPM reglamento 5 straipsnio atveju - NPI nedelsdamos informuoja ECB apie šių įgaliojimų vykdymą.
23 straipsnis
ECB ir NKI kalbų vartojimo tvarka
ECB ir NKI patvirtina susitarimus dėl jų bendravimo BPM, įskaitant vartotiną kalbą ar kalbas.
24 straipsnis
ECB ir juridinių ar fizinių asmenų, įskaitant prižiūrimus subjektus, kalbų vartojimo tvarka
1. Visi dokumentai, kuriuos prižiūrimas subjektas arba bet kuris kitas juridinis ar fizinis asmuo, kuriam individualiai taikomos ECB priežiūros procedūros, siunčia ECB, gali būti parengti bet kuria iš oficialių Sąjungos kalbų, kurią pasirenka prižiūrimas subjektas arba asmuo.
2. ECB, prižiūrimi subjektai ir bet kurie kiti juridiniai ar fiziniai asmenys, kuriems individualiai taikomos ECB priežiūros procedūros, bendraudami raštu, įskaitant ir dėl ECB priežiūros sprendimų, gali susitarti dėl išimtinai vienos Sąjungos oficialiosios kalbos vartojimo.
Tokio susitarimo dėl vienos kalbos vartojimo atšaukimas turi įtakos tik tiems ECB priežiūros procedūros aspektams, kurie dar nėra įvykdyti.
Jei žodinio proceso dalyviai reikalauja būti išklausyti kita oficialia Sąjungos kalba nei ta, kuria vykdoma ECB priežiūros procedūra, toks prašymas ECB pateikiamas iš anksto, kad ECB galėtų imtis atitinkamų priemonių.
2 ANTRAŠTINĖ DALIS
TINKAMO ECB PRIEŽIŪROS SPRENDIMŲ PRIĖMIMO PROCESO BENDROSIOS NUOSTATOS
1 SKYRIUS
ECB priežiūros procedūros
25 straipsnis
Bendrieji principai
1. Visos ECB priežiūros procedūros, pradėtos pagal BPM reglamento 4 straipsnį ir III dalies 2 skirsnį, vykdomos vadovaujantis BPM reglamento 22 straipsnio ir šios antraštinės dalies nuostatomis.
2. Šios antraštinės dalies nuostatos netaikomos procedūroms, kurias vykdo Administracinė peržiūros valdyba.
26 straipsnis
Šalys
1. ECB priežiūros procedūros šalys yra:
a)
tos, kurios pateikia prašymą;
b)
tos, kurioms ECB ketina adresuoti arba adresavo ECB priežiūros sprendimą.
2. NKI nelaikomos šalimis.
27 straipsnis
Atstovavimas šaliai
1. Šaliai gali atstovauti jos įgalioti arba įstatyminiai atstovai arba bet kuris kitas atstovas, rašytiniu įgaliojimu įgalintas atlikti bet kokius su ECB priežiūros procedūra susijusius veiksmus.
2. Bet koks įgaliojimų atšaukimas sukelia pasekmes tik nuo tada, kai ECB gauna rašytinį atšaukimą. ECB patvirtina tokio atšaukimo gavimą.
3. Kai šalis paskyrė atstovą dalyvauti ECB priežiūros procedūroje, ECB tos priežiūros procedūros metu bendrauja tik su paskirtu atstovu, išskyrus atvejus, kai dėl konkrečių aplinkybių ECB turi susisiekti tiesiogiai su šalimi. Pastaruoju atveju atstovas yra informuojamas.
28 straipsnis
Bendrosios ECB ir ECB priežiūros procedūros šalių pareigos
1. ECB priežiūros procedūra gali būti pradedama ex officio arba šalies prašymu. Laikantis 3 dalies, ECB nustato faktus, kurie bus reikšmingi priimant galutinį sprendimą kiekvienoje ECB priežiūros procedūroje ex officio.
2. Vertindamas ECB atsižvelgia į visas reikšmingas aplinkybes.
3. Laikantis Sąjungos teisės, gali būti reikalaujama, kad šalis dalyvautų ECB priežiūros procedūroje ir suteiktų pagalbą tikslinant faktus. Šalies prašymu pradėtų ECB priežiūros procedūrų metu ECB gali apriboti savąją faktų nustatymo funkciją prašydamas šalies pateikti reikšmingą faktinę informaciją.
29 straipsnis
Įrodymai ECB priežiūros procedūrose
1. Siekdamas nustatyti bylos faktus ECB remiasi įrodymais, kuriuos, tinkamai įvertinęs, jis laiko pakankamais.
2. Laikydamosi Sąjungos teisės šalys padeda ECB nustatyti bylos faktus. Visų pirma, šalys joms žinomus faktus nurodo sąžiningai, laikydamosi apribojimų, susijusių su sankcijų nustatymo procedūromis pagal Sąjungos teisę.
3. ECB gali nustatyti terminą, iki kurio šalys gali pateikti įrodymus.
30 straipsnis
Liudytojai ir ekspertai ECB priežiūros procedūrose
1. ECB, manydamas, kad tai yra būtina, gali išklausyti liudytojus ir ekspertus.
2. Paskirdamas ekspertą, ECB sutartyje apibrėžia užduotį ekspertui ir nustato terminą, per kurį ekspertas turi pateikti savo ataskaitą.
3. Kai ECB išklauso liudytojus ar ekspertus, pateikę prašymą, jie turi teisę į kelionės ir gyvenimo išlaidų atlyginimą. Liudytojai turi teisę gauti kompensaciją už prarastą uždarbį, ekspertai - sutartą užmokestį už atliktą darbą po to, kai jie pateikė savo paaiškinimus. Kompensacija skiriama vadovaujantis atitinkamomis nuostatomis, kurias Europos Sąjungos Teisingumo Teismas taiko atitinkamai kompensuojant liudytojams ir atlyginant ekspertams.
4. ECB gali reikalauti, kad asmenys, paminėti BPM reglamento 11 straipsnio 1 dalies c punkte, dalyvautų kaip liudytojai ECB patalpose arba bet kurioje kitoje dalyvaujančios valstybės narės vietoje, kurią nustato ECB. Kai asmuo, paminėtas BPM reglamento 11 straipsnio 1 dalies c punkte, yra juridinis asmuo, fiziniai asmenys, atstovaujantys tokiam juridiniam asmeniui, privalo dalyvauti vadovaujantis prieš tai buvusiu sakiniu.
31 straipsnis
Teisė būti išklausytam
1. Prieš priimdamas šaliai skirtą ECB priežiūros sprendimą, kuris turėtų neigiamą poveikį šios šalies teisėms, ECB privalo suteikti šaliai galimybę pareikšti ECB pastabas raštu dėl faktų, prieštaravimų ir teisinių pagrindų, svarbių ECB priežiūros sprendimui. Manydamas esant tinkama, ECB gali suteikti šalims galimybę pareikšti pastabas dėl faktų, prieštaravimų ir teisinių pagrindų, svarbių ECB priežiūros sprendimui, susitikimo metu. Pranešime, kuriuo ECB suteikia šaliai galimybę pareikšti pastabas, nurodomas planuojamo ECB priežiūros sprendimo esminis turinys ir esminiai faktai, prieštaravimai bei teisiniai pagrindai, kuriais remdamasis ECB ketina pagrįsti savo sprendimą. Šio straipsnio nuostatos netaikomos BPM reglamento III skyriaus 1 skirsniui.
2. Jeigu ECB suteikia šaliai galimybę pareikšti pastabas dėl faktų, prieštaravimų ir teisinių pagrindų, reikšmingų ECB priežiūros sprendimui, susitikimo metu, šalies nedalyvavimas nėra priežastis atidėti susitikimą, išskyrus atvejus, kai šalies nedalyvavimas yra pateisinamas. Jei šalies nedalyvavimas yra pateisinamas, ECB gali atidėti susitikimą arba suteikti galimybę šaliai pareikšti pastabas raštu dėl faktų, prieštaravimų ir teisinių pagrindų, susijusių su ECB priežiūros sprendimu. ECB parengia rašytinį susitikimo protokolą, kurį pasirašo šalys; protokolo kopija perduodama šalims.
3. Pagal bendrą taisyklę šaliai suteikiama galimybė pateikti savo pastabas raštu per dvi savaites nuo pranešimo, kuriame pateikti faktai, prieštaravimai bei teisiniai pagrindai, kuriais remdamasis ECB ketina pagrįsti ECB priežiūros sprendimą, gavimo.
Šalies prašymu, ECB gali pratęsti terminą tiek, kiek reikalinga.
Esant ypatingoms aplinkybėms, ECB gali sutrumpinti terminą iki trijų darbo dienų. Terminas taip pat sutrumpinamas iki trijų darbo dienų esant situacijoms, nurodytoms BPM reglamento 14 ir 15 straipsniuose.
4. Nepaisant 3 dalies ir laikantis 5 dalies, ECB gali priimti šaliai adresuotą ECB priežiūros sprendimą, kuris turėtų tiesioginį ir neigiamą poveikį šios šalies teisėms, nesuteikdamas šaliai galimybės iki sprendimo priėmimo pareikšti pastabų dėl faktų, prieštaravimų ir teisinių pagrindų, svarbių ECB priežiūros sprendimui, jeigu turi būti priimtas skubus sprendimas, siekiant užkirsti kelią didelei žalai finansų sistemai.
5. Jeigu priimamas skubus ECB priežiūros sprendimas pagal 4 dalį, po jo priėmimo šaliai nedelsiant suteikiama galimybė pareikšti pastabas raštu dėl faktų, prieštaravimų ir teisinių pagrindų, svarbių ECB priežiūros sprendimui. Pagal bendrą taisyklę šaliai suteikiama galimybė pareikšti pastabas raštu per dvi savaites nuo ECB priežiūros sprendimo gavimo. Šalies prašymu ECB gali pratęsti terminą; tačiau terminas negali viršyti šešių mėnesių. ECB peržiūri ECB priežiūros sprendimą atsižvelgdamas į šalies pastabas ir gali jį arba patvirtinti, arba atšaukti, arba pakeisti, arba atšaukti ir pakeisti nauju ECB priežiūros sprendimu.
6. ECB priežiūros procedūroms, susijusioms su sankcijomis pagal BPM reglamento 18 straipsnį ir šio reglamento X dalį, 4 ir 5 dalys netaikomos.
32 straipsnis
Susipažinimas su bylomis ECB priežiūros procedūros metu
1. ECB priežiūros procedūrų metu visapusiškai gerbiamos atitinkamų šalių teisės į gynybą. Šiuo tikslu, pradėjus ECB priežiūros procedūrą, šalys turi teisę susipažinti su ECB byla, atsižvelgiant į teisėtus juridinių ir fizinių asmenų, kurie nėra atitinkama šalis, interesus apsaugoti savo verslo paslaptis. Teisė susipažinti su byla netaikoma konfidencialiai informacijai. NKI nedelsdamos perduoda ECB visus jų gautus prašymus dėl susipažinimo su bylomis, susijusiomis su ECB priežiūros procedūromis.
2. Bylas sudaro visi dokumentai, kuriuos ECB gavo, parengė arba surinko ECB priežiūros procedūros metu nepriklausomai nuo laikmenos.
3. Šis straipsnis neužkerta kelio ECB arba NKI atskleisti arba naudoti informaciją, reikalingą pažeidimui įrodyti.
4. ECB gali nustatyti, kad, atsižvelgiant į šalių technines galimybes, su byla gali būti supažindinama vienu ar daugiau nurodytų būdų:
a)
pateikiant CD-ROM arba bet kokį kitą elektroninį duomenų laikymo įrenginį, įskaitant ir tokį, kuris gali tapti prieinamas ateityje;
b)
išsiunčiant joms elektroniniu paštu turimos bylos popierines kopijas;
c)
pakviečiant jas susipažinti su turima byla ECB patalpose.
5. Šiame straipsnyje konfidenciali informacija gali apimti ECB ir NKI vidaus dokumentus ir ECB ir NKI arba NKI tarpusavio susirašinėjimą.
2 SKYRIUS
ECB priežiūros sprendimai
33 straipsnis
ECB priežiūros sprendimų pagrindimas
1. Laikantis 2 dalies, prie ECB priežiūros sprendimo pridedami sprendimą pagrindžiantys motyvai.
2. Motyvuose nurodomi esminiai faktai ir teisiniai argumentai, kuriais pagrindžiamas ECB priežiūros sprendimas.
3. Laikantis 31 straipsnio 4 dalies, ECB priežiūros sprendimas grindžiamas tik tais faktais ir prieštaravimais, dėl kurių šalis turėjo galimybę pareikšti pastabas.
34 straipsnis
Galiojimo sustabdymas
Nepažeisdamas SESV 278 straipsnio ir BPM reglamento 24 straipsnio 8 dalies, ECB gali nuspręsti, kad ECB priežiūros sprendimo taikymas yra sustabdomas: a) nurodant tai ECB priežiūros sprendime, arba b) kai to prašo ECB priežiūros sprendimo adresatas, išskyrus atvejus, kai Administracinei peržiūros valdybai pateikiamas prašymas atlikti peržiūrą.
35 straipsnis
Pranešimas apie ECB priežiūros sprendimus
1. ECB apie ECB priežiūros sprendimą šaliai gali pranešti: a) žodžiu, b) įteikdamas arba pristatydamas asmeniškai priežiūros sprendimo kopiją, c) registruotu paštu su pranešimu apie įteikimą, d) per greitojo pasiuntinių pašto tarnybą, e) telefaksu arba f) elektroniniu būdu, kaip numatyta 10 dalyje.
2. Jeigu atstovas paskirtas pagal rašytinį įgaliojimą, ECB gali pranešti apie ECB priežiūros sprendimą atstovui. Tokiais atvejais ECB neprivalo apie ECB priežiūros sprendimą pranešti ir prižiūrimam subjektui, kuriam atstovauja toks atstovas.
3. Kai apie ECB priežiūros sprendimą pranešama žodžiu, pranešimas apie sprendimą laikomas įteiktu adresatui, jeigu ECB darbuotojas informavo a) fizinio asmens atveju - atitinkamą fizinį asmenį arba b) juridinio asmens atveju - juridinio asmens atstovą, įgaliotą gauti ECB priežiūros sprendimą. Tokiu atveju, pranešus žodžiu, adresatui nedelsiant pateikiama rašytinė ECB priežiūros sprendimo kopija.
4. Kai apie ECB priežiūros sprendimą pranešama registruotu paštu su pranešimu apie įteikimą, pranešimas apie ECB priežiūros sprendimą laikomas įteiktu adresatui dešimtą dieną nuo laiško įteikimo pašto paslaugų teikėjui, išskyrus atvejus, kai pranešime apie įteikimą nurodyta kita laiško gavimo data.
5. Kai ECB priežiūros sprendimą įteikia greitojo pasiuntinių pašto tarnyba, pranešimas apie ECB priežiūros sprendimą laikomas įteiktu adresatui dešimtą dieną nuo laiško įteikimo pasiuntinių pašto tarnybai, išskyrus atvejus, kai pasiuntinių pašto tarnybos pristatymo dokumente nurodyta kita laiško gavimo data.
6. Pagal 4 ir 5 dalis ECB priežiūros sprendimas turi būti išsiųstas adresu, tinkamu įteikimui (galiojančiu adresu). Galiojantis adresas:
a)
kai ECB priežiūros procedūra pradedama ECB priežiūros sprendimo adresato prašymu ar pareiškimu, adresas, kurį savo prašyme ar pareiškime nurodo adresatas;
b)
prižiūrimo subjekto atveju paskutinis pagrindinės buveinės verslo adresas, kurį prižiūrimas subjektas nurodė ECB;
c)
fizinio asmens atveju paskutinis adresas, kuris nurodytas ECB, o jei ECB nebuvo nurodytas adresas ir fizinis asmuo yra prižiūrimo subjekto darbuotojas, vadovas ar akcininkas, prižiūrimo subjekto verslo adresas pagal b punktą.
7. Kiekvienas asmuo, esantis ECB priežiūros procedūros šalimi, privalo, esant prašymui, nurodyti ECB galiojantį adresą.
8. Jeigu asmuo yra įsteigtas arba jo gyvenamoji vieta yra valstybėje, kuri nėra valstybė narė, ECB gali paprašyti, kad šalis per protingą terminą įvardytų įgaliotą gavėją, kuris yra valstybė narės rezidentas arba kurio verslo patalpos yra valstybėje narėje. Jeigu esant prašymui neįvardijamas įgaliotas gavėjas ir atitinkamai iki bus įvardytas įgaliotas gavėjas, visi pranešimai gali būti įteikiami remiantis 3-5 ir 9 dalimis ECB turimu šalies adresu.
9. Kai asmuo, kuriam skiriamas ECB priežiūros sprendimas, nurodė fakso numerį ECB, ECB gali pranešti apie ECB priežiūros sprendimą perduodamas ECB priežiūros sprendimo kopiją telefaksu. Laikoma, kad apie ECB priežiūros sprendimą pranešta adresatui, jeigu ECB gavo telefakso ataskaitą apie sėkmingą perdavimą.
10. ECB gali nustatyti kriterijus, kuriais remiantis ECB priežiūros sprendimas gali būti įteiktas elektroninio ryšio arba kitomis panašiomis priemonėmis.
3 ANTRAŠTINĖ DALIS
PRANEŠIMAS APIE PAŽEIDIMUS
36 straipsnis
Pranešimas apie pažeidimus
Bet kuris asmuo, veikdamas sąžiningai, gali pateikti pranešimą tiesiogiai ECB, jeigu tas asmuo turi pakankamą pagrindą manyti, kad pranešimas atskleis kredito įstaigų, finansų kontroliuojančiųjų bendrovių, mišrią veiklą vykdančių finansų kontroliuojančiųjų bendrovių arba kompetentingų institucijų (įskaitant ir patį ECB) įvykdytus teisės aktų, nurodytų BPM reglamento 4 straipsnio 3 dalyje, pažeidimus.
37 straipsnis
Tinkama pranešimų apie pažeidimus apsauga
1. Kai asmuo sąžiningai praneša apie prižiūrimų subjektų arba kompetentingų institucijų galimai įvykdytus teisės aktų, nurodytų BPM reglamento 4 straipsnio 3 dalyje, pažeidimus, pranešimas laikomas saugomu pranešimu.
2. Visi asmens duomenys apie asmenį, kuris pateikia saugomą pranešimą, ir asmenį, kuris yra galimai atsakingas už pažeidimą, saugomi laikantis taikytinos Sąjungos duomenų apsaugos tvarkos.
3. ECB neatskleidžia asmens, pateikusio saugomą pranešimą, tapatybės, prieš tai negavęs to asmens tiesioginio sutikimo, išskyrus atvejus, jei toks atskleidimas teismo nurodymu yra būtinas tolesniam tyrimui arba vėlesniam teismo procesui.
38 straipsnis
Tolesnių veiksmų pranešimų atžvilgiu procedūros
1. ECB įvertina visus pranešimus apie svarbius prižiūrimus subjektus. ECB įvertina pranešimus apie mažiau svarbius prižiūrimus subjektus dėl ECB reglamentų ar sprendimų pažeidimo. Šiuo atveju tokius pranešimus gavusios NKI perduoda pranešimus ECB, nenurodydamos pranešimą pateikusio asmens tapatybės, išskyrus atvejus, kai toks asmuo duoda tiesioginį savo sutikimą.
2. Nedarant poveikio 1 daliai, ECB perduoda pranešimus apie mažiau svarbius prižiūrimus subjektus atitinkamai NKI, nenurodydamas pranešimą pateikusio asmens tapatybės, išskyrus atvejus, kai toks asmuo duoda tiesioginį savo sutikimą.
3. ECB keičiasi informacija su NKI: a) siekdamas įvertinti, ar pranešimai buvo išsiųsti ECB ir atitinkamai NKI, ir koordinuoti pajėgas ir b) siekdamas sužinoti, kokių tolesnių veiksmų buvo imtasi dėl NKI perduotų pranešimų.
4. ECB veikia savo protinga nuožiūra, spręsdamas, kaip vertinti gautus pranešimus ir kokių veiksmų imtis.
5. Prižiūrimų subjektų galimai įvykdytų pažeidimų atveju atitinkamas prižiūrimas subjektas pateikia ECB visą informaciją ir dokumentus, kurių prašo ECB, tam, kad būtų galima įvertinti gautus pranešimus.
6. Kompetentingų institucijų (išskyrus ECB) galimai įvykdytų pažeidimų atveju ECB paprašo, kad atitinkama kompetentinga institucija pateiktų savo paaiškinimus dėl faktų, apie kuriuos pranešta.
7. Savo metinėje ataskaitoje, kaip apibūdinta BPM reglamento 20 straipsnio 2 dalyje, ECB pateikia sutrumpintą arba apibendrintą informaciją apie gautus pranešimus taip, kad atskiri prižiūrimi subjektai arba asmenys negalėtų būti identifikuojami.
IV DALIS
NUSTATYMAS, AR PRIŽIŪRIMAS SUBJEKTAS YRA SVARBUS AR MAŽIAU SVARBUS
1 ANTRAŠTINĖ DALIS
BENDROSIOS NUOSTATOS DĖL PRISKYRIMO SVARBIEMS ARBA MAŽIAU SVARBIEMS
39 straipsnis
Atskiro prižiūrimo subjekto priskyrimas svarbiems
1. Prižiūrimas subjektas laikomas svarbiu prižiūrimu subjektu, jeigu ECB taip nustato ECB sprendime, skirtame atitinkamam prižiūrimam subjektui, vadovaujantis 43-49 straipsniais, paaiškinant tokio sprendimo priežastis.
2. Prižiūrimas subjektas nebelaikomas svarbiu prižiūrimu subjektu, jeigu ECB nustato ECB sprendime, skirtame prižiūrimam subjektui, paaiškinant tokio sprendimo priežastis, kad jis yra mažiau svarbus prižiūrimas subjektas arba jis nebėra prižiūrimas subjektas.
3. Prižiūrimas subjektas gali būti priskiriamas svarbiems prižiūrimiems subjektams, remiantis vienu iš toliau nurodytų kriterijų:
a)
jo dydžiu, kuris nustatomas remiantis 50-55 ir kt. straipsniais (toliau - dydžio kriterijus);
b)
jo svarba Sąjungos arba bet kurios dalyvaujančios valstybės narės ekonomikai, kuri nustatoma remiantis 56-58 straipsniais (toliau - ekonominės svarbos kriterijus);
c)
jo reikšme tarpvalstybinei veiklai, kuri nustatoma remiantis 59 ir 60 straipsniais (toliau - tarpvalstybinės veiklos kriterijus);
d)
prašymu skirti tiesioginę viešąją finansinę pagalbą arba jos gavimu iš Europos finansinio stabilumo fondo (EFSF) arba Europos stabilumo mechanizmo (ESM), kaip nustatyta remiantis 61-64 straipsniais (toliau - tiesioginės viešosios finansinės pagalbos kriterijus);
e)
aplinkybe, kad prižiūrimas subjektas yra viena iš trijų svarbiausių kredito įstaigų dalyvaujančioje valstybėje narėje, kaip nustatyta remiantis 65 ir 66 straipsniais.
4. Svarbių prižiūrimų subjektų tiesioginę priežiūrą atlieka ECB, išskyrus atvejus, kai, vadovaujantis šios dalies 9 antraštine dalimi, ypatingomis aplinkybėmis pateisinama, kad priežiūrą atliktų atitinkama NKI.
5. ECB taip pat atlieka mažiau svarbaus prižiūrimo subjekto arba mažiau svarbios prižiūrimos grupės tiesioginę priežiūrą pagal ECB priežiūros sprendimą, priimtą vadovaujantis BPM reglamento 6 straipsnio 5 dalies b punktu, ECB tiesiogiai vykdant visus atitinkamus BPM reglamento 6 straipsnio 4 dalyje nurodytus įgaliojimus. BPM tikslais toks mažiau svarbus prižiūrimas subjektas arba mažiau svarbi prižiūrima grupė priskiriama svarbiems.
6. Prieš priimdamas šiame straipsnyje nurodytus ECB sprendimus, ECB pasikonsultuoja su atitinkama NKI. Apie kiekvieną šiame straipsnyje nurodytą ECB sprendimą taip pat pranešama atitinkamai NKI.
40 straipsnis
Prižiūrimų subjektų, priklausančių grupei, priskyrimas svarbiems
1. Jeigu vienas ar daugiau prižiūrimų subjektų priklauso prižiūrimai grupei, kriterijus, pagal kurį nustatoma svarba, nustatomas aukščiausiu konsolidavimo lygiu dalyvaujančiose valstybėse narėse, remiantis nuostatomis, įtvirtintomis IV dalies 3-7 antraštinėse dalyse.
2. Kiekvienas iš prižiūrimų subjektų, priklausančių prižiūrimai grupei, laikomas svarbiu prižiūrimu subjektu, esant bet kurioms iš toliau nurodytų aplinkybių:
a)
jeigu prižiūrima grupė aukščiausiu konsolidavimo lygiu dalyvaujančiose valstybėse narėse atitinka dydžio kriterijų, ekonominės svarbos kriterijų arba tarpvalstybinės veiklos kriterijų;
b)
jeigu vienas iš prižiūrimų subjektų, priklausančių prižiūrimai grupei, atitinka tiesioginės viešosios finansinės pagalbos kriterijų;
c)
jeigu vienas iš prižiūrimų subjektų, priklausančių prižiūrimai grupei, yra viena iš trijų svarbiausių kredito įstaigų dalyvaujančioje valstybėje narėje.
3. Kai prižiūrima grupė laikoma svarbia arba nebelaikoma svarbia, ECB priima ECB sprendimą dėl priskyrimo svarbiems prižiūrimiems subjektams, arba dėl priskyrimo svarbiems prižiūrimiems subjektams panaikinimo, ir kiekvienam prižiūrimam subjektui, priklausančiam konkrečiai prižiūrimai grupei, nurodo ECB tiesioginės priežiūros pradžios ir pabaigos datas, remiantis kriterijais ir procedūromis, numatytomis 39 straipsnyje.
41 straipsnis
Specialiosios nuostatos dėl kredito įstaigų, įsteigtų nedalyvaujančiose valstybėse narėse, filialų
1. Visi filialai, kuriuos toje pačioje dalyvaujančioje valstybėje narėje atidaro kredito įstaiga, įsteigta nedalyvaujančioje valstybėje narėje, šio reglamento tikslais laikomi vienu prižiūrimu subjektu.
2. Filialai, kuriuos skirtingose dalyvaujančiose valstybėse narėse atidaro kredito įstaiga, įsteigta nedalyvaujančioje valstybėje narėje, šio reglamento tikslais laikomi atskirais prižiūrimais subjektais.
3. Nedarant poveikio 1 daliai, kredito įstaigos, įsteigtos nedalyvaujančioje valstybėje narėje, filialai vertinami atskirai kaip savarankiški prižiūrimi subjektai ir atskirai nuo tos pačios kredito įstaigos patronuojamųjų įmonių, kai sprendžiama dėl atitikties BPM reglamento 6 straipsnio 4 dalyje įtvirtintiems kriterijams.
42 straipsnis
Specialiosios nuostatos dėl kredito įstaigų, įsteigtų nedalyvaujančiose valstybėse narėse ir trečiosiose šalyse, patronuojamųjų įmonių
1. Patronuojamosios įmonės, kurias vienoje ar daugiau dalyvaujančių valstybių narių įsteigė kredito įstaiga, kurios pagrindinė buveinė yra nedalyvaujančioje valstybėje narėje arba trečiojoje šalyje, vertinamos atskirai nuo tos kredito įstaigos filialų, kai sprendžiama dėl atitikties BPM reglamento 6 straipsnio 4 dalyje įtvirtintiems kriterijams.
2. Kai sprendžiama dėl atitikties bet kuriam iš BPM reglamento 6 straipsnio 4 dalyje įtvirtintų kriterijų, atskirai vertinamos patronuojamosios įmonės, kurios:
a)
yra įsteigtos dalyvaujančioje valstybėje narėje;
b)
priklauso grupei, kurios patronuojančiosios įmonės pagrindinė buveinė yra nedalyvaujančioje valstybėje narėje arba trečiojoje šalyje, ir
c)
nepriklauso prižiūrimai grupei dalyvaujančiose valstybėse narėse.
2 ANTRAŠTINĖ DALIS
PRIŽIŪRIMŲ SUBJEKTŲ PRISKYRIMO SVARBIEMS PRIŽIŪRIMIEMS SUBJEKTAMS PROCEDŪRA
1 SKYRIUS
Prižiūrimo subjekto priskyrimas svarbiems
43 straipsnis
Prižiūrimo subjekto statuso peržiūrėjimas
1. Jeigu kitaip nenumatyta šiame reglamente, ECB bent kartą per metus peržiūri, ar svarbus prižiūrimas subjektas arba svarbi prižiūrima grupė vis dar atitinka bet kurį iš BPM reglamento 6 straipsnio 4 dalyje įtvirtintų kriterijų.
2. Jeigu kitaip nenumatyta šiame reglamente, kiekviena NKI bent kartą per metus peržiūri, ar mažiau svarbus prižiūrimas subjektas arba mažiau svarbi prižiūrima grupė atitinka bet kurį iš BPM reglamento 6 straipsnio 4 dalyje įtvirtintų kriterijų. Mažiau svarbios prižiūrimos grupės atveju šią peržiūrą atlieka atitinkama NKI tos dalyvaujančios valstybės narės, kurioje yra įsteigta patronuojančioji įmonė, nustatoma aukščiausiu konsolidavimo lygiu dalyvaujančiose valstybėse narėse.
3. ECB, bet kuriuo metu gavęs atitinkamą informaciją, ypač 52 straipsnyje numatytu atveju, gali peržiūrėti a) ar prižiūrimas subjektas atitinka bet kurį iš BPM reglamento 6 straipsnio 4 dalyje įtvirtintų kriterijų ir b) ar svarbus prižiūrimas subjektas nebeatitinka BPM reglamento 6 straipsnio 4 dalyje įtvirtintų kriterijų.
4. Jeigu NKI įvertina, kad mažiau svarbus prižiūrimas subjektas arba mažiau svarbi prižiūrima grupė atitinka bet kurį iš BPM reglamento 6 straipsnio 4 dalyje įtvirtintų kriterijų, atitinkama NKI nedelsdama informuoja ECB.
5. ECB arba NKI prašymu ECB ir atitinkama NKI bendradarbiauja nustatydami, ar prižiūrimas subjektas arba prižiūrima grupė atitinka bet kurį iš BPM reglamento 6 straipsnio 4 dalyje įtvirtintų kriterijų.
6. Jeigu ECB a) nusprendžia atlikti tiesioginę prižiūrimo subjekto arba prižiūrimos grupės priežiūrą arba b) nusprendžia, kad ECB atliekama tiesioginė prižiūrimo subjekto arba prižiūrimos grupės priežiūra baigiama, ECB ir atitinkama NKI bendradarbiauja, siekdami užtikrinti sklandų priežiūros kompetencijų perdavimą. Visų pirma, kai tiesioginę prižiūrimo subjekto priežiūrą atlieka ECB, atitinkama NKI parengia ataskaitą, kurioje nurodomi prižiūrimo subjekto ankstesni priežiūros duomenys ir rizikos profilis, o kai kompetenciją atlikti atitinkamo subjekto priežiūrą įgyja atitinkama NKI - tokią ataskaitą parengia ECB.
7. ECB nustato, ar prižiūrimas subjektas arba prižiūrima grupė yra svarbūs, taikydamas BPM reglamento 6 straipsnio 4 dalyje įtvirtintus kriterijus toje dalyje nustatyta eiliškumo tvarka, t. y.: a) dydis; b) svarba Sąjungos arba bet kurios dalyvaujančios valstybės narės ekonomikai; c) tarpvalstybinės veiklos svarba; d) prašymas skirti tiesioginę viešąją finansinę pagalbą arba jos gavimas iš ESM; e) aplinkybė, kad jis (ji) yra viena iš trijų svarbiausių kredito įstaigų dalyvaujančioje valstybėje narėje.
44 straipsnis
Procedūra, taikytina nustatant prižiūrimo subjekto svarbą
1. Priimdamas sprendimus dėl prižiūrimo subjekto arba prižiūrimos grupės priskyrimo svarbiems pagal šią antraštinę dalį, jeigu nenustatyta kitaip, ECB taiko šio reglamento III dalies 2 antraštinės dalies procedūrines taisykles.
2. Apie ECB sprendimą dėl prižiūrimo subjekto arba prižiūrimos grupės priskyrimo svarbiems ECB raštu praneša kiekvienam atitinkamam prižiūrimam subjektui 45 straipsnyje nustatytais terminais, taip pat apie tą sprendimą pranešdamas ir atitinkamai NKI. Prižiūrimų subjektų, kurie priklauso svarbiai prižiūrimai grupei, atveju apie ECB sprendimą ECB praneša prižiūrimam subjektui aukščiausiu konsolidavimo lygiu dalyvaujančiose valstybėse narėse ir užtikrina, kad visi svarbiai prižiūrimai grupei priklausantys prižiūrimi subjektai būtų tinkamai informuoti.
3. Prižiūrimiems subjektams, kuriems ECB nepranešė kaip numatyta 1 dalyje, 49 straipsnio 2 dalyje nurodytas sąrašas laikomas pranešimu apie jų priskyrimą mažiau svarbiems.
4. Prieš priimdamas ECB sprendimą pagal 1 dalį, ECB suteikia kiekvienam atitinkamam prižiūrimam subjektui galimybę pateikti pastabas raštu.
5. Be to, ECB suteikia galimybę atitinkamai NKI, vadovaujantis 39 straipsnio 6 dalimi, pareikšti pastabas ir paaiškinimus raštu, kuriuos ECB tinkamai išnagrinėja.
6. Prižiūrimas subjektas arba prižiūrima grupė laikomi svarbiu prižiūrimu subjektu arba svarbia prižiūrima grupe nuo pranešimo apie ECB sprendimą, kuriuo nustatoma, kad jis yra svarbus prižiūrimas subjektas arba svarbi prižiūrima grupė, datos.
2 SKYRIUS
ECB tiesioginės priežiūros pradžia ir pabaiga
45 straipsnis
ECB tiesioginės priežiūros pradžia
1. ECB sprendime ECB nurodo datą, nuo kurios jis pradės prižiūrimo subjekto arba prižiūrimos grupės, priskirtų svarbiems prižiūrimiems subjektams arba svarbioms prižiūrimoms grupėms, tiesioginę priežiūrą. Šis ECB sprendimas gali būti tas pats sprendimas, kuris nurodytas 44 straipsnio 2 dalyje. Laikantis 2 dalies, ECB praneša apie ECB sprendimą kiekvienam atitinkamam prižiūrimam subjektui, likus ne mažiau kaip mėnesiui iki tiesioginės priežiūros pradžios datos.
2. Jeigu prižiūrimo subjekto arba prižiūrimos grupės tiesioginę priežiūrą ECB atlieka remdamasis tuo, kad yra prašoma suteikti tiesioginę viešąją finansinę pagalbą arba ji yra gauta iš ESM, ECB praneša apie 1 dalyje nurodytą ECB sprendimą kiekvienam atitinkamam prižiūrimam subjektui laiku, likus ne mažiau kaip vienai savaitei iki tiesioginės priežiūros pradžios datos.
3. ECB pateikia 1 dalyje nurodytų ECB sprendimų kopijas atitinkamoms NKI.
4. ECB pradeda prižiūrimo subjekto arba prižiūrimos grupės tiesioginę priežiūrą ne vėliau kaip per 12 mėnesių nuo datos, kai ECB, vadovaudamasis 44 straipsnio 2 dalimi, praneša apie ECB sprendimą tam prižiūrimam subjektui arba prižiūrimai grupei.
5. Pagal šį straipsnį, prižiūrimos grupės atveju ECB praneša apie ECB sprendimą prižiūrimam subjektui aukščiausiu konsolidavimo lygiu dalyvaujančiose valstybėse narėse ir užtikrina, kad visi svarbiai prižiūrimai grupei priklausantys prižiūrimi subjektai būtų tinkamai informuoti iki atitinkamos dienos.
46 straipsnis
ECB tiesioginės priežiūros pabaiga
1. Kai ECB nusprendžia, kad ECB atliekama tiesioginė prižiūrimo subjekto arba prižiūrimos grupės priežiūra baigiama, ECB priima ECB sprendimą kiekvienam atitinkamam prižiūrimam subjektui, nurodydamas datą ir priežastis, dėl kurių tiesioginė priežiūra baigiama. ECB priima tokį sprendimą likus ne mažiau kaip mėnesiui iki ECB atliekamos tiesioginės priežiūros pabaigos. ECB taip pat pateikia ECB sprendimo kopiją atitinkamai NKI. Atitinkamai taikoma 45 straipsnio 5 dalis.
2. Prieš priimdamas ECB sprendimą pagal 1 dalį, ECB suteikia kiekvienam atitinkamam prižiūrimam subjektui galimybę pateikti pastabas raštu.
3. Kiekvienas ECB sprendimas, kuriame nurodoma ECB atliekamos prižiūrimo subjekto tiesioginės priežiūros pabaigos data, gali būti priimamas kartu su sprendimu, kuriuo prižiūrimas subjektas priskiriamas mažiau svarbiems.
47 straipsnis
ECB tiesioginės priežiūros pabaigos priežastys
1. Svarbaus prižiūrimo subjekto, kuris priskiriamas tokiems, remiantis jo a) dydžiu; b) svarba Sąjungos arba bet kurios dalyvaujančios valstybės narės ekonomikai; c) tarpvalstybinės veiklos svarba, arba dėl to, kad jis priklauso prižiūrimai grupei, kuri atitinka bent vieną iš šių kriterijų, atveju ECB priima ECB sprendimą, kuriuo užbaigiamas priskyrimas svarbiems prižiūrimiems subjektams ir tiesioginė priežiūra, jeigu per tris vienas po kito einančius kalendorinius metus netenkinamas nei vienas iš pirmiau nurodytų kriterijų, įtvirtintų BPM reglamento 6 straipsnio 4 dalyje, nei vertinant atskirai, nei vertinant prižiūrimą grupę, kuriai priklauso prižiūrimas subjektas.
2. Prižiūrimo subjekto, kuris priskiriamas svarbiems, remiantis tuo, kad buvo prašoma tiesioginės viešosios finansinės pagalbos iš ESM a) pačiam subjektui, b) prižiūrimai grupei, kuriai prižiūrimas subjektas priklauso, arba c) bet kuriam prižiūrimam subjektui, kuris priklauso tai grupei ir kuris nėra svarbus kitais pagrindais, atveju ECB priima ECB sprendimą, kuriuo užbaigiamas priskyrimas svarbiems prižiūrimiems subjektams ir tiesioginė priežiūra, jeigu tiesioginę viešąją finansinę pagalbą buvo atsisakyta suteikti, ji buvo visiškai grąžinta arba nutraukta. Tiesioginės viešosios finansinės pagalbos grąžinimo arba nutraukimo atvejais toks sprendimas gali būti priimtas tik praėjus trejiems kalendoriniams metams nuo tiesioginės viešosios finansinės pagalbos visiško grąžinimo arba jos nutraukimo.
3. Prižiūrimo subjekto, kuris priskiriamas svarbiems, remiantis tuo, kad jis yra viena iš trijų svarbiausių kredito įstaigų dalyvaujančioje valstybėje narėje, kaip nustatyta pagal 65-66 straipsnius, ar priklauso tokios kredito įstaigos prižiūrimai grupei ir kuris nėra svarbus kitais pagrindais, atveju ECB priima ECB sprendimą, kuriuo užbaigiamas priskyrimas svarbiems prižiūrimiems subjektams ir tiesioginė priežiūra, jeigu per trejus vienas po kito einančius kalendorinius metus atitinkamas prižiūrimas subjektas nebuvo viena iš trijų svarbiausių kredito įstaigų dalyvaujančioje valstybėje narėje.
4. Prižiūrimo subjekto, kurio tiesioginę priežiūrą ECB atlieka pagal ECB sprendimą, priimtą vadovaujantis BPM reglamento 6 straipsnio 5 dalies b punktu, ir kuris nėra svarbus kitais pagrindais, atveju ECB priima ECB sprendimą, kuriuo užbaigiama ECB tiesioginė priežiūra, jeigu tiesioginė priežiūra, jam protingai vertinant, nebėra būtina siekiant užtikrinti aukštų priežiūros standartų nuoseklų taikymą.
48 straipsnis
Nebaigtos procedūros
1. Jeigu įvyksta ECB ir NKI kompetencijų pasikeitimas, institucija, kurios kompetencija baigiasi (toliau - institucija, kurios kompetencija baigiasi), informuoja instituciją, kuri tampa kompetentinga (toliau - priežiūrą pradedanti institucija), apie bet kokią formaliai pradėtą priežiūros procedūrą, kurios metu turi būti priimamas sprendimas. Institucija, kurios kompetencija baigiasi, pateikia šią informaciją nedelsdama po to, kai sužino apie numatomą kompetencijos pasikeitimą. Institucija, kurios kompetencija baigiasi, nuolat atnaujina šią informaciją, pagal bendrą taisyklę kartą per mėnesį, kai yra naujos informacijos apie priežiūros procedūrą, kurią reikia pranešti. Tinkamai pagrįstais atvejais priežiūrą pradedanti institucija gali leisti pranešimus teikti rečiau. 48 ir 49 straipsniuose priežiūros procedūra reiškia ECB arba NKI priežiūros procedūrą.
Prieš įvykstant kompetencijų pasikeitimui, institucija, kurios kompetencija baigiasi, susisiekia su priežiūrą pradedančia institucija nedelsdama po to, kai formaliai pradedama bet kokia nauja priežiūros procedūra, kurios metu turi būti priimamas sprendimas.
2. Jeigu įvyksta priežiūros kompetencijų pasikeitimas, institucija, kurios kompetencija baigiasi, stengiasi užbaigti visas nebaigtas procedūras, kurių metu turi būti priimamas sprendimas, iki datos, kai turi įvykti priežiūros kompetencijų pasikeitimas.
3. Jeigu formaliai pradėta priežiūros procedūra, kurios metu turi būti priimamas sprendimas, negali būti užbaigta iki datos, kai turi įvykti priežiūros kompetencijų pasikeitimas, institucija, kurios kompetencija baigiasi, išlieka kompetentinga užbaigti tokią nebaigtą priežiūros procedūrą. Šiuo tikslu institucija, kurios kompetencija baigiasi, taip pat išsaugo visus atitinkamus įgaliojimus iki priežiūros procedūros užbaigimo. Institucija, kurios kompetencija baigiasi, užbaigia konkrečią nebaigtą priežiūros procedūrą remdamasi taikytina teise pagal savo išsaugotus įgaliojimus. Institucija, kurios kompetencija baigiasi, prieš priimdama bet kokį sprendimą priežiūros procedūros metu, kuri nebuvo baigta iki kompetencijų pasikeitimo, informuoja priežiūrą pradedančią instituciją. Ji pateikia priežiūrą pradedančiai institucijai priimto sprendimo kopiją ir visus su tuo sprendimu susijusius atitinkamus dokumentus.
4. Nukrypstant nuo 3 dalies, ECB per mėnesį nuo informacijos, reikalingos užbaigti įvertinimą dėl atitinkamos formaliai pradėtos priežiūros procedūros, gavimo, ir pasikonsultavęs su atitinkama NKI, gali nuspręsti perimti atitinkamą priežiūros procedūrą. Jeigu dėl priežasčių, susijusių su nacionaline teise, ECB sprendimas turi būti priimtas prieš pasibaigiant įvertinimo terminui, nurodytam prieš tai esančiame sakinyje, NKI pateikia ECB visą reikalingą informaciją ir nurodo konkretų laiko tarpą, per kurį ECB turi apsispręsti, ar jis ketina perimti procedūrą. Kai ECB perima priežiūros procedūrą, apie savo sprendimą perimti atitinkamą priežiūros procedūrą jis praneša atitinkamai NKI ir šalims. ECB sprendime ECB nurodo tokios priežiūros procedūros perėmimo pasekmes.
5. ECB ir atitinkama NKI bendradarbiauja užbaigiant bet kokią nebaigtą procedūrą ir šiuo tikslu gali keistis visa reikiama informacija.
6. Šis straipsnis netaikomas bendrosioms procedūroms.
3 SKYRIUS
Prižiūrimų subjektų sąrašas
49 straipsnis
Paskelbimas
1. ECB skelbia sąrašą, kuriame nurodomas kiekvieno prižiūrimo subjekto ir prižiūrimos grupės, kurių tiesioginę priežiūrą atlieka ECB, pavadinimas, prireikus - prižiūrima grupė, kuriai priklauso prižiūrimas subjektas, ir konkretus tokios tiesioginės priežiūros teisinis pagrindas. Kai subjektas priskiriamas svarbiems, remiantis dydžio kriterijumi, sąraše taip pat nurodoma visa prižiūrimo subjekto arba prižiūrimos grupės turto vertė. ECB taip pat skelbia pavadinimus tų prižiūrimų subjektų, kurie atitinka vieną iš BPM reglamento 6 straipsnio 4 dalyje įtvirtintų kriterijų ir kurie turėtų būti laikomi svarbiais, tačiau kuriuos ECB laiko mažiau svarbiais dėl ypatingų aplinkybių pagal IV dalies 9 antraštinę dalį ir kurių tiesioginės priežiūros ECB neatlieka.
2. ECB skelbia sąrašą, kuriame nurodomas kiekvieno prižiūrimo subjekto, kurio priežiūrą atlieka NKI, pavadinimas ir atitinkamos NKI pavadinimas.
3. 1 ir 2 dalyse nurodyti sąrašai skelbiami elektroniniu būdu ir su jais galima susipažinti ECB interneto svetainėje.
4. 1 ir 2 dalyse nurodyti sąrašai atnaujinami reguliariai.
3 SKYRIUS
Svarbos nustatymas remiantis dydžiu
50 straipsnis
Svarbos nustatymas remiantis dydžiu
1. Ar prižiūrimas subjektas arba prižiūrima grupė yra svarbūs remiantis dydžio kriterijumi, nustatoma atsižvelgiant į visą jo (jos) turto vertę.
2. Prižiūrimas subjektas arba prižiūrima grupė priskiriami svarbiems, jeigu visa jo (jos) turto vertė yra didesnė nei 30 milijardų eurų (toliau - dydžio riba).
51 straipsnis
Pagrindas nustatyti, ar prižiūrimas subjektas yra svarbus remiantis dydžio kriterijumi
1. Jeigu prižiūrimas subjektas priklauso prižiūrimai grupei, visa jo turto vertė nustatoma remiantis prižiūrimos grupės metų pabaigos rizikos ribojimo konsoliduota ataskaita pagal taikytiną teisę.
2. Jeigu visas turtas negali būti nustatomas remiantis 1 dalyje nurodytais duomenimis, visa turto vertė nustatoma remiantis naujausiomis audito patikrintomis konsoliduotomis metinėmis ataskaitomis, parengtomis pagal Tarptautinius finansinės atskaitomybės standartus (TFAS), kurie Sąjungoje taikomi vadovaujantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1606/2002 (12), o kai tokių metinių ataskaitų nėra, konsoliduotomis metinėmis ataskaitomis, parengtomis pagal taikytinus nacionalinius apskaitos teisės aktus.
3. Jeigu prižiūrimas subjektas nepriklauso prižiūrimai grupei, visa jo turto vertė nustatoma remiantis metų pabaigos rizikos ribojimo individualia ataskaita pagal taikytiną teisę.
4. Jeigu visas turtas negali būti nustatomas remiantis 3 dalyje nurodytais duomenimis, visa turto vertė nustatoma remiantis naujausiomis audito patikrintomis metinėmis ataskaitomis, parengtomis pagal TFAS, kurie Sąjungoje taikomi vadovaujantis Reglamentu (EB) Nr. 1606/2002, o kai tokių metinių ataskaitų nėra, metinėmis ataskaitomis, parengtomis pagal taikytinus nacionalinius apskaitos teisės aktus.
5. Jeigu prižiūrimas subjektas yra nedalyvaujančioje valstybėje narėje įsteigtos kredito įstaigos filialas, visa jo turto vertė nustatoma remiantis statistiniais duomenimis, teikiamais pagal Europos Centrinio Banko reglamentą (EB) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32) (13).
52 straipsnis
Pagrindas nustatyti svarbą remiantis dydžio kriterijumi esant specifinėms arba ypatingoms aplinkybėms
1. Jeigu mažiau svarbaus prižiūrimo subjekto atveju išimtinai iš esmės pasikeičia aplinkybės, kurios yra svarbios nustatant, ar laikomasi dydžio kriterijaus, atitinkama NKI peržiūri, ar vis dar laikomasi dydžio ribos.
Jeigu toks pasikeitimas įvyksta svarbaus prižiūrimo subjekto atveju, ECB peržiūri, ar vis dar laikomasi dydžio ribos.
Išimtinai iš esmės pasikeitusios aplinkybės, kurios yra svarbios nustatant, ar vis dar laikomasi dydžio kriterijaus, yra bet kurios iš šių: a) dviejų ar daugiau kredito įstaigų susijungimas, b) esminės veiklos dalies pardavimas arba perleidimas, c) kredito įstaigos akcijų perleidimas, po kurio ji nebepriklauso prižiūrimai grupei, kuriai ji priklausė prieš pardavimą, d) galutinis sprendimas vykdyti tvarkingą prižiūrimo subjekto (ar grupės) likvidavimą, e) panašios faktinės situacijos.
2. Mažiau svarbus prižiūrimas subjektas ir, prižiūrimos grupės atveju, prižiūrimas subjektas aukščiausiu konsolidavimo lygiu dalyvaujančiose valstybėse narėse informuoja atitinkamą NKI apie bet kokius 1 dalyje nurodytus pasikeitimus.
Svarbus prižiūrimas subjektas ir, prižiūrimos grupės atveju, prižiūrimas subjektas aukščiausiu konsolidavimo lygiu dalyvaujančiose valstybėse narėse informuoja ECB apie bet kokius 1 dalyje nurodytus pasikeitimus.
3. Nukrypstant nuo 47 straipsnio 1-3 dalyse įtvirtintos trejų metų taisyklės, ir ypatingų aplinkybių atveju, įskaitant nurodytąsias 1 dalyje, ECB, pasikonsultavęs su NKI, nusprendžia, ar atitinkami prižiūrimi subjektai yra svarbūs ar mažiau svarbūs, ir nustato datą, nuo kurios ECB arba NKI atliks priežiūrą.
53 straipsnis
Konsoliduotų įmonių grupės
1. Nustatant svarbą remiantis dydžio kriterijumi, konsoliduotų įmonių prižiūrimą grupę sudaro įmonės, kurios turi būti konsoliduojamos rizikos ribojimo tikslais vadovaujantis Sąjungos teise.
2. Nustatant svarbą remiantis dydžio kriterijumi, konsoliduotų įmonių prižiūrimą grupę taip pat sudaro patronuojamosios įmonės ir filialai nedalyvaujančiose valstybėse narėse ir trečiosiose šalyse.
54 straipsnis
Konsolidavimo metodas
Konsolidavimo metodas yra konsolidavimo metodas, pagal Sąjungos teisę taikomas prudenciniais tikslais.
55 straipsnis
Viso turto apskaičiavimo metodas
Nustatant kredito įstaigos svarbą remiantis dydžio kriterijumi, „visa turto vertė“ nustatoma pagal balanso, parengto rizikos ribojimo tikslais pagal Sąjungos teisę, eilutę „visas turtas“.
4 ANTRAŠTINĖ DALIS
SVARBOS NUSTATYMAS REMIANTIS SVARBA SĄJUNGOS ARBA TAM TIKROS DALYVAUJANČIOS VALSTYBĖS NARĖS EKONOMIKAI
56 straipsnis
Svarbos nacionalinei ekonomikai riba
Prižiūrimas subjektas, įsteigtas dalyvaujančioje valstybėje narėje, arba prižiūrima grupė, kurios patronuojančioji įmonė įsteigta dalyvaujančioje valstybėje narėje, priskiriami svarbiems remiantis jų svarba atitinkamos dalyvaujančios valstybės narės ekonomikai, jeigu:
(svarbos nacionalinei ekonomikai riba)
ir
A ≥ 5 milijardai eurų,
kai
A
yra visa turto vertė konkrečiais kalendoriniais metais, kaip nustatyta pagal 51-55 straipsnius, ir
B
yra bendrasis vidaus produktas rinkos kainomis, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 549/2013 (14) (ESA 2010) A priedo 8.89 punkte ir kurį skelbia Eurostatas konkrečiais kalendoriniais metais.
57 straipsnis
Svarbos nustatymo remiantis svarba Sąjungos arba tam tikros dalyvaujančios valstybės narės ekonomikai kriterijai
1. Vertindamas, ar prižiūrimas subjektas arba prižiūrima grupė yra svarbūs Sąjungos arba dalyvaujančios valstybės narės ekonomikai dėl kitų priežačių, nei nustatyta 56 straipsnyje, ECB visų pirma atsižvelgia į šiuos kriterijus:
a)
prižiūrimo subjekto arba prižiūrimos grupės svarbą konkretiems Sąjungos arba dalyvaujančios valstybės narės ekonomikos sektoriams;
b)
prižiūrimo subjekto arba prižiūrimos grupės sąsajas su Sąjungos arba dalyvaujančios valstybės narės ekonomika;
c)
prižiūrimo subjekto arba prižiūrimos grupės kaip rinkos dalyvio ir paslaugų klientams teikėjo pakeičiamumą;
d)
prižiūrimo subjekto veiklos, struktūros ar valdymo sudėtingumą.
2. Atitinkamai taikoma 52 straipsnio 3 dalis.
58 straipsnis
Svarbos nustatymas NKI prašymu remiantis svarba dalyvaujančios valstybės narės ekonomikai
1. NKI gali pranešti ECB, kad ji laiko prižiūrimą subjektą svarbiu vidaus ekonomikai.
2. ECB įvertina NKI pranešimą, remdamasis 57 straipsnio 1 dalyje nustatytais kriterijais.
3. Atitinkamai taikomas 57 straipsnis.
5 ANTRAŠTINĖ DALIS
SVARBOS NUSTATYMAS REMIANTIS TARPVALSTYBINĖS VEIKLOS SVARBA
59 straipsnis
Prižiūrimos grupės svarbos nustatymas remiantis tarpvalstybinės veiklos svarba
1. ECB gali laikyti prižiūrimą grupę svarbia remiantis jos tarpvalstybine veikla tik tada, kai prižiūrimos grupės patronuojančioji įmonė yra įsteigusi patronuojamųjų įmonių, kurios pačios yra kredito įstaigos, daugiau nei vienoje dalyvaujančioje valstybėje narėje.
2. ECB gali laikyti prižiūrimą grupę svarbia remiantis jos tarpvalstybine veikla tik jeigu visa jos turto vertė viršija 5 milijardus eurų ir:
a)
jos tarpvalstybinio turto ir jos viso turto santykis yra didesnis nei 20 % ir
b)
jos tarpvalstybinių įsipareigojimų ir jos visų įsipareigojimų santykis yra didesnis nei 20 %.
3. Atitinkamai taikoma 52 straipsnio 3 dalis.
60 straipsnis
Tarpvalstybinis turtas ir įsipareigojimai
1. Tarpvalstybinis turtas prižiūrimos grupės atveju - viso turto dalis, kurios atžvilgiu kita sandorio šalis yra kredito įstaiga arba kitas juridinis ar fizinis asmuo, esantis kitoje dalyvaujančioje valstybėje narėje nei valstybė narė, kurioje yra atitinkamos prižiūrimos grupės patronuojančiosios įmonės pagrindinė buveinė.
2. Tarpvalstybiniai įsipareigojimai prižiūrimos grupės atveju - visų įsipareigojimų dalis, kurios atžvilgiu kita sandorio šalis yra kredito įstaiga arba kitas juridinis ar fizinis asmuo, esantis kitoje dalyvaujančioje valstybėje narėje nei valstybė narė, kurioje yra atitinkamos prižiūrimos grupės patronuojančiosios įmonės pagrindinė buveinė.
6 ANTRAŠTINĖ DALIS
SVARBOS NUSTATYMAS REMIANTIS PRAŠYMU SKIRTI TIESIOGINĘ VIEŠĄJĄ FINANSINĘ PAGALBĄ ARBA JOS GAVIMU IŠ ESM
61 straipsnis
Prašymas skirti tiesioginę viešąją finansinę pagalbą arba jos gavimas iš ESM
1. Skirti tiesioginę viešąją finansinę pagalbą prižiūrimam subjektui yra prašoma, kai ESM narys pateikia prašymą skirti ESM finansinę pagalbą tam subjektui remiantis ESM valdytojų tarybos pagal Europos stabilumo mechanizmo steigimo sutarties 19 straipsnį priimtu sprendimu dėl tiesioginio kredito įstaigos rekapitalizavimo ir priemonėmis, priimtomis pagal tą sprendimą.
2. Kredito įstaiga gauna tiesioginę viešąją finansinę pagalbą, kai, vadovaujantis 1 dalyje nurodytu sprendimu ir priemonėmis, kredito įstaiga yra gavusi finansinę pagalbą.
62 straipsnis
NKI pareiga informuoti ECB apie galimą prašymą skirti viešąją finansinę pagalbą mažiau svarbiam prižiūrimam subjektui
1. Nedarant poveikio 96 straipsnyje nustatytai pareigai informuoti ECB apie mažiau svarbaus prižiūrimo subjekto finansinės padėties pablogėjimą, NKI informuoja ECB, kai tik ji sužino, kad mažiau svarbiam prižiūrimam subjektui gali reikėti suteikti viešąją finansinę pagalbą nacionaliniu lygiu netiesiogiai iš ESM ir (arba) arba iš ESM.
2. Mažiau svarbaus prižiūrimo subjekto finansinės padėties įvertinimą NKI pateikia ECB apsvarstyti, prieš pateikdama jį ESM, išskyrus tinkamai pagrįstus skubos atvejus.
63 straipsnis
Tiesioginės priežiūros pradžia ir pabaiga
1. Prižiūrimas subjektas, kuriam prašoma tiesioginės viešosios finansinės pagalbos arba kuris yra gavęs tiesioginę viešąją finansinę pagalbą, priskiriamas svarbiems prižiūrimiems subjektams nuo datos, kai buvo paprašyta skirti jam tiesioginę viešąją finansinę pagalbą.
2. Data, nuo kurios ECB pradeda tiesioginę priežiūrą, nurodoma ECB sprendime vadovaujantis 2 antraštine dalimi.
3. Atitinkamai taikoma 52 straipsnio 3 dalis.
64 straipsnis
Apimtis
Jeigu tiesioginės viešosios finansinės pagalbos prašoma prižiūrimam subjektui, kuris priklauso prižiūrimai grupei, visi tai prižiūrimai grupei priklausantys prižiūrimi subjektai priskiriami svarbiems.
7 ANTRAŠTINĖ DALIS
SVARBOS NUSTATYMAS REMIANTIS TUO, KAD PRIŽIŪRIMAS SUBJEKTAS YRA VIENA IŠ TRIJŲ SVARBIAUSIŲ KREDITO ĮSTAIGŲ DALYVAUJANČIOJE VALSTYBĖJE NARĖJE
65 straipsnis
Trijų svarbiausių kredito įstaigų dalyvaujančioje valstybėje narėje nustatymo kriterijai
1. Kredito įstaiga arba prižiūrima grupė priskiriama svarbioms, jeigu ji yra viena iš trijų svarbiausių kredito įstaigų arba prižiūrimų grupių dalyvaujančioje valstybėje narėje.
2. Siekiant nustatyti tris svarbiausias kredito įstaigas arba prižiūrimas grupes dalyvaujančioje valstybėje narėje, ECB ir atitinkama NKI atsižvelgia atitinkamai į prižiūrimo subjekto ir prižiūrimos grupės dydį, kuris nustatomas remiantis 50-55 straipsniais.
66 straipsnis
Peržiūros procesas
1. Kiekvienoje dalyvaujančioje valstybėje narėje ECB iki kiekvienų kalendorinių metų spalio 1 d. nustato, ar trys kredito įstaigos arba prižiūrimos grupės su patronuojančiąja įmone, įsteigtos tokioje dalyvaujančioje valstybėje narėje, turėtų būti priskiriamos svarbiems prižiūrimiems subjektams.
2. ECB prašymu NKI iki tų kalendorinių metų spalio 1 d. informuoja ECB apie tris svarbiausias kredito įstaigas arba prižiūrimas grupes, įsteigtas atitinkamose jų dalyvaujančiose valstybėse narėse. Tris svarbiausias kredito įstaigas arba prižiūrimas grupes nustato NKI, remdamosi 50-55 straipsniuose nustatytais kriterijais.
3. Atitinkama NKI pateikia ECB ataskaitą apie kiekvieną iš trijų svarbiausių kredito įstaigų arba prižiūrimų grupių dalyvaujančiose valstybėse narėse, kurioje kiekvienu atveju nurodomi ankstesni priežiūros duomenys ir rizikos profilis, išskyrus atvejus, kai kredito įstaiga arba prižiūrima grupė jau yra priskirtos svarbioms.
Gavęs 2 dalyje nurodytą informaciją, ECB atlieka savo įvertinimą. Šiuo tikslu ECB gali prašyti, kad atitinkama NKI pateiktų reikšmingą informaciją.
4. Jeigu konkrečių metų spalio 1 d. viena ar daugiau iš trijų svarbiausių kredito įstaigų ar prižiūrimų grupių dalyvaujančioje valstybėje narėje nėra priskirtos svarbiems prižiūrimiems subjektams, ECB, vadovaudamasis 2 antraštine dalimi, priima sprendimą dėl kiekvienos iš trijų svarbiausių kredito įstaigų ar prižiūrimų grupių, kurios nėra priskirtos svarbioms.
5. Atitinkamai taikoma 52 straipsnio 3 dalis.
8 ANTRAŠTINĖ DALIS
ECB SPRENDIMAS ATLIKTI TIESIOGINĘ MAŽIAU SVARBIŲ PRIŽIŪRIMŲ SUBJEKTŲ PRIEŽIŪRĄ PAGAL BPM REGLAMENTO 6 STRAIPSNIO 5 DALIES B PUNKTĄ
67 straipsnis
ECB sprendimo pagal BPM reglamento 6 straipsnio 5 dalies b punktą kriterijai
1. ECB gali, vadovaudamasis BPM reglamento 6 straipsnio 5 dalies b punktu, bet kuriuo metu nuspręsti, priimdamas ECB sprendimą, atlikti tiesioginę mažiau svarbaus prižiūrimo subjekto arba mažiau svarbios prižiūrimos grupės priežiūrą, kai tai yra būtina siekiant užtikrinti nuoseklų aukštų priežiūros standartų taikymą.
2. Prieš priimdamas 1 dalyje nurodytą ECB sprendimą, ECB atsižvelgia, inter alia, į bet kurią iš šių aplinkybių:
a)
ar mažiau svarbus prižiūrimas subjektas arba mažiau svarbi prižiūrima grupė greitai atitiks vieną iš BPM reglamento 6 straipsnio 4 dalyje įtvirtintų kriterijų;
b)
mažiau svarbaus prižiūrimo subjekto arba mažiau svarbios prižiūrimos grupės sąsajas su kitomis kredito įstaigomis;
c)
ar atitinkamas mažiau svarbus prižiūrimas subjektas yra patronuojamoji įmonė tokio prižiūrimo subjekto, kurio pagrindinė buveinė yra nedalyvaujančioje valstybėje narėje arba trečiojoje šalyje ir kuris yra įsteigęs vieną ar daugiau patronuojamųjų įmonių, kurios taip pat yra kredito įstaigos, arba vieną ar daugiau filialų dalyvaujančiose valstybėse narėse, iš kurių vienas arba daugiau yra svarbūs;
d)
aplinkybę, kad NKI nevykdė ECB nurodymų;
e)
aplinkybę, kad NKI nesilaikė aktų, nurodytų BPM reglamento 4 straipsnio 3 dalies pirmoje pastraipoje;
f)
aplinkybę, kad mažiau svarbus prižiūrimas subjektas paprašė arba gavo netiesioginę finansinę pagalbą iš EFSF arba ESM.
68 straipsnis
ECB sprendimo pagal BPM reglamento 6 straipsnio 5 dalies b punktą rengimo NKI prašymu procedūra
1. ECB NKI prašymu įvertina, ar būtina atlikti tiesioginę mažiau svarbaus prižiūrimo subjekto arba mažiau svarbios prižiūrimos grupės priežiūrą pagal BPM reglamentą siekiant užtikrinti nuoseklų aukštų priežiūros standartų taikymą.
2. NKI prašyme: a) nurodomas mažiau svarbus prižiūrimas subjektas arba mažiau svarbi prižiūrima grupė, kurių tiesioginę priežiūrą, NKI manymu, turėtų atlikti ECB, ir b) pagrindžiama, kodėl ECB atliekama mažiau svarbaus prižiūrimo subjekto arba mažiau svarbios prižiūrimos grupės priežiūra yra būtina siekiant užtikrinti nuoseklų aukštų priežiūros standartų taikymą.
3. Prie NKI prašymo pridedama ataskaita, kurioje nurodomi atitinkamo mažiau svarbaus prižiūrimo subjekto arba mažiau svarbios prižiūrimos grupės ankstesni priežiūros duomenys ir rizikos profilis.
4. Jei ECB nesutinka su NKI prašymu, prieš galutinai įvertindamas, ar ECB atliekama mažiau svarbaus prižiūrimo subjekto arba mažiau svarbios prižiūrimos grupės priežiūra yra būtina siekiant užtikrinti nuoseklų aukštų priežiūros standartų taikymą, ECB konsultuojasi su atitinkama NKI.
5. Jeigu ECB nusprendžia, kad ECB atliekama tiesioginė mažiau svarbaus prižiūrimo subjekto arba mažiau svarbios prižiūrimos grupės priežiūra yra būtina siekiant užtikrinti nuoseklų aukštų priežiūros standartų taikymą, jis priima ECB sprendimą vadovaudamasis 2 antraštine dalimi.
69 straipsnis
ECB savo iniciatyva priimamų ECB sprendimų pagal BPM reglamento 6 straipsnio 5 dalies b punktą rengimo procedūra
1. ECB gali prašyti, kad NKI pateiktų ataskaitą, kurioje nurodomi mažiau svarbaus prižiūrimo subjekto arba mažiau svarbios prižiūrimos grupės ankstesni priežiūros duomenys ir rizikos profilis. ECB nurodo datą, iki kada tokia ataskaita turi būti pateikta ECB.
2. ECB konsultuojasi su NKI prieš galutinai įvertindamas, ar ECB atliekama mažiau svarbaus prižiūrimo subjekto arba mažiau svarbios prižiūrimos grupės priežiūra yra būtina siekiant užtikrinti nuoseklų aukštų priežiūros standartų taikymą.
3. Jeigu ECB nusprendžia, kad ECB atliekama tiesioginė mažiau svarbaus prižiūrimo subjekto arba mažiau svarbios prižiūrimos grupės priežiūra yra būtina siekiant užtikrinti nuoseklų aukštų priežiūros standartų taikymą, jis priima ECB sprendimą vadovaudamasis 2 antraštine dalimi.
9 ANTRAŠTINĖ DALIS
YPATINGOS APLINKYBĖS, KURIOMIS GALI BŪTI PATEISINAMAS SVARBAUS SUBJEKTO KRITERIJUS ATITINKANČIO PRIŽIŪRIMO SUBJEKTO PRISKYRIMAS MAŽIAU SVARBIEMS
70 straipsnis
Ypatingos aplinkybės, kurioms esant svarbus prižiūrimas subjektas priskiriamas mažiau svarbiems
1. Ypatingos aplinkybės, nurodytos BPM reglamento 6 straipsnio 4 dalies antroje ir penktoje pastraipose (toliau - ypatingos aplinkybės), egzistuoja, kai egzistuoja konkrečios ir faktinės aplinkybės, dėl kurių prižiūrimo subjekto priskyrimas svarbiems tampa netinkamas, atsižvelgiant į BPM reglamento tikslus ir principus, ir visų pirma poreikį užtikrinti nuoseklų aukštų priežiūros standartų taikymą.
2. Terminas „ypatingos aplinkybės“ aiškinamas siaurai.
71 straipsnis
Įvertinimas, ar egzistuoja ypatingos aplinkybės
1. Ar egzistuoja ypatingos aplinkybės, kuriomis pateisinamas svarbaus prižiūrimo subjekto priskyrimas mažiau svarbiems, nustatoma kiekvienu konkrečiu atveju ir konkrečiai kiekvieno atitinkamo prižiūrimo subjekto arba prižiūrimos grupės, bet ne prižiūrimų subjektų kategorijų, atžvilgiu.
2. Atitinkamai taikomas 40 straipsnis.
3. Atitinkamai taikomi 44-46 straipsniai bei 48 ir 49 straipsniai. ECB sprendime ECB nurodo priežastis, leidžiančias jam daryti išvadą, kad ypatingos aplinkybės egzistuoja.
72 straipsnis
Peržiūra
1. ECB, padedamas atitinkamos NKI, bent kartą per metus peržiūri, ar prižiūrimo subjekto arba prižiūrimos grupės, kurie priskirti mažiau svarbiems dėl ypatingų aplinkybių, atžvilgiu vis dar egzistuoja ypatingos aplinkybės.
2. Atitinkamas prižiūrimas subjektas pateikia visą informaciją ir dokumentus, kurių prašo ECB, vykdydamas 1 dalyje nurodytą peržiūrą.
3. Jeigu ECB mano, kad ypatingos aplinkybės nebeegzistuoja, jis priima ECB sprendimą, skirtą atitinkamam prižiūrimam subjektui, nustatydamas, kad jis yra laikomas svarbiu ir kad ypatingos aplinkybės nebeegzistuoja.
4. Atitinkamai taikoma IV dalies 2 antraštinė dalis.
V DALIS
BENDROSIOS PROCEDŪROS
1 ANTRAŠTINĖ DALIS
BENDRADARBIAVIMAS, SUSIJĘS SU PRAŠYMU IŠDUOTI LEIDIMĄ PRADĖTI VYKDYTI KREDITO ĮSTAIGOS VEIKLĄ
73 straipsnis
Pranešimas ECB apie prašymą išduoti leidimą pradėti vykdyti kredito įstaigos veiklą
1. Gavusi prašymą išduoti leidimą pradėti vykdyti dalyvaujančioje valstybėje narėje steigiamos kredito įstaigos veiklą, NKI apie tokio prašymo gavimą per 15 darbo dienų praneša ECB.
2. NKI taip pat informuoja ECB apie terminą, per kurį, remiantis atitinkama nacionaline teise, turi būti priimtas sprendimas dėl prašymo ir apie jį pranešta prašymo pateikėjui.
3. Jeigu prašymas neišsamus, NKI savo iniciatyva arba ECB prašymu prašo prašymo pateikėjo pateikti reikalaujamą papildomą informaciją. NKI tokią papildomą informaciją per 15 darbo dienų nuo jos gavimo persiunčia ECB.
74 straipsnis
Prašymų įvertinimas, kurį atlieka NKI
NKI, kuriai pateiktas prašymas, įvertina, ar prašymo pateikėjas atitinka visas NKI valstybės narės atitinkamoje nacionalinėje teisėje nustatytas leidimų išdavimo sąlygas.
75 straipsnis
NKI sprendimai atmesti prašymą
NKI atmeta prašymus, kurie neatitinka atitinkamoje nacionalinėje teisėje nustatytų leidimų išdavimo sąlygų, ir savo sprendimo kopiją nusiunčia ECB.
76 straipsnis
NKI sprendimų išduoti leidimą pradėti vykdyti kredito įstaigos veiklą projektai
1. Jeigu NKI mano, kad prašymas atitinka visas atitinkamoje nacionalinėje teisėje nustatytas leidimų išdavimo sąlygas, ji parengia sprendimo siūlyti ECB išduoti leidimą prašymo pateikėjui vykdyti kredito įstaigos veiklą projektą (toliau - sprendimo išduoti leidimą projektas).
2. NKI užtikrina, kad apie sprendimo išduoti leidimą projektą būtų pranešta ECB ir prašymo pateikėjui ne vėliau kaip prieš 20 darbo dienų iki atitinkamoje nacionalinėje teisėje nustatyto įvertinimo termino pabaigos.
3. Vadovaudamasi nacionaline ir Sąjungos teise, NKI gali pasiūlyti sprendimo išduoti leidimą projekte nurodyti rekomendacijas, sąlygas ir (arba) apribojimus. Tokiais atvejais NKI yra atsakinga už įvertinimą dėl atitikimo sąlygoms ir (arba) apribojimams.
77 straipsnis
Prašymų įvertinimas, kurį atlieka ECB, ir prašymų pateikėjų išklausymas
1. ECB įvertina, ar prašymas atitinka atitinkamoje Sąjungos teisėje nustatytas leidimų išdavimo sąlygas. Jeigu, jo manymu, prašymas šių sąlygų neatitinka, vadovaudamasis 31 straipsniu, ECB prašymo pateikėjui suteikia galimybę raštu pateikti pastabas dėl su vertinimu susijusių faktų ir prieštaravimų.
2. Jeigu būtina surengti posėdį ir kitais tinkamai pagrįstais atvejais, laikydamasis BPM reglamento 14 straipsnio 3 dalies, ECB gali pratęsti maksimalų laikotarpį, per kurį turi būti priimtas sprendimas dėl prašymo. Apie pratęsimą pranešama prašymo pateikėjui, vadovaujantis šio reglamento 35 straipsniu.
78 straipsnis
ECB sprendimai dėl prašymų
1. ECB sprendimą dėl iš NKI gauto sprendimo išduoti leidimą projekto priima per 10 darbo dienų, išskyrus, kai pagal 77 straipsnio 2 dalį buvo priimtas sprendimas dėl maksimalaus laikotarpio pratęsimo. Jis gali pritarti sprendimo išduoti leidimą projektui taip sutikdamas išduoti leidimą arba prieštarauti sprendimo išduoti leidimą projektui.
2. ECB sprendimas grindžiamas paties atliktu prašymo įvertinimu, sprendimo išduoti leidimą projektu ir pastabomis, kurias, laikydamasis 77 straipsnio, pateikė prašymo pateikėjas.
3. Jei per 1 dalyje nurodytą terminą ECB sprendimo nepriima, NKI parengtas sprendimo išduoti leidimą projektas laikomas priimtu.
4. ECB priima sprendimą išduoti leidimą, jeigu prašymo pateikėjas atitinka visas atitinkamoje Sąjungos ir valstybės narės, kurioje įsteigtas prašymo pateikėjas, nacionalinėje teisėje nustatytas leidimų išdavimo sąlygas.
5. Sprendime išduoti leidimą nurodoma prašymo pateikėjo kaip kredito įstaigos veikla taip, kaip nurodyta atitinkamoje nacionalinėje teisėje, nedarant poveikio jokiems atitinkamoje nacionalinėje teisėje nustatytiems papildomiems leidimų išdavimo reikalavimams veiklai, nesusijusiai su indėlių priėmimo arba grąžintinų lėšų iš visuomenės indėlių bei kreditų suteikimo savo sąskaita veikla.
79 straipsnis
Leidimo galiojimo pabaigos procedūra
Leidimo galiojimas baigiasi Direktyvos 2013/36/ES 18 straipsnio a punkte numatytais atvejais, kai tai nustatyta atitinkamoje nacionalinėje teisėje. NKI praneša ECB apie konkrečius leidimo galiojimo pabaigos atvejus. Tuomet ECB paviešina leidimo galiojimo pabaigą, kaip numatyta atitinkamoje nacionalinėje teisėje, prieš tai informavęs atitinkamą NKI ir atitinkamą prižiūrimą subjektą.
2 ANTRAŠTINĖ DALIS
BENDRADARBIAVIMAS, SUSIJĘS SU LEIDIMŲ PANAIKINIMU
80 straipsnis
NKI pasiūlymas panaikinti leidimą
1. Jeigu atitinkama NKI laikosi nuomonės, kad, remiantis atitinkama Sąjungos ar nacionaline teise, būtina visiškai arba iš dalies panaikinti kredito įstaigos leidimą, įskaitant panaikinimą, kai to prašo kredito įstaiga, ji pateikia ECB sprendimo siūlyti panaikinti leidimą projektą (toliau - panaikinimo sprendimo projektas) ir prideda atitinkamus pagrindžiamuosius dokumentus.
2. Su kiekvienu panaikinimo sprendimo projektu, aktualiu nacionalinei pertvarkymo institucijai, susijusius veiksmus NKI derina su nacionaline institucija, kuri yra kompetentinga pertvarkyti kredito įstaigas (toliau - nacionalinė pertvarkymo institucija).
81 straipsnis
Panaikinimo sprendimo projekto įvertinimas, kurį atlieka ECB
1. ECB nedelsdamas įvertina panaikinimo sprendimo projektą. Visų pirma, ECB atsižvelgia į NKI pateiktas skubumo priežastis.
2. Taikoma teisė būti išklausytam, kaip nustatyta 31 straipsnyje.
82 straipsnis
Įvertinimas ECB iniciatyva ir NKI konsultacijos
1. Jeigu ECB sužino apie aplinkybes, kurios būtų pagrindas panaikinti leidimą, jis savo iniciatyva įvertina, ar, laikantis atitinkamos Sąjungos teisės, leidimą būtina panaikinti.
2. ECB bet kuriuo metu gali konsultuotis su atitinkamomis NKI. Jeigu ECB ketina panaikinti leidimą, jis likus ne mažiau kaip 25 darbo dienoms iki dienos, kurią planuoja priimti savo sprendimą, konsultuojasi su valstybės narės, kurioje įsteigta kredito įstaiga, NKI. Tinkamai pagrįstais skubiais atvejais konsultavimosi terminas gali būti sutrumpintas iki 5 darbo dienų.
3. Jeigu ECB ketina panaikinti leidimą, jis atitinkamai NKI praneša apie pastabas, kurias pateikė kredito įstaiga. Taikoma kredito įstaigos teisė būti išklausytai, kaip nustatyta 31 straipsnyje.
4. Veiksmus, susijusius su pasiūlymu panaikinti leidimą, kaip nustatyta BPM reglamento 14 straipsnio 5 dalyje, ECB derina su nacionaline pertvarkymo institucija. Nedelsdamas po susisiekimo su nacionaline pertvarkymo institucija ECB informuoja NKI.
83 straipsnis
ECB sprendimas panaikinti leidimą
1. ECB sprendimą panaikinti leidimą priima nedelsdamas. Šiuo tikslu ECB priima arba atmeta atitinkamą panaikinimo sprendimo projektą.
2. Priimdamas savo sprendimą, ECB atsižvelgia į: a) savo paties atliktą aplinkybių, pagrindžiančių panaikinimą, įvertinimą; b) kur taikytina, NKI panaikinimo sprendimo projektą; c) konsultaciją su atitinkama NKI ir, kai NKI nesutampa su nacionaline pertvarkymo institucija, su nacionaline pertvarkymo institucija (kartu su NKI - nacionalinės institucijos); d) bet kokias pastabas, kurias, laikydamasi 81 straipsnio 2 dalies ir 82 straipsnio 3 dalies, pateikė kredito įstaiga.
3. 84 straipsnyje numatytais atvejais, jeigu atitinkama nacionalinė pertvarkymo institucija neprieštarauja leidimo panaikinimui, arba ECB nustato, kad nacionalinės institucijos nesiėmė tinkamų veiksmų, būtinų finansiniam stabilumui užtikrinti, ECB taip pat priima sprendimą.
84 straipsnis
Procedūra, taikytina, jeigu nacionalinės institucijos imasi galimų pertvarkymo priemonių
1. Jeigu nacionalinė pertvarkymo institucija praneša apie savo prieštaravimą dėl ECB ketinimo panaikinti leidimą, ECB ir nacionalinė pertvarkymo institucija susitaria dėl laikotarpio, per kurį ECB nepradeda leidimo panaikinimo procedūros. Apie susisiekimą su nacionaline pertvarkymo institucija dėl šio susitarimo sudarymo ECB nedelsdamas informuoja NKI.
2. Kai sutartas laikotarpis pasibaigia, ECB sprendžia, ar pradėti leidimo panaikinimo procedūrą, ar pagal BPM reglamento 14 straipsnio 6 dalį sutartą laikotarpį pratęsti, atsižvelgdamas į pasiektą pažangą. Jeigu nacionalinė pertvarkymo institucija nesutampa su NKI, ECB konsultuojasi ir su atitinkama NKI, ir su nacionaline pertvarkymo institucija, jei tai ne NKI. NKI informuoja ECB apie priemones, kurių ėmėsi šios institucijos, ir apie savo įvertinimą dėl panaikinimo pasekmių.
3. Jeigu nacionalinė pertvarkymo institucija neprieštarauja leidimo panaikinimui, arba ECB nustato, kad nacionalinės institucijos nesiėmė tinkamų veiksmų, būtinų finansiniam stabilumui užtikrinti, tuomet taikomas 83 straipsnis.
3 ANTRAŠTINĖ DALIS
BENDRADARBIAVIMAS, SUSIJĘS SU KVALIFIKUOTŲJŲ AKCIJŲ PAKETO DALIŲ ĮSIGIJIMU
85 straipsnis
Pranešimas NKI apie kvalifikuotosios akcijų paketo dalies įsigijimą
1. Gavusi pranešimą apie ketinimą įsigyti kredito įstaigos, įsteigtos toje dalyvaujančioje valstybėje narėje, kvalifikuotąją akcijų paketo dalį, NKI ne vėliau kaip per penkias darbo dienas nuo tokio pranešimo gavimo patvirtinimo pagal Direktyvos 2013/36/ES 22 straipsnio 2 dalį apie jį informuoja ECB.
2. Jeigu, dėl prašymo pateikti papildomą informaciją, NKI turi sustabdyti įvertinimo terminą, NKI apie tai praneša ECB. NKI siunčia ECB tokią papildomą informaciją per 5 darbo dienas nuo jų gavimo NKI.
3. NKI taip pat informuoja ECB apie datą, iki kurios, vadovaujantis atitinkama nacionaline teise, apie sprendimą prieštarauti arba neprieštarauti kvalifikuotosios akcijų paketo dalies įsigijimui turi būti pranešta prašymo pateikėjui.
86 straipsnis
Galimų įsigijimų įvertinimas
1. NKI, kuriai pranešta apie ketinimą įsigyti kredito įstaigos kvalifikuotąją akcijų paketo dalį, įvertina, ar galimas įsigijimas atitinka visas atitinkamoje Sąjungos ir nacionalinėje teisėje nustatytas sąlygas. Atlikusi įvertinimą, NKI ECB parengia sprendimo prieštarauti arba neprieštarauti įsigijimui projektą.
2. Sprendimo prieštarauti arba neprieštarauti įsigijimui projektą NKI pateikia ECB ne vėliau kaip prieš 15 darbo dienų iki atitinkamoje Sąjungos teisėje nustatyto įvertinimo laikotarpio pabaigos.
87 straipsnis
ECB sprendimas dėl įsigijimo
Remdamasis savo paties atliktu pasiūlyto įsigijimo įvertinimu ir NKI sprendimo projektu, ECB nusprendžia, prieštarauti ar neprieštarauti įsigijimui. Taikoma teisė būti išklausytam, kaip nustatyta 31 straipsnyje.
4 ANTRAŠTINĖ DALIS
PRANEŠIMAS APIE SPRENDIMUS DĖL BENDRŲJŲ PROCEDŪRŲ
88 straipsnis
Pranešimo apie sprendimus procedūros
1. Vadovaudamasis 35 straipsniu, ECB šalims nedelsdamas praneša apie šiuos sprendimus:
a)
ECB sprendimą panaikinti kredito įstaigos veiklos leidimą;
b)
ECB sprendimą dėl kredito įstaigos kvalifikuotosios akcijų paketo dalies įsigijimo.
2. ECB atitinkamai NKI nedelsdamas praneša apie šiuos sprendimus:
a)
ECB sprendimą išduoti kredito įstaigos veiklos leidimą;
b)
ECB sprendimą panaikinti kredito įstaigos veiklos leidimą;
c)
ECB sprendimą dėl kredito įstaigos kvalifikuotosios akcijų paketo dalies įsigijimo.
3. NKI prašymo dėl leidimo pateikėjui praneša apie šiuos sprendimus:
a)
sprendimo išduoti leidimą projektą;
b)
NKI sprendimo atmesti prašymą dėl leidimo išdavimo, kai prašymo pateikėjas neatitinka atitinkamoje nacionalinėje teisėje nustatytų leidimų išdavimo sąlygų;
c)
ECB sprendimą prieštarauti a punkte nurodytam sprendimo išduoti leidimą projektui;
d)
ECB sprendimą išduoti leidimą.
4. NKI nacionalinei pertvarkymo institucijai praneša apie ECB sprendimą panaikinti kredito įstaigos veiklos leidimą.
5. ECB praneša Europos bankininkystės institucijai (EBI) apie kiekvieną ECB sprendimą suteikti arba panaikinti kredito įstaigos veiklos leidimą, taip pat apie kiekvieną leidimo galiojimo pabaigą. Kartu ECB nurodo veiklos leidimo panaikinimo arba leidimo galiojimo pabaigos priežastis.
VI DALIS
SVARBIŲ PRIŽIŪRIMŲ SUBJEKTŲ PRIEŽIŪROS PROCEDŪROS
1 ANTRAŠTINĖ DALIS
SVARBIŲ PRIŽIŪRIMŲ SUBJEKTŲ PRIEŽIŪRA IR NKI PAGALBA
89 straipsnis
Svarbių prižiūrimų subjektų priežiūra
Vadovaudamasis II dalyje nustatytomis procedūromis, ECB tiesiogiai prižiūri svarbius prižiūrimus subjektus, ypač atsižvelgdamas į jungtinių priežiūros grupių užduotis ir sudėtį.
90 straipsnis
NKI vaidmuo suteikiant pagalbą ECB
1. NKI padeda ECB vykdyti savo užduotis BPM reglamente ir šiame reglamente nustatytomis sąlygomis, o būtent vykdo šią veiklą:
a)
pagal 91 straipsnį pateikia ECB sprendimų projektus, susijusius su svarbiais prižiūrimais subjektais, įsteigtais jos dalyvaujančioje valstybėje narėje;
b)
padeda ECB rengti ir įgyvendinti visus aktus, susijusius su BPM reglamentu ECB pavestų priežiūros uždavinių vykdymu, įskaitant pagalbą vykdant tikrinimo veiklą ir kasdieninį svarbaus prižiūrimo subjekto būklės įvertinimą;
c)
padeda ECB užtikrinti jo sprendimų vykdymą, o prireikus pasinaudoja įgaliojimais, nustatytais BPM reglamento 9 straipsnio 1 dalies ir 11 straipsnio 2 dalies trečiose pastraipose.
2. Teikdama pagalbą ECB, NKI laikosi ECB nurodymų, susijusių su svarbiais prižiūrimais subjektais.
91 straipsnis
NKI rengiami sprendimų projektai, kuriuos įvertina ECB
1. Vadovaudamasis BPM reglamento 6 straipsnio 3 dalimi ir 7 dalies b punktu, ECB gali NKI prašyti parengti su BPM reglamento 4 straipsnyje numatytų uždavinių vykdymu susijusį sprendimo projektą, kurį jis įvertina.
Prašyme nurodomas terminas, per kurį sprendimo projektas turi būti išsiųstas ECB.
2. NKI taip pat gali savo iniciatyva per jungtinę priežiūros grupę pateikti ECB įvertinti sprendimo projektą, susijusį su svarbiu prižiūrimu subjektu.
92 straipsnis
Keitimasis informacija
ECB ir NKI nedelsdami keičiasi informacija, susijusia su svarbiais prižiūrimais subjektais, jeigu yra aiškių požymių, jog nebegalima tikėtis, kad tie svarbūs prižiūrimi subjektai įvykdys savo įsipareigojimus kreditoriams, o ypač kai jie nebesuteikia garanto už turtą, kurį jiems patikėjo jų indėlininkai, arba jeigu yra aiškių požymių, jog esama aplinkybių, leidžiančių nustatyti, kad atitinkama kredito įstaiga nebegali grąžinti indėlių kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/19/EB (15) 1 straipsnio 3 dalies i punkte. Prieš priimdama sprendimą, susijusį su tokiu nustatymu, atitinkamos NKI ir ECB bendradarbiauja kaip įmanoma glaudžiau.
2 ANTRAŠTINĖ DALIS
UŽ KREDITO ĮSTAIGŲ VALDYMĄ ATSAKINGŲ ASMENŲ ATITIKTIS KOMPETENCIJOS IR TINKAMUMO REIKALAVIMAMS
93 straipsnis
Svarbių prižiūrimų subjektų valdymo organų narių tinkamumo įvertinimas
1. Siekiant užtikrinti, kad įstaigose būtų nustatytos patikimos valdymo priemonės, ir nepažeidžiant atitinkamos Sąjungos ir nacionalinės teisės bei V dalies, svarbus prižiūrimas subjektas atitinkamai NKI praneša apie visus jo valdymo organų valdymo ir priežiūros funkcijų narių pasikeitimus (toliau - vadovai), kaip apibrėžta Direktyvos 2013/36/ES 3 straipsnio 1 dalies 7 punkte ir 2 dalyje, įskaitant vadovo kadencijos atnaujinimą. Atitinkama NKI apie tokius pasikeitimus nedelsdama praneša ECB informuodama apie terminą, per kurį pagal atitinkamą nacionalinę teisę turi būti priimtas sprendimas ir apie jį pranešta.
2. Siekdamas įvertinti svarbių prižiūrimų subjektų vadovų tinkamumą, ECB turi tokius pat priežiūros įgaliojimus, kokius pagal atitinkamą Sąjungos ir nacionalinę teisę turi kompetentingos institucijos.
94 straipsnis
Nuolatinis vadovų tinkamumo tikrinimas
1. Svarbus prižiūrimas subjektas atitinkamai NKI praneša apie visus naujus faktus, kurie galėtų turėti įtakos pirminiam tinkamumo įvertinimui, arba apie bet kokį kitą dalyką, kuris galėtų turėti įtakos vadovo tinkamumui, nedelsiant, kai tik tokius faktus ar dalykus sužino prižiūrimas subjektas arba atitinkamas vadovas. Atitinkama NKI apie tokius faktus ir dalykus nedelsdama praneša ECB.
2. Remdamasis 1 dalyje nurodytais naujais faktais ar dalykais, arba jeigu ECB sužino apie bet kokius naujus faktus, kurie galėtų turėti įtakos pirminiam atitinkamo vadovo tinkamumo įvertinimui, arba kitą dalyką, kuris galėtų turėti įtakos vadovo tinkamumui, ECB gali inicijuoti naują įvertinimą. Tuomet, laikydamasis atitinkamos Sąjungos ir nacionalinės teisės, ECB nusprendžia dėl tinkamo veiksmo ir apie tokį veiksmą nedelsdamas informuoja atitinkamą NKI.
3 ANTRAŠTINĖ DALIS
KITOS SVARBIEMS PRIŽIŪRIMIEMS SUBJEKTAMS TAIKOMOS PROCEDŪROS
95 straipsnis
Svarbių prižiūrimų subjektų prašymai, pranešimai ar paraiškos
1. Nepažeisdamas V dalyje nustatytų specialių procedūrų ir įprasto susižinojimo su savo NKI tvarkos, svarbus prižiūrimas subjektas ECB pateikia visus savo prašymus, pranešimus ar paraiškas, susijusius su ECB pavestų uždavinių vykdymu.
2. Tokį prašymą, pranešimą ar paraišką ECB pateikia atitinkamai NKI ir pagal 91 straipsnį gali NKI prašyti parengti sprendimo projektą.
3. Jeigu po leidimo išdavimo, kuris buvo išduotas remiantis pradiniu prašymu, pranešimu ar paraiška, įvyksta esminių pasikeitimų, laikydamasis 1 dalyje numatytos procedūros, svarbus prižiūrimas subjektas ECB pateikia naują prašymą, pranešimą ar paraišką.
VII DALIS
MAŽIAU SVARBIŲ PRIŽIŪRIMŲ SUBJEKTŲ PRIEŽIŪROS PROCEDŪROS
1 ANTRAŠTINĖ DALIS
NKI PRANEŠIMAS ECB APIE NKI ESMINES PRIEŽIŪROS PROCEDŪRAS IR ESMINIUS PRIEŽIŪROS SPRENDIMŲ PROJEKTUS
96 straipsnis
Mažiau svarbaus prižiūrimo subjekto finansinės būklės pablogėjimas
Nedarydamos poveikio 62 straipsnio taikymui, NKI informuoja ECB, jeigu greitai ir žymiai pablogėja mažiau svarbaus prižiūrimo subjekto būklė, o ypač jeigu dėl tokio pablogėjimo galėtų būti pateiktas prašymas suteikti tiesioginę ar netiesioginę ESM finansinę pagalbą.
97 straipsnis
NKI pranešimas ECB apie esmines NKI priežiūros procedūras
1. Siekiant sudaryti sąlygas ECB vykdyti sistemos veikimo priežiūrą, kaip numatyta BPM reglamento 6 straipsnio 5 dalies c punkte, NKI pateikia ECB informaciją, susijusią su mažiau svarbių prižiūrimų subjektų esminėmis NKI priežiūros procedūromis. Siekdamas nustatyti, kuriems mažiau svarbiems prižiūrimiems subjektams kokią informaciją pranešti, ECB nustato bendrus kriterijus, ypač atsižvelgdamas į rizikos būklę ir galimą poveikį atitinkamo mažiau svarbaus prižiūrimo subjekto šalies finansų sistemai. NKI pateikia informaciją ex ante arba tinkamai pagrįstais skubiais atvejais - kartu su procedūros pradžia.
2. 1 dalyje numatytos esminės NKI priežiūros procedūros apima:
a)
mažiau svarbių prižiūrimų subjektų valdybos narių pašalinimą ir specialiųjų valdytojų, perimančių mažiau svarbių prižiūrimų subjektų valdymą, paskyrimą ir
b)
reikšmingą įtaką mažiau svarbiam prižiūrimam subjektui darančias procedūras.
3. Be informacijos reikalavimų, kuriuos pagal šį straipsnį nustato ECB, ECB gali bet kuriuo metu reikalauti NKI pateikti informaciją apie jų uždavinių vykdymą mažiau svarbių prižiūrimų subjektų atžvilgiu.
4. Be informacijos reikalavimų, kuriuos pagal šį straipsnį nustato ECB, NKI savo iniciatyva praneša ECB apie kitas NKI priežiūros procedūras, tokias:
a)
kurias jos mano esant esminėmis; arba
b)
kurios gali neigiamai paveikti BPM reputaciją.
5. Jeigu ECB prašo NKI išsamiau įvertinti esminės NKI priežiūros procedūros specifinius aspektus, prašyme nurodomi konkretūs aspektai. ECB ir NKI atitinkamai užtikrina, kad kita šalis turėtų pakankamai laiko pradėti procedūrą ir kad BPM kaip visuma veiktų efektyviai.
98 straipsnis
NKI pranešimas ECB apie esminius priežiūros sprendimų projektus
1. Siekiant sudaryti sąlygas ECB vykdyti sistemos veikimo priežiūrą, kaip numatyta BPM reglamento 6 straipsnio 5 dalies c punkte, NKI pateikia ECB priežiūros sprendimų projektus, atitinkančius 2 ir 3 dalyse numatytus kriterijus, kai sprendimo projektas susijęs su mažiau svarbiais prižiūrimais subjektais, kuriems, ECB manymu, pagal ECB nustatytus bendrus kriterijus, susijusius su jų rizikos būkle ir galimu poveikiu šalies finansų sistemai, pranešama informacija.
2. Laikantis 1 dalies, priežiūros sprendimų projektai ECB siunčiami pirmiau negu mažiau svarbiems prižiūrimiems subjektams, jeigu tokie sprendimai:
a)
susiję su mažiau svarbių prižiūrimų subjektų valdybos narių pašalinimu ir specialiųjų valdytojų paskyrimu arba
b)
daro reikšmingą įtaką mažiau svarbiam prižiūrimam subjektui.
3. Be 1 ir 2 dalyse numatytų informacijos reikalavimų NKI savo iniciatyva ECB pateikia visus kitus priežiūros sprendimų projektus:
a)
kuriais ECB grindžia savo nuomones; arba
b)
kurie gali neigiamai paveikti BPM reputaciją.
4. NKI ne vėliau kaip per 10 dienų iki planuojamos sprendimo priėmimo dienos ECB siunčia sprendimų projektus, kurie turi atitikti 1, 2 ir 3 dalyse nustatytus kriterijus, ir nurodo, dėl ko jie laikomi esminiais priežiūros sprendimų projektais. ECB savo nuomonę apie sprendimo projektą pareiškia per protingą terminą iki planuojamo sprendimo priėmimo. Skubos atvejais protingą terminą sprendimo projektui, atitinkančiam 1, 2 ir 3 dalių reikalavimus, nusiųsti ECB nustato atitinkama NKI.
2 ANTRAŠTINĖ DALIS
NKI EX POST ATSKAITOMYBĖ ECB, SUSIJUSI SU MAŽIAU SVARBIAIS PRIŽIŪRIMAIS SUBJEKTAIS
99 straipsnis
NKI bendroji pareiga atsiskaityti ECB
1. Siekdamas sudaryti sąlygas ECB vykdyti sistemos veikimo priežiūrą, kaip numatyta BPM reglamento 6 straipsnio 5 dalies c punkte, ir nepažeisdamas 1 skyriaus, ECB gali reikalauti NKI reguliariai atsiskaityti ECB dėl priemonių, kurių jos ėmėsi, ir dėl BPM reglamento 6 straipsnio 6 dalimi joms pavestų uždavinių vykdymo. ECB kartą per metus informuoja NKI apie mažiau svarbių prižiūrimų subjektų kategorijas ir apie reikalaujamos informacijos pobūdį.
2. Pagal 1 dalį nustatyti reikalavimai nedaro poveikio ECB teisei pasinaudoti BPM reglamento 10-13 straipsniuose numatytais įgaliojimais, susijusiais su mažiau svarbiais prižiūrimais subjektais.
100 straipsnis
NKI ataskaitų teikimo ECB dažnumas ir apimtis
Laikydamosi ECB nustatytų reikalavimų, NKI teikia ECB kasmetinę ataskaitą apie mažiau svarbius prižiūrimus subjektus, mažiau svarbias prižiūrimas grupes arba mažiau svarbių prižiūrimų subjektų kategorijas.
VIII DALIS
ECB, NKI IR NPI BENDRADARBIAVIMAS, SUSIJĘS SU MAKROPRUDENCINIAIS UŽDAVINIAIS IR PRIEMONĖMIS
1 ANTRAŠTINĖ DALIS
MAKROPRUDENCINIŲ PRIEMONIŲ APIBRĖŽTIS
101 straipsnis
Bendrosios nuostatos
1. Šioje dalyje makroprudencinės priemonės reiškia bet kurią iš šių priemonių:
a)
kapitalo rezervus, kaip numatyta Direktyvos 2013/36/ES 130-142 straipsniuose;
b)
Reglamento (ES) Nr. 575/2013 458 straipsnyje numatytas priemones šalyje veiklos leidimą gavusioms kredito įstaigoms ar tokių kredito įstaigų pogrupiui;
c)
konkrečiais atitinkamoje Sąjungos teisėje numatytais atvejais - bet kokias kitas NPI arba NKI priimamas priemones, kurių tikslas - spręsti sisteminę arba makroprudencinę riziką, kaip numatyta ir kurių procedūros reguliuojamos Reglamente (ES) Nr. 575/2013 ir Direktyvoje 2013/36/ES.
2. BPM reglamento 5 straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatytos makroprudencinės procedūros nelaikomos ECB ir NKI priežiūros procedūromis šio reglamento prasme, nedarant poveikio BPM reglamento 22 straipsniui, kiek tai susiję su konkretiems prižiūrimiems subjektams skirtais sprendimais.
102 straipsnis
Makroprudencinės priemonės, kurias taiko ECB
101 straipsnyje numatytas makroprudencines priemones ECB taiko laikydamasis šio reglamento ir BPM reglamento 5 straipsnio 2 dalies ir 9 straipsnio 2 dalies, o kai makroprudencinės priemonės nustatytos direktyva - laikydamasis tos direktyvos įgyvendinimo nacionalinėje teisėje aktų. Jeigu NPI nenustato rezervo normos, tai nėra kliūtis ECB, vadovaujantis šiuo reglamentu ir BPM reglamento 5 straipsnio 2 dalimi, nustatyti rezervo reikalavimą.
2 ANTRAŠTINĖ DALIS
MAKROPRUDENCINIŲ PRIEMONIŲ TAIKYMO PROCEDŪRINĖS NUOSTATOS
103 straipsnis
Už makroprudencines priemones atsakingų NKI ir NPI sąrašas
ECB iš dalyvaujančių valstybių narių NKI ir NPI renka informaciją, susijusią su institucijų, paskirtų būti atsakingomis už atitinkamas 101 straipsnyje numatytas makroprudencines priemones, identifikavimo duomenimis ir makroprudencinėmis priemonėmis, kurias šios institucijos gali taikyti.
104 straipsnis
Keitimasis informacija ir bendradarbiavimas, susijęs su makroprudencinėmis priemonėmis, kurias taiko NKI arba NPI
1. Kai, vadovaudamasi BPM reglamento 5 straipsnio 1 dalimi, atitinkama NKI arba NPI ketina taikyti tokias priemones, apie savo ketinimą ji praneša ECB prieš dešimt darbo dienų iki tokio sprendimo priėmimo. Tačiau jeigu NKI arba NPI ketina taikyti makroprudencinę priemonę, ji kaip galima anksčiau ECB informuoja apie nustatytas finansų sistemos makroprudencines arba sistemines problemas, o kai įmanoma - apie ketinamos taikyti priemonės ypatumus. Tokiame pranešime kaip įmanoma smulkiau nurodomi ketinamos taikyti priemonės ypatumai, įskaitant numatomą taikymo datą.
2. Pranešimą apie ketinimą ECB pateikia NKI arba NPI.
3. Jeigu ECB prieštarauja priemonei, kurią ketina taikyti NKI arba NPI, ECB nurodo prieštaravimo priežastis per penkias darbo dienas nuo pranešimo apie ketinimą gavimo dienos. Toks prieštaravimas yra rašytinis, kuriame nurodomos prieštaravimo priežastys. Prieš atitinkamai tęsdama sprendimo priėmimo procesą, NKI arba NPI deramai atsižvelgia į ECB pateiktas priežastis.
105 straipsnis
Keitimasis informacija ir bendradarbiavimas, susijęs su makroprudencinėmis priemonėmis, kurias taiko ECB
1. Kai, vadovaudamasis BPM reglamento 5 straipsnio 2 dalimi, ECB savo iniciatyva arba NKI ar NPI siūlymu ketina taikyti griežtesnius reikalavimus kapitalo rezervo priemonėms arba taikyti griežtesnes priemones, kurių tikslas - spręsti sistemines arba makroprudencines problemas, ECB glaudžiai bendradarbiauja su atitinkamų valstybių narių NPI, o būtent apie savo ketinimą prieš 10 darbo dienų iki tokio sprendimo priėmimo praneša NPI arba NKI. Tačiau jeigu ECB ketina taikyti griežtesnius reikalavimus kapitalo rezervo priemonėms arba taikyti griežtesnes priemones, kurių tikslas - atitinkamoje Sąjungos teisėje konkrečiai nustatytais atvejais, laikantis Reglamente (ES) Nr. 575/2013 ir Direktyvoje 2013/36/ES nustatytų procedūrų, kredito įstaigų lygiu spręsti sistemines arba makroprudencines problemas, jis kaip galima anksčiau atitinkamą NKI arba NPI informuoja apie nustatytas finansų sistemos makroprudencines arba sistemines problemas, o kai įmanoma - apie ketinamos taikyti priemonės ypatumus. Tokiame pranešime kaip įmanoma smulkiau nurodomi ketinamos taikyti priemonės ypatumai, įskaitant numatomą taikymo datą.
2. Jeigu kuri nors atitinkama NKI arba NPI prieštarauja priemonei, kurią ketina taikyti ECB, ji nurodo prieštaravimo priežastis ECB per penkias darbo dienas nuo ECB pranešimo apie ketinimą gavimo dienos. Toks prieštaravimas yra rašytinis, kuriame nurodomos prieštaravimo priežastys. Prieš atitinkamai tęsdamas sprendimo priėmimo procesą, ECB deramai atsižvelgia į tas priežastis.
IX DALIS
GLAUDAUS BENDRADARBIAVIMO PROCEDŪROS
1 ANTRAŠTINĖ DALIS
BENDRIEJI PRINCIPAI IR BENDROSIOS NUOSTATOS
106 straipsnis
Glaudaus bendradarbiavimo nustatymo procedūra
Vadovaudamasis Sprendime ECB/2014/5 (16) nustatyta procedūra, ECB įvertina ne euro zonos valstybių narių prašymus nustatyti glaudų bendradarbiavimą.
107 straipsnis
Taikytini principai, kai nustatytas glaudus bendradarbiavimas
1. Nuo ECB sprendimo, pagal BPM reglamento 7 straipsnio 2 dalį nustatančio ECB ir ne euro zonos valstybės narės NKI glaudų bendradarbiavimą, taikymo dienos iki tokio glaudaus bendradarbiavimo nutraukimo arba sustabdymo, vadovaudamasis BPM reglamento 6 straipsniu, ECB vykdo BPM reglamento 4 straipsnio 1 ir 2 dalyse bei 5 straipsnyje numatytus uždavinius, susijusius su atitinkamoje dalyvaujančioje glaudžiai bendradarbiaujančioje valstybėje narėje įsteigtais prižiūrimais subjektais ir grupėmis.
2. Jeigu glaudus bendradarbiavimas buvo nustatytas pagal BPM reglamento 7 straipsnio 2 dalį, ECB ir glaudžiai bendradarbiaujanti NKI gali turėti skirtingus įgaliojimus, susijusius su svarbiais prižiūrimais subjektais ir grupėmis bei mažiau svarbiais prižiūrimais subjektais ir grupėmis, įsteigtais dalyvaujančioje glaudžiai bendradarbiaujančioje valstybėje narėje, nei įgaliojimai, susiję su svarbiais prižiūrimais subjektais ir grupėmis bei mažiau svarbiais prižiūrimais subjektais ir grupėmis, įsteigtais euro zonos valstybėse narėse, atsižvelgiant į tai, kad ECB neturi tiesiogiai taikomų įgaliojimų svarbių prižiūrimų subjektų ir grupių bei mažiau svarbių prižiūrimų subjektų ir grupių, įsteigtų dalyvaujančioje glaudžiai bendradarbiaujančioje valstybėje narėje, atžvilgiu.
3. Vadovaujantis BPM reglamento 6 straipsniu, ECB gali glaudžiai bendradarbiaujančiai NKI teikti nurodymus svarbių prižiūrimų subjektų ir grupių atžvilgiu, o mažiau svarbių prižiūrimų subjektų ir grupių atžvilgiu - tik bendro pobūdžio nurodymus.
4. Vadovaujantis SESV 140 straipsnio 2 dalimi, glaudus bendradarbiavimas pasibaigia, kai pagal SESV 139 straipsnį panaikinama išimtis, susijusi su dalyvaujančia glaudžiai bendradarbiaujančia valstybe nare. Tuomet šios dalies nuostatos netaikomos.
108 straipsnis
Teisinės priemonės, susijusios su glaudžiu bendradarbiavimu dėl priežiūros
1. Vykdydamas BPM reglamento 4 straipsnio 1 ir 2 dalyse bei 5 straipsnyje numatytus uždavinius, ECB gali duoti nurodymus, teikti prašymus arba priimti gaires.
2. Jeigu ECB mano, kad su BPM reglamento 4 straipsnio 1 ir 2 dalyse numatytais uždaviniais susijusią priemonę prižiūrimo subjekto arba grupės atžvilgiu turi patvirtinti glaudžiai bendradarbiaujanti NKI, jis tai NKI pateikia:
a)
dėl svarbaus prižiūrimo subjekto arba svarbios prižiūrimos grupės - bendro pobūdžio ar konkretų nurodymą, prašymą arba gaires, reikalaujančias priimti priežiūros sprendimą to svarbaus prižiūrimo subjekto arba svarbios prižiūrimos grupės dalyvaujančioje glaudžiai bendradarbiaujančioje valstybėje narėje atžvilgiu, arba
b)
dėl mažiau svarbaus prižiūrimo subjekto arba mažiau svarbios prižiūrimos grupės - bendro pobūdžio nurodymą arba gaires.
3. Jeigu ECB mano, kad su BPM reglamento 5 straipsnyje numatytais uždaviniais susijusią priemonę turi patvirtinti glaudžiai bendradarbiaujanti NKI arba NPI, jis tai NKI arba NPI gali pateikti bendro pobūdžio ar konkretų nurodymą, prašymą arba gaires, reikalaujančias taikyti griežtesnius reikalavimus kapitalo rezervo priemonėms arba taikyti griežtesnes priemones, kurių tikslas - spręsti sisteminę arba makroprudencinę riziką.
4. Nurodyme, prašyme arba gairėse ECB nurodo konkretų terminą, per kurį glaudžiai bendradarbiaujanti NKI turi patvirtinti priemonę ir kuris negali būti trumpesnis nei 48 valandos, išskyrus atvejus, kai, siekiant išvengti nepataisomos žalos, priemonę būtina patvirtinti skubiau. Nustatydamas terminą, ECB atsižvelgia į administracinę ir procesinę teisę, kurios privalo laikytis atitinkama glaudžiai bendradarbiaujanti NKI.
5. Vykdydama ECB nurodymus, prašymus arba gaires, glaudžiai bendradarbiaujanti NKI imasi visų reikiamų priemonių ir nedelsdama informuoja ECB, kokių priemonių ėmėsi.
2 ANTRAŠTINĖ DALIS
GLAUDUS BENDRADARBIAVIMAS, KIEK TAI SUSIJĘ SU III, IV, V, VIII, X IR XI DALIMIS
109 straipsnis
Kalbų vartojimo tvarka glaudaus bendradarbiavimo sistemoje
Glaudžiai bendradarbiaujančių NKI atžvilgiu mutatis mutandis taikomi 23 straipsnyje nustatyti susitarimai.
110 straipsnis
Kredito įstaigų svarbumo įvertinimas pagal glaudaus bendradarbiavimo sistemą
1. Laikantis šio straipsnio nuostatų, prižiūrimų subjektų arba prižiūrimų grupių dalyvaujančiose glaudžiai bendradarbiaujančiose valstybėse narėse atžvilgiu mutatis mutandis taikomos IV dalies nuostatos, susijusios su svarbaus arba mažiau svarbaus statuso nustatymu prižiūrimiems subjektams arba prižiūrimoms grupėms.
2. Glaudžiai bendradarbiaujanti NKI užtikrina, kad IV dalyje nustatytos procedūros galėtų būti taikomos jos valstybėje narėje įsteigtų prižiūrimų subjektų ir prižiūrimų grupių atžvilgiu.
3. Tais atvejais, kai IV dalyje numatyta, kad ECB sprendimą skiria prižiūrimam subjektui arba prižiūrimai grupei, tuomet ECB vietoj sprendimo pateikimo prižiūrimam subjektui arba prižiūrimai grupei pateikia nurodymus glaudžiai bendradarbiaujančiai NKI, kuri, laikydamasi tokių nurodymų, pateikia sprendimą prižiūrimam subjektui arba prižiūrimai grupei.
111 straipsnis
Glaudaus bendradarbiavimo sistemos bendrosios procedūros
1. Laikantis šio straipsnio nuostatų, prižiūrimų subjektų arba prižiūrimų grupių dalyvaujančiose glaudžiai bendradarbiaujančiose valstybėse narėse atžvilgiu mutatis mutandis taikomos V dalies nuostatos dėl bendrųjų procedūrų.
2. Glaudžiai bendradarbiaujanti NKI užtikrina, kad V dalyje nustatytos procedūros galėtų būti taikomos jos valstybėje narėje įsteigtų prižiūrimų subjektų atžvilgiu. Visų pirma, glaudžiai bendradarbiaujanti NKI užtikrina, kad ECB gautų visą informaciją ir dokumentus, būtinus BPM reglamentu jam pavestų uždavinių vykdymui.
3. Tais atvejais, kai V dalyje numatyta, kad ECB sprendimą skiria prižiūrimam subjektui arba prižiūrimai grupei, tuomet ECB vietoj sprendimo pateikimo prižiūrimam subjektui arba prižiūrimai grupei pateikia nurodymus glaudžiai bendradarbiaujančiai NKI, kuri, laikydamasi tokių nurodymų, pateikia sprendimą prižiūrimam subjektui arba prižiūrimai grupei.
4. Tais atvejais, kai V dalyje numatyta, kad atitinkama NKI parengia sprendimo projektą, tuomet glaudžiai bendradarbiaujanti NKI sprendimo projektą pateikia ECB ir prašo nurodymų.
112 straipsnis
Glaudaus bendradarbiavimo sistemos makroprudencinės priemonės
Prižiūrimų subjektų ir prižiūrimų grupių dalyvaujančiose glaudžiai bendradarbiaujančiose valstybėse narėse atžvilgiu mutatis mutandis taikomos VIII dalies nuostatos dėl ECB, NKI ir NPI bendradarbiavimo, susijusios su makroprudenciniais uždaviniais ir priemonėmis.
113 straipsnis
Glaudaus bendradarbiavimo sistemos administracinės sankcijos
1. Prižiūrimų subjektų ir prižiūrimų grupių dalyvaujančiose glaudžiai bendradarbiaujančiose valstybėse narėse atžvilgiu mutatis mutandis taikomos X dalies nuostatos dėl administracinių sankcijų.
2. Tais atvejais, kai BPM reglamento 18 straipsnyje ir šio reglamento X dalyje numatyta, kad ECB sprendimą skiria prižiūrimam subjektui arba prižiūrimai grupei, ECB vietoj sprendimo pateikimo prižiūrimam subjektui arba prižiūrimai grupei pateikia nurodymus glaudžiai bendradarbiaujančiai NKI, kuri, laikydamasi tokių nurodymų, pateikia sprendimą prižiūrimam subjektui arba prižiūrimai grupei.
3. Tais atvejais, kai BPM reglamento 18 straipsnyje arba šio reglamento X dalyje numatyta, kad atitinkama NKI sprendimą skiria svarbiam prižiūrimam subjektui arba svarbiai prižiūrimai grupei, glaudžiai bendradarbiaujanti NKI pradeda procedūras, kuriomis siekiama užtikrinti, kad administracinės sankcijos taikomos tik pagal ECB nurodymus. Priėmusi sprendimą, glaudžiai bendradarbiaujanti NKI informuoja ECB.
114 straipsnis
Glaudaus bendradarbiavimo sistemos tyrimo įgaliojimai, numatyti BPM reglamento 10-13 straipsniuose
1. Prižiūrimų subjektų ir prižiūrimų grupių dalyvaujančiose glaudžiai bendradarbiaujančiose valstybėse narėse atžvilgiu mutatis mutandis taikomos XI dalies nuostatos dėl bendradarbiavimo, susijusio su BPM reglamento 10-13 straipsnių nuostatomis.
2. Glaudžiai bendradarbiaujanti NKI BPM reglamento 10-13 straipsniuose nustatytais tyrimo įgaliojimais naudojasi pagal ECB nurodymus.
3. Pasinaudojusi BPM reglamento 10-13 straipsniuose nustatytais tyrimo įgaliojimais, glaudžiai bendradarbiaujanti NKI pateikia išvadas ECB.
4. Glaudžiai bendradarbiaujanti NKI užtikrina, kad bet kuriame pagal BPM reglamento 10-13 straipsnius atliekamame tyrime stebėtojo teisėmis galėtų dalyvauti ECB paskirti darbuotojai.
3 ANTRAŠTINĖ DALIS
GLAUDUS BENDRADARBIAVIMAS SVARBIŲ PRIŽIŪRIMŲ SUBJEKTŲ ATŽVILGIU
115 straipsnis
Svarbių prižiūrimų subjektų priežiūra dalyvaujančioje glaudžiai bendradarbiaujančioje valstybėje narėje
1. Laikantis šio straipsnio nuostatų, svarbių prižiūrimų subjektų ir svarbių prižiūrimų grupių, įsteigtų dalyvaujančioje glaudžiai bendradarbiaujančioje valstybėje narėje, atžvilgiu mutatis mutandis taikomos II ir VI dalių nuostatos.
2. Glaudžiai bendradarbiaujanti NKI užtikrina, kad ECB gautų visą informaciją ir ataskaitas, susijusias su svarbiais prižiūrimais subjektais ir svarbiomis prižiūrimomis grupėmis, kurias gauna pati glaudžiai bendradarbiaujanti NKI, ir kurios būtinos BPM reglamentu ECB pavestiems uždaviniams vykdyti.
3. Siekiant vykdyti kiekvieno svarbaus prižiūrimo subjekto arba svarbios prižiūrimos grupės, įsteigtos dalyvaujančioje glaudžiai bendradarbiaujančioje valstybėje narėje, priežiūrą, steigiama jungtinė priežiūros grupė. Jungtinės priežiūros grupės nariai skiriami vadovaujantis 4 straipsniu. Glaudžiai bendradarbiaujanti NKI skiria NKI koordinatoriaus padėjėją, kuris svarbių prižiūrimų subjektų arba svarbių prižiūrimų grupių atžvilgiu, vadovaudamasis JPG koordinatoriaus nurodymais, veiktų tiesiogiai.
4. Glaudžiai bendradarbiaujanti NKI užtikrina, kad ECB paskirti darbuotojai būtų kviečiami dalyvauti visuose patikrinimuose vietoje, atliekamuose svarbaus prižiūrimo subjekto ir svarbios prižiūrimos grupės atžvilgiu. ECB gali nustatyti ECB darbuotojų, kurie dalyvaus kaip stebėtojai, skaičių.
5. Konsoliduotos priežiūros ir priežiūros institucijų kolegijų atveju, kai patronuojančioji įmonė yra įsteigta euro zonos valstybėje narėje arba ne euro zonos dalyvaujančioje valstybėje narėje, ECB kaip kompetentinga institucija yra konsoliduotos priežiūros institucija ir pirmininkauja priežiūros institucijų kolegijai. ECB siūlo, kad atitinkama glaudžiai bendradarbiaujanti NKI paskirtų NKI darbuotoją dalyvauti stebėtojo teisėmis. ECB gali veikti duodamas nurodymus atitinkamai glaudžiai bendradarbiaujančiai NKI.
116 straipsnis
Sprendimai svarbių prižiūrimų subjektų ir svarbių prižiūrimų grupių atžvilgiu
1. Nedarant poveikio NKI įgaliojimams, susijusiems su BPM reglamentu ECB nepavestais uždaviniais, glaudžiai bendradarbiaujanti NKI priima sprendimus svarbių prižiūrimų subjektų ir svarbių prižiūrimų grupių savo valstybėje narėje atžvilgiu tik pagal ECB nurodymus. Glaudžiai bendradarbiaujanti NKI taip pat gali prašyti ECB pateikti nurodymus.
2. Glaudžiai bendradarbiaujanti NKI bet kurį sprendimą, susijusį su svarbiu prižiūrimu subjektu arba svarbia prižiūrima grupe, nedelsdama pateikia ECB.
3. Glaudžiai bendradarbiaujanti NKI informuoja ECB apie: a) pagal savo įgaliojimus priimtus sprendimus, susijusius su BPM reglamentu ECB nepavestais uždaviniais, ir b) sprendimus, kuriuos ji priima pagal ECB nurodymus arba kaip numatyta šioje dalyje.
4 ANTRAŠTINĖ DALIS
GLAUDUS BENDRADARBIAVIMAS MAŽIAU SVARBIŲ PRIŽIŪRIMŲ SUBJEKTŲ IR MAŽIAU SVARBIŲ PRIŽIŪRIMŲ GRUPIŲ ATŽVILGIU
117 straipsnis
Mažiau svarbių prižiūrimų subjektų ir mažiau svarbių prižiūrimų grupių priežiūra
1. Laikantis šių nuostatų, mažiau svarbių prižiūrimų subjektų ir mažiau svarbių prižiūrimų grupių dalyvaujančiose glaudžiai bendradarbiaujančiose valstybėse narėse atžvilgiu mutatis mutandis taikomos VII dalies nuostatos.
2. Siekdamas užtikrinti priežiūros rezultatų nuoseklumą BPM, ECB gali priimti bendro pobūdžio nurodymus, gaires ir teikti prašymus glaudžiai bendradarbiaujančiai NKI, reikalaudamas, kad ji priimtų priežiūros sprendimą mažiau svarbių prižiūrimų subjektų ir mažiau svarbių prižiūrimų grupių, įsteigtų dalyvaujančioje glaudžiai bendradarbiaujančioje valstybėje narėje, atžvilgiu. Tokie bendro pobūdžio nurodymai, gairės ir prašymai gali būti skiriami kredito įstaigų grupėms ar kategorijoms.
3. ECB taip pat gali glaudžiai bendradarbiaujančios NKI prašyti papildomai įvertinti esminius NKI procedūros aspektus, kaip numatyta BPM reglamento 6 straipsnio 7 dalies c punkto ii papunktyje.
5 ANTRAŠTINĖ DALIS
PROCEDŪRA DALYVAUJANČIOS GLAUDŽIAI BENDRADARBIAUJANČIOS VALSTYBĖS NARĖS NESUTIKIMO ATVEJU
118 straipsnis
Procedūra tuo atveju, kai pagal BPM reglamento 7 straipsnio 8 dalį pareiškiamas nesutikimas su Priežiūros valdybos sprendimo projektu
1. ECB informuoja glaudžiai bendradarbiaujančią NKI apie Priežiūros valdybos galutinio sprendimo projektą, susijusį su dalyvaujančioje glaudžiai bendradarbiaujančioje valstybėje narėje esančiu prižiūrimu subjektu arba prižiūrima grupe, laikydamasis slaptumo reikalavimų pagal Sąjungos teisę.
2. Jei glaudžiai bendradarbiaujanti NKI nesutinka su Priežiūros valdybos galutinio sprendimo projektu, per penkias darbo dienas nuo galutinio sprendimo projekto gavimo ji raštu informuoja Valdančiąją tarybą apie savo nesutikimą, nurodydama priežastis.
3. Valdančioji taryba per penkias darbo dienas priima sprendimą dėl šio klausimo, visapusiškai atsižvelgdama į tas priežastis, ir raštu paaiškina savo sprendimą glaudžiai bendradarbiaujančiai NKI.
4. Dalyvaujanti glaudžiai bendradarbiaujanti valstybė narė gali prašyti, kad ECB nedelsdamas nutrauktų glaudų bendradarbiavimą, ir joks kitas Valdančiosios tarybos sprendimas jai nebus taikomas.
119 straipsnis
Procedūra tuo atveju, kai pagal BPM reglamento 7 straipsnio 7 dalį pareiškiamas nesutikimas su Valdančiosios tarybos prieštaravimu dėl Priežiūros valdybos sprendimo projekto
1. ECB informuoja glaudžiai bendradarbiaujančią NKI apie Valdančiosios tarybos prieštaravimą dėl Priežiūros valdybos galutinio sprendimo projekto.
2. Jei glaudžiai bendradarbiaujanti NKI nesutinka su Valdančiosios tarybos prieštaravimu dėl Priežiūros valdybos galutinio sprendimo projekto, per penkias darbo dienas nuo Valdančiosios tarybos prieštaravimo gavimo ji raštu informuoja ECB apie savo nesutikimą, nurodydama priežastis.
3. Valdančioji taryba per 30 dienų nuo pagrįsto nesutikimo gavimo raštu pateikia savo nuomonę dėl glaudžiai bendradarbiaujančios NKI pareikšto pagrįsto nesutikimo ir patvirtina arba atsiima savo prieštaravimą, nurodydama to priežastis. ECB apie tai informuoja glaudžiai bendradarbiaujančią NKI.
4. Kai Valdančioji taryba patvirtina savo prieštaravimą, glaudžiai bendradarbiaujanti NKI per penkias dienas nuo informacijos apie tai, kad Valdančioji taryba patvirtino savo prieštaravimą, gavimo gali pranešti ECB, kad jai nebus privalomas bet koks kitas sprendimas, susijęs su iš dalies pakeistu pradiniu galutinio sprendimo projektu, kuriam Valdančioji taryba prieštarauja.
Tokiu atveju ECB, deramai atsižvelgdamas į priežiūros veiksmingumą, apsvarsto galimybę sustabdyti arba nutraukti glaudų bendradarbiavimą su glaudžiai bendradarbiaujančia NKI ir šiuo klausimu priima sprendimą. ECB ypač atsižvelgia į BPM reglamento 7 straipsnio 7 dalyje nurodytus veiksnius.
X DALIS
ADMINISTRACINĖS SANKCIJOS
1 ANTRAŠTINĖ DALIS
APIBRĖŽTYS IR SANTYKIS SU TARYBOS REGLAMENTU (EB) NR. 2532/98 (17)
120 straipsnis
Administracinių sankcijų apibrėžtis
Šioje dalyje administracinės sankcijos reiškia:
a)
BPM reglamento 18 straipsnio 1 dalyje numatytas ir pagal šį straipsnį skiriamas administracines pinigines sankcijas;
b)
Reglamento (EB) Nr. 2532/98 2 straipsnyje numatytas ir pagal BPM reglamento 18 straipsnio 7 dalį skiriamas vienkartines arba periodiškai mokamas baudas (delspinigius).
121 straipsnis
Santykis su Reglamentu (EB) Nr. 2532/98
1. BPM reglamento 18 straipsnio 1 dalyje nustatytoms procedūroms, laikantis BPM reglamento 18 straipsnio 4 dalies, taikomos šiame reglamente nustatytos procedūrinės taisyklės.
2. BPM reglamento 18 straipsnio 7 dalyje nustatytoms procedūroms taikomos šiame reglamente nustatytos procedūrinės taisyklės, papildančios Reglamente (EB) Nr. 2532/98 nustatytas procedūras ir taikomos laikantis BPM reglamento 25 ir 26 straipsnių.
122 straipsnis
BPM reglamento 18 straipsnio 7 dalyje nustatyti ECB įgaliojimai skirti administracines sankcijas
Jeigu nevykdomi ECB reglamentuose ir sprendimuose nustatyti įsipareigojimai, ECB administracines sankcijas, kaip numatyta 120 straipsnio b dalyje, skiria:
a)
svarbiems prižiūrimiems subjektams arba
b)
mažiau svarbiems prižiūrimiems subjektams, kai atitinkamais ECB reglamentais arba sprendimais nustatomi mažiau svarbių prižiūrimų subjektų įsipareigojimai ECB.
2 ANTRAŠTINĖ DALIS
ADMINISTRACINIŲ SANKCIJŲ, IŠSKYRUS PERIODIŠKAI MOKAMAS BAUDAS (DELSPINIGIUS), SKYRIMO EURO ZONOS VALSTYBIŲ NARIŲ PRIŽIŪRIMIEMS SUBJEKTAMS PROCEDŪRINĖS TAISYKLĖS
123 straipsnis
Nepriklausomo tyrimų skyriaus įsteigimas
1. ECB įsteigia vidaus nepriklausomą tyrimų skyrių (toliau - Tyrimų skyrius), kurį sudaro ECB paskirti tyrėjai.
2. Tyrėjai neturi būti susiję ir 2 metus iki tapimo tyrėjais neturėjo būti susiję su atitinkamo prižiūrimo subjekto tiesiogine ar netiesiogine priežiūra arba leidimais.
3. Tyrėjai savo tyrimo funkcijas vykdo nepriklausomai nuo Priežiūros valdybos ir Valdančiosios tarybos ir nedalyvauja Priežiūros valdybos ir Valdančiosios tarybos svarstymuose.
124 straipsnis
Įtariamų pažeidimų perdavimas Tyrimų skyriui
Kai, vykdydamas jam BPM reglamentu pavestus uždavinius, ECB mano, kad yra pagrindas įtarti, jog vieną ar kelis:
a)
atitinkamos tiesiogiai taikomos Sąjungos teisės pažeidimus, kaip numatyta BPM reglamento 18 straipsnio 1 dalyje, vykdo ar įvykdė svarbus prižiūrimas subjektas, kurio pagrindinė buveinė yra euro zonos valstybėje narėje, arba
b)
ECB reglamento ar sprendimo pažeidimus, kaip numatyta BPM reglamento 18 straipsnio 7 dalyje, vykdo ar įvykdė prižiūrimas subjektas, kurio pagrindinė buveinė yra euro zonos valstybėje narėje,
ECB šį klausimą perduoda Tyrimų skyriui.
125 straipsnis
Tyrimų skyriaus įgaliojimai
1. Siekdamas ištirti įtariamus 124 straipsnyje numatytus pažeidimus, Tyrimų skyrius gali naudotis BPM reglamentu ECB suteiktais įgaliojimais.
2. Kai naudojantis BPM reglamentu ECB suteiktais įgaliojimais prižiūrimam subjektui pateikiamas su tyrimu susijęs prašymas, Tyrimų skyrius nurodo tyrimo dalyką ir tikslą.
3. Vykdydamas savo uždavinius, Tyrimų skyrius turi priėjimą prie visų ECB, o prireikus - atitinkamos NKI dokumentų ir informacijos, gautų vykdant priežiūros veiklą.
126 straipsnis
Procedūrinės teisės
1. Baigiant tyrimą ir prieš parengiant pasiūlymą dėl užbaigto sprendimo projekto bei prieš pateikiant jį Priežiūros valdybai, Tyrimų skyrius atitinkamam prižiūrimam subjektui raštu praneša apie atlikto tyrimo rezultatus ir bet kokius dėl to kilusius prieštaravimus.
2. 1 dalyje numatytame pranešime Tyrimų skyrius atitinkamam prižiūrimam subjektui nurodo apie jo teisę raštu Tyrimų skyriui pateikti pastabas dėl jame išdėstytų faktinių rezultatų bei prieštaravimų subjekto atžvilgiu, įskaitant konkrečias nuostatas, kurių pažeidimas įtariamas, ir nustato protingą terminą tokioms pastaboms pateikti. ECB neatsižvelgia į rašytines pastabas, pateiktas pasibaigus Tyrimų skyriaus nurodytam terminui.
3. Nusiuntęs 1 dalyje nurodytą pranešimą, Tyrimų skyrius taip pat gali pakviesti atitinkamą prižiūrimą subjektą dalyvauti žodiniame svarstyme. Tyrimo šalims svarstyme gali atstovauti ir (arba) joms padėti advokatai arba kiti kvalifikuoti asmenys. Žodiniai svarstymai yra nevieši.
4. Prižiūrimo subjekto, dėl kurio vyksta tyrimas, teisė susipažinti su byla, esančia Tyrimų skyriuje, nustatoma vadovaujantis 32 straipsniu.
127 straipsnis
Bylos nagrinėjimas Priežiūros valdyboje
1. Jeigu Tyrimų skyrius mano, kad priežiūros subjektui būtina skirti administracinę sankciją, Tyrimų skyrius Priežiūros valdybai pateikia pasiūlymą dėl galutinio sprendimo projekto nurodydamas, kad atitinkamas prižiūrimas subjektas įvykdė pažeidimą ir turi būti paskirta konkreti administracinė sankcija. Tyrimų skyrius Priežiūros valdybai taip pat pateikia tyrimo bylą.
2. Savo pasiūlymą dėl galutinio sprendimo projekto Tyrimų skyrius grindžia tik tais faktais ir prieštaravimais, dėl kurių prižiūrimas subjektas turėjo galimybę pateikti pastabas.
3. Jeigu Priežiūros valdyba mano, kad byla, kurią pateikė Tyrimų skyrius, yra neišsami, ji gali bylą grąžinti Tyrimų skyriui kartu su pagrįstu prašymu pateikti papildomą informaciją. Tuomet atitinkamai taikomas 125 straipsnis.
4. Jeigu Priežiūros valdyba, atsižvelgdama į išsamią bylą, sutinka su Tyrimų skyriaus pasiūlymu dėl galutinio sprendimo projekto, susijusio su vienu ar daugiau pažeidimų, bei su faktiniu tokio sprendimo pagrindu, ji priima Tyrimų skyriaus pasiūlytą galutinio sprendimo projektą, susijusį su vienu ar daugiau pažeidimų, dėl kurių įvykdymo ji sutinka. Jeigu Priežiūros valdyba su pasiūlymu nesutinka, tuomet sprendimas priimamas pagal atitinkamas šio straipsnio dalis.
5. Jeigu Priežiūros valdyba, atsižvelgdama į išsamią bylą, mano, kad 1 dalyje numatytame pasiūlyme dėl galutinio sprendimo projekto nurodyti įrodymai pakankamai patvirtina pažeidimo įvykdymo faktus, kaip numatyta 124 straipsnyje, ji gali priimti galutinio sprendimo projektą nutraukti bylą.
6. Jeigu Priežiūros valdyba, atsižvelgdama į išsamią bylą, sutinka su Tyrimų skyriaus pasiūlyme dėl galutinio sprendimo projekto pateiktu nurodymu, kad atitinkamas prižiūrimas subjektas įvykdė pažeidimą, bet nesutinka su pasiūlyta rekomendacija dėl administracinių sankcijų, ji priima galutinio sprendimo projektą, nurodydama, jos manymu, tinkamą administracinę sankciją.
7. Jeigu Priežiūros valdyba, atsižvelgdama į išsamią bylą, nesutinka su Tyrimų skyriaus pasiūlymu, bet nutaria, kad prižiūrimas subjektas įvykdė kitą pažeidimą arba kad Tyrimų skyriaus pasiūlymas turi kitą faktinį pagrindą, ji apie savo išvadas ir prieštaravimus dėl atitinkamo prižiūrimo subjekto raštu informuoja atitinkamą prižiūrimą subjektą. Priežiūros valdybos atžvilgiu atitinkamai taikomos 126 straipsnio 2 ir 4 dalys.
8. Priežiūros valdyba parengia galutinio sprendimo projektą, kuriame nurodoma, kad atitinkamas prižiūrimas subjektas įvykdė pažeidimą arba jo neįvykdė, ir nurodomos skiriamos administracinės sankcijos, jei tokios sankcijos skiriamos.
9. Galutinių sprendimų projektai, kuriuos priima Priežiūros valdyba ir kurie pateikiami Valdančiajai tarybai, grindžiami tik tais faktais ir prieštaravimais, dėl kurių prižiūrimas subjektas turėjo galimybę pateikti pastabas.
128 straipsnis
Bendros metinės apyvartos apibrėžimas siekiant nustatyti administracinių piniginių sankcijų viršutinę ribą
BPM reglamento 18 straipsnio 1 dalyje nurodyta bendra metinė apyvarta reiškia Direktyvos 2013/36/ES 67 straipsnyje apibrėžtą metinę prižiūrimo subjekto apyvartą pagal naujausią turimą tokio prižiūrimo subjekto metinę finansinę ataskaitą. Jeigu pažeidimą padaręs prižiūrimas subjektas priklauso prižiūrimai grupei, atitinkama bendra metinė apyvarta yra bendra metinė apyvarta, nurodyta naujausioje turimoje prižiūrimos grupės konsoliduotoje metinėje finansinėje ataskaitoje.
3 ANTRAŠTINĖ DALIS
PERIODIŠKAI MOKAMOS BAUDOS (DELSPINIGIAI)
129 straipsnis
Periodiškai mokamų baudų (delspinigių) procedūrinės taisyklės
1. Jeigu vykdomas ECB reglamento arba priežiūros sprendimo tęstinis pažeidimas, ECB gali skirti periodiškai mokamą baudą (delspinigius) siekdamas, kad atitinkami asmenys laikytųsi reglamento arba priežiūros sprendimo. ECB taiko procedūrines taisykles, nustatytas BPM reglamento 22 straipsnyje ir šio reglamento III dalies 2 antraštinėje dalyje.
2. Periodiškai mokama bauda (delspinigiai) turi būti veiksminga ir proporcinga. Periodiškai mokamos baudos (delspinigių) dydis apskaičiuojamas už kiekvieną pažeidimo dieną iki tol, kol atitinkamas asmuo pradeda laikytis atitinkamo ECB reglamento arba priežiūros sprendimo.
3. Periodiškai mokamų baudų (delspinigių) viršutinės ribos nustatytos Reglamente (EB) Nr. 2532/98. Atitinkamas terminas prasideda nuo sprendime dėl periodiškai mokamos baudos (delspinigių) paskyrimo nustatytos dienos. Anksčiausia sprendime nustatyta data yra data, kurią atitinkamam asmeniui raštu pranešama apie priežastis, kuriomis remdamasis ECB skiria periodiškai mokamą baudą (delspinigius).
4. Periodiškai mokamos baudos (delspinigiai) gali būti paskirtos ne ilgesniam kaip šešių mėnesių terminui nuo datos, nustatytos 3 dalyje numatytame sprendime.
4 ANTRAŠTINĖ DALIS
TERMINAI
130 straipsnis
Administracinių sankcijų skyrimo senaties terminai
1. ECB įgaliojimui prižiūrimiems subjektams skirti administracines sankcijas taikomas penkerių metų senaties terminas, kuris prasideda pažeidimo padarymo dieną. Tęstinio arba pakartotinio pažeidimo atveju senaties terminas prasideda nuo dienos, kai baigiamas pažeidimo vykdymas.
2. Bet koks veiksmas, susijęs su tyrimu arba procedūromis dėl pažeidimo, kurio, laikydamasis 124 straipsnio, imasi ECB, nutraukia administracinių sankcijų senaties terminą. Senaties termino nutrūkimas įsigalioja pranešimo atitinkamam prižiūrimam subjektui apie tokį veiksmą dieną.
3. Kiekvienas nutrūkimas yra pagrindas senaties terminui prasidėti iš naujo. Tačiau senaties terminas išnyksta, jeigu ECB nepaskyrė administracinės sankcijos vėliausiai tą dieną, kai suėjo terminas, lygus dvigubam senaties terminui. Šis laikotarpis pratęsiamas tam laikotarpiui, per kurį, laikantis 5 dalies, senaties terminas buvo sustabdytas.
4. Administracinių sankcijų skyrimo senaties terminas sustabdomas tam laikotarpiui, kol Administracinėje peržiūros valdyboje vyksta ECB valdančiosios tarybos galutinio sprendimo peržiūrėjimo procesas arba Teisingumo Teisme vyksta apeliacijos procesas.
5. Senaties terminas sustabdomas tam laikotarpiui, kol prižiūrimo subjekto atžvilgiu dėl tų pačių faktų vyksta baudžiamasis procesas.
131 straipsnis
Administracinių sankcijų įvykdymo senaties terminai
1. ECB įgaliojimui įvykdyti sprendimą, priimtą laikantis BPM reglamento 18 straipsnio 1 ir 7 dalių, taikomas penkerių metų senaties terminas, kuris prasideda tokio sprendimo tapimo galutiniu dieną.
2. Bet koks ECB veiksmas, kuriuo siekiama, kad būtų įvykdytas mokėjimas arba mokėjimo terminai ir sąlygos, numatyti atitinkamoje administracinėje sankcijoje, nutraukia administracinių sankcijų įvykdymo senaties terminą.
3. Kiekvienas nutrūkimas yra pagrindas senaties terminui prasidėti iš naujo.
4. Administracinių sankcijų įvykdymo senaties terminas sustabdomas tam laikotarpiui, kai:
a)
suteikiama laiko sumokėti;
b)
mokėjimo įvykdymas sustabdomas vadovaujantis ECB valdančiosios tarybos arba Teisingumo Teismo sprendimu.
5 ANTRAŠTINĖ DALIS
SPRENDIMŲ PASKELBIMAS IR KEITIMASIS INFORMACIJA
132 straipsnis
Sprendimų, susijusių su administracinėmis sankcijomis, paskelbimas
1. Po to, kai apie sprendimą buvo pranešta atitinkamam prižiūrimam subjektui, ECB savo interneto svetainėje nedelsdamas paskelbia bet kurį sprendimą paskirti administracinę sankciją prižiūrimam subjektui, esančiam dalyvaujančioje valstybėje narėje, kaip numatyta 120 straipsnyje, įskaitant informaciją apie pažeidimo rūšį ir pobūdį bei atitinkamo prižiūrimo subjekto identifikavimo duomenis, išskyrus, kai toks paskelbimas:
a)
sukeltų grėsmę finansų rinkų stabilumui ar vykstančiam baudžiamajam tyrimui arba
b)
padarytų, kai tai galima nustatyti, neproporcingą žalą atitinkamam prižiūrimam subjektui.
Esant šioms aplinkybėms, skelbiamos nuasmenintos administracinės sankcijos. Kitu atveju, jei tikėtina, kad tokios aplinkybės nustos egzistuoti per pagrįstą laikotarpį, paskelbimas pagal šią dalį gali būti atidėtas tokiam pagrįstam laikotarpiui.
2. Jeigu dėl 1 dalyje numatyto sprendimo Teisingumo Teisme vyksta apeliacinis procesas, ECB savo interneto svetainėje taip pat nedelsdamas paskelbia informaciją apie šio apeliacinio proceso statusą ir rezultatus.
3. ECB užtikrina, kad pagal 1 ir 2 dalis paskelbta informacija bent penkerius metus liktų jo interneto svetainėje.
133 straipsnis
EBI informavimas
Laikydamasis BPM reglamento 27 straipsnyje nustatytų profesinės paslapties reikalavimų, ECB informuoja EBI apie visas administracines sankcijas, kaip numatyta 120 straipsnyje, kurios paskirtos prižiūrimam subjektui, esančiam euro zonos valstybėje narėje, įskaitant informavimą apie apeliacijas, susijusias su tokiomis sankcijomis, ir jų rezultatus.
6 ANTRAŠTINĖ DALIS
ECB IR NKI, ESANČIŲ EURO ZONOS VALSTYBĖSE NARĖSE, BENDRADARBIAVIMAS PAGAL BPM REGLAMENTO 18 STRAIPSNIO 5 DALĮ
134 straipsnis
Svarbūs prižiūrimi subjektai
1. Svarbių prižiūrimų subjektų atžvilgiu NKI pradeda procedūras tik ECB prašymu, jeigu būtina vykdyti BPM reglamentu ECB pavestus uždavinius, kuriomis imamasi veiksmų, kad būtų užtikrintas tinkamų sankcijų paskyrimas BPM reglamento 18 straipsnio 1 dalyje nenumatytais atvejais. Tokie atvejai apima šių sankcijų taikymą:
a)
nepiniginės sankcijos - jeigu fizinis arba juridinis asmuo padaro tiesiogiai taikomos Sąjungos teisės pažeidimą, taip pat ir piniginės sankcijos - jeigu juridinis asmuo padaro tiesiogiai taikomos Sąjungos teisės pažeidimą;
b)
piniginės ir nepiniginės sankcijos - jeigu fizinis arba juridinis asmuo padaro nacionalinės teisės, kuria į nacionalinę teisę perkeliamos atitinkamos Sąjungos direktyvos, pažeidimą;
c)
piniginės ir nepiniginės sankcijos, skiriamos pagal atitinkamus nacionalinės teisės aktus, kuriais pavedami specialūs įgaliojimai euro zonos valstybių narių NKI ir kurie šiuo metu nenumatyti atitinkamoje Sąjungos teisėje.
Šios dalies nuostatos nedaro poveikio NKI galimybei pradėti procedūras savo iniciatyva taikant nacionalinę teisę, susijusią su uždaviniais, kurie nepavesti ECB.
2. NKI gali prašyti ECB, kad šis prašytų pradėti procedūras 1 dalyje numatytais atvejais.
3. Dalyvaujančios valstybės narės NKI praneša ECB apie sankcijos skyrimo procedūros, kuri, laikantis 1 dalies, buvo pradėta ECB prašymu, užbaigimą. Visų pirma ECB informuojamas apie paskirtas sankcijas, jeigu tokios buvo paskirtos.
135 straipsnis
Pranešimai apie mažiau svarbius prižiūrimus subjektus
Atitinkama NKI reguliariai praneša ECB apie visas administracines sankcijas, kurios buvo paskirtos mažiau svarbiems prižiūrimiems subjektams, vykdant priežiūros uždavinius.
7 ANTRAŠTINĖ DALIS
NUSIKALSTAMOS VEIKOS
136 straipsnis
Faktinės aplinkybės, galimai susijusios su nusikalstama veika
Kai ECB, vykdydamas BPM reglamentu jam pavestus uždavinius, turi priežasčių įtarti, kad galėjo buvo įvykdyta nusikalstama veika, jis prašo atitinkamos NKI, vadovaujantis nacionaline teise, perduoti šį klausimą ištirti atitinkamoms institucijoms arba galimai vykdyti baudžiamąjį persekiojimą.
8 ANTRAŠTINĖ DALIS
PAJAMOS, GAUTOS ĮVYKDŽIUS SANKCIJAS
137 straipsnis
Pajamos, gautos įvykdžius sankcijas
Pajamos, gautos pagal BPM reglamento 18 straipsnio 1 ir 7 dalis ECB paskyrus administracines sankcijas, yra ECB nuosavybė.
XI DALIS
GALIMYBĖ SUSIPAŽINTI SU INFORMACIJA, ATSKAITOMYBĖ, TYRIMAI IR PATIKRINIMAI VIETOJE
1 ANTRAŠTINĖ DALIS
BENDRIEJI PRINCIPAI
138 straipsnis
ECB ir NKI bendradarbiavimas, susijęs su BPM reglamento 10-13 straipsniuose nustatytais įgaliojimais
Šioje dalyje numatytos nuostatos taikomos svarbių prižiūrimų subjektų atžvilgiu. Jos taip pat taikomos mažiau svarbių prižiūrimų subjektų atžvilgiu, jeigu, vadovaudamasis BPM reglamento 6 straipsnio 5 dalies d punktu, ECB nusprendžia pasinaudoti BPM reglamento 10-13 straipsniuose nustatytais įgaliojimais, susijusiais su mažiau svarbiu prižiūrimu subjektu. Tačiau tai neturi daryti įtakos NKI kompetencijai pagal BPM reglamento 6 straipsnio 6 dalį tiesiogiai vykdyti mažiau svarbių prižiūrimų subjektų priežiūrą.
2 ANTRAŠTINĖ DALIS
BENDRADARBIAVIMAS, SUSIJĘS SU PRAŠYMAIS PATEIKTI INFORMACIJĄ
139 straipsnis
BPM reglamento 10 straipsnyje numatyti ad hoc prašymai pateikti informaciją
1. Vadovaudamasis BPM reglamento 10 straipsniu ir laikydamasis atitinkamos Sąjungos teisės, ECB gali reikalauti, kad 10 straipsnio 1 dalyje numatytas juridinis arba fizinis asmuo pateiktų visą informaciją, būtiną vykdant BPM reglamentu ECB pavestus uždavinius. ECB nurodo konkrečiai, kokios informacijos reikalaujama, ir nustato protingą jos pateikimo ECB terminą.
2. Prieš reikalaudamas pateikti informaciją pagal BPM reglamento 10 straipsnio 1 dalį, ECB pirmiausia atsižvelgia į NKI turimą informaciją.
3. Iš fizinio arba juridinio asmens, kuriam buvo skirtas prašymas pateikti informaciją, gautos bet kokios informacijos kopiją ECB pateikia atitinkamai NKI.
3 ANTRAŠTINĖ DALIS
ATSKAITOMYBĖ
140 straipsnis
Uždaviniai, susiję su atskaitomybe kompetentingoms institucijoms
1. ECB yra atsakingas už atitinkamos Sąjungos teisės, kuri nustato reikalavimus kredito įstaigoms atskaitomybės kompetentingoms institucijoms srityje, laikymąsi.
2. Siekiant įgyvendinti šį tikslą, ECB vykdo uždavinius ir turi įgaliojimus svarbių prižiūrimų subjektų atžvilgiu, kaip numatyta atitinkamoje Sąjungos teisėje dėl atskaitomybės, susijusios su priežiūra. NKI vykdo uždavinius ir turi įgaliojimus mažiau svarbių prižiūrimų subjektų atžvilgiu, kaip numatyta atitinkamoje Sąjungos teisėje dėl atskaitomybės kompetentingoms institucijoms.
3. Neatsižvelgiant į 2 dalį, kiekvienas prižiūrimas subjektas, laikydamasis atitinkamos Sąjungos teisės, reguliariai teikia atitinkamai NKI informaciją, nebent numatyta kitaip. Visa informacija, kurią pateikė prižiūrimi subjektai, turi būti pateikta NKI, nebent specialiai nurodyta kitaip. Jos patikrina pradinius duomenis ir pateikia informaciją ECB.
4. ECB organizuoja duomenų, kuriuos pateikia prižiūrimi subjektai, rinkimo ir kokybės peržiūrėjimo procesus, susijusius su atitiktimi atitinkamai Sąjungos teisei ir EBI techniniams įgyvendinimo standartams.
141 straipsnis
BPM reglamento 10 straipsnyje numatyti prašymai periodiškai teikti informaciją
1. Vadovaudamasis BPM reglamento 10 straipsniu, o ypač įgaliojimu reikalauti, kad visa informacija, skirta priežiūros ir susijusiems statistikos tikslams, būtų teikiama periodiškai bei specialiu formatu ir laikantis atitinkamos Sąjungos teisės, ECB gali prižiūrimų subjektų prašyti pateikti papildomą informaciją, susijusią su priežiūra, kai tokia informacija yra būtina ECB vykdant BPM reglamentu jam pavestus uždavinius. Laikydamasis atitinkamoje Sąjungos teisėje nustatytų sąlygų, ECB gali nurodyti reikalaujamos pateikti informacijos kategorijas, taip pat atitinkamos informacijos teikimo procesus, formatus, dažnumą ir terminus.
2. Jeigu ECB reikalauja juridinių ir fizinių asmenų informaciją pateikti periodiškai, kaip nustatyta BPM reglamento 10 straipsnio 1 dalyje, tuomet taikomos šio reglamento 140 straipsnio 3 ir 4 dalys.
4 ANTRAŠTINĖ DALIS
BENDRADARBIAVIMAS, SUSIJĘS SU BENDRAISIAIS TYRIMAIS
142 straipsnis
BPM reglamento 11 straipsnyje numatyto bendrojo tyrimo pradėjimas
BPM reglamento 10 straipsnio 1 dalyje nurodytų juridinių ar fizinių asmenų atžvilgiu ECB tyrimą atlieka remdamasis ECB sprendimu. Tokiame sprendime nurodoma:
a)
sprendimo teisinis pagrindas ir jo tikslas;
b)
ketinimas vykdyti BPM reglamento 11 straipsnio 1 dalyje nustatytus įgaliojimus;
c)
tai, kad bet koks tiriamo asmens trukdymas atlikti tyrimą yra ECB sprendimo pažeidimas, numatytas BPM reglamento 18 straipsnio 7 dalyje, nedarant poveikio nacionalinei teisei kaip nustatyta BPM reglamento 11 straipsnio 2 dalyje.
5 ANTRAŠTINĖ DALIS
PATIKRINIMAI VIETOJE
143 straipsnis
ECB sprendimas atlikti BPM reglamento 12 straipsnyje numatytą patikrinimą vietoje
1. Vadovaudamasis BPM reglamento 12 straipsniu ir siekdamas vykdyti BPM reglamentu jam pavestus uždavinius ECB sudaro patikrinimo vietoje grupes, kaip numatyta 144 straipsnyje, kurios atlieka visus būtinus BPM reglamento 10 straipsnio 1 dalyje nurodyto juridinio asmens patalpų patikrinimus vietoje.
2. Nedarant poveikio 142 straipsniui ir vadovaujantis BPM reglamento 12 straipsnio 3 dalimi, patikrinimai vietoje atliekami remiantis ECB sprendimu, kuriame nurodoma bent:
a)
patikrinimo vietoje dalykas ir tikslas, ir
b)
kad bet koks juridinio asmens trukdymas atlikti patikrinimą vietoje yra ECB sprendimo pažeidimas, numatytas BPM reglamento 18 straipsnio 7 dalyje, nedarant poveikio nacionalinei teisei kaip nustatyta BPM reglamento 11 straipsnio 2 dalyje.
3. Jeigu patikrinimas vietoje atliekamas po tyrimo, atlikto remiantis ECB sprendimu, kaip numatyta 142 straipsnyje, taip pat jeigu sutampa tyrimo ir patikrinimo vietoje tikslas ir apimtis, tuomet, laikantis BPM reglamento 12 straipsnio 2 ir 4 dalių ir nedarant poveikio 13 straipsniui, turi būti sudarytos sąlygos pareigūnams ir kitiems ECB ir NKI įgaliotiems asmenims patekti į juridinių asmenų, kurių atžvilgiu atliktas tyrimas pagal tą patį sprendimą, verslo patalpas bei teritoriją.
144 straipsnis
Patikrinimo vietoje grupių sudarymas ir sudėtis
1. Vadovaujantis BPM reglamento 12 straipsniu, ECB yra atsakingas už patikrinimo vietoje grupių sudarymą ir sudėtį, kartu dalyvaujant NKI.
2. ECB paskiria patikrinimo vietoje grupės vadovą iš ECB ir NKI darbuotojų.
3. ECB ir NKI konsultuojasi tarpusavyje ir susitaria dėl NKI išteklių naudojimo patikrinimo vietoje grupėms.
145 straipsnis
Patikrinimo vietoje procedūra ir pranešimas
1. Ne mažiau kaip prieš penkias darbo dienas iki patikrinimo vietoje atlikimo pradžios ECB praneša juridiniam asmeniui, kurio atžvilgiu bus atliekamas patikrinimas vietoje, apie 143 straipsnio 2 dalyje numatytą ECB sprendimą bei patikrinimo vietoje grupės narių duomenis. Likus ne mažiau kaip vienai savaitei iki pranešimo juridiniam asmeniui, kurio atžvilgiu bus atliekamas patikrinimas vietoje, jis apie tokį patikrinimą praneša valstybės narės, kurioje bus atliekamas patikrinimas vietoje, NKI.
2. Kai to reikia dėl tinkamo patikrinimo atlikimo ir veiksmingumo, ECB gali atlikti patikrinimą vietoje iš anksto neperspėjęs atitinkamo juridinio asmens. Prieš atliekant tokį patikrinimą vietoje apie tai kaip galima skubiau pranešama NKI.
146 straipsnis
Patikrinimų vietoje atlikimas
1. Patikrinimą vietoje atliekantys asmenys vykdo patikrinimo vietoje grupės vadovo nurodymus.
2. Kai patikrinimas vietoje atliekamas svarbaus prižiūrimo subjekto atžvilgiu, patikrinimo vietoje grupės vadovas yra atsakingas už patikrinimo vietoje grupės ir už tokio svarbaus prižiūrimo subjekto priežiūrą atsakingos jungtinės priežiūros grupės bendradarbiavimą.
XII DALIS
PEREINAMOJO LAIKOTARPIO IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
147 straipsnis
ECB tiesioginės priežiūros vykdymo pradžia, kai ECB pirmą kartą prisiima savo uždavinius
1. Ne vėliau kaip prieš du mėnesius iki 2014 m. lapkričio 4 d. ECB kiekvienam prižiūrimam subjektui, kurio atžvilgiu jis prisiima jam BPM reglamentu pavestus uždavinius, adresuoja sprendimą, patvirtinantį, kad jis yra svarbus prižiūrimas subjektas. Jeigu subjektai yra svarbios prižiūrimos grupės nariai, ECB praneša apie ECB sprendimą prižiūrimam subjektui aukščiausiu konsolidavimo lygiu dalyvaujančiose valstybėse narėse ir užtikrina, kad visi svarbiai prižiūrimai grupei priklausantys prižiūrimi subjektai būtų tinkamai informuoti. Šie sprendimai įsigalioja 2014 m. lapkričio 4 d.
2. Nepaisant 1 dalies, jeigu ECB pradeda vykdyti jam pavestus uždavinius iki 2014 m. lapkričio 4 d., jis adresuoja sprendimą atitinkamam subjektui ir atitinkamai NKI. Toks sprendimas įsigalioja jo pranešimo dieną, nebent jame nurodyta kitaip. Atitinkama NKI apie ketinimą priimti tokį sprendimą informuojama iš anksto, kaip galima skubiau.
3. Prieš priimdamas sprendimą pagal 1 dalį, ECB suteikia galimybę atitinkamam prižiūrimam subjektui raštu pateikti pastabas.
148 straipsnis
Ataskaitos apie ankstesnius priežiūros duomenis bei rizikos profilį, kurią NKI pateikia ECB, formato nustatymas
1. Vėliausiai iki 2014 m. rugpjūčio 4 d. NKI praneša ECB kredito įstaigų, kurioms jos suteikė leidimus, identifikavimo duomenis ir perduoda ECB nustatyto formato ataskaitą apie šias kredito įstaigas.
2. Nepaisant 1 dalies, jeigu ECB pradeda vykdyti jam pavestus uždavinius iki 2014 m. lapkričio 4 d., jis gali NKI prašyti pateikti ECB atitinkamų kredito įstaigų identifikavimo duomenis bei ECB nustatyto formato ataskaitą per protingą terminą, kuris nurodomas prašyme.
149 straipsnis
Esamų procedūrų tęstinumas
1. Jeigu NKI iki 2014 m. lapkričio 4 d. pradėjo priežiūros procedūras, už kurias ECB tampa kompetentingas remiantis BPM reglamentu, taikomos 48 straipsnyje nustatytos procedūros, jeigu ECB nenusprendžia kitaip.
2. Nukrypstant nuo 48 straipsnio, šio straipsnio nuostatos taikomos bendrosioms procedūroms.
150 straipsnis
NKI priimti priežiūros sprendimai
Nedarant poveikio BPM reglamentu ECB suteiktų įgaliojimų vykdymui, iki 2014 m. lapkričio 4 d. NKI priimti priežiūros sprendimai nekeičiami.
151 straipsnis
Valstybės narės, kurios įsiveda eurą
1. Laikantis 2 dalies, tomis aplinkybėmis, kai, vadovaujantis SESV 140 straipsnio 2 dalimi, panaikinama pagal SESV 139 straipsnį valstybei narei taikyta išimtis, priežiūros procedūroms arba sprendimams, kurias pradeda arba kuriuos priima tokios valstybės narės NKI, atitinkamai taikomi 148-150 straipsniai.
2. 149 ir 150 straipsniuose esanti nuoroda į 2014 m. lapkričio 4 d. laikoma nuoroda į datą, kai atitinkama valstybė narė įsiveda eurą.
152 straipsnis
Galiojančių susitarimų tęstinumas
Visi galiojantys NKI ir kitų institucijų bendradarbiavimo susitarimai, kuriuos NKI sudarė iki 2014 m. lapkričio 4 d., kurie apima bent dalį BPM reglamentu ECB perduotų uždavinių, ir toliau taikomi. Laikydamasis tokiems susitarimams taikytinos procedūros, ECB gali nuspręsti dalyvauti tokiuose galiojančiuose bendradarbiavimo susitarimuose arba su trečiosiomis šalimis sudaryti naujus bendradarbiavimo susitarimus, reikalingus jam BPM reglamentu perduotiems uždaviniams vykdyti. NKI toliau taiko galiojančius bendradarbiavimo susitarimus tik tuo atveju, jeigu jų nepakeičia ECB bendradarbiavimo susitarimai. Kai būtina dėl galiojančių bendradarbiavimo susitarimų vykdymo, NKI padeda ECB, visų pirma naudojasi savo teisėmis ir vykdo savo įsipareigojimus pagal susitarimus, bendradarbiaudama su ECB.
153 straipsnis
Baigiamosios nuostatos
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas pagal Sutarties privalomas visas ir tiesiogiai taikomas valstybėse narėse.
Priimta Frankfurte prie Maino 2014 m. balandžio 16 d.