NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1078/2012
ze dne 16. listopadu 2012
o společné bezpečnostní metodě sledování, kterou mají používat železniční podniky, provozovatelé infrastruktury po získání osvědčení o bezpečnosti nebo schválení z hlediska bezpečnosti a subjekty odpovědné za údržbu
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2004/49/ES ze dne 29. dubna 2004 o bezpečnosti železnic Společenství a o změně směrnice Rady 95/18/ES o vydávání licencí železničním podnikům a směrnice 2001/14/ES o přidělování kapacity železniční infrastruktury, zpoplatnění železniční infrastruktury a o vydávání osvědčení o bezpečnosti (směrnice o bezpečnosti železnic) (1), a zejména na článek 6 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Komise by měla přijmout druhý soubor společných bezpečnostních metod (CSM), zahrnující alespoň metody stanovené v čl. 6 odst. 3 písm. c) směrnice 2004/49/ES, na základě doporučení Evropské agentury pro železnice (dále jen „agentura“).
(2)
Dne 5. října 2009 Komise pověřila agenturu v souladu se směrnicí 2004/49/ES vypracováním návrhu CSM pro kontrolu shody provozu a údržby strukturálních subsystémů s příslušnými základními požadavky. V těchto CSM by měly být upřesněny metody, které mají být použity jednak k ověření toho, že strukturální subsystémy (včetně provozu a řízení dopravy) jsou provozovány a udržovány v souladu se všemi základními požadavky souvisejícími s bezpečností, jednak ke sledování toho, zda subsystémy a jejich začlenění do systémů nadále splňují při provozu a údržbě příslušné bezpečnostní požadavky. Agentura předložila Komisi v souladu s jejím pověřením své doporučení týkající se CSM a podložila je zprávou o posouzení dopadů. Toto nařízení z uvedeného doporučení agentury vychází.
(3)
Aby bylo možné bezpečně začlenit strukturální subsystémy do železničního systému a zajistit jejich provoz a údržbu v rámci tohoto systému a aby bylo zajištěno, že za provozu budou splněny základní požadavky, měly by systémy zajišťování bezpečnosti železničních podniků a provozovatelů infrastruktury a systémy údržby subjektů odpovědných za údržbu zahrnovat veškerá nezbytná opatření, včetně procesů, postupů a technických, provozních a organizačních opatření ke kontrole rizik. Z tohoto důvodu by do sledování správného uplatňování a účinnosti systémů zajišťování bezpečnosti železničních podniků a provozovatelů infrastruktury, jakož i systémů údržby subjektů odpovědných za údržbu měly být zahrnuty požadavky na strukturální subsystémy v rámci provozních podmínek.
(4)
Toto nařízení by mělo umožnit účinné řízení bezpečnosti železničního systému během činností spojených s jeho provozem a údržbou, a je-li to nezbytné a přiměřeně proveditelné, mělo by tento systém řízení zlepšit.
(5)
Toto nařízení by rovněž mělo umožnit zjistit co nejdříve možný nesoulad při uplatňování systému řízení způsobem, který by mohl vyústit v nehody, incidenty, nebezpečné situace nebo jiné nebezpečné jevy. Aby bylo možné tyto formy nesouladu během činností spojených s provozem a údržbou řídit, měl by se ke sledování těchto činností používat harmonizovaný proces. Tento harmonizovaný proces by měl být zejména použit ke kontrole dosažení očekávaného výsledku u systémů zajišťování bezpečnosti železničních podniků a provozovatelů infrastruktury a ke kontrole dosažení očekávaného výsledku u systému údržby subjektů odpovědných za údržbu.
(6)
Železniční podniky a provozovatelé infrastruktury by měli sledovat řádné uplatňování a výsledky opatření, jež vytvořili pomocí svého systému zajišťování bezpečnosti proto, aby byl jejich provoz bezpečný, a to i ve zvláštních sítích.
(7)
Toto nařízení by mělo harmonizací procesu sledování usnadnit přístup služeb železniční dopravy na trh s cílem trvale zajistit požadovaný výkon železničního systému v oblasti bezpečnosti. Kromě toho by toto nařízení mělo přispět k nastolení vzájemné důvěry a transparentnosti mezi členskými státy prostřednictvím harmonizované výměny informací týkajících se bezpečnosti mezi různými zúčastněnými subjekty v rámci železničního odvětví s cílem řídit bezpečnost mezi různými rozhraními tohoto odvětví a harmonizované důkazy o uplatňování procesu sledování.
(8)
Agentura by za účelem podávání zpráv Komisi o účinnosti a uplatňování tohoto nařízení a případně za účelem vydávání doporučení ke zlepšení tohoto nařízení měla mít možnost shromažďovat příslušné informace od různých zúčastněných subjektů, mimo jiné od vnitrostátních bezpečnostních orgánů, od orgánů udělujících osvědčení subjektům odpovědným za údržbu nákladních vozů a od jiných subjektů odpovědných za údržbu, které nespadají do oblasti působnosti nařízení Komise (EU) č. 445/2011 ze dne 10. května 2011 o systému udělování osvědčení pro subjekty odpovědné za údržbu nákladních vozů (2).
(9)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru uvedeného v čl. 27 odst. 1 směrnice 2004/49/ES,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět o oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví společnou bezpečnostní metodu (CSM) sledování, která umožňuje účinné řízení bezpečnosti v železničním systému během činností spojených s jeho provozem a údržbou a která případně systém řízení zlepšuje.
2. Toto nařízení se použije pro účely:
a)
kontroly správného uplatňování a účinnosti všech procesů a postupů v rámci systému řízení, včetně technických, provozních a organizačních opatření ke kontrole rizik. V případě železničních podniků a správců infrastruktury tyto kontroly zahrnují technické, provozní a organizační prvky, jež jsou nezbytné k vydání osvědčení uvedeného v čl. 10 odst. 2 písm. a) a čl. 11 odst. 1 písm. a) směrnice 2004/49/ES, a opatření přijatá za účelem získání osvědčení uvedeného v čl. 10 odst. 2 písm. b) a čl. 11. odst. 1 písm. b) uvedené směrnice;
b)
kontroly správného uplatňování celého systému řízení a toho, zda tento systém dosahuje očekávaných výsledků, a
c)
určení a zavedení vhodných preventivních, nápravných nebo obojích opatření, je-li zjištěn významný případ nesouladu s písmeny a) a b).
3. Toto nařízení se vztahuje na železniční podniky, provozovatele infrastruktury poté, co získají osvědčení o bezpečnosti nebo schválení z hlediska bezpečnosti, a subjektů odpovědných za údržbu.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice článku 3 směrnice 2004/49/ES.
Kromě toho se použijí i tyto definice:
a)
„systémem řízení“ se rozumí buď systém zajišťování bezpečnosti železničních podniků a provozovatelů infrastruktury, které jsou definovány v čl. 3 písm. i) směrnice 2004/49/ES a jsou v souladu s požadavky stanovenými v článku 9 a příloze III uvedené směrnice, nebo systém údržby subjektů odpovědných za údržbu, které jsou v souladu s požadavky stanovenými v čl. 14a odst. 3 uvedené směrnice;
b)
„sledováním“ se rozumí opatření zavedená železničními podniky, provozovateli infrastruktury nebo subjekty odpovědnými za údržbu ke kontrole toho, zda je jejich systém řízení používán správně a zda je účinný;
c)
„rozhraními“ se rozumějí rozhraní definovaná v čl. 3 odst. 7 nařízení Komise (ES) č. 352/2009 (3).
Článek 3
Proces sledování
1. Každý železniční podnik, provozovatel infrastruktury a subjekt odpovědný za údržbu:
a)
nese odpovědnost za provádění procesu sledování stanoveného v příloze;
b)
zajistí, aby v souladu s tímto nařízením byla sledována také opatření ke kontrole rizik, která zavedou jejich smluvní dodavatelé. Za tímto účelem použijí proces sledování stanovený v příloze nebo své smluvní dodavatele požádají, aby tento postup uplatňovali na základě smluvních ujednání.
2. Proces sledování zahrnuje tyto činnosti:
a)
vymezení strategie, priorit a plánu či plánů sledování;
b)
shromažďování a analýzu informací;
c)
vypracování akčního plánu pro případy nepřijatelného nesouladu s požadavky stanovenými v systému řízení;
d)
provedení akčního plánu, je-li tento plán již vypracován;
e)
hodnocení účinnosti opatření akčního plánu, je-li tento plán již vypracován.
Článek 4
Výměna informací mezi zúčastněnými subjekty
1. Železniční podniky, provozovatelé infrastruktury a subjekty odpovědné za údržbu, včetně jejich smluvních dodavatelů, zajistí prostřednictvím smluvních ujednání, aby si vzájemně vyměňovali veškeré významné informace týkající se bezpečnosti, které vzejdou z uplatňování procesu sledování stanoveného v příloze, a umožnili tak druhé straně přijmout nápravná opatření nezbytná k trvalému zajištění požadovaného výkonu železničního systému v oblasti bezpečnosti.
2. Pokud železniční podniky, provozovatelé infrastruktury a subjekty odpovědné za údržbu zjistí v důsledku uplatnění procesu sledování významné bezpečnostní riziko spojené s poruchami a konstrukčními vadami nebo selháním technického vybavení, včetně poruch a konstrukčních vad nebo selhání technického vybavení strukturálních subsystémů, podají o tomto riziku zprávu ostatním zúčastněným stranám, aby jim umožnili přijmout nápravná opatření nezbytná k trvalému zajištění požadovaného výkonu železničního systému v oblasti bezpečnosti.
Článek 5
Podávání zpráv
1. Provozovatelé infrastruktury a železniční podniky informují vnitrostátní bezpečnostní orgán o uplatňování tohoto nařízení prostřednictvím své výroční zprávy o bezpečnosti předkládané v souladu s čl. 9 odst. 4 směrnice 2004/49/ES.
2. Vnitrostátní bezpečnostní orgán podává zprávu o uplatňování tohoto nařízení železničními podniky, provozovateli infrastruktury, a je-li si toho vědom, subjekty odpovědnými za údržbu v souladu s článkem 18 směrnice 2004/49/ES.
3. Výroční zpráva o údržbě podávaná subjekty odpovědnými za údržbu nákladních vozů, již stanoví bod I podbod 7.4 písm. k) přílohy III nařízení (EU) č. 445/2011, obsahuje informace o zkušenostech subjektů odpovědných za údržbu s uplatňováním tohoto nařízení. Agentura tyto informace shromažďuje v koordinaci s příslušnými orgány udělujícími osvědčení.
4. Své zkušenosti s uplatňováním tohoto nařízení sdílejí s agenturou i ostatní subjekty odpovědné za údržbu, které nespadají do oblasti působnosti nařízení (EU) č. 445/2011. Agentura sdílení zkušeností s těmito subjekty odpovědnými za údržbu koordinuje.
5. Agentura shromažďuje veškeré informace o zkušenostech s uplatňováním tohoto nařízení a v případě potřeby vydává doporučení Komisi s cílem toto nařízení zlepšit.
6. Vnitrostátní bezpečnostní orgány agenturu při shromažďování těchto informací od železničních podniků a provozovatelů infrastruktury podporují.
7. Nejpozději do tří let od vstupu tohoto nařízení v platnost předloží agentura Komisi zprávu analyzující účinnost metody a zkušenosti železničních podniků, provozovatelů infrastruktury a subjektů odpovědných za údržbu s uplatňováním tohoto nařízení.
Článek 6
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení se použije ode dne 7. června 2013.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. listopadu 2012.
KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1078/2012
2012 m. lapkričio 16 d.
dėl bendrojo stebėsenos saugos būdo, kurį, gavę saugos sertifikatą arba saugos įgaliojimus, taiko geležinkelio įmonės ir infrastruktūros valdytojai, taip pat už techninę priežiūrą atsakingi subjektai
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/49/EB dėl saugos Bendrijos geležinkeliuose ir iš dalies pakeičiančią Tarybos direktyvą 95/18/EB dėl geležinkelio įmonių licencijavimo bei Direktyvą 2001/14/EB dėl geležinkelių infrastruktūros pajėgumų paskirstymo, mokesčių už naudojimąsi geležinkelių infrastruktūra ėmimo ir saugos sertifikavimo (Saugos geležinkeliuose direktyva) (1), ypač į jos 6 straipsnį,
kadangi:
(1)
atsižvelgdama į Europos geležinkelio agentūros (toliau - agentūra) rekomendaciją, Komisija turėtų priimti antrą bendrųjų saugos būdų rinkinį, kuriame būtų bent Direktyvos 2004/49/EB 6 straipsnio 3 dalies c punkte numatyti būdai;
(2)
2009 m. spalio 5 d. Komisija įgaliojo agentūrą pagal Direktyvą 2004/49/EB parengti struktūrinių posistemių eksploatavimo ir techninės priežiūros atitikties susijusiems esminiams reikalavimams tikrinimo bendrojo saugos būdo projektą. Šiame bendrajame saugos būde turėtų būti apibrėžti metodai, naudotini siekiant patikrinti, ar struktūriniai posistemiai (įskaitant eismo organizavimą ir valdymą) eksploatuojami ir jų techninė priežiūra vykdoma pagal esminius saugos reikalavimus, ir stebėti, kad posistemiai ir jų integravimas į sistemas nuolat atitiktų jų saugos reikalavimus, kai tie posistemiai eksploatuojami ir vykdoma jų techninė priežiūra. Pagal Komisijos suteiktą įgaliojimą agentūra Komisijai pateikė bendrojo saugos būdo rekomendaciją, pagrįstą poveikio vertinimo ataskaita. Šis reglamentas grindžiamas agentūros rekomendacija;
(3)
kad struktūrinių posistemių integracija, eksploatavimas ir techninė priežiūra geležinkelio sistemoje būtų saugūs, taip pat siekiant užtikrinti, kad eksploatuojant būtų laikomasi esminių reikalavimų, geležinkelio įmonių ir infrastruktūros valdytojų saugos valdymo sistemose, taip pat už techninę priežiūrą atsakingų subjektų techninės priežiūros sistemose turėtų būti visos būtinos priemonės, įskaitant procesus, procedūras, technines, eksploatavimo ir organizacines pavojaus kontrolės priemones. Todėl stebint, ar geležinkelio įmonių ir infrastruktūros valdytojų saugos valdymo sistemos, taip pat už techninę priežiūrą atsakingų subjektų techninės priežiūros sistemos yra taikomos tinkamai ir efektyviai, turėtų būti taip pat laikomasi reikalavimų, nustatytų struktūriniams posistemiams ir taikomų atsižvelgiant į tų posistemių eksploatavimo aplinkybes;
(4)
pagal šį reglamentą turėtų būti galima efektyviai valdyti geležinkelių sistemos saugą, kai vykdomi tos sistemos eksploatavimo ir techninės priežiūros veiksmai, ir prireikus (ir jei praktiškai įmanoma) patobulinti sistemos valdymą;
(5)
pagal šį reglamentą taip pat turėtų būti galima kuo anksčiau nustatyti, kad reikalavimų neatitinkantis valdymo sistemos taikymas gali būti avarijų, riktų, vos neįvykusių eismo įvykių arba kitų pavojingų įvykių priežastis. Kad vykdant eksploatavimo ir techninės priežiūros veiksmus būtų valdoma tokio pobūdžio neatitiktis, stebėsenai turėtų būti naudojamas suderintas procesas. Visų pirma, suderintas procesas turėtų būti naudojamas siekiant patikrinti, ar geležinkelio įmonių ir infrastruktūros valdytojų saugos valdymo sistemų gautas rezultatas yra toks, kokio laukta, taip pat ar už techninę priežiūrą atsakingų subjektų techninės priežiūros sistemos gautas rezultatas yra toks, kokio laukta;
(6)
geležinkelio įmonės ir infrastruktūros valdytojai turėtų stebėti, ar priemonės, kurias jie parengė naudodamiesi saugos valdymo sistema, yra taikomos tinkamai ir kokie jų rezultatai, kad veikla, įskaitant veiklą specialiuose tinkluose, būtų vykdoma saugiai;
(7)
pagal šį reglamentą turėtų būti lengviau patekti į geležinkelio transporto paslaugų rinką, suderinus stebėseną siekiant užtikrinti, kad būtų nuolat laikomasi geležinkelių sistemos saugos reikalavimų. Be to, šis reglamentas turėtų padėti pasiekti valstybių narių tarpusavio pasitikėjimą ir skaidrumą, nes įvairūs geležinkelių sektoriaus subjektai keistųsi saugos informacija, būtina įvairių šio sektoriaus sąsajų saugai valdyti, ir suderintais duomenimis, gautais vykdant stebėseną;
(8)
kad agentūra galėtų pateikti Komisijai šio reglamento efektyvumo bei taikymo ataskaitą ir prireikus jo tobulinimo rekomendacijų, agentūrai turėtų būti sukurtos sąlygos rinkti reikiamą informaciją iš įvairių susijusių subjektų, įskaitant nacionalines saugos institucijas, už krovininių vagonų techninę priežiūrą atsakingų subjektų sertifikavimo institucijas ir kitus už techninę priežiūrą atsakingus subjektus, kuriems netaikomas 2011 m. gegužės 10 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 445/2011 dėl subjektų, atsakingų už prekinių vagonų priežiūrą, sertifikavimo sistemos (2);
(9)
šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Direktyvos 2004/49/EB 27 straipsnio 1 dalyje nurodyto komiteto nuomonę,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Dalykas ir taikymo sritis
1. Šiuo reglamentu nustatomas bendrasis stebėsenos saugos būdas, kurį taikant galima efektyviai valdyti geležinkelių sistemos saugą, kai vykdomi tos sistemos eksploatavimo ir techninės priežiūros veiksmai, ir prireikus patobulinti valdymo sistemą.
2. Šis reglamentas taikomas:
a)
tikrinant, ar visi valdymo sistemos procesai ir procedūros - įskaitant technines, eksploatavimo ir organizacines pavojaus kontrolės priemones - taikomi tinkamai ir efektyviai. Geležinkelio įmonių ir infrastruktūros valdytojų atveju prie tikrinimo priskiriami techniniai, eksploatavimo ir organizaciniai elementai, būtini išduoti liudijimo/įgaliojimo dokumentus, nurodytus Direktyvos 2004/49/EB 10 straipsnio 2 dalies a punkte ir 11 straipsnio 1 dalies a punkte, ir priimtos nuostatos, pagal kurias išduodami liudijimo / įgaliojimo dokumentai, nustatyti Direktyvos 2004/49/EB 10 straipsnio 2 dalies b punkte ir 11 straipsnio 1 dalies b punkte;
b)
tikrinant, ar visa valdymo sistema taikoma tinkamai ir ar taikant valdymo sistemą gautas rezultatas yra toks, kokio laukta; taip pat
c)
nustatant ir įgyvendinant prevencines, taisomąsias (arba abiejų tipų) priemones, jei pastebėta reikšminga a ir b punktų neatitiktis.
3. Šis reglamentas taikomas geležinkelio įmonėms, infrastruktūros valdytojams, gavusiems saugos sertifikatą arba saugos įgaliojimus, ir už techninę priežiūrą atsakingiems subjektams.
2 straipsnis
Apibrėžtys
Šiame reglamente vartojamos Direktyvos 2004/49/EB 3 straipsnio apibrėžtys.
Taip pat vartojamos šios apibrėžtys:
a) valdymo sistema- Direktyvos 2004/49/EB 3 straipsnio i punkte apibrėžtos ir jos 9 straipsnyje ir III priede nustatytus reikalavimus atitinkančios geležinkelio įmonių ir infrastruktūros valdytojų saugos valdymo sistemos arba techninės priežiūros subjektų, atsakingų už tos direktyvos 14a straipsnio 3 dalyje nustatytus reikalavimus atitinkančią techninę priežiūrą, sistema;
b) stebėsena- priemonės, kurių imasi geležinkelio įmonės, infrastruktūros valdytojai arba už techninę priežiūrą atsakingi subjektai, kad patikrintų, ar jų valdymo sistema taikoma tinkamai ir yra efektyvi;
c) sąsajos- Komisijos reglamento (EB) Nr. 352/2009 (3) 3 straipsnio 7 dalyje apibrėžtos sąsajos.
3 straipsnis
Stebėsena
1. Geležinkelio įmonė, infrastruktūros valdytojas ir už techninę priežiūrą atsakingas subjektas:
a)
yra įpareigoti vykdyti priede nustatytą stebėseną;
b)
užtikrina, kad jų rangovų įgyvendintos pavojaus kontrolės priemonės būtų stebimos pagal šį reglamentą. Tuo tikslu jie vykdo priede nustatytą stebėseną arba pagal susitarimus reikalauja, kad stebėseną vykdytų jų rangovai.
2. Stebėsena sudaryta iš šios veiklos:
a)
nustatyti strategiją, prioritetus ir stebėsenos planą (-us);
b)
rinkti ir analizuoti informaciją;
c)
parengti veiksmų planą, taikomą nustačius nepriimtiną valdymo sistemos reikalavimų neatitiktį;
d)
įgyvendinti veiksmų planą, jei toks planas parengtas;
e)
įvertinti veiksmų plano priemonių efektyvumą, jei toks planas parengtas.
4 straipsnis
Susijusių subjektų keitimasis informacija
1. Geležinkelio įmonės, infrastruktūros valdytojai ir už techninę priežiūrą atsakingi subjektai, įskaitant jų rangovus, pagal susitarimų sąlygas užtikrina abipusį keitimąsi visa reikšminga saugos informacija, kuri gauta vykdant priede nustatytą stebėseną ir kurios reikia, kad kita šalis galėtų imtis visų reikiamų taisomųjų priemonių, būtinų tam, kad būtų nuolat laikomasi geležinkelių sistemos saugos reikalavimų.
2. Jei vykdydami stebėseną geležinkelio įmonės, infrastruktūros valdytojai ir už techninę priežiūrą atsakingi subjektai nustato reikšmingą saugos pavojų, susijusį su defektais ir konstrukcijos trūkumais arba netinkamu techninės įrangos veikimu (įskaitant struktūrinių posistemių defektus ir konstrukcijos trūkumus arba netinkamą techninės įrangos veikimą), apie tuos pavojus jie praneša kitoms susijusioms šalims, kad šios galėtų imtis visų reikiamų taisomųjų priemonių, būtinų tam, kad būtų nuolat laikomasi geležinkelių sistemos saugos reikalavimų.
5 straipsnis
Ataskaitos
1. Infrastruktūros valdytojai ir geležinkelio įmonės nacionalinei saugos institucijai savo metinėse saugos ataskaitose, numatytose Direktyvos 2004/49/EB 9 straipsnio 4 dalyje, teikia šio reglamento taikymo ataskaitas.
2. Pagal Direktyvos 2004/49/EB 18 straipsnį nacionalinė saugos institucija parengia ataskaitą, kaip šį reglamentą įgyvendina geležinkelio įmonės, infrastruktūros valdytojai ir, jos turimais duomenimis, už techninę priežiūrą atsakingi subjektai.
3. Už krovininių vagonų techninę priežiūrą atsakingų subjektų metinėje techninės priežiūros ataskaitoje, nustatytoje Reglamento (ES) Nr. 445/2011 III priedo I skirsnio 7.4 dalies k punkte, yra informacija apie patirtį, kurią taikydami šį reglamentą įgijo už techninę priežiūrą atsakingi subjektai. Šios informacijos rinkimą agentūra derina su atitinkamomis sertifikavimo institucijomis.
4. Kiti už techninę priežiūrą atsakingi subjektai, kuriems netaikomas Reglamentas (ES) Nr. 445/2011, taip pat dalijasi su agentūra šio reglamento taikymo patirtimi. Agentūra derina dalijimąsi patirtimi su šiais už techninę priežiūrą atsakingais subjektais.
5. Agentūra renka visą informaciją apie šio reglamento taikymo patirtį ir prireikus teikia rekomendacijas Komisijai, kad šis reglamentas būtų tobulinamas.
6. Nacionalinės saugos institucijos padeda agentūrai rinkti tokią informaciją iš geležinkelio įmonių ir infrastruktūros valdytojų.
7. Ne vėliau kaip per trejus metus po šio reglamento įsigaliojimo agentūra Komisijai pateikia ataskaitą, kurioje analizuojamas metodo ir patirties, kurią taikydami šį reglamentą įgijo geležinkelio įmonės, infrastruktūros valdytojai ir už techninę priežiūrą atsakingi subjektai, efektyvumas.
6 straipsnis
Įsigaliojimas ir taikymas
Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas taikomas nuo 2013 m. birželio 7 d.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2012 m. lapkričio 16 d.