PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 157/2013
ze dne 18. února 2013
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz bioethanolu pocházejícího ze Spojených států amerických
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Zahájení řízení
(1)
Dne 25. listopadu 2011 Evropská komise (dále jen „Komise“) prostřednictvím oznámení zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie (2) oznámila, že zahajuje antidumpingové řízení (dále též „řízení“), pokud jde o dovoz bioethanolu pocházejícího ze Spojených států amerických (dále též „USA“ nebo „dotčená země“) do Unie.
(2)
Téhož dne Komise prostřednictvím oznámení zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie (3) oznámila, že zahajuje antisubvenční řízení, pokud jde o dovoz bioethanolu pocházejícího z USA do Unie, a zahájila samostatné šetření (dále jen „antisubvenční řízení“). Toto řízení bylo ukončeno dne 21. prosince 2012 bez uložení vyrovnávacích opatření.
(3)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno na základě podnětu podaného dne 12. října 2011 Sdružením evropských výrobců obnovitelného ethanolu (ePURE) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby bioethanolu v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení šetření.
1.2 Strany dotčené řízením
(4)
Komise o zahájení řízení oficiálně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, vývozce/výrobce v USA, dovozce a další strany, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, jakož i orgány USA. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení.
(5)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
1.2.1 Výběr vzorku vývozců/výrobců v USA
(6)
Vzhledem k možnému vysokému počtu vývozců/výrobců v USA se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku podle článku 17 základního nařízení.
(7)
Aby Komise mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nezbytný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni vývozci/výrobci v USA požádáni, aby se do 15 dnů od zahájení šetření přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení řízení vyplnili formulář pro výběr vzorku, v němž uvedou základní údaje o svých činnostech souvisejících s výrobou a prodejem bioethanolu v období od 1. října 2010 do 30. září 2011 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“).
(8)
Výběr reprezentativního vzorku byl rovněž konzultován s příslušnými orgány USA.
(9)
V 15denní lhůtě se přihlásilo více než 60 vývozců/výrobců, kteří poskytli požadované informace.
(10)
V souladu s článkem 17 základního nařízení Komise vybrala vzorek na základě největšího reprezentativního množství vývozu bioethanolu do Unie, které může být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumáno. Vybraný vzorek tvořilo šest výrobců bioethanolu v USA (dále jen „vzorek za USA“).
(11)
Během šetření bylo zjištěno, že výroba jednoho výrobce zařazeného do vzorku za USA nebyla během období šetření vyvážena do Unie. Tato společnost byla tudíž ze vzorku vyloučena.
(12)
Navzdory skutečnosti, že další výrobci zařazení do vzorku uvedli ve formuláři pro výběr vzorku vývoz bioethanolu do Unie, šetření prokázalo, že žádný z nich bioethanol na trh Unie nevyvážel. Ve skutečnosti jej prodávali obchodníkům/výrobcům směsí na domácím trhu, kteří nejsou ve spojení, a ti jej poté smíchali s benzinem a znovu prodávali, a to jak na domácím trhu, tak na vývoz, zejména do Unie. V průběhu šetření na místě se ukázalo, a to navzdory dojmu vyplývajícímu z informací poskytnutých výrobci v USA zařazenými do vzorku prostřednictvím formulářů pro výběr vzorku, že si tito výrobci nebyli ve všech případech vědomi toho, zda je jejich výroba určena pro trh Unie či pro jinou destinaci, včetně trhu USA, a neměli představu o prodejních cenách účtovaných obchodníky/výrobci směsí. To tudíž znamená, že výrobci bioethanolu v USA nejsou vývozci dotčeného výrobku do Unie. Skutečnými vývozci jsou obchodníci/výrobci směsí. Na základě údajů shromážděných a ověřených na úrovni vzorku za USA v předběžné fázi tudíž nebylo možné stanovit, zda byl bioethanol pocházející z USA během období šetření vyvážen do Unie za dumpingové ceny.
(13)
Žádné antidumpingové opatření tedy v té době nemohlo být uloženo.
(14)
Pro účely zjištění vývozu bioethanolu do Unie se v rámci vzorku za USA vycházelo zejména z údajů, které poskytli výrobci směsí/obchodníci, kteří nejsou ve spojení, již nebyli v předběžné fázi zahrnuti do šetření. Přestože v předběžné fázi jeden obchodník při šetření spolupracoval a poskytl doplňující údaje, nebyly tyto údaje dostačující k tomu, aby bylo možné přesně a spolehlivě stanovit údaje potřebné k výpočtu dumpingových rozpětí.
(15)
V zájmu dokončení šetření dumpingu bylo tedy považováno za nutné vycházet spíše z údajů obchodníků a výrobců směsí, kteří dotčený výrobek do Unie ve skutečnosti vyváželi.
(16)
Dotazníky týkající se dumpingu byly tedy zaslány osmi největším obchodníkům/výrobcům směsí v USA, kteří byli identifikováni během šetření v rámci vzorku za USA. Tito obchodníci/výrobci směsí představují více než 90 % celkového vývozu bioethanolu do Unie. Dva z nich se spoluprací při šetření souhlasili a jejich vývoz představuje přibližně 51 % celkového vývozu bioethanolu do Unie během období šetření.
1.2.2 Výběr vzorku výrobců v Unii
(17)
Vzhledem k možnému vysokému počtu výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku podle článku 17 základního nařízení.
(18)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že prozatímně vybrala vzorek výrobců v Unii (dále jen „vzorek za EU“). Tento vzorek tvořilo pět společností a skupin z 19 výrobců v Unii, kteří byli známí před zahájením šetření. Vzorek byl vybrán na základě objemu výroby bioethanolu během období šetření a polohy známých výrobců. Tento vzorek představoval 48 % celkové odhadované výroby v Unii během období šetření.
(19)
Během šetření se však ukázalo, že skupiny zařazené do vzorku za EU tvoří vysoký počet společností či jednotlivých subjektů vyrábějících a prodávajících obdobný výrobek. To by znamenalo provést šetření ve 13 společnostech, což nebylo vzhledem k času, který byl na šetření vyčleněn, možné. Bylo tedy rozhodnuto znovu přezkoumat údaje, které byly k dispozici pro výběr reprezentativního vzorku. Vycházelo se z toho, že vzorek by měl být založen na největších jednotlivých výrobních subjektech v Unii a v rámci skupin a při výběru by mělo být zohledněno také určité geografické rozložení výrobců v Unii.
(20)
Proto byl nakonec vybrán konečný vzorek za EU složený z šesti jednotlivých výrobců zvolených na základě reprezentativnosti z hlediska výroby a objemu prodeje bioethanolu v období šetření a geografické polohy výrobce. Tito výrobci, kteří se nacházejí v Belgii, Nizozemsku, Francii, Spojeném království, Švédsku a Německu, představují 36 % celkové odhadované výroby v Unii a 44 % celkové výroby uvedené společnostmi, které poskytly údaje pro účely výběru vzorku. Tento vzorek byl považován za reprezentativní pro účely posouzení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(21)
Zúčastněné strany dostaly možnost vyjádřit připomínky ke vhodnosti výběru vzorku.
(22)
Některé strany tvrdily, že vzorek za EU je méně reprezentativní než vzorek původní, který obsahoval celé skupiny společností. Podle jejich názoru by objektivní analýzu situace ve výrobním odvětví Unie bylo možné provést pouze začleněním všech společností, které jsou součástí skupin ve vzorku. Uvedly zejména, že náklady a příjmy mohou být přiděleny určitým společnostem ve skupině, v nichž se neuskuteční návštěva, a tudíž nemusí být zohledněny při analýze újmy.
(23)
V tomto ohledu je třeba podotknout, že Komise náležitě zvážila a přezkoumala údaje poskytnuté všemi společnostmi, a to těmi, které byly zařazeny do vzorku, i těmi, které zařazeny nebyly, a zejména společnostmi patřícími do skupin, aby se ujistila, že veškeré náklady a příjmy spojené s výrobou a prodejem u společností zařazených do vzorku byly při analýze újmy v plném rozsahu a správně zohledněny.
(24)
Některé strany napadly skutečnost, že do vzorku za EU byli zařazeni výrobci v Unii, kteří se nacházeli ve fázi rozběhu činnosti. Rovněž tvrdily, že by do vzorku neměla být zařazena jedna společnost, která měla v roce 2011 významnou volnou kapacitu, nacházející se v členském státě, který neprovedl směrnici o energii z obnovitelných zdrojů (4). Rovněž zaznělo, že pokud by tyto společnosti do vzorku nakonec zařazeny byly, měla by Komise údaje o nich upravit tak, aby byly tyto mimořádné okolnosti zohledněny.
(25)
Má se za to, že skutečnost, že společnosti v nedávné době rozběhly nebo obnovily provoz, není důvodem k tomu, aby byly vyloučeny ze vzorku. Zařazení takovýchto společností do vzorku není v rozporu s kritérii pro výběr vzorku, která jsou stanovena v článku 17 základního nařízení. Pokud jde o úpravu údajů, strany neposkytly žádný konkrétní materiál nebo podložené důkazy, kterými by své tvrzení podpořily, ani podklady pro to, jak by se měla požadovaná úprava provést.
(26)
Kromě toho nebyly při šetření zjištěny žádné náklady, například zrychlené odpisy, které by měly být upraveny, aby se napravilo zkreslení způsobené rozběhem činnosti. Tento požadavek se proto zamítá.
(27)
Některé strany rovněž vznesly námitky proti tomu, že součástí vzorku za EU již není společnost, která do něj byla prozatímně vybrána a nachází se v členském státě s vysokou spotřebou a výrobou bioethanolu. Tvrdily, že ekonomická situace této společnosti je dobrá, a naznačily, že právě to bylo důvodem k jejímu vyloučení ze vzorku. Dále tvrdily, že výběr vzorku byl zkreslen tak, aby byla zjištěna újma. Podle těchto stran měla Komise rozeslat tzv. minidotazníky všem výrobcům, aby shromáždila patřičné údaje pro výběr vzorku.
(28)
Pokud jde o rozesílání minidotazníků, je třeba poznamenat, že před výběrem vzorku si Komise vyžádala informace od všech výrobců v Unii, o nichž bylo známo, že jsou záležitostí dotčeni, aby shromáždila příslušné údaje pro výběr vzorku. Jak je uvedeno v bodě 5.2.1 oznámení o zahájení řízení, tyto informace byly k dispozici ode dne zahájení šetření v dokumentu „For inspection by interested parties“ a nebyly takové povahy, aby z nich byla zřejmá ekonomická situace respondentů. Komise tedy měla k dispozici dostatek informací k tomu, aby mohla vybrat reprezentativní vzorek v souladu s kritérii uvedenými v článku 17 základního nařízení, ale nemohla společnosti vybírat tak, aby bylo dosaženo určitého výsledku. Výše uvedená tvrzení byla proto zamítnuta.
(29)
Na závěr bylo vzneseno tvrzení, že vzorek měl obsahovat společnosti vyrábějící bioethanol z cukrové řepy, jelikož výroba z této suroviny může být mnohem ziskovější než výroba například z pšenice. Třebaže toto tvrzení nebylo podložené, z dostupných informací vyplývá, že bioethanol vyráběný z cukrové řepy představuje pouze malou část celkové výroby v Unii, v roce 2011 přibližně 12 %, a že dvě ze společností zařazených do vzorku cukrovou řepu jako vstupní surovinu k výrobě bioethanolu zčásti používají. Toto tvrzení se proto zamítá.
(30)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se má za to, že vzorek vybraný výše popsaným způsobem pro účely analýzy újmy je pro výrobní odvětví Unie reprezentativní.
1.2.3 Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(31)
Vzhledem k možnému vysokému počtu dovozců zapojených do řízení se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku dovozců podle článku 17 základního nařízení.
(32)
Pouze tři dovozci poskytli ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení požadované informace a souhlasili se zařazením do vzorku. Vzhledem k omezenému počtu spolupracujících dovozců nebyl výběr vzorku považován za nutný.
1.2.4 Odpovědi na dotazník a ověřování
(33)
Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká. Dotazníky byly tedy zaslány vývozcům/výrobcům v USA zařazeným do vzorku, výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, třem spolupracujícím dovozcům v Unii, kteří nejsou ve spojení, a všem uživatelům, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká.
(34)
Odpovědi zaslali vývozci/výrobci v USA zařazení do vzorku, výrobci v Unii zařazení do vzorku, dva dovozci, kteří nejsou ve spojení, a čtyři uživatelé.
(35)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které poskytly zúčastněné strany a které považovala za nezbytné pro účely konečného stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie.
(36)
Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Vývozci/výrobci v USA
-
Marquis Energy LLC, Hennepin, Illinois
-
Patriot Renewable Fuels LLC, Annawan, Illinois
-
Platinum Ethanol LLC, Arthur, Iowa
-
Plymouth Energy Company LLC, Merrill, Iowa
-
POET LLC, Wichita, Kansas a Sioux Falls, Jižní Dakota
Obchodník v USA, který není ve spojení
-
Bio Urja Trading LLC, Houston, Texas
Obchodník ve Švýcarsku, který je ve spojení
-
Cargill International SA, Ženeva
Výrobci v Unii
-
Abengoa Energy Netherlands B.V., Rotterdam, Nizozemsko
-
BioWanze S.A., Wanze, Belgie
-
Crop Energies Bioethanol GmbH, Mannheim, Německo
-
Ensus, Yarm, Spojené království
-
Lantmännen Energi/Agroetanol, Norrköping, Švédsko
-
Tereos BENP, Lillebonne, Francie
Dovozci v Unii, kteří nejsou ve spojení
-
Shell Trading Rotterdam B.V., Rotterdam, Nizozemsko
-
Greenergy Fuels Limited, Londýn, Spojené království
Uživatelé v Unii
-
Shell Nederland Verkoopmaatschappij B.V. Rotterdam, Nizozemsko
1.3 Období šetření a posuzované období
(37)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2010 do 30. září 2011. Analýza tendencí významných pro posouzení újmy se týkala období od ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(38)
Dotčeným výrobkem je bioethanol, někdy označovaný jako „palivo ethanol“, tj. ethylalkohol vyráběný ze zemědělských produktů (jak jsou uvedeny v seznamu v příloze I Smlouvy o fungování Evropské unie), denaturovaný či nedenaturovaný, s výjimkou produktů s obsahem vody převyšujícím 0,3 % (m/m) měřeno v souladu s normou EN 15376, avšak včetně ethylalkoholu vyráběného ze zemědělských produktů (jak jsou uvedeny v seznamu v příloze I Smlouvy o fungování Evropské unie) ve směsi s benzinem o obsahu ethylalkoholu převyšujícím 10 % (v/v), pocházející z USA, v současnosti kódů KN ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 51, ex 2710 12 59, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 a ex 3824 90 97.
(39)
Bioethanol lze vyrábět z různých zemědělských vstupních surovin, např. cukrové třtiny, cukrové řepy, brambor, manioku a kukuřice. V USA se bioethanol rozlišuje podle různých vstupních surovin, jak je popsáno níže:
a)
Konvenční biopalivo (vyráběné především ze vstupní suroviny kukuřice a běžně nazývané kukuřicový ethanol), které je definováno jako obnovitelné palivo získávané z kukuřičného škrobu a vyráběno v zařízeních, jejichž výstavba byla zahájena po datu uzákonění zákona o energetické nezávislosti a bezpečnosti v prosinci 2007 (5), a které musí v budoucnosti dosáhnout 20 % snížení emisí skleníkových plynů ve srovnání se základními emisemi skleníkových plynů z benzinu a nafty v průběhu životního cyklu.
b)
Vyspělé biopalivo, definované jako obnovitelné palivo jiné než ethanol získaný z kukuřičného škrobu, které je získáváno z obnovitelné biomasy a jehož emise skleníkových plynů v průběhu životního cyklu, určené správcem podle zákona o energetické politice (Energy Policy Act, EPA), jsou alespoň o 50 % nižší než základní emise skleníkových plynů. Tento pojem zahrnuje „celulózová biopaliva“ jako bioethanol a „naftu z biomasy“. Soupis pro vyspělá biopaliva zahrnuje soupis pro celulózová biopaliva, naftu z biomasy a nerozlišená vyspělá biopaliva.
(40)
Konkrétněji je celulózové biopalivo (6) definováno jako obnovitelné palivo získané z jakékoli celulózy, hemicelulózy nebo ligninu získaných z obnovitelné biomasy, jehož emise skleníkových plynů v průběhu životního cyklu, určené správcem podle zákona o energetické politice, jsou alespoň o 60 % nižší než základní emise skleníkových plynů v průběhu životního cyklu. Celulózová biopaliva zahrnují celulózový bioethanol. Federální vláda Spojených států ve značné míře podporuje výzkum a pilotní projekty zabývající se výrobou vyspělých biopaliv, a zejména celulózového bioethanolu vyráběného především z odpadu ze zemědělství a lesnictví. Podle činitelů USA a veřejně dostupných údajů (7) dosáhne výroba tohoto typu bioethanolu v roce 2014 přibližně 4 miliard litrů a do roku 2021 přesáhne 50 miliard litrů. Výroba celulózového bioethanolu byla během období šetření zanedbatelná.
(41)
Během období šetření a až do současnosti byla hlavní vstupní surovinou používanou v USA kukuřice, zatímco hlavní vstupní surovinou používanou v Unii je pšenice.
(42)
Z šetření vyplynulo, že bioethanol se obecně prodává v čisté formě výrobcům směsí/obchodníkům, kteří jej smísí (8) s benzinem především s cílem vyrobit směsi s vysokým obsahem bioethanolu, které se vyvážejí nebo prodávají na domácím trhu k dalšímu mísení a používají jako palivo ke spotřebě. Mísení není příliš složité a lze je provést smísením výrobků ve zvláštních nádržích, do nichž se přidají požadované procentní podíly bioethanolu a benzinu.
(43)
Aby bylo možné určit různé druhy bioethanolu a směsi bioethanolu používané na celém světě, jsou směsi paliva ethanolu značeny tzv. čísly „E“, která popisují procentní podíl objemu paliva ethanolu ve směsi. Například E85 znamená, že směs obsahuje 85 % bezvodného ethanolu a 15 % benzinu. Směsi s nízkým obsahem ethanolu v rozmezí od E5 do E25 jsou rovněž známé jako gasohol, ačkoli mezinárodně pojem gasohol nejčastěji označuje směs E10. Směsi E10 nebo směsi slabší se do roku 2011 používaly ve více než dvaceti zemích světa a vedoucí příčku zaujímaly Spojené státy americké, kde byl téměř všechen maloobchodní benzin v roce 2010 smíšen s 10 % bioethanolu.
(44)
Z šetření vyšlo najevo, že podle stávajícího programu pro národní normu pro obnovitelná paliva (National Renewable Fuel Standard program, RFS1) zřízeného v rámci zákona o energetické politice z roku 2005, jímž se změnil zákon o ochraně ovzduší (Clean Air Act) a který stanovil první národní normu pro obnovitelná paliva, jsou všechny druhy bioethanolu považovány za biopaliva. Odpovědnost za koordinaci činností s ministerstvem energetiky Spojených států, ministerstvem zemědělství Spojených států a zúčastěnými subjekty za účelem koncipování a provádění tohoto programu přidělil Kongres Spojených států Úřadu pro ochranu životního prostředí Spojených států (US Environmental Protection Agency, EPA).
(45)
V důsledku své politiky v oblasti energetiky jsou Spojené státy od roku 2005 největším světovým výrobcem bioethanolu a připadá na ně 57,5 % světové produkce. Požadavky EPA zaručily, že v roce 2009 bylo vyrobeno nejméně 11 miliard amerických galonů obnovitelných paliv, a to zejména za účelem splnění cílů stanovených zákonem o energetické nezávislosti a bezpečnosti z roku 2007. Výroba v tak velkém měřítku rovněž umožnila výrobcům v USA vyvážet bioethanol i na jiné trhy, včetně Unie.
(46)
Podle úředních zdrojů, informací o trhu a veřejně dostupných informací (9) jsou všechny druhy bioethanolu a bioethanolu ve směsích, zejména směsích bioethanolu a minerálního benzinu, jak je vysvětleno ve 43. bodě odůvodnění výše, které se vyrábějí v USA a prodávají se buď v USA, nebo na vývoz, považovány za paliva z bioethanolu a jsou součástí legislativního balíčku týkajícího se energetické účinnosti a obnovitelné energie a náhradních paliv v USA.
(47)
Bylo zjištěno, že všechny druhy bioethanolu a bioethanolu ve směsích, kterých se týká toto šetření, mají navzdory možným rozdílům, pokud jde o vstupní suroviny použité pro jejich výrobu, nebo odlišnostem ve výrobním postupu tytéž nebo velmi podobné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a používají se ke stejným účelům. Malé odlišnosti, které dotčený výrobek může vykazovat, nemění jeho základní definici, jeho vlastnosti ani to, jak ho různé strany vnímají.
(48)
Některé strany tvrdily, že definice dotčeného výrobku není jasná, zejména proto, že neumožňuje rozlišovat mezi bioethanolem pro použití v palivu a bioethanolem pro jiná použití. Z toho důvodu prohlásily, že by se šetření mělo vztahovat na ethanol určený pro všechna použití a ethanol ze všech zdrojů včetně syntetického ethanolu, který konkuruje bioethanolu pro průmyslové použití.
(49)
Další strana tvrdila opak, konkrétně že šetření by se mělo vztahovat pouze na bioethanol pro použití v palivu, a že bioethanol pro průmyslové použití by tím pádem měl být vyloučen.
(50)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že dotčený výrobek by měl být definován především podle základních fyzikálních, technických a chemických vlastností, nikoli podle použití či uplatnění. Výrobek, který má různá uplatnění, může mít samozřejmě tytéž nebo obdobné základní vlastnosti bez ohledu na další použití a za určitých okolností může být nutné prohloubit analýzu definice výrobku s ohledem na specifické rysy výrobního odvětví a trhu.
(51)
V tomto případě bylo jasné, že oznámení o zahájení řízení neobsahovalo záměr zahrnout do definice výrobků také syntetický ethanol. Syntetický ethanol má jiné vlastnosti než bioethanol a neodpovídá výše popsaným kritériím týkajícím se definice dotčeného výrobku. Do šetření se nezapojil žádný výrobce, který se soustředí na výrobu uvedeného výrobku. Z toho důvodu nelze syntetický ethanol zařadit do definice dotčeného výrobku a spadá mimo rámec šetření. V rozporu s názorem některých stran toto upřesnění nevede ke změně rámce šetření ani definice dotčeného výrobku a nemělo dopad na kvalitu použitých údajů.
(52)
Bioethanol pro použití v palivu a bioethanol pro jiná použití mohou mít obdobné vlastnosti. Šetření se však věnovalo dumpingu na úrovni hospodářských subjektů v USA, které vyráběly nebo míchaly bioethanol pro použití v palivu, zejména bioethanol určený pro palivové směsi. I šetření výrobců v Unii se zaměřilo na bioethanol určený pro použití v palivu, a nikoli pro jiné účely. Na bioethanol pro jiná použití, než je použití v palivu, by se tudíž rámec tohoto šetření neměl vztahovat.
(53)
Dovozci, kteří nebudou využívat bioethanol pro použití v palivu dovážený z USA, mohou podat prohlášení, podle ustanovení týkajících se konečného použití stanovených prováděcími pravidly obsaženými v článcích 291 až 300 celního kodexu Unie (10).
2.2 Obdobný výrobek
(54)
Bylo zjištěno, že bioethanol vyráběný výrobním odvětvím Unie a prodávaný na trhu Unie má obdobné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti jako bioethanol vyvážený do Unie z USA.
(55)
Jak je popsáno ve 39. bodě odůvodnění výše, bioethanol lze vyrábět z různých vstupních surovin. Šetření však nepoukázalo na skutečnost, že by použitá vstupní surovina vedla k jakýmkoli rozdílům, pokud jde o vlastnosti konečného výrobku. Bylo zjištěno, že dotčený výrobek vyráběný v USA, zejména z kukuřice, a vyvážený na trh Unie je vzájemně zaměnitelný s dotčeným výrobkem, zejména ze pšenice, vyráběným a prodávaným v Unii tamními výrobci. Pokud jde o bioethanol, neexistují kromě toho žádné významné rozdíly, jsou-li vůbec nějaké, v používání a přístupu ze strany hospodářských subjektů a uživatelů na trhu.
(56)
Je tedy potvrzeno, že bioethanol vyráběný a prodávaný v Unii a dotčený výrobek vyvážený z USA by měly být považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
(57)
Někteří výrobci v USA zařazení do vzorku tvrdili, že bioethanol vyráběný a prodávaný na trhu USA není jako dotčený výrobek, protože striktně neodpovídá znění popisu výrobku uvedenému v oznámení o zahájení řízení. Druhy bioethanolu prodávané na trhu USA skutečně odpovídají normě uplatňované ve Spojených státech (ASTM) spíše než EN 15376 a obsah vody u nich přesahuje hranici 0,3 %.
(58)
Šetření však ukázalo, že bioethanol vyráběný k prodeji na trhu USA má ve značné míře stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti jako dotčený výrobek. Čl. 1 odst. 4 základního nařízení stanoví, že obdobný výrobek nemusí být nezbytně podobný ve všech ohledech s dotčeným výrobkem, ale může se jednat o výrobek, který ačkoliv není podobný ve všech ohledech, má vlastnosti úzce se podobající vlastnostem dotčeného výrobku. To je případ bioethanolu prodávaného na trhu USA a bioethanolu vyváženého do Unie. Existují precedenty, kdy se výrobky považovaly za obdobné jako dotčený výrobek i navzdory určitým rozdílům (11).
(59)
Proto bylo rozhodnuto prozatímní zjištění zvrátit a považovat bioethanol odpovídající normě ASTM a prodávaný na trhu USA za výrobek obdobný dotčenému výrobku ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
3.1 Úvod
(60)
Jak je vysvětleno v 6. až 16. bodě odůvodnění výše, šetření se za účelem prošetření možného dumpingu týkalo jak výrobců bioethanolu, tak obchodníků/výrobců směsí, kteří vyváželi dotčený výrobek na trh Unie.
(61)
Podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení se v nařízení o uložení cla stanoví clo pro každého dodavatele, nebo není-li to proveditelné, pro danou dodavatelskou zemi.
(62)
Někteří výrobci tvrdili, že bylo možné identifikovat a sledovat jejich výrobky prodané hospodářským subjektům v USA za účelem vývozu, zejména do Unie. Odvolávali se na certifikační postup, který stanoví směrnice o energii z obnovitelných zdrojů, ale nedokázali najít konkrétní vazbu mezi jejich prodejem na trhu USA a vývozem uskutečňovaným jinými hospodářskými subjekty do EU. Jak je uvedeno ve 12. bodě odůvodnění výše a 63. bodě odůvodnění níže, tito výrobci rovněž neměli představu o úrovni vývozních cen do Unie.
(63)
V tomto případě bylo zjištěno, že vzhledem ke struktuře odvětví bioethanolu a způsobu výroby a prodeje dotčeného výrobku na trhu USA a způsobu jeho vývozu do Unie není proveditelné stanovit individuální dumpingová rozpětí pro výrobce v USA. Přesněji, výrobci zařazení do vzorku za USA dotčený výrobek do Unie nevyváželi a obchodníci/výrobci směsí, kteří byli zahrnuti do šetření, získávali bioethanol od různých výrobců, míchali jej a prodávali zejména na vývoz do Unie, tudíž navzdory tvrzením výše uvedených stran nebylo možné všechny jednotlivé nákupy vysledovat a srovnat běžné hodnoty s příslušnými vývozními cenami a nelze určit výrobce v okamžiku vývozu do Unie. Jinými slovy, každá dodávka odeslaná do EU obsahuje bioethanol vyrobený v USA různými výrobci v USA, ne pouze těmi, kteří jsou zařazeni do vzorku za USA. Šetření také ukázalo, že úroveň cen, které účtovali výrobci ve vzorku za USA svým odběratelům v USA, nebyla v souladu s cenou skutečně zaplacenou nebo splatnou za dotčený výrobek v případě vývozu do Unie.
(64)
Z toho důvodu se má za to, že by mělo být stanoveno celostátní dumpingové rozpětí.
3.2 Běžná hodnota
(65)
Pro stanovení běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve zjišťovala, zda byl dotčený výrobek prodáván dvěma spolupracujícími obchodníky/výrobci směsí nezávislým odběratelům na domácím trhu v reprezentativním objemu, tj. zda celkový objem takového prodeje představoval během období šetření nejméně 5 % celkového objemu vývozu do Unie.
(66)
Jelikož byl obdobný výrobek prodáván na domácím trhu v dostatečném množství, byla běžná hodnota určena na základě ceny zaplacené nebo splatné dvěma výše uvedeným obchodníkům/výrobcům směsí v běžném obchodním styku nezávislými odběrateli v USA.
3.3 Vývozní cena
(67)
Spolupracující obchodníci/výrobci směsí poskytli údaje, které umožnily stanovit vývozní cenu na základě jejich cen, které jsou skutečně zaplacené nebo které je třeba zaplatit, podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení. U transakcí, při nichž se dovoz do Unie uskutečnil prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení, byla vývozní cena určena početně podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny obchodníka ve spojení, za kterou byl výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii.
(68)
Pokud jde o prodej uskutečněný prostřednictvím obchodníka ve spojení se sídlem ve Švýcarsku, nebyly od vývozní ceny odečteny prodejní, správní a režijní náklady a zisk, jelikož nebyly považovány za náklady v období mezi dovozem a novým prodejem do Unie. Šetření ukázalo, že hlavní činnost obchodníka ve spojení představovalo řízení peněžních prostředků jednotky pro obchod v oblasti „cukru“, do níž biopaliva patří, a zajišťování rizik spojených s obchodem v zemědělském odvětví uzavíráním derivátových smluv, a to jak v rámci mimoburzovního trhu, tak i organizovaného finančního trhu.
(69)
Někteří výrobci ve Spojených státech tvrdili, že běžnou praxí orgánů je považovat prodejní cenu účtovanou vývozcem prvnímu nezávislému odběrateli za vývozní cenu, která slouží k výpočtu dumpingu. V tomto případě by touto cenou byla prodejní cena účtovaná výrobci ve Spojených státech obchodníkům/výrobcům směsí ve Spojených státech, kteří nejsou ve spojení. Jak je však uvedeno v 62. a 63. bodě odůvodnění výše, žádný z výrobců bioethanolu ve Spojených státech dotčený výrobek do Unie nevyvážel a neměl představu o úrovni vývozních cen do EU. Jejich cenu účtovanou na domácím trhu tedy použít nelze, protože se nejedná o vývozní cenu zaplacenou nebo splatnou za dotčený výrobek v Unii. Jejich tvrzení tudíž nelze přijmout.
3.4 Srovnání
(70)
Srovnání mezi váženým průměrem běžné hodnoty a váženým průměrem vývozní ceny podle druhu výrobku stanovenými pro spolupracující obchodníky/výrobce směsí bylo provedeno na základě ceny ze závodu a v souladu s čl. 2 odst. 10 při něm byly zohledněny rozdíly u činitelů, které prokazatelně ovlivnily ceny a srovnatelnost cen. Jeden obchodník/výrobce směsí tvrdí, že údaje o prodeji na domácím trhu nebyly reprezentativní. Jelikož daný obchodník/výrobce směsí však nebyl schopen údaje o veškerém prodeji na domácím trhu poskytnout, vychází výpočet z údajů získaných z dotazníku a inspekce na místě.
(71)
Jeden obchodník/výrobce směsí uvádí, že výpočet prodejní ceny na domácím trhu by měl vycházet z údajů burzy NYMEX o spotovém trhu. Komise má za to, že spolehlivější jsou ověřené údaje od dvou obchodníků/výrobců směsí.
(72)
Za tímto účelem byly v příslušných a odůvodněných případech provedeny náležité úpravy o rozdíly u nákladů na dopravu, pojištění, manipulaci a nakládku a vedlejších nákladů.
(73)
Zvláštností u dotčeného výrobku a obdobného výrobku je skutečnost, že obchodníci/výrobci směsí získali během období šetření subvenci, zejména formou slev na spotřební dani u jejich prodeje směsí bioethanolu. K určení běžné hodnoty a vývozní ceny se použije metoda, při níž jsou plně zohledněny skutečné prodejní ceny uvedených obchodníků/výrobců směsí, a to jak pro prodej na domácím trhu, tak na vývoz. Srovnání prodeje uskutečněného obchodníky/výrobci směsí na trhu USA a vývozních cen obchodníků/výrobců směsí uplatňovaných pro EU tak za účelem vypočítání úrovně dumpingu u dotčeného výrobku eliminuje případný dopad subvence na ceny, neboť tato subvence během období šetření ovlivnila stejnou měrou jak prodej na domácím trhu, tak prodej na vývoz. Jeden obchodník/výrobce směsí uvedl, že subvenci na prodej na domácím trhu nedostal. Své tvrzení však není schopen prokázat; tvrzení je rovněž obtížně porovnatelné s informacemi, které o použití subvence poskytly orgány USA.
3.5 Dumping
(74)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání váženého průměru běžné hodnoty podle druhu výrobku a váženého průměru vývozní ceny odpovídajícího druhu dotčeného výrobku. Na základě tohoto srovnání bylo zjištěno, že se spolupracující obchodníci/výrobci směsí, kteří nejsou ve spojení, podíleli na dumpingových praktikách.
(75)
Vážené průměrné dumpingové rozpětí bylo stanoveno ve výši 9,5 % na základě souhrnných údajů od spolupracujících obchodníků/výrobců směsí a představuje celostátní dumpingové rozpětí pro USA.
(76)
Někteří z výrobců ve Spojených státech zařazení do vzorku uvedli, že budou-li uložena konečná antidumpingová opatření, očekávají, že jim bude uděleno individuální celní rozpětí. Vzhledem k obsahu 6. až 16. bodu odůvodnění a argumentaci uvedené v 60. až 64. bodě odůvodnění nelze toto tvrzení přijmout, neboť šetření potvrdilo, že v případě těchto hospodářských subjektů, konkrétně proto, že během období šetření neuskutečnily žádný vývoz do Unie, nebylo možné jejich výrobky při vývozu do Unie sledovat a ony samy obecně neměly informace o časovém plánu vývozu ani o cenách zaplacených nebo splatných dovozci v Unii, a tudíž pro tyto výrobce nebylo možné vývozní cenu a dumpingové rozpětí spolehlivě stanovit.
(77)
Někteří výrobci požádali o více podrobností o výpočtu dumpingu stanoveného pro dva spolupracující obchodníky/výrobce směsí. Je však třeba mít na paměti, že požadované informace obsahují obchodní tajemství, a nelze je tedy zpřístupnit jiné straně, než je strana dotčená. Na druhou stranu je běžné, že orgány zpřístupní obecnou metodu použitou k určení dumpingu všem stranám, u nichž nebyly pro výpočty použity žádné jednotlivé údaje. Tato metoda byla popsána v obecném informačním dokumentu, který byl rozeslán všem stranám.
4. ÚJMA
4.1 Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(78)
Výroba v Unii byla stanovena na základě zprávy o trhu, kterou během šetření poskytl žadatel. Celková výroba obdobného výrobku v Unii, uvedená v této zprávě, byla srovnána s údaji poskytnutými 17 spolupracujícími výrobci v Unii. Mezi těmito dvěma soubory údajů byl zjištěn drobný rozdíl o přibližně 5 %. Důvodem je skutečnost, že údaje o výrobě neposkytli někteří relativně malí nespolupracující výrobci v Unii. Podle těchto podkladů byla celková výroba v Unii v období šetření stanovena na 3,42 milionu tun. Výrobci v Unii, kteří představují celkovou výrobu v Unii, tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou proto uváděni jako „výrobní odvětví Unie“.
4.2 Spotřeba v Unii
(79)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě celkové výroby v Unii uskutečněné výrobním odvětvím Unie po přičtení objemu dovozu z třetích zemí, který byl stanoven na základě nejlepších dostupných statistik, a odečtení změny zásob a vývozu uskutečněného výrobním odvětvím Unie podle údajů poskytnutých výrobním odvětvím Unie. Některé strany tvrdily, že statistiky použité ke stanovení spotřeby nebyly kompletní, neboť nezohledňovaly významný dovoz bioethanolu z dalších třetích zemí, a to zejména v období šetření. Dále se domnívaly, že Komise nadhodnotila objem dovozu ze Spojených států, a údaje o spotřebě a podílu na trhu tudíž nejsou spolehlivé.
(80)
Tato tvrzení byla analyzována a porovnána s dostupnými informacemi. Ve věci dovozu z dalších zemí strany neposkytly žádné důkazy o objemech dovozu dotčeného výrobku. Dovoz z dalších zemí byl nicméně v rámci odhadu dovozu zohledněn. Pokud jde o objem dovozu ze Spojených států, byla v odhadu dovozu z USA během období šetření zjištěna administrativní chyba. Objem dovozu byl tedy znovu posouzen a podle potřeby upraven. Tato skutečnost však nemá žádný dopad na závěry týkající se posouzení újmy a příčinné souvislosti.
(81)
V souvislosti s dovozem dotčeného výrobku je třeba zdůraznit, že pro dotčený výrobek neexistují žádné zvláštní celní kódy kombinované nomenklatury. Kódy kombinované nomenklatury, pod nimiž lze dotčený výrobek celním orgánům oznámit, zahrnují navíc vedle dotčeného výrobku i jiné výrobky.
(82)
Co se týče dovozu směsí bioethanolu, z ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých dovozci, kteří nejsou ve spojení, se ukázalo, že se většina dovozu celním orgánům oznamuje pod kódem TARIC 3824909799. Objem dovozu však nelze získat přímo od Eurostatu, protože tento kód TARIC zahrnuje vedle dotčeného výrobku i různé další chemické výrobky.
(83)
Co se týče dovozu deklarovaného pod kódy 2207 10 00 a 2207 20 00 kombinované nomenklatury, nebylo možné rozlišovat mezi dotčeným výrobkem a jinými výrobky, které nebyly předmětem šetření, vzhledem k nedostatku informací o dováženém výrobku.
(84)
Jelikož údaje získané od Eurostatu neposkytovaly ucelený obrázek o dovozu, bylo za účelem stanovení dovozu dotčeného výrobku na trh Unie rozhodnuto, že se použijí také další zdroje informací.
(85)
V zájmu dosažení nejpřesnějšího odhadu dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z USA se za nejspolehlivější podklady považovaly statistiky, které poskytla americká komise pro mezinárodní obchod (International Trade Commission, ITC). Uvedené objemy vývozu odpovídají kódům celního sazebníku Spojených států 22071060 a 22072000.
(86)
K odhadu tohoto dovozu se přistoupilo racionálně a při stanovení dovozu z USA na trh Unie byla zohledněna všechna množství, která uvedla americká komise pro mezinárodní obchod.
(87)
Podklady pro odhad dovozu pocházejícího z Brazílie do Unie představovaly tyto zdroje: zprávy o dovozu do Spojeného království vydané agenturou pro obnovitelná paliva Spojeného království, výpisy z podrobné celní databáze dovozu, které poskytlo Nizozemsko, Švédsko a Finsko, a Eurostat. V případě Nizozemska, Švédska a Finska byl objem dovozu odhadován podle názvů dovozců a vývozců a popisu výrobku, byl-li k dispozici. K odhadu tohoto dovozu se použil konzervativní přístup. Při výpočtu dovozu se zohlednila veškerá uvedená množství.
(88)
Pro odhad zbytkového dovozu do Unie za ostatní členské státy, vyjma členských států uvedených v 87. bodě odůvodnění výše, byly použity údaje Eurostatu. Objem dovozu byl upraven na základě procenta bioethanolu použitého v Unii jako palivo. Podklady pro tuto úpravu lze najít v podnětu. Uvedené procento bylo získáno z roční bilance pro ethanol zveřejňované Evropskou komisí (12). Procento bioethanolu pro použití v palivu činilo v Unii 54 % v roce 2008, 66 % v roce 2009 a 68 % v roce 2010. Pro účely odhadu příslušného dovozu, který byl uskutečněn během období šetření, bylo pro období šetření použito procento za rok 2010.
(89)
Pro odhad dovozu jiného původu se vycházelo z údajů Eurostatu a z výpisů z podrobné celní databáze dovozu poskytnutých Nizozemskem, Švédskem a Finskem. Použila se stejná metodika jako v případě stanovení dovozu pocházejícího z Brazílie.
(90)
Jako zdroj údajů pro výpočet průměrné jednotkové ceny CIF pro dovoz z USA a Brazílie sloužily výpisy z podrobné celní databáze dovozu poskytnuté Nizozemskem, Švédskem a Finskem. V případě USA byly použity i ověřené údaje uvedené v dotazníku dovozci, kteří nejsou ve spojení. Pro USA byly průměrné ceny CIF pro roky 2008 a 2009 odhadnuty na základě průměrné ceny, kterou pro tyto roky uvedla americká komise pro mezinárodní obchod, vyjádřené ve vztahu k průměrné jednotkové ceně CIF získané za rok 2010.
(91)
Změna zásob byla stanovena na základě údajů o výrobním odvětví Unie, které poskytl žadatel.
(92)
Podle těchto podkladů se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
2008
2009
2010
OŠ
Celková výroba v Unii (v tunách) (A)
2 153 118
2 797 948
3 274 665
3 389 503
Celkový dovoz ze třetích zemí včetně dotčené země (v tunách) (B)
1 252 705
1 130 703
859 605
1 031 226
Celkový vývoz výrobního odvětví Unie do zemí, které nejsou členy EU (v tunách) (C)
26 263
41 023
53 085
59 633
Změna zásob (13) (v tunách) (C)
0
4 730
-8 415
-5 458
Spotřeba v Unii (v tunách)
3 379 559
3 882 897
4 089 600
4 366 554
Index: 2008 = 100
100
115
121
129
Zdroj:
(A) zpráva o trhu; (B) Eurostat, americká komise pro mezinárodní obchod, agentura pro obnovitelná paliva Spojeného království a celní databáze dovozu poskytnutá Nizozemskem, Švédskem a Finskem; (C) podnět, odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku, údaje o výrobním odvětví Unie uvedené v podnětu.
(93)
Během posuzovaného období spotřeba v Unii výrazně vzrostla o 29 %. Tento nárůst podnítilo provádění směrnice o energii z obnovitelných zdrojů v členských státech, která stanovila cíle pro růst spotřeby energie z obnovitelných zdrojů.
4.3 Dovoz z dotčené země do Unie
4.3.1 Objem, podíl na trhu a cena dovozu z dotčené země
(94)
Z hlediska objemu, podílu na trhu a ceny se dovoz z USA do Unie během posuzovaného období vyvíjel takto:
2008
2009
2010
OŠ
Objem dovozu z USA (v tunách) (A)
63 406
53 332
348 868
686 185
Index: 2008 = 100
100
84
550
1 082
Podíl na trhu (v %)
1,9
1,4
8,5
15,7
Index: 2008 = 100
100
73
454
837
Průměrná cena v EUR/t (B)
590,6
552,5
542,5
626,7
Index: 2008 = 100
100
94
92
106
Zdroj:
(A) objem vývozu deklarovaný americkou komisí pro mezinárodní obchod; (B) celní databáze dovozu poskytnutá Nizozemskem, Švédskem a Finskem a ověřené odpovědi na dotazník od dovozců, kteří nejsou ve spojení.
(95)
Objem dovozu z USA během posuzovaného období významně vzrostl z 63 406 tun na 686 185 tun. Ve stejném období podobně vzrostl také podíl vývozců z USA na trhu Unie, a to z 1,9 % na 15,7 %.
(96)
Ačkoliv průměrné ceny dovozu z USA vzrostly během posuzovaného období o 6 %, byly ceny účtované vývozci z USA trvale nižší než průměrné ceny výrobců v Unii, jak se uvádí ve 117. bodě odůvodnění níže. Toto systematické cenové podbízení praktikované vývozci z USA vysvětluje významný nárůst podílu na trhu, jehož během posuzovaného období dosáhli.
4.3.2 Cenové podbízení dovozu z dotčené země
(97)
Pro účely posouzení případného cenového podbízení během období šetření byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých druhů výrobku účtované výrobci v Unii zařazenými do vzorku odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami jednotlivých druhů výrobku účtovanými vývozci z USA prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF. V zájmu spravedlivého srovnání cen byly u ceny týkající se USA provedeny příslušné úpravy o stávající celní poplatky a náklady po dovozu.
(98)
Výsledky tohoto srovnání, vyjádřené jako procentní podíl prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku během období šetření, prokázaly trvalé cenového podbízení dosahující v průměru 5,6 %. Toto cenové podbízení naznačuje cenový tlak, který dovoz z dotčené země vyvíjel na trh Unie, a to zejména během období šetření.
4.4 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.4.1 Předběžné poznámky
(99)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie zhodnocení všech hospodářských ukazatelů pro posouzení stavu výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.
(100)
Pokud jde o makroekonomické údaje, jako je výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, stav zásob, zaměstnanost, produktivita a rozsah dumpingového rozpětí, vychází analýza újmy z údajů o výrobním odvětví Unie jako celku od sdružení ePURE.
(101)
Pokud jde o mikroekonomické údaje, jako jsou ceny, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost získávat kapitál, mzdy a stav zásob, vychází analýza újmy z údajů, které poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku v ověřených odpovědích na dotazník.
(102)
Odvětví bioethanolu je v Unii stále v počáteční fázi. Společnosti v poslední době investovaly do nových výrobních zařízení nebo rozšiřovaly stávající kapacity, aby mohly uspokojit rostoucí poptávku v Unii. Skutečnost, že během posuzovaného období zahájili výrobu noví výrobci, kladně ovlivnila takové ukazatele, jako například výrobu, výrobní kapacitu, objem prodeje a zaměstnanost.
(103)
Šetření rovněž prokázalo, že tento typ výrobního odvětví potřebuje k tomu, aby dosáhl běžných úrovní výroby, určitou dobu, a to dva až tři roky od okamžiku zahájení činnosti.
4.4.2 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2008
2009
2010
OŠ
Objem výroby (v tunách)
2 153 118
2 797 948
3 274 665
3 389 503
Index: 2008 = 100
100
130
152
157
Výrobní kapacita (v tunách)
3 443 766
3 992 640
4 670 076
4 734 915
Index: 2008 = 100
100
116
136
137
Využití kapacity (v %)
63
70
70
72
Index: 2008 = 100
100
112
112
114
Zdroj:
založeno na údajích o výrobním odvětví Unie, které poskytl žadatel.
(104)
V důsledku směrnice o energii z obnovitelných zdrojů značně vzrostla v posuzovaném období výroba v Unii, a to o přibližně 57 %. V období 2008-2010 výroba v Unii vzrostla o 36 %, poté však míra růstu významně zpomalila a ve srovnání s rokem 2010 činila v období šetření pouze 3,5 %.
(105)
Výrobní kapacita vzrostla během posuzovaného období o 37 % a její vývoj sledoval podobný trend jako výroba.
(106)
Využití kapacity vzrostlo během posuzovaného období o 14 %, přičemž tohoto nárůstu bylo dosaženo na počátku posuzovaného období. Vzhledem k skutečnosti, že v roce 2009 se někteří výrobci v Unii nacházeli ve fázi rozběhu činnosti, předpokládalo se, že využití kapacity dále poroste, protože výrobci obvykle potřebují k dosažení běžných úrovní výroby po zahájení činnosti dva až tři roky, jak je vysvětleno ve 103. bodě odůvodnění výše. K tomu však nedošlo.
(107)
Šetření tak potvrdilo, že v souvislosti s očekávaným vyhlášením směrnice o energii z obnovitelných zdrojů několik společností v EU zahájilo na počátku posuzovaného období nebo v jeho průběhu svoji činnost. To vedlo ke kladnému vývoji, zejména pokud jde o výše uvedené činitele újmy, a to především v období do roku 2010. Situace na trhu Unie se však změnila souběžně s nárůstem dumpingového dovozu ze Spojených států v roce 2010 a předpokládaný růst se během období šetření nedostavil.
4.4.3 Objem prodeje a podíl na trhu
2008
2009
2010
OŠ
Objem prodeje (v tunách)
2 035 367
2 650 526
3 117 410
3 229 326
Index: 2008 = 100
100
130
152
159
Podíl na trhu (v %)
60,2
68,3
76,2
74,0
Index: 2008 = 100
100
113
126
122
Zdroj:
založeno na údajích o výrobním odvětví Unie, které poskytl žadatel.
(108)
Během posuzovaného období vzrostl objem prodeje výrobního odvětví Unie o 59 % a podíl na trhu si připsal 13,8 procentního bodu. V letech 2008 až 2010 rostl objem prodeje rovnoměrně, ale mezi rokem 2010 a obdobím šetření méně než spotřeba, která v uvedeném období vzrostla o 6,8 %.
(109)
Podobně se vedlo i podílu výrobního odvětví Unie na trhu, který do roku 2010 rostl, ale v období šetření pak klesal. Mezi rokem 2010 a obdobím šetření, kdy dovoz z USA svůj podíl na trhu téměř zdvojnásobil a připočítal si 7,2 procentního bodu, ztratilo výrobní odvětví Unie 2,2 procentního bodu.
4.4.4 Růst
(110)
V posuzovaném období spotřeba v Unii výrazně vzrostla o 29,2 %. Ačkoli objem prodeje a podíl na trhu v témže období rovněž vzrostly, výrobní odvětví Unie z tohoto růstu spotřeby plně neprofitovalo, zejména pak od roku 2010. Od roku 2010 do období šetření růst objemu prodeje výrobního odvětví Unie oproti předchozím letům zvolnil a podíl na trhu klesl.
(111)
Některé strany tvrdily, že trend růstu, který dokládaly určité ukazatele během posuzovaného období, neodráží situaci výrobního odvětví, jemuž byla působena újma. Jak je však vysvětleno výše, ze šetření je patrné, že zpomalení růstu výrobního odvětví Unie v roce 2010 a v období šetření koliduje s nárůstem levného dumpingového dovozu z USA.
4.4.5 Zaměstnanost a produktivita
2008
2009
2010
OŠ
Počet zaměstnanců
2 331
2 419
2 523
2 552
Index: 2008 = 100
100
104
108
109
Produktivita
(v jednotkách/zaměstnanec)
924
1 157
1 298
1 328
Index: 2008 = 100
100
125
141
144
Zdroj:
založeno na údajích o výrobním odvětví Unie, které poskytl žadatel.
(112)
Zaměstnanost vzrostla v posuzovaném období o 9 %. Přesněji, v letech 2008 až 2010 vzrostla o 8 %, ale během období šetření jen nepatrně - pouze o 1 %. Tento trend odráží tendence v oblasti kapacity a výroby v Unii.
(113)
Produktivita pracovní síly výrobního odvětví Unie se měřila jako výroba na jednoho zaměstnance za rok. V posuzovaném období prudce vzrostla o 44 %, což odráželo efekt učení a zvyšování efektivity během fáze rozběhu činnosti a po ní.
4.4.6 Rozsah skutečného dumpingového rozpětí
(114)
Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dumpingového dovozu z dotčené země nelze dopad dumpingových rozpětí stanovených během období šetření na výrobní odvětví Unie pokládat za zanedbatelný.
4.4.7 Překonávání účinků minulého dumpingu
(115)
V tomto případě není vzhledem k neexistenci účinků minulého dumpingu tento bod relevantní.
4.4.8 Průměrné jednotkové ceny výrobního odvětví Unie
2008
2009
2010
OŠ
Jednotkové ceny (v EUR/kg)
702,59
634,88
657,41
768,59
Index: 2008 = 100
100
90
94
109
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník.
(116)
Ceny výrobního odvětví Unie během posuzovaného období vzrostly celkově o 9 %. V roce 2009 oproti roku 2008 klesly, pak ale rovnoměrně do konce období šetření rostly. Ze šetření je patrné, že zvýšení cen však výrobnímu odvětví Unie nepostačovalo k pokrytí nákladů. Propast mezi prodejními cenami a náklady se dále prohlubovala, zejména během období šetření. Tato situace kolidovala se zvyšujícím se výskytem levného dumpingového dovozu z USA na trhu Unie.
(117)
Šetření ukázalo, že ceny výrobního odvětví Unie zůstaly v posuzovaném období vyšší (až o 23 %) než ceny dumpingového dovozu z USA.
4.4.9 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál
2008
2009
2010
OŠ
Čistý zisk před zdaněním (v EUR)
-33 305 225
1 343 823
-33 932 738
-82 070 168
Index: 2008 = -100
- 100
4
- 102
- 246
Ziskovost prodeje Unie (v % čistého prodeje)
-11,65
0,33
-5,72
-9,74
Index: 2008 = -100
- 100
3
-49
-84
Peněžní tok (v EUR)
-2 528 061
34 783 260
48 733 697
36 832 646
Index: 2008 = -100
- 100
1 376
1 928
1 457
Peněžní tok v % prodeje Unie stranám, které nejsou ve spojení
-0,9
8,7
8,2
4,4
Index: 2008 = -100
- 100
980
930
494
Investice (v EUR)
330 441 830
86 279 988
38 710 739
23 018 175
Index: 2008 = 100
100
26
12
7
Návratnost investic (v %)
-10
2
-88
- 357
Index: 2008 = -100
- 100
15
- 870
-3 538
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník.
(118)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena jak v absolutních hodnotách (čistý zisk před zdaněním), tak vyjádřením čistého zisku nebo ztráty před zdaněním procentem obratu prodeje obdobného výrobku. Ziskovost výrobního odvětví Unie byla během posuzovaného období negativní, s výjimkou roku 2009, kdy se společnostem ve vzorku podařilo dosáhnout nulové ztráty.
(119)
Návratnost investic sledovala podobný trend a zdaleka nedosahovala návratnosti, která by umožňovala výrobnímu odvětví Unie přežít.
(120)
Peněžní tok byl v roce 2008 negativní a v letech 2009 a 2010 došlo ke zlepšení. Během období šetření ale peněžní tok začal opět klesat, což odráželo zhoršující se schopnost výrobního odvětví Unie samofinancovat svoji činnost.
(121)
Vývoj ziskovosti, peněžního toku a návratnosti investic v posuzovaném období omezoval schopnost výrobního odvětví Unie investovat do své činnosti a podkopával jeho rozvoj, což jasně dokládá 93% pokles investic v tomto období.
4.4.10 Mzdy
2008
2009
2010
OŠ
Mzdy (v EUR)
45 066 253
57 253 228
68 711 959
76 030 008
Průměrné mzdové náklady na zaměstnance (v EUR)
75 691
81 233
88 638
99 646
Index: 2008 = 100
100
107
117
132
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník.
(122)
Mzdy v posuzovaném období vzrostly o 32 %, což odráželo zvýšení produktivity zaměstnanců.
4.4.11 Zásoby
2008
2009
2010
OŠ
Stav zásob na konci roku (v tunách)
34 585
24 022
38 649
31 408
Index: 2008 = 100
100
69
112
91
Stav zásob v poměru k výrobě (v %)
8,3
3,5
3,8
2,5
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník.
(123)
Stavy zásob během posuzovaného období mírně klesly.
4.5 Závěr ohledně újmy
(124)
Šetřením bylo prokázáno, že k nárůstu levného dumpingového dovozu do Unie došlo v roce 2010 a zejména během období šetření. V uvedeném období se některé ukazatele újmy pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie zlepšily, růst však neodpovídal nárůstu spotřeby v posuzovaném období, a zlepšení tak výrobnímu odvětví Unie dostatečně neumožňovalo rozvíjet svoji činnost.
(125)
Jak tomu obvykle bývá u nové a rozvíjející se činnosti, určité ukazatele, jako například objem prodeje, výroba a využití kapacity, vykazovaly během posuzovaného období kladný trend. Důvodem je skutečnost, že na trh v daném období vstoupili noví výrobci v Unii. Šetření nicméně prokázalo, že situace na trhu Unie od roku 2010, kdy došlo k nárůstu levného dovozu, nedovolovala výrobcům v Unii dosáhnout takové úrovně činnosti a cen, která by byla dostatečná pro rozvoj a udržení významných investic, které byly uskutečněny v posuzovaném období.
(126)
Bylo zjištěno, že docházelo k neustálému cenovému podbízení levného dovozu ve vztahu k cenám výrobního odvětví Unie. Hladina cen uvedenému výrobnímu odvětví neumožňovala pokrýt své náklady a realizovat peněžní tok a zisk, které jsou nezbytné pro rozvoj činnosti.
(127)
Ukazatele újmy týkající se finanční výkonnosti výrobního odvětví Unie, jako je ziskovost, peněžní tok a návratnost investic, si pohoršily nebo zaostávaly daleko za běžnou úrovní. Tato skutečnost silně poškodila schopnost výrobního odvětví Unie získávat kapitál a dále investovat do činnosti.
(128)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že výrobnímu odvětví Unie byla během období šetření způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
5. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
5.1 Úvod
(129)
V souladu s čl. 3 odst. 5 a čl. 3 odst. 6 základního antidumpingového nařízení bylo posouzeno, zda dumpingový dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země působil újmu výrobnímu odvětví Unie; zkoumaly se rovněž jiné známé činitele než dumpingový dovoz, které mohly ve stejnou dobu působit újmu výrobnímu odvětví Unie, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dumpingovému dovozu.
5.2 Účinek dumpingového dovozu
(130)
Jak je uvedeno výše, spotřeba Unie během posuzovaného období významně vzrostla o 29,2 %. Objem dumpingového dovozu z dotčené země však významně vzrostl, tj. jeho podíl na trhu Unie činil na začátku posuzovaného období 1,9 % a během období šetření dosáhl 15,7 %. Tato situace jednoznačně vyvíjela tlak na výrobní odvětví Unie, a to především od roku 2010 do konce období šetření, kdy se tento dovoz více než zdvojnásobil. Od roku 2010, a zejména pak během období šetření, zaplavoval levný dovoz z USA trh Unie a ve vztahu k cenám výrobního odvětví Unie docházelo k cenovému podbízení. Tato situace výrobnímu odvětví neumožnila dosáhnout v období šetření předpokládaného rozvoje.
(131)
Některé strany tvrdí, že právě v období od roku 2010 do období šetření se situace výrobního odvětví Unie zlepšila, což koliduje se zdvojnásobením vývozu z USA. Jak je vysvětleno výše ve 102. a 107. bodě odůvodnění, vývoj určitých činitelů újmy, jako je například výroba a objem prodeje, kladně ovlivnila skutečnost, že během posuzovaného období začalo vstupovat na trh mnoho výrobců v Unii. Oproti roku 2010 však v období šetření přišlo výrobní odvětví Unie o podíl na trhu a ve stejné době trh Unie zaznamenal nejsilnější nárůst dumpingového dovozu z USA. Cenové podbízení a cenový tlak měly za následek zhoršení obecné finanční situace výrobního odvětví Unie, především pokud jde o ziskovost.
(132)
Levný dovoz se tudíž významně podílel na tom, že výrobní odvětví Unie během období šetření utrpělo podstatnou újmu.
5.3 Účinky jiných činitelů
(133)
Zkoumaly se tyto jiné známé činitele než dumpingový dovoz, které by mohly působit újmu výrobnímu odvětví Unie, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito činiteli není přičítána dumpingovému dovozu: dovoz z jiných zemí, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie, dopad hospodářské krize a jiné činitele, například kolísání cen surovin, vývoj poptávky a údajné interní problémy společností v rámci výrobního odvětví Unie.
5.3.1 Dovoz z jiných zemí (Brazílie)
(134)
Podle dostupných informací do Unie v posuzovaném období nevyvážela významná množství dotčeného výrobku vedle Brazílie žádná další země. Pokud jde o ceny, pohybovaly se ceny brazilského dovozu hluboko pod úrovní cen výrobců v Unii. Dovoz z Brazílie však během posuzovaného období zaznamenal pokles objemu (-81 %) i podílu na trhu (-25,8 %). Jelikož objem dovozu klesl během období šetření na tak nízkou úroveň, nelze mít za to, že narušil příčinnou souvislost mezi levným dovozem z USA a újmou, která výrobnímu odvětví Unie během období šetření vznikla.
2008
2009
2010
OŠ
Objem dovozu pocházejícího z Brazílie (v tunách)
1 022 980
884 020
396 249
195 342
Index: 2008 = 100
100
86
39
19
Podíl dovozu z Brazílie na trhu (v %)
30,3
22,8
9,7
4,5
Průměrná jednotková cena CIF
(v EUR/t dovozu)
560,8
496,2
580,8
622,4
Index: 2008 = 100
100
88
104
111
Zdroj:
Eurostat, agentura pro obnovitelná paliva Spojeného království, celní databáze dovozu poskytnutá Nizozemskem, Švédskem a Finskem a podnět.
(135)
Strany uváděly, že dovoz z Brazílie přesahoval během celého posuzovaného období zanedbatelnou úroveň a docházelo k němu na trhu Unie za dumpingové ceny. Dále tvrdily, že dovoz z USA pouze zaplnil podíl na trhu, který uvolnil dovoz z Brazílie. Dovoz z USA tudíž údajně nelze považovat za příčinu podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(136)
Jak bylo uvedeno výše, dovoz z Brazílie v posuzovaném období výrazně poklesl. Jeho podíl na trhu se v momentu, kdy spotřeba významně vzrostla, propadl z 30,3 % na 4,5 %. Vzhledem k cenám uplatňovaným brazilskými vývozci na trhu Unie nelze vyloučit, že přítomnost brazilského bioethanolu do určité míry přispěla k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie. Má se však za to, že tento dovoz klesl během období šetření natolik, že jej nelze vnímat jako významnou příčinu uvedené újmy. V době mezi rokem 2010 a obdobím šetření, kdy dovoz z Brazílie klesl o 200 000 tun, vzrostl dumpingový dovoz z USA o více než 330 000 tun. Proto se má za to, že přítomnost bioethanolu z Brazílie na trhu Unie, a to především během období šetření, není natolik významná, aby narušila příčinnou souvislost zjištěnou mezi dumpingovým dovozem z USA a újmou způsobenou v uvedeném období výrobnímu odvětví Unie.
5.3.2 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
2008
2009
2010
OŠ
Objem vývozu (v tunách)
26 263
41 023
53 085
59 633
Zdroj:
podnět a odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník.
(137)
Šetření ukázalo, že během období šetření výrobní odvětví Unie vyváželo bioethanol v malých objemech, a to za ceny znatelně převyšující ceny běžně účtované na trhu Unie. Z toho se usoudilo, že vývozní výkonnost není činitelem, který by narušil příčinnou souvislost mezi újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie a dumpingovým dovozem z dotčené země.
5.3.3 Dopad hospodářské krize
(138)
Bylo zjištěno, že hospodářská krize neměla na výrobní odvětví Unie negativní dopad. Růst spotřeby bioethanolu v Unii dosáhl maxima v roce 2009, tedy v roce, který je z pohledu hospodářské krize obecně považován za nejhorší. V téže době vzrostly i výroba a prodej výrobců v Unii.
(139)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se má za to, že hospodářská krize nenarušila příčinnou souvislost mezi levným dovozem z dotčené země a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
5.3.4 Jiné činitele
(140)
Strany uvedly i jiné činitele, které mohly narušit příčinnou souvislost, například kolísání cen surovin, vývoj poptávky, která byla nižší, než se očekávalo, právní rámec Unie, který údajně výrobce v Unii znevýhodňuje, a některé údajné interní problémy výrobců v Unii.
(141)
Pokud jde o kolísání cen surovin, bylo zjištěno, že během posuzovaného období kolísaly jak ceny kukuřice, tak pšenice. Šetření ukázalo, že většina výrobců toto riziko vyrovnává prostřednictvím zvláštního mechanismu stanovení cen, v němž jsou zapojeni jejich dodavatelé, nebo prostřednictvím finančních trhů. A tak ačkoli ceny vstupních surovin skutečně kolísaly, zejména v letech 2008-2010, kdy cena kukuřice byla nižší než cena pšenice, byly ceny vstupních surovin v druhé polovině období šetření prakticky stejné. Z toho je patrné, že případný cenový rozdíl je snížen na minimum a není trvalé povahy.
(142)
Některé strany tvrdily, že provádění směrnice o energii z obnovitelných zdrojů probíhalo v členských státech příliš pomalu a spotřeba pokulhávala za cíli, které uvedená směrnice stanovila. Přestože během posuzovaného období nebylo původních cílů zcela dosaženo, představoval významný nárůst spotřeby v daném období, konkrétně o 29,2 %, pozitivní vliv, který nelze při analýze ignorovat. V žádném případě nelze však údajným pomalým prováděním směrnice o energii z obnovitelných zdrojů odůvodnit výskyt vysokého objemu levného dovozu na trhu Unie, související cenové podbízení ve vztahu k cenám výrobního odvětví Unie a újmu, která byla tomuto výrobnímu odvětví způsobena. Toto tvrzení se proto zamítá.
(143)
Strany rovněž tvrdily, že vzhledem k právní nejistotě nebylo v silách samotného výrobního odvětví Unie uspokojit poptávku v Unii a že systém certifikace je velmi pomalý, čímž podkopává přínos pro certifikované výrobce v Unii. Některé strany rovněž tvrdily, že způsobenou újmu vysvětlují interní problémy, se kterými se mnoho výrobců v Unii během posuzovaného období potýkalo. Tato tvrzení však nebyla opodstatněná a šetření je nepotvrdilo. Je třeba nicméně zdůraznit, že šetření prokázalo, že hlavním důvodem pro případnou údajnou nízkou úroveň výroby v Unii byly nízké prodejní ceny na trhu Unie, na který dolehl příliv levného dumpingového dovozu z USA, který se vyznačoval cenovým podbízením ve vztahu k cenám výrobců v Unii, a to především během období šetření. Zdá se, že výrobci v EU neměli jinou možnost než výrobu zastavit, jelikož ceny jim ani neumožňovaly pokrýt náklady na suroviny, zejména pak během období šetření. Výše uvedená nepodložená tvrzení tedy nejsou takové povahy, aby narušila příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, která byla během období šetření výrobnímu odvětví Unie způsobena.
(144)
Z toho tedy vyplývá závěr, že všechny výše uvedené činitele nemohly narušit příčinnou souvislost mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dumpingovým dovozem z USA.
(145)
Strany zmiňují, že v průběhu období šetření bylo podstatné množství dovozu deklarováno pod číslem KN 3824, na které se vztahovalo nízké clo. Po konci období šetření bylo příslušné clo zvýšeno. Mají za to, že újmu způsobilo nízké clo, nikoli dumping. K této otázce stačí podotknout, že cla se mohou kdykoli měnit, a tento argument tudíž nemůže zpochybnit újmu, ke které během období šetření došlo.
5.4 Závěr týkající se příčinné souvislosti
(146)
Výše uvedená analýza prokázala, že se během posuzovaného období podstatně zvýšil objem levného dovozu pocházejícího z dotčené země i jeho podíl na trhu. Navíc bylo zjištěno, že ceny tohoto dovozu byly nižší než ceny účtované výrobním odvětvím Unie na trhu Unie.
(147)
Nárůst objemu levného dovozu z dotčené země a jeho podílu na trhu kolidoval s celkovým a průběžným nárůstem spotřeby v Unii a taktéž se zápornými výsledky výrobního odvětví Unie během posuzovaného období. Vývozcům z dotčené země se podařilo zvýšit podíl na trhu systematickým cenovým podbízením ve vztahu k cenám výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie současně nebylo schopné dosáhnout stabilních kladných hodnot ziskovosti, a to navzdory zvýšení činnosti.
(148)
Při zkoumání jiných známých činitelů, které mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu, bylo zjištěno, že se nezdá, že by tyto činitele byly takové, aby narušily příčinnou souvislost, která byla zjištěna mezi dumpingovým dovozem z dotčené země a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(149)
Na základě výše provedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z USA způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
6. ZÁJEM UNIE
6.1 Předběžná poznámka
(150)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda navzdory závěru o újmě způsobené dumpingovým dovozem z dotčené země neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.
6.2 Zájem výrobního odvětví Unie
(151)
Šetření ukázalo, že výrobnímu odvětví Unie byla dumpingovým dovozem z USA způsobena podstatná újma. Bez opatření, která by napravila nepříznivé účinky tohoto dovozu na obchod, je velmi pravděpodobné, že se bude hospodářská situace výrobního odvětví Unie dále zhoršovat.
(152)
Předpokládá se, že uložení antidumpingového cla obnoví účinné obchodní podmínky na trhu Unie a umožní, aby ceny výrobního odvětví Unie odrážely skutečné náklady na výrobu. Lze očekávat, že uložení opatření výrobnímu odvětví Unie rovněž umožní zvýšit objem prodeje, a tím i získat podíl na trhu, o který přišlo kvůli dumpingovému dovozu. To bude mít další pozitivní dopad na finanční situaci a ziskovost výrobního odvětví Unie.
(153)
Byl tudíž učiněn závěr, že uložení antidumpingových opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z USA by nebylo v rozporu se zájmem výrobního odvětví Unie.
6.3 Zájem dovozců
(154)
Odpovědi na dotazník určený pro dovozce v Unii, kteří nejsou ve spojení, zaslaly dvě společnosti. V prostorách těchto spolupracujících dovozců se uskutečnily inspekce na místě. U obou navštívených společností představuje obchodování bioethanolem pouze malou část jejich celkového obratu (méně než 5 %). Obě rovněž uvedly, že by případné zvýšení cen mohly přenést na odběratele - uživatele.
(155)
Z dostupných informací bylo vyvozeno, že by uložení opatření nemělo na dovozce podstatný nepříznivý dopad.
6.4 Zájem uživatelů
(156)
Odpovědi na dotazník určený pro uživatele v Unii zaslaly čtyři společnosti. V prostorách jedné z nich se uskutečnily inspekce na místě.
(157)
U navštívené společnosti představuje obchodování bioethanolem malou část obratu - méně než 5 %. Společnost provedla posouzení dopadů, které se týkalo směsi E5, a výpočtem zjistila, že clo ve výši 100 EUR/m3 by vedlo ke zvýšení ceny na čerpací stanici o 0,005 EUR/litr.
(158)
Z údajů, které ve svých odpovědích na dotazník uvedli další tři uživatelé, je patrné, že i v jejich případě by byl dopad omezený. Jedna společnost nakupuje z dotčené země v poměrně omezeném objemu a uložení antidumpingového cla by mělo pouze minimální dopad na její ziskovost.
(159)
V dalších dvou případech se jedná o spolupracující uživatele, kteří jsou ve spojení, a oba uvedli, že případné uložení antidumpingového cla lze přenést na odběratele. Vysvětlili také, že mají dostatečný výběr, pokud jde o zdroje dodávek, a nejsou závislí na dovozu z USA.
(160)
Strany tvrdily, že Unie nedisponuje dostatečnou kapacitou, aby uspokojila celkovou poptávku, a že k tomu, aby zajistila své potřeby v oblasti bioethanolu, se Unie neobejde bez dovozu. Ověřené údaje o kapacitě ukazují, že v Unii byla volná kapacita, zejména vzhledem k nízké hladině prodejních cen. Z toho vyplývá, že výrobci v Unii by dokázali zvýšit výrobu, aby byla uspokojena rostoucí poptávka, a to zejména v případě, že z trhu zmizí narušení obchodu. V blízké budoucnosti se dále očekává výstavba a zahájení provozu nových zařízení, což snižuje případné údajné riziko nedostatku v Unii.
(161)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že účinek antidumpingových opatření namířených proti dovozu bioethanolu z USA by na uživatele v Unii neměl významný nepříznivý dopad.
6.5 Závěr ohledně zájmu Unie
(162)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem bylo konstatováno, že na základě dostupných informací ohledně zájmu Unie celkově neexistují přesvědčivé důvody proti uložení antidumpingových opatření na dovoz bioethanolu pocházejícího z USA.
7. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
7.1 Úroveň pro odstranění újmy
(163)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena konečná antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy výrobnímu odvětví Unie způsobené dumpingovým dovozem.
(164)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, aniž by přitom byla překročena zjištěná dumpingová rozpětí.
(165)
Při výpočtu výše cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého mohou přiměřeně dosáhnout výrobci ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii.
(166)
V tomto případě se má vzhledem ke zjištěním uvedeným zejména ve 102. a 103. bodě odůvodnění výše za to, že cílový zisk výrobního odvětví Unie by měl vycházet ze zisku dosahovaného v době, kdy byl dovoz z USA zanedbatelný, tj. z průměrného ziskového rozpětí před zdaněním jednoho z výrobců v Unii zařazených do vzorku z let 2008 a 2009, přesněji výrobce, který v uvedené době nerozbíhal činnost. Má se tedy za to, že rozpětí 6,8 % z obratu je přiměřené a lze je chápat jako odpovídající minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout za běžných obchodních podmínek, pokud by během období šetření neexistoval dumping působící újmu.
(167)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. K ceně nepůsobící újmu se dospělo úpravou prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku o skutečné zisky/ztráty dosažené v průběhu období šetření a připočtením zmíněného ziskového rozpětí.
(168)
Nezbytné zvýšení ceny pak bylo určeno na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v USA, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s cenou výrobků prodávaných výrobním odvětvím Unie na trhu Unie v období šetření nepůsobící újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento průměrné celkové hodnoty CIF dovozu.
7.2 Forma a úroveň cel
(169)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení měla uložit konečná antidumpingová opatření na dovoz dotčeného výrobku, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. Je tudíž třeba stanovit všechny celní sazby na úrovni zjištěných dumpingových rozpětí.
(170)
Navrhované konečné antidumpingové clo je následující:
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Konečné clo
Celostátní dumpingové rozpětí (v %)
9,5
31,1
9,5
(171)
Vzhledem ke skutečnosti, že se antidumpingové clo bude vztahovat i na směsi obsahující podle objemu více než 10 % (v/v) bioethanolu, a to úměrně jejich obsahu bioethanolu, pokládá se pro účely účinného provádění opatření celními orgány členských států za vhodné, aby bylo clo stanoveno jako paušální částka na základě obsahu čistého bioethanolu.
(172)
Sazba antidumpingového cla uvedená v tomto nařízení byla stanovena na základě nálezů tohoto šetření. Proto odráží situaci zjištěnou během uvedeného šetření. Toto celostátní clo platné pro všechny společnosti se použije na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z USA.
(173)
Ačkoliv původně měla být platnost opatření omezena na tři roky vzhledem k vývoji trhu s dotčeným výrobkem, který je vnímán jako dynamický, došlo na základě připomínek zúčastněných stran k přehodnocení tohoto pohledu. Žadatelé zejména uváděli, že v této fázi je příliš brzy na to předvídat významnou změnu struktury trhu, jelikož přechod na novou generaci bioethanolu s velkou pravděpodobností potrvá poměrně dlouho a nemělo by se k němu v rámci stávajícího návrhu přihlížet. Bylo by také předčasné předvídat, jaký výsledek a dopad budou mít některé návrhy právních předpisů, které jsou v současnosti předmětem jednání, pro všechny hospodářské subjekty na trhu. Po prošetření těchto argumentů bylo rozhodnuto, že není vhodné odklonit se od obvyklé doby platnosti opatření stanovené v čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Tímto není dotčena možnost jakékoli ze zúčastněných stran požádat o přezkum podle čl. 11 odst. 3, budou-li to okolnosti vyžadovat.
8. CELNÍ EVIDENCE
(174)
Komise od žadatele obdržela žádost o celní evidenci dovozu bioethanolu pocházejícího z USA. Podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení může Komise po konzultaci s poradním výborem vyzvat celní orgány, aby přijaly vhodná opatření k zavedení takové celní evidence dovozu, aby následně mohla být vůči takovému dovozu zavedena opatření ode dne celní evidence. Celní evidenci dovozu lze zavést na řádně odůvodněnou žádost výrobního odvětví Unie. Žadatel tvrdil, že jelikož byla celní evidence zavedena v rámci paralelního antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu bioethanolu pocházejícího z USA (14), jsou tyto podmínky automaticky splněny.
(175)
Je však potřeba zdůraznit, že celní evidence byla v rámci paralelního antisubvenčního řízení zavedena za zcela jiných okolností. Jak se uvádí v 10. bodě odůvodnění nařízení (EU) č. 771/2012, navzdory kladným zjištěním, pokud jde o vyrovnávací subvencování a v důsledku toho podstatnou újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie během období šetření, se Komise rozhodla nepřijmout prozatímní vyrovnávací clo, protože bylo předběžně zjištěno, že hlavní program subvencování platný během období šetření byl ukončen a že v době, kdy by byla uložena předběžná opatření, by již neposkytoval zvýhodnění. Existovaly však důkazy, že USA mohou hlavní program subvencování, který byl shledán napadnutelným, v následujících měsících znovu zavést, a to se zpětným účinkem. V takovém případě se Komise domnívala, že by byla oprávněna přijmout (a případně vybírat) v rámci stávajícího šetření prozatímní vyrovnávací clo. V zájmu zachování práv Evropské unie se Komise za těchto zvláštních okolností tudíž rozhodla vyzvat celní orgány, aby zavedly celní evidenci dovozu. Tyto zvláštní okolnosti se na aktuální antidumpingové řízení nevztahují,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz bioethanolu, označovaného jako „palivo ethanol“, tj. ethylalkoholu vyráběného ze zemědělských produktů (jak jsou uvedeny v seznamu v příloze I Smlouvy o fungování Evropské unie), denaturovaného či nedenaturovaného, s výjimkou produktů s obsahem vody převyšujícím 0,3 % (m/m) měřeno v souladu s normou EN 15376, avšak včetně ethylalkoholu vyráběného ze zemědělských produktů (jak jsou uvedeny v seznamu v příloze I Smlouvy o fungování Evropské unie) ve směsi s benzinem o obsahu ethylalkoholu převyšujícím 10 % (v/v) určeného pro použití v palivu, v současnosti kódů KN ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 51, ex 2710 12 59, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 a ex 3824 90 97 (kódů TARIC 2207100012, 2207200012, 2208909912, 2710122111, 2710122592, 2710123111, 2710124111, 2710124511, 2710124911, 2710125111, 2710125911, 2710127011, 2710129011, 3814001011, 3814009071, 3820000011 a 3824909767), a pocházejícího ze Spojených států amerických.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na výrobek popsaný v odstavci 1 činí 62,3 EUR/t netto. Antidumpingové clo se uplatní na hmotnostní podíl celkového obsahu čistého ethylalkoholu vyrobeného ze zemědělských produktů (jak jsou uvedeny v seznamu v příloze I Smlouvy o fungování Evropské unie) (obsah bioethanolu) ve výrobku.
3. Výrobky popsané v odstavci 1 jsou osvobozeny od konečného antidumpingového cla, pakliže jsou určeny k jiným účelům než pro použití v palivu. Na osvobození se vztahují podmínky stanovené příslušnými předpisy Evropské unie, jež se týkají celní kontroly použití tohoto zboží (viz články 291 až 300 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93).
4. V případech, kdy dojde k poškození zboží před propuštěním do volného oběhu, a kdy je proto cena, která skutečně byla nebo má být zaplacena, poměrně rozdělena za účelem určení celní hodnoty podle článku 145 nařízení (EHS) č. 2454/93, se výše antidumpingového cla, vypočtená na základě výše stanovených částek, sníží o procento, které odpovídá poměrnému rozdělení ceny, která skutečně byla nebo má být zaplacena.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 18. února 2013.
TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 157/2013
2013 m. vasario 18 d.
kuriuo importuojamam Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės bioetanoliui nustatomas galutinis antidempingo muitas
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnio 4 dalį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
1. PROCEDŪRA
1.1. Inicijavimas
(1)
2011 m. lapkričio 25 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2) paskelbtu pranešimu Europos Komisija (toliau - Komisija) paskelbė apie antidempingo tyrimo (toliau - antidempingo tyrimas arba tyrimas) dėl į Sąjungą importuojamo Jungtinių Amerikos Valstijų (toliau - JAV arba nagrinėjamoji šalis) kilmės bioetanolio inicijavimą.
(2)
Tą pačią dieną Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (3) paskelbtu pranešimu Komisija paskelbė apie antisubsidijų tyrimo dėl į Sąjungą importuojamo JAV kilmės bioetanolio inicijavimą ir pradėjo atskirą tyrimą (toliau - antisubsidijų tyrimas). Šis tyrimas bus baigtas 2012 m. gruodžio 21 d., kompensacinių priemonių nebus nustatyta.
(3)
Antidempingo tyrimas inicijuotas 2011 m. spalio 12 d. gavus Europos atsinaujinančiojo etanolio gamintojų asociacijai (ePURE) (toliau - skundo pateikėjas) gamintojų, kurie pagamina daugiau nei 25 % viso bioetanolio Sąjungoje, vardu pateiktą skundą. Skunde pateikti šio produkto dempingo ir dėl to daromos materialinės žalos prima facie įrodymai, kurių pakako tyrimo inicijavimui pagrįsti.
1.2. Su tyrimu susijusios šalys
(4)
Komisija apie tyrimo inicijavimą oficialiai pranešė skundo pateikėjui, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, JAV eksportuotojams ir (arba) gamintojams, importuotojams ir kitoms žinomoms susijusioms šalims ir JAV valdžios institucijoms. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą.
(5)
Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą jas išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.
1.2.1. JAV eksportuotojų ir (arba) gamintojų atranka
(6)
Atsižvelgiant į galimai didelį JAV eksportuotojų ir (arba) gamintojų skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo numatyta, kad pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį gali būti vykdoma atranka.
(7)
Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), JAV eksportuotojų ir (arba) gamintojų paprašyta pranešti apie save per 15 dienų nuo tyrimo inicijavimo dienos ir, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, pateikti pagrindinę informaciją apie su bioetanolio gamyba ir pardavimu susijusią veiklą per 2010 m. spalio 1 d.-2011 m. rugsėjo 30 d. laikotarpį (toliau - tiriamasis laikotarpis arba TL).
(8)
Dėl atrinktų bendrovių taip pat konsultuotasi su susijusiomis JAV valdžios institucijomis.
(9)
Per 15 dienų terminą apie save pranešė ir prašomą informaciją pateikė daugiau kaip 60 gamintojų ir (arba) eksportuotojų.
(10)
Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį Komisija bendroves atrinko remdamasi didžiausia tipine bioetanolio eksporto į Sąjungą apimtimi, kurią būtų galima pagrįstai išnagrinėti per turimą laikotarpį. Atrinkti šeši JAV bioetanolio gamintojai (toliau - atrinktos JAV bendrovės).
(11)
Atliekant tyrimą nustatyta, kad vieno atrinkto JAV gamintojo produkcija per TL į Sąjungą nebuvo eksportuojama. Todėl ši bendrovė buvo išbraukta iš atrinktų bendrovių sąrašo.
(12)
Kiti atrinkti gamintojai atrankos klausimyne nurodė, kad eksportavo bioetanolį į Sąjungą, tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad nė vienas jų bioetanolio į Sąjungos rinką neeksportavo. Iš tiesų jie produktą vidaus rinkoje parduodavo nesusijusiems prekiautojams ir (arba) maišytojams, kurie jį maišydavo su benzinu ir perparduodavo vidaus rinkoje ir eksportui būtent į Sąjungą. Atlikus tyrimą vietoje paaiškėjo, kad iš tiesų priešingai, nei atrodė iš atrinktų JAV gamintojų atrankos klausimyne pateiktos informacijos, tie gamintojai sistemingai nežinojo, ar jų produkcija buvo skirta Sąjungos rinkai ar kokiai kitai rinkai, įskaitant JAV rinką, taip pat nežinojo apie prekiautojų ir (arba) maišytojų pardavimo kainas. Tai reiškia, kad JAV bioetanolio gamintojai nėra nagrinėjamojo produkto eksportuotojai į Sąjungą. Iš tiesų eksportuotojai - tai prekiautojai ir (arba) maišytojai. Taigi, iš laikinuoju etapu surinktų ir patikrintų atrinktų JAV bendrovių duomenų nebuvo galima nustatyti, ar per TL JAV bioetanolis buvo eksportuojamas į Sąjungą dempingo kainomis.
(13)
Todėl tuo metu nebuvo galima nustatyti jokių antidempingo priemonių.
(14)
Norėdamos nustatyti, ar bioetanolis buvo eksportuojamas į Sąjungą, atrinktos JAV bendrovės daugiausia pasikliovė laikinuoju etapu nenagrinėtų nesusijusių maišytojų ir (arba) prekiautojų joms pateiktais duomenimis. Laikinuoju etapu vienas toks prekiautojas bendradarbiavo atliekant tyrimą ir pateikė papildomų duomenų, tačiau jų nepakako, kad būtų galima tiksliai ir patikimai nustatyti reikiamus duomenis dempingo skirtumams apskaičiuoti.
(15)
Todėl norint užbaigti dempingo tyrimą buvo nuspręsta, kad reikia remtis prekiautojų ir maišytojų, kurie iš tikrųjų eksportavo nagrinėjamąjį produktą į Sąjungą, duomenimis.
(16)
Taigi, dempingo klausimynai nusiųsti aštuoniems didžiausiems JAV prekiautojams ir (arba) maišytojams, kurie buvo nustatyti atliekant atrinktų JAV bendrovių tyrimą. Šių prekiautojų ir (arba) maišytojų eksportas sudaro daugiau nei 90 % viso bioetanolio eksporto į Sąjungą. Tyrime sutiko dalyvauti dvi tokios bendrovės, jų eksportas per TL sudarė apie 51 % viso bioetanolio eksporto į Sąjungą.
1.2.2. Sąjungos gamintojų atranka
(17)
Atsižvelgiant į galimai didelį Sąjungos gamintojų skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo numatyta, kad pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį gali būti vykdoma atranka.
(18)
Komisija pranešime apie inicijavimą paskelbė preliminariai atrinkusi Sąjungos gamintojus (atrinktos ES bendrovės). Iš 19 Sąjungos gamintojų, apie kuriuos žinota prieš inicijuojant tyrimą, atrinktos penkios bendrovės ir grupės. Atranka atlikta remiantis bioetanolio gamybos apimtimi tiriamuoju laikotarpiu ir žinomų gamintojų veiklos vieta. Per TL šie atrinkti gamintojai pagamino 48 % visos apskaičiuotos Sąjungos produkcijos.
(19)
Tačiau atliekant tyrimą nustatyta, kad atrinktas ES grupes sudaro daug panašų produktą gaminančių ir parduodančių bendrovių arba pavienių įmonių. Tai reiškė, kad reikia atlikti 13 bendrovių tyrimą, tačiau atsižvelgiant į tyrimui skirtą laiką jų visų ištirti buvo neįmanoma. Todėl nuspręsta iš naujo nagrinėti tipinėms bendrovėms atrinkti turėtus duomenis. Manyta, kad reikėtų atrinkti didžiausias pavienes gamybos įmones Sąjungoje ir grupėse, taip pat derėtų atsižvelgti į tam tikrą geografinį Sąjungos gamintojų pasiskirstymą.
(20)
Taigi, remiantis tipišku per TL pagaminto ir parduoto bioetanolio kiekiu ir geografine gamintojo veiklos vieta, buvo galutinai atrinkti šeši pavieniai ES gamintojai. Šie Belgijoje, Nyderlanduose, Prancūzijoje, JK, Švedijoje ir Vokietijoje įsikūrę gamintojai pagamina 36 % visos apskaičiuotos Sąjungos produkcijos ir 44 % visos produkcijos, kurią nurodė atrankai duomenis pateikusios bendrovės. Manoma, kad šios atrinktos bendrovės yra tipinės bendrovės galimai žalai Sąjungos pramonei nagrinėti.
(21)
Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pateikti pastabų dėl šių atrinktų bendrovių tinkamumo.
(22)
Kelios šalys teigė, kad atrinktos ES bendrovės yra mažiau tipinės negu pradžioje atrinktos bendrovės, kai buvo atrinktos išsamios bendrovių grupės. Šių šalių nuomone, objektyvi Sąjungos pramonės padėties analizė gali būti atlikta tik atrinkus visas bendroves, kurios sudaro bendrovių grupes. Visų pirma jos teigė, kad sąnaudos ir pajamos gali būti paskirstytos tam tikroms grupės bendrovėms, į kurias nevykstama, ir taip į jas gali būti neatsižvelgta atliekant žalos tyrimą.
(23)
Šiuo atžvilgiu reikia pastebėti, kad norėdama užtikrinti, jog atliekant žalos tyrimą būtų visiškai ir tiksliai atsižvelgta į visas atrinktų bendrovių su gamyba ir pardavimu susijusias sąnaudas ir pajamas, Komisija deramai svarstė ir nagrinėjo visų atrinktų ir neatrinktų bendrovių, ypač grupėms priklausančių bendrovių, pateiktus duomenis.
(24)
Kelios šalys užginčijo tai, kad buvo atrinkti Sąjungos gamintojai, esantys dar tik veiklos pradžios etape. Jos taip pat teigė, kad reikėjo neatrinkti vienos bendrovės, kuri 2011 m. turėjo daug nepanaudotų pajėgumų ir kuri įsisteigusi Atsinaujinančių energijos išteklių direktyvos (4) neįgyvendinusioje valstybėje narėje. Be to, tvirtinta, kad, jei šios bendrovės būtų galiausiai atrinktos, Komisija turėtų koreguoti jų duomenis atsižvelgdama į šias neįprastas aplinkybes.
(25)
Manoma, kad tai, jog bendrovės neseniai pradėjo ar atnaujino veiklą, netrukdo jas atrinkti. Šių bendrovių atrinkimas neprieštarauja pagrindinio reglamento 17 straipsnyje nustatytiems atrankos kriterijams. Šalys nepateikė jokios konkrečios informacijos ar neginčijamų įrodymų argumentui dėl duomenų koregavimo pagrįsti, taip pat nenurodė jokio pagrindo, kuriuo remiantis būtų galima atlikti prašomą koregavimą.
(26)
Be to, atliekant tyrimą nenustatyta jokių sąnaudų, pavyzdžiui, susijusių su greitesniu nusidėvėjimu, kurias reikėtų koreguoti norint ištaisyti iškraipymą, atsirandantį dėl veiklos pradžios etapo. Todėl šis teiginys atmetamas.
(27)
Kelios šalys taip pat užginčijo tai, kad iš atrinktų ES bendrovių išbraukta viena preliminariai atrinkta ES bendrovė, įsisteigusi valstybėje narėje, kurioje naudojama ir gaminama daug bioetanolio. Šios šalys teigė, kad šios bendrovės ekonominė padėtis buvo gera ir kad dėl tos priežasties ji buvo išbraukta iš atrinktų bendrovių. Be to, jos teigė, kad atranka buvo iškreipta ir atlikta taip, kad būtų nustatyta žala. Šių šalių teigimu, Komisija turėjo visiems gamintojams nusiųsti vadinamuosius trumpuosius klausimynus ir surinkti visus susijusius duomenis, kad galėtų atlikti atranką.
(28)
Dėl trumpųjų klausimynų išsiuntimo reikėtų pažymėti, kad prieš atrinkdama bendroves Komisija paprašė visų žinomų susijusių Sąjungos gamintojų pateikti informaciją, kad galėtų surinkti susijusius duomenis, kurių reikia atrankai atlikti. Kaip nurodyta pranešimo apie inicijavimą 5.2.1 punkte, ši informacija nuo tyrimo inicijavimo pradžios buvo pateikta byloje, skirtoje suinteresuotosioms šalims susipažinti, ir ji nebuvo tokio pobūdžio, kad galėtų parodyti klausimyno atsakymus pateikiančių bendrovių ekonominę padėtį. Taigi, Komisija turėjo pakankamai susijusios informacijos tipinėms bendrovėms atrinkti laikantis pagrindinio reglamento 17 straipsnio kriterijų, tačiau negalėjo atrinkti bendrovių, spręsdama pagal jų veiklos rezultatus. Todėl šie teiginiai buvo atmesti.
(29)
Galiausiai teigta, kad turėjo būti atrinktos bendrovės, gaminančios bioetanolį iš cukrinių runkelių, nes gamyba iš šios žaliavos gali būti gerokai pelningesnė negu gamyba iš, pavyzdžiui, kviečių. Nors šis teiginys nebuvo pagrįstas, remiantis turima informacija matyti, kad iš cukrinių runkelių gaminamas bioetanolis sudaro tik nedidelę dalį visos Sąjungos produkcijos (2011 m. sudarė maždaug 12 %) ir kad dvi atrinktos bendrovės iš dalies naudoja cukrinius runkelius kaip bioetanolio gamybos žaliavą. Todėl šis teiginys atmetamas.
(30)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, manoma, kad bendrovės, atrinktos žalos tyrimui atlikti, kaip paaiškinta pirmiau, yra tipiškos Sąjungos pramonės bendrovės.
1.2.3. Nesusijusių importuotojų atranka
(31)
Atsižvelgiant į galimai didelį tyrime dalyvaujančių importuotojų skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo numatyta vadovaujantis pagrindinio reglamento 17 straipsniu atlikti importuotojų atranką.
(32)
Tik trys importuotojai per pranešime apie inicijavimą nurodytą laikotarpį pateikė prašomą informaciją ir sutiko būti atrinkti. Todėl atsižvelgiant į nedidelį bendradarbiaujančių importuotojų skaičių laikyta, kad atranka nereikalinga.
1.2.4. Klausimyno atsakymai ir tikrinimai
(33)
Visoms žinomoms susijusioms šalims Komisija nusiuntė klausimynus. Klausimynai išsiųsti atrinktiems JAV eksportuotojams ir (arba) gamintojams, atrinktiems Sąjungos gamintojams, trims bendradarbiaujantiems nesusijusiems Sąjungos importuotojams ir visiems žinomiems su tyrimu susijusiems naudotojams.
(34)
Atsakymai gauti iš atrinktų JAV eksportuotojų ir (arba) gamintojų, atrinktų Sąjungos gamintojų, dviejų nesusijusių importuotojų ir keturių naudotojų.
(35)
Komisija rinko ir tikrino visą suinteresuotųjų šalių pateiktą informaciją, kuri, jos nuomone, buvo reikalinga galutinėms išvadoms dėl dempingo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų padaryti.
(36)
Tikrinamieji vizitai buvo surengti toliau nurodytų bendrovių patalpose.
JAV eksportuotojai ir (arba) gamintojai
-
Marquis Energy LLC, Henepinas, Ilinojus
-
Patriot Renewable Fuels LLC, Anavanas, Ilinojus
-
Platinum Ethanol LLC, Arturas, Ajova
-
Plymouth Energy Company LLC, Merilis, Ajova
-
POET LLC, Vičita, Kanzasas ir Su Folsas, Pietų Dakota
Nesusijęs JAV prekiautojas
-
Bio Urja Trading LLC, Hjustonas, Teksasas
Susijęs Šveicarijos prekiautojas
-
Cargill International SA, Ženeva
Sąjungos gamintojai
-
Abengoa Energy Netherlands B.V., Roterdamas, Nyderlandai
-
BioWanze S.A., Vanzas, Belgija
-
Crop Energies Bioethanol GmbH, Manheimas, Vokietija
-
Ensus, Yarmas, Jungtinė Karalystė
-
Lantmännen Energi/Agroetanol, Noršiopingas, Švedija
-
Tereos BENP, Lilbonas, Prancūzija
Nesusiję Sąjungos importuotojai
-
Shell Trading Rotterdam B.V., Roterdamas, Nyderlandai
-
Greenergy Fuels Limited, Londonas, Jungtinė Karalystė
Sąjungos naudotojai
-
Shell Nederland Verkoopmaatschappij B.V., Roterdamas, Nyderlandai
1.3. Tiriamasis ir nagrinėjamasis laikotarpiai
(37)
Atliekant dempingo ir žalos tyrimą nagrinėtas 2010 m. spalio 1 d. - 2011 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis. Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2008 m. sausio mėn. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
2. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
2.1. Nagrinėjamasis produktas
(38)
Nagrinėjamasis produktas yra JAV kilmės bioetanolis (kartais vadinamas etanolio kuru), t. y. iš žemės ūkio produktų (kaip išvardyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo I priede) pagamintas etilo alkoholis, denatūruotas arba nedenatūruotas, išskyrus produktus, kurių sudėtyje pagal EN 15376 standartą yra daugiau kaip 0,3 % (m/m) vandens, taip pat iš žemės ūkio produktų (kaip išvardyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo I priede) pagamintas etilo alkoholis, esantis benzino mišiniuose, kurių sudėtyje yra daugiau kaip 10 % (v/v) etilo alkoholio, kurio KN kodai šiuo metu yra ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 51, ex 2710 12 59, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 ir ex 3824 90 97.
(39)
Bioetanolis gali būti gaminamas iš įvairių žemės ūkio žaliavų, pavyzdžiui, cukranendrių, cukrinių runkelių, bulvių, maniokų ir kukurūzų. JAV, remiantis įvairiomis naudojamomis žaliavomis, skiriamas:
a)
įprastas biokuras (daugiausia gaminamas iš kukurūzų ir paprastai vadinamas kukurūzų etanoliu), apibrėžiamas kaip atsinaujinantis kuras, gaunamas iš kukurūzų krakmolo gamyklose, kurių statyba pradėta po Energetinės nepriklausomybės ir saugumo akto priėmimo (5) 2007 m. gruodžio mėn. ir kuriose ateityje išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekis turi būti sumažintas 20 %, palyginti su baziniu benzino ir dyzelino ŠESD gyvavimo ciklo kiekiu;
b)
pažangusis biokuras, apibrėžiamas kaip iš atsinaujinančiosios biomasės pagamintas atsinaujinantis kuras, išskyrus iš kukurūzų krakmolo pagamintą etanolį, kurio šiltnamio efektą sukeliančių dujų gyvavimo ciklo teršalų kiekis, nustatytas Energetikos politikos akto administratoriaus, yra bent 50 % mažesnis už bazinį šiltnamio efektą sukeliančių dujų teršalų kiekį. Ši sąvoka apima celiuliozės biodegalus, pavyzdžiui bioetanolį, ir iš biomasės pagamintą dyzeliną. Į pažangiojo kuro sąrašą įtrauktas celiuliozės biodegalų, iš biomasės gaminamo dyzelino ir nediferencijuotų pažangiųjų biodegalų sąrašas.
(40)
Tiksliau celiuliozės biodegalai (6) apibrėžiami kaip atsinaujinantis kuras, pagamintas iš bet kokios celiuliozės, hemiceliuliozės ar lignino, pagaminto iš atsinaujinančiosios biomasės; celiuliozės biodegalų šiltnamio efektą sukeliančių dujų gyvavimo ciklo teršalų kiekis, nustatytas Energetikos politikos akto administratoriaus, yra bent 60 % mažesnis už bazinį šiltnamio efektą sukeliančių dujų teršalų kiekį. Celiuliozės biodegalams priskiriamas celiuliozės bioetanolis. Vykdomi daugiausia JAV federalinės Vyriausybės finansuojami tyrimai ir bandomieji projektai, susiję su pažangiuoju biokuru ir visų pirma celiuliozės bioetanoliu, gaminamu pirmiausia iš žemės ūkio ir miškininkystės atliekų. Pasak JAV pareigūnų ir remiantis viešai skelbiamais duomenimis (7), šios rūšies bioetanolio 2014 m. bus pagaminta maždaug 4 mlrd. litrų, o iki 2021 m. - daugiau nei 50 mlrd. litrų. Celiuliozės bioetanolio gamybos apimtis per TL buvo nežymi.
(41)
Per tiriamąjį laikotarpį ir iki dabar JAV pagrindinė žaliava buvo kukurūzai, o Sąjungoje - kviečiai.
(42)
Atliekant tyrimą nustatyta, kad bioetanolis paprastai grynas parduodamas maišytojams ir (arba) prekiautojams, šie jį maišo (8) su benzinu ir gamina aukštos kokybės mišinius, eksportuojamus arba parduodamus vidaus rinkoje tolesniam maišymui ir naudojamus kaip kuras. Maišymas nėra labai sudėtinga operacija, jį galima atlikti produktus maišant specialiose cisternose, į jas įpilant norimą kiekį bioetanolio ir benzino.
(43)
Visame pasaulyje naudojamam įvairių rūšių bioetanoliui ar bioetanolio mišiniams įvardyti, etanolio degalų mišiniai žymimi E raide ir skaičiais, nurodančiais etanolio degalų procentinį kiekį mišinyje pagal tūrį. Pavyzdžiui, E85 reiškia, kad mišinį sudaro 85 % bevandenio etanolio ir 15 % benzino. Mišiniai, kuriuose mažai etanolio (nuo E5 iki E25) taip pat vadinami gazoholiu, nors tarptautiniu mastu gazoholiu dažniausiai vadinamas E10 mišinys. 2011 m. duomenimis E10 mišiniai arba mišiniai, kurių sudėtyje dar mažiau etanolio, naudojami daugiau negu dvidešimtyje pasaulio šalių, daugiausia jų naudojama JAV - šioje šalyje beveik visame 2010 m. mažmeniniu būdu parduotame benzine buvo 10 % bioetanolio.
(44)
Atliekant tyrimą nustatyta, kad visų rūšių bioetanolis laikomas biokuru pagal galiojančią Nacionalinio atsinaujinančio kuro standarto programą (angl. National Renewable Fuel Standard Program (RFS1)), nustatytą 2005 m. Energetikos politikos aktu (angl. Energy Policy Act), kuriuo iš dalies pakeistas Švaraus oro aktas (angl. Clean Air Act) nustatant pirmąjį nacionalinį atsinaujinančio kuro standartą. JAV Kongresas įpareigojo JAV Aplinkos apsaugos agentūrą (angl. Environmental Protection Agency (EPA)) rengiant ir įgyvendinant šią programą bendradarbiauti su JAV energetikos departamentu, JAV žemės ūkio departamentu ir suinteresuotosiomis šalimis.
(45)
Įgyvendinusi energetikos politiką JAV tapo didžiausiu pasaulyje bioetanolio gamintoju nuo 2005 m. - čia pagaminama 57,5 % viso pasaulyje pagaminamo bioetanolio. 2009 m. JAV aplinkos apsaugos agentūros reikalavimais užtikrinta, kad būtų pagaminta ne mažiau kaip 11 mlrd. JAV galonų atsinaujinančio kuro, norint visų pirma pasiekti 2007 m. Energetinės nepriklausomybės ir saugumo aktu nustatytus tikslus. Dėl didelės gamybos apimties JAV gamintojai galėjo pradėti eksportuoti bioetanolį į kitas rinkas, įskaitant ir Sąjungos rinką.
(46)
Remiantis oficialiais šaltiniais, rinkos ir viešai prieinama informacija (9), visų rūšių bioetanolis ir mišiniuose esantis bioetanolis (tiksliau bioetanolio ir mineralinio benzino mišiniai, kaip paaiškinta 43 konstatuojamojoje dalyje), gaminamas JAV, o parduodamas JAV ar eksportui, laikomas bioetanolio kuru ir jam taikomas JAV teisės aktų rinkinys, susijęs su energijos vartojimo efektyvumu, atsinaujinančiąja energija ir alternatyviaisiais degalais.
(47)
Nustatyta, kad šiame tyrime nagrinėjamo visų rūšių bioetanolio ir bioetanolio mišiniuose, nepaisant galimų gamybai naudotos žaliavos ar gamybos procesų skirtumų, fizinės, cheminės ir techninės savybės yra tokios pačios arba labai panašios, be to, jis naudojamas tai pačiai paskirčiai. Dėl galimų nedidelių nagrinėjamojo produkto nuokrypių pagrindinė apibrėžtis, savybės ar įvairių šalių šio produkto suvokimas nesikeičia.
(48)
Kelios šalys teigė, kad nagrinėjamojo produkto apibrėžtis neaiški, ypač dėl to, kad nebuvo galima atskirti kurui skirto bioetanolio nuo kitos paskirties bioetanolio. Taigi, jos teigė, kad tirti reikėtų visų paskirčių etanolį ir iš visų šaltinių, įskaitant sintetinį etanolį, konkuruojantį su pramoninės paskirties bioetanoliu.
(49)
Kita šalis teigė priešingai - kad reikėtų tirti tik kurui skirtą bioetanolį, o pramoninės paskirties bioetanolio tirti nereikėtų.
(50)
Šiomis aplinkybėmis pažymima, kad nagrinėjamasis produktas pirmiausia turėtų būti apibrėžtas pagal jo pagrindines fizines, technines ir chemines savybes, o ne pagal naudojimą ar paskirtį. Įvairios paskirties produkto pagrindinės savybės iš tikrųjų gali būti tokios pačios ar panašios, nepaisant to, kam jis bus toliau naudojamas, ir tam tikromis aplinkybėmis gali tekti atlikti išsamesnę produkto apibrėžties ir produkto apibrėžtosios srities analizę atsižvelgiant į pramonės ir rinkos specifiškumą.
(51)
Šiuo atveju buvo aišku, kad pranešimu apie inicijavimą produkto apibrėžčiai neketinta priskirti sintetinio etanolio. Sintetinio etanolio savybės skiriasi nuo bioetanolio, jis neatitinka minėtų kriterijų, susijusių su nagrinėjamojo produkto apibrėžtimi. Nė vienas šiame tyrime dalyvaujantis gamintojas negamino to produkto kaip pagrindinio. Todėl sintetinis etanolis negali būti priskirtas nagrinėjamojo produkto apibrėžčiai ir šio tyrimo aprėpčiai. Priešingai nei teigė kai kurios šalys, dėl šio paaiškinimo nesikeičia tyrimo aprėptis ar nagrinėjamojo produkto apibrėžtis, be to, nepadaryta jokio poveikio naudotų duomenų kokybei.
(52)
Kurui naudojamo bioetanolio ir kitos paskirties bioetanolio savybės gali būti panašios. Tačiau atliekant tyrimą nagrinėtas dempingas, kurį taikė JAV veiklos vykdytojai, gaminę bioetanolį arba jį maišę kurui, tiksliau kuro mišiniams skirtą bioetanolį. Taip pat tiriant Sąjungos gamintojus buvo pasirinktas kurui, o ne kitoms paskirtims naudojamas bioetanolis. Taigi, šio tyrimo aprėpčiai neturėtų būti priskirtas kitai paskirčiai nei kuras naudojamas bioetanolis.
(53)
Importuotojai, kurie importuojamo JAV kilmės bioetanolio nenaudos kurui gaminti, gali pateikti deklaraciją pagal galutinio naudojimo nuostatas, kaip nustatyta Sąjungos muitinės kodekso (10) 291-300 straipsnių įgyvendinimo nuostatose.
2.2. Panašus produktas
(54)
Nustatyta, kad Sąjungos pramonės gaminamo ir Sąjungos rinkoje parduodamo bioetanolio pagrindinės fizinės, cheminės ir techninės savybės yra tokios pačios kaip ir iš JAV į Sąjungą eksportuojamo bioetanolio.
(55)
Kaip aprašyta 39 konstatuojamojoje dalyje, bioetanolis gali būti gaminamas iš įvairių žaliavų. Tačiau atliekant tyrimą nenustatyta, kad dėl naudojamų žaliavų skirtųsi galutinio produkto savybės. Nustatyta, kad JAV gaminamas (ypač iš kukurūzų) ir į Sąjungą eksportuojamas nagrinėjamasis produktas gali būti pakeičiamas Sąjungos gamintojų gaminamu (ypač iš kviečių) ir Sąjungoje parduodamu produktu. Be to, nėra didelių naudojimo skirtumų, jei tokių apskritai yra, ar rinkoje veikiančių veiklos vykdytojų ir naudotojų bioetanolio suvokimo skirtumų.
(56)
Todėl patvirtinama, kad Sąjungoje gaminamas ir parduodamas bioetanolis ir iš JAV eksportuojamas nagrinėjamasis produktas turėtų būti laikomi panašiu produktu, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
(57)
Kai kurie atrinkti JAV gamintojai tvirtino, kad JAV rinkoje gaminamas ir parduodamas bioetanolis nėra panašus į nagrinėjamąjį produktą, nes jis tiksliai neatitinka pranešime apie inicijavimą pateikto produkto aprašo. Iš tikrųjų JAV rinkoje parduodamų rūšių bioetanolio sudėtyje vandens yra daugiau nei 0,3 %, jis atitinka JAV standartą (ASTM), bet ne EN 15376 standartą.
(58)
Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad pardavimui JAV rinkoje skirto pagaminto bioetanolio pagrindinės fizinės, cheminės ir techninės savybės iš esmės yra tokios pačios kaip nagrinėjamojo produkto. Pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje nurodyta, kad panašus produktas nebūtinai turi būti panašus į nagrinėjamąjį produktą visais aspektais - tai gali būti produktas, kuris nors ir nėra visiškai panašus visais aspektais, tačiau kurio savybės yra labai panašios į nagrinėjamojo produkto savybes. Taip yra JAV rinkoje parduodamo bioetanolio ir į Sąjungą eksportuojamo bioetanolio atveju. Yra precedentų, kai nepaisant tam tikrų skirtumų (11) produktai buvo laikomi panašiais į nagrinėjamąjį produktą.
(59)
Todėl nuspręsta pakeisti preliminarią išvadą ir JAV rinkoje parduodamą ASTM bioetanolį laikyti panašiu į nagrinėjamąjį produktą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
3. DEMPINGAS
3.1. Įžanga
(60)
Kaip paaiškinta 6-16 konstatuojamosiose dalyse, norint ištirti, ar vykdytas dempingas, atliekant tyrimą nagrinėti bioetanolio gamintojai ir į Sąjungos rinką nagrinėjamąjį produktą eksportavę bioetanolio prekiautojai ir (arba) maišytojai.
(61)
Pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalį reglamente, kuriuo nustatomas muitas, nurodomas muitas kiekvienam tiekėjui, o jeigu to neįmanoma padaryti - muitas tiekiančiai nagrinėjamajai šaliai.
(62)
Kai kurie gamintojai teigė, kad buvo įmanoma nustatyti ir atsekti JAV veiklos vykdytojams eksportui, ypač į Sąjungą, parduotus jų produktus. Jie nurodė pagal Atsinaujinančių energijos išteklių direktyvą numatytą sertifikavimo tvarką, tačiau iš tikrųjų jie negalėjo nurodyti jų pardavimo JAV rinkoje ir kitų veiklos vykdytojų eksporto į ES sąsajos. Kaip minima 12 ir 63 konstatuojamosiose dalyse, šie gamintojai taip pat nežinojo eksporto į Sąjungą kainos dydžio.
(63)
Šiuo atveju nustatyta, kad dėl bioetanolio pramonės struktūros ir nagrinėjamojo produkto gamybos bei pardavimo JAV rinkoje ir eksporto į Sąjungą būdų buvo neįmanoma JAV gamintojams nustatyti individualių dempingo skirtumų. Tiksliau atrinkti JAV gamintojai nagrinėjamojo produkto į Sąjungą neeksportavo, o tiriami prekiautojai ir (arba) maišytojai bioetanolį pirko iš įvairių gamintojų, jį maišė ir pardavė būtent eksportui į Sąjungą, todėl, priešingai pirmiau minėtų šalių tvirtinimams, nebuvo įmanoma nustatyti visų individualių pirkimo sandorių ir palyginti normaliųjų verčių su atitinkamomis eksporto kainomis, taip pat eksporto į Sąjungą momentu neįmanoma nustatyti produkto gamintojo. Kitaip tariant, kiekvieną krovinį į ES sudaro įvairių JAV gamintojų, o ne tik atrinktų JAV bendrovių, JAV pagamintas bioetanolis. Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad kainos, kurias atrinktos JAV bendrovės taikė pirkėjams JAV, neatitiko faktiškai sumokėtų arba mokėtinų kainų už nagrinėjamąjį produktą, kai jis buvo eksportuojamas į Sąjungą.
(64)
Todėl manoma, kad reikėtų nustatyti visai šaliai taikomą dempingo skirtumą.
3.2. Normalioji vertė
(65)
Siekdama nustatyti normaliąją vertę ir remdamasi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi Komisija visų pirma nustatė, ar dviejų bendradarbiaujančių prekiautojų ir (arba) maišytojų nagrinėjamojo produkto pardavimas vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams buvo tipiškas, t. y. ar bendras toks parduotas kiekis sudarė ne mažiau kaip 5 % viso eksportui į Sąjungą per TL parduoto kiekio.
(66)
Kadangi vidaus rinkoje parduotas pakankamas panašaus produkto kiekis, normalioji vertė nustatyta remiantis nepriklausomų JAV pirkėjų įprastomis prekybos sąlygomis dviem pirmiau minėtiems prekiautojams ir (arba) maišytojams sumokėta arba mokėtina kaina.
3.3. Eksporto kaina
(67)
Bendradarbiaujantys prekiautojai ir (arba) maišytojai pateikė duomenų eksporto kainai nustatyti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį, t. y. remiantis jiems faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis. Importo į Sąjungą per susijusią prekybos bendrovę sandorių eksporto kaina nustatyta remiantis pirmąja susijusio prekiautojo perpardavimo nepriklausomam pirkėjui Sąjungoje kaina pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį.
(68)
Kai produktas buvo parduodamas per susijusį prekiautoją Šveicarijoje, pardavimo, bendrosios ir administracinės išlaidos ir pelnas nebuvo išskaičiuojami iš eksporto kainos, nes manyta, kad tos išlaidos ir pelnas nėra nuo importo iki perpardavimo Sąjungoje patirtos išlaidos. Atlikus tyrimą nustatyta, kad pagrindinė susijusio prekiautojo veikla buvo su cukrumi susijusio verslo padalinio, kuriam priklauso biokuras, grynųjų pinigų valdymas ir apdraudimas nuo rizikos, kuri būdinga žemės ūkio verslo sektoriuje sudarant išvestinių finansinių priemonių sutartis tiek užbiržinėse rinkose, tiek organizuotose finansų rinkose.
(69)
Kai kurie JAV gamintojai teigė, kad pagal institucijų nuolatinę praktiką eksportuotojo pardavimo pirmam nesusijusiam pirkėjui kaina yra dempingo skaičiavimams naudojama eksporto kaina. Šiuo atveju tai būtų JAV gamintojų pardavimo nesusijusiems JAV prekiautojams ir (arba) maišytojams kaina. Tačiau, kaip minėta 62 ir 63 konstatuojamosiose dalyse, nė vienas JAV bioetanolio gamintojas nagrinėjamojo produkto neeksportavo į Sąjungą, be to, jie nežinojo eksporto į ES kainos dydžio. Taigi, negalima naudoti vidaus rinkos kainos, nes tai nėra už nagrinėjamąjį produktą Sąjungoje sumokėta ar mokėtina eksporto kaina. Taigi, jų teiginio negalima priimti.
3.4. Palyginimas
(70)
Kiekvienos rūšies produkto vidutinė svertinė normalioji vertė ir bendradarbiaujantiems prekiautojams ir (arba) maišytojams nustatyta vidutinė svertinė eksporto kaina palygintos remiantis gamintojų kainomis EXW sąlygomis, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį atsižvelgiant į veiksnių, kurie, kaip nustatyta, turi poveikio kainoms ir kainų palyginamumui, skirtumus. Vienas prekiautojas ir (arba) maišytojas teigė, kad vidaus rinkos pardavimo kainų duomenys nebuvo tipiški. Prekiautojas ir (arba) maišytojas nepateikė duomenų apie visą pardavimą vidaus rinkoje, todėl skaičiuojant buvo remtasi klausimyno atsakymuose pateiktais ir per vizitą vietoje gautais duomenimis.
(71)
Vienas prekiautojas ir (arba) maišytojas tvirtino, kad skaičiuojant vidaus rinkos pardavimo kainą reikėtų remtis NYMEX rinkos duomenimis vietoje. Komisija mano, kad patikrinti dviejų prekiautojų ir (arba) maišytojų duomenys yra patikimesni.
(72)
Dėl to koreguojant prireikus ir pagrįstais atvejais deramai atsižvelgta į vežimo, draudimo, tvarkymo, krovos ir papildomų išlaidų skirtumus.
(73)
Nagrinėjamasis produktas ir panašus produktas pasižymi tuo, kad prekiautojai ir (arba) maišytojai per TL bioetanolio mišinių pardavimui gavo subsidiją daugiausia akcizo kredito forma. Normaliajai vertei ir eksporto kainai nustatyti naudotas metodas, pagal kurį visapusiškai atsižvelgiama į minėtų prekiautojų ir (arba) maišytojų faktines pardavimo vidaus rinkoje ir eksportui kainas. Taigi, lyginant prekiautojų ir (arba) maišytojų pardavimo JAV rinkoje duomenis ir prekiautojų ir (arba) maišytojų eksporto į ES kainas nagrinėjamojo produkto dempingo lygiui apskaičiuoti, atmetamas bet koks galimas subsidijos poveikis kainoms, nes subsidija per TL turėjo poveikio tiek pardavimui vidaus rinkoje, tiek pardavimui eksportui. Vienas prekiautojas ir (arba) maišytojas teigė, kad pardavimui vidaus rinkoje subsidijos negavo. Tačiau jis nepateikė šio teiginio įrodymų, be to, šį teiginį sunku suderinti su JAV valdžios institucijų pateikta informacija apie pasinaudojimą subsidija.
3.5. Dempingas
(74)
Kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalyje, kiekvienos rūšies produkto vidutinė svertinė normalioji vertė palyginta su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina. Remiantis šiuo palyginimu nustatyta, kad bendradarbiaujantys nesusiję prekiautojai ir (arba) maišytojai vykdė dempingą.
(75)
Remiantis bendradarbiaujančių prekiautojų ir (arba) maišytojų suvestiniais duomenimis nustatytas 9,5 % vidutinis svertinis dempingo skirtumas - tai visai šaliai (JAV) taikomas dempingo skirtumas.
(76)
Kai kurie atrinkti JAV gamintojai teigė, kad jei būtų nustatytos galutinės antidempingo priemonės, jie tikisi, kad jiems būtų nustatytas individualus muito skirtumas. Atsižvelgiant į 6-16 konstatuojamąsias dalis ir 60-64 konstatuojamosiose dalyse pateiktą pagrindimą, šio teiginio priimti negalima, nes atlikus tyrimą patvirtinta, kad šių veiklos vykdytojų atveju, ypač dėl to, kad per TL jie į Sąjungą neeksportavo, buvo neįmanoma atsekti jų produktų, kai buvo eksportuojama į Sąjungą, be to, jie apskritai nežinojo apie tai, kada eksportas vykdomas ir kokia buvo sumokėta ar mokėtina Sąjungos importuotojų kaina, todėl šiems gamintojams nebuvo įmanoma patikimai nustatyti eksporto kainos ir dempingo skirtumo.
(77)
Kai kurie gamintojai prašė pateikti daugiau informacijos apie dempingo skaičiavimus dviem bendradarbiaujantiems prekiautojams ir (arba) maišytojams. Tačiau viena vertus reikia atsižvelgti į tai, kad prašoma informacija yra susijusi su konfidencialia verslo informacija, todėl jos negalima atskleisti kitoms nei nagrinėjamoji šalims. Kita vertus, pagal įprastą praktiką institucijos atskleidžia bendrąjį metodą, kuris naudojamas dempingui visoms šalims, kurioms skaičiuojant nenaudoti individualūs duomenys, nustatyti. Šis metodas aprašytas visoms šalims išsiųstame bendrajame informacijos atskleidimo dokumente.
4. ŽALA
4.1. Sąjungos gamyba ir Sąjungos pramonė
(78)
Sąjungos gamybos apimtis nustatyta remiantis skundo pateikėjo per tyrimą pateikta rinkos ataskaita. Visa ataskaitoje nurodyta Sąjungos gamybos apimtis palyginta su 17 bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų pateikta informacija. Palyginus šiuos duomenis nustatytas nedidelis apytikriai 5 % skirtumas. Šį skirtumą galima paaiškinti tuo, kad kai kurie palyginti nedideli nebendradarbiaujantys Sąjungos gamintojai nepateikė informacijos apie gamybos apimtį. Tuo remiantis nustatyta, kad per TL visa Sąjungos produkcija buvo 3,42 mln. tonų. Sąjungos gamintojai, kurie pagamina visą Sąjungos produkciją, yra Sąjungos pramonė, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje, ir toliau bus vadinami Sąjungos pramone.
4.2. Sąjungos suvartojimas
(79)
Sąjungos suvartojimo apimtis nustatyta remiantis visa Sąjungos pramonės Sąjungos gamybos apimtimi ir pridėjus iš trečiųjų šalių importuotą kiekį, kuris buvo nustatytas remiantis turimais geriausiais statistiniais duomenimis, iš to kiekio išskaičiavus Sąjungos pramonės nurodytus atsargų pokyčius ir Sąjungos pramonės eksportuotą kiekį. Kai kurios šalys teigė, kad suvartojimo apimčiai nustatyti naudoti statistiniai duomenys yra neišsamūs, nes neatsižvelgta į didelę bioetanolio importo iš trečiųjų šalių, ypač per TL, apimtį. Jos taip pat manė, kad Komisija pervertino importo iš JAV apimtį, todėl suvartojimo ir rinkos dalies duomenys yra nepatikimi.
(80)
Šie teiginiai nagrinėti ir kryžminiu būdu sutikrinti su turima informacija. Šalys nepateikė jokių nagrinėjamojo produkto importo iš kitų šalių apimties įrodymų. Vis dėlto nustatant importo apimtį atsižvelgta į importo iš kitų šalių apimtį. Importo iš JAV duomenų atveju nustatyta korektūros klaida, apskaičiuojant importo iš JAV apimtį per TL. Todėl importo apimtis iš naujo įvertinta ir prireikus pakoreguota. Tačiau tai neturėjo poveikio vertinant žalą ir priežastinį ryšį padarytoms išvadoms.
(81)
Kalbant apie nagrinėjamojo produkto importą reikėtų pažymėti, kad nėra jokių konkrečių nagrinėjamojo produkto Kombinuotosios nomenklatūros muitų kodų. Be to, prie Kombinuotosios nomenklatūros kodų, pagal kuriuos muitinėms galima deklaruoti nagrinėjamąjį produktą, be pastarojo priskiriama ir kitų produktų.
(82)
Iš patikrintų nesusijusių importuotojų klausimyno atsakymų matyti, kad didžioji dalis importuotų bioetanolio mišinių muitinei deklaruoti nurodant TARIC kodą 3824909799. Tačiau importo apimties negalima nustatyti tiesiogiai pagal Eurostato duomenis, nes minėtam TARIC kodui be nagrinėjamojo produkto priskiriami įvairūs cheminiai produktai.
(83)
Pagal Kombinuotosios nomenklatūros kodus 2207 10 00 ir 2207 20 00 deklaruotų importuotų produktų atveju buvo neįmanoma nagrinėjamojo produkto atskirti nuo kitų su tyrimu nesusijusių produktų, nes apie importuotus produktus nebuvo pakankamos informacijos.
(84)
Todėl neturint išsamios informacijos apie importo apimtį, kurią būtų galima gauti iš Eurostato, nuspręsta nagrinėjamojo produkto importo į Sąjungos rinką apimčiai nustatyti taip pat naudoti kitus informacijos šaltinius.
(85)
Norint geriausiai apskaičiuoti JAV kilmės nagrinėjamojo produkto importo apimtį manyta, kad būtų patikimiausia remtis JAV tarptautinės prekybos komisijos (angl. US International Trade Commission (ITC)) pateiktais statistiniais duomenimis. Nurodytas eksportuotas kiekis yra susijęs su JAV tarifų kodais 22071060 ir 22072000.
(86)
Šiai importo apimčiai apskaičiuoti pritaikytas pagrįstas metodas, ir nustatant importo iš JAV į Sąjungos rinką apimtį atsižvelgta į visą JAV tarptautinės prekybos komisijos nurodytą kiekį.
(87)
Apskaičiuojant importo iš Brazilijos į Sąjungą apimtį remtasi šiais informacijos šaltiniais: Jungtinės Karalystės Atsinaujinančio kuro agentūros (angl. United Kingdom Renewable Fuels Agency) parengtomis importo į Jungtinę Karalystę ataskaitomis; Nyderlandų, Švedijos, ir Suomijos bei Eurostato pateiktomis muitinių išsamių importo duomenų bazių ištraukomis. Importo į Nyderlandus, Švediją ir Suomiją apimtis apskaičiuota remiantis importuotojų ir eksportuotojų pavadinimais ir produkto aprašu, kai tokių būta. Tokiai importo apimčiai apskaičiuoti taikytas konservatyvus metodas. Apskaičiuojant importo apimtį atsižvelgta į visą nurodytą kiekį.
(88)
Pagaliau naudoti ir Eurostato duomenys importo į Sąjungą, t. y. importo į kitas valstybes nares, nei minėtas 87 konstatuojamojoje dalyje, likusiai apimčiai apskaičiuoti. Importo apimtis koreguota remiantis bioetanolio, kuris Sąjungoje naudotas kaip kuras, procentine dalimi. Šio koregavimo šaltinį galima rasti skunde. Ši procentinė dalis nustatyta iš Europos Komisijos skelbiamo metinio etilo alkoholio balanso (12). 2008 m. Sąjungoje kurui naudota 54 % bioetanolio, 2009 m. - 66 %, o 2010 m. - 68 % Norint apskaičiuoti susijusią importo apimtį per TL, naudoti 2010 m. procentiniai duomenys.
(89)
Norint apskaičiuoti kitos kilmės importo apimtį naudoti tokie informacijos šaltiniai, kaip Eurostatas, Nyderlandų, Švedijos ir Suomijos pateiktos muitinių išsamių importo duomenų bazių ištraukos. Naudota tokia pati metodika, kaip ir importo iš Brazilijos apimčiai nustatyti.
(90)
Skaičiuojant vidutinę importo iš JAV ir Brazilijos CIF vieneto kainą informacijos šaltinis buvo Nyderlandų, Švedijos, ir Suomijos pateikta muitinių išsamių importo duomenų bazių ištrauka. Be to, JAV duomenims nustatyti naudoti patikrinti nesusijusių importuotojų klausimyno atsakymų duomenys. JAV 2008 ir 2009 m. vidutinės CIF kainos apskaičiuotos remiantis JAV tarptautinės prekybos komisijos nurodyta tų metų vidutine kaina, išreikšta palyginti su 2010 m. nustatyta vidutine CIF kaina.
(91)
Atsargų pokytis nustatytas remiantis skundo pateikėjo pateikta Sąjungos pramonės informacija.
(92)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, nustatyta tokia Sąjungos suvartojimo raida:
2008
2009
2010
TL
Visa Sąjungos gamybos apimtis (tonomis) (A)
2 153 118
2 797 948
3 274 665
3 389 503
Visa importo iš trečiųjų šalių, įskaitant nagrinėjamąją šalį, apimtis (tonomis) (B)
1 252 705
1 130 703
859 605
1 031 226
Visa Sąjungos pramonės eksporto į ne ES šalis apimtis (tonomis) (C)
26 263
41 023
53 085
59 633
Atsargų pokytis (13) (tonomis) (C)
0
4 730
-8 415
-5 458
Sąjungos suvartojimas (tonomis)
3 379 559
3 882 897
4 089 600
4 366 554
Indeksas: 2008 = 100
100
115
121
129
Šaltinis.
(A) rinkos ataskaita, (B) Eurostatas, JAV Tarptautinės prekybos komisija, JK Atsinaujinančio kuro agentūra ir Nyderlandų, Švedijos, ir Suomijos pateikta muitinės importo duomenų bazė; (C) skundas, atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai, skunde pateikta Sąjungos pramonės informacija.
(93)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos suvartojimas padidėjo net 29 % Suvartojimas padidėjo todėl, kad valstybės narės įgyvendino Atsinaujinančių energijos išteklių direktyvą, kurioje nustatyti atsinaujinančių energijos išteklių vartojimo augimo tikslai.
4.3. Importas į Sąjungą iš nagrinėjamosios šalies
4.3.1. Importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis, rinkos dalis ir kaina
(94)
Importo iš JAV į Sąjungą apimtis, rinkos dalis ir kaina per nagrinėjamąjį laikotarpį keitėsi taip:
2008
2009
2010
TL
Importo iš JAV apimtis (tonomis) (A)
63 406
53 332
348 868
686 185
Indeksas: 2008 = 100
100
84
550
1 082
Rinkos dalis (%)
1,9
1,4
8,5
15,7
Indeksas: 2008 = 100
100
73
454
837
Vidutinė kaina (EUR/tona) (B)
590,6
552,5
542,5
626,7
Indeksas: 2008 = 100
100
94
92
106
Šaltinis.
(A) JAV Tarptautinės prekybos komisijos nurodyta eksporto apimtis, (B) Nyderlandų, Švedijos ir Suomijos pateikta muitinės importo duomenų bazė ir patikrinti nesusijusių importuotojų klausimyno atsakymai.
(95)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį labai padidėjo importo iš JAV apimtis - nuo 63 406 tonų iki 686 185 tonų. Panašiai šiuo laikotarpiu labai padidėjo JAV eksportuotojams tenkanti Sąjungos rinkos dalis - nuo 1,9 % iki 15,7 %
(96)
Nors per nagrinėjamąjį laikotarpį vidutinės importo iš JAV kainos padidėjo 6 %, JAV eksportuotojų taikomos kainos buvo visada mažesnės už vidutines Sąjungos gamintojų kainas, kaip paaiškinta 117 konstatuojamojoje dalyje. Šiuo sisteminiu JAV eksportuotojų vykdomu priverstiniu kainų mažinimu galima paaiškinti, kodėl per nagrinėjamąjį laikotarpį taip žymiai padidėjo jiems tenkanti rinkos dalis.
4.3.2. Priverstinis kainų mažinimas dėl importo iš nagrinėjamosios šalies
(97)
Siekiant nustatyti priverstinį kainų mažinimą per TL, pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis pakoreguotos vidutinės svertinės atrinktų Sąjungos gamintojų kiekvienos rūšies produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainos palygintos su atitinkamomis vidutinėmis svertinėmis JAV eksportuotojų kiekvienos rūšies produkto kainomis pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, nustatytomis remiantis CIF kaina. Norint, kad kainų palyginimas būtų sąžiningas, JAV kainos atitinkamai pakoreguotos atsižvelgiant į taikomus muitus ir išlaidas po importo.
(98)
Iš šio palyginimo rezultatų, juos išreiškus atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo kainų per tiriamąjį laikotarpį procentine dalimi, matyti nuolatinis 5,6 % priverstinis kainų mažinimas. Šis priverstinis kainų mažinimas rodo, kad dėl importo į Sąjungos rinką iš nagrinėjamosios šalies buvo daromas spaudimas kainoms, ypač per TL.
4.4. Sąjungos pramonės ekonominė padėtis
4.4.1. Pirminės pastabos
(99)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėjant importo dempingo kainomis poveikį Sąjungos pramonei buvo įvertinti visi su Sąjungos pramonės būklės vertinimu per nagrinėjamąjį laikotarpį susiję ekonominiai veiksniai.
(100)
Analizuojant žalą nagrinėti makroekonominiai duomenys, kaip antai gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, atsargos, užimtumas, našumas ir dempingo skirtumo dydis, pagrįsti visos Sąjungos pramonės duomenimis iš ePURE.
(101)
Analizuojant žalą nagrinėti mikroekonominiai duomenys, kaip antai kainos, pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža, pajėgumas padidinti kapitalą, darbo užmokestis ir atsargos, nustatyti remiantis atrinktų Sąjungos gamintojų pateiktais duomenimis, kurie gauti iš patikrintų klausimyno atsakymų.
(102)
Bioetanolio pramonė Sąjungoje vis dar veiklos pradžios etape. Bendrovės neseniai investavo į naujus gamybos įrenginius arba didino turimus pajėgumus, kad galėtų patenkinti augančią paklausą Sąjungoje. Per nagrinėjamąjį laikotarpį gamybą pradėjo nauji gamintojai, dėl to tokių rodiklių, kaip antai gamyba, gamybos pajėgumai, pardavimo apimtis ir užimtumas, pokyčiai buvo teigiami.
(103)
Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad šioje pramonės šakoje būtinas tam tikras laikotarpis (nuo dvejų iki trejų metų nuo veiklos pradžios) normaliam gamybos lygiui pasiekti.
4.4.2. Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
2008
2009
2010
TL
Gamybos apimtis (tonomis)
2 153 118
2 797 948
3 274 665
3 389 503
Indeksas: 2008 = 100
100
130
152
157
Gamybos pajėgumai (tonomis)
3 443 766
3 992 640
4 670 076
4 734 915
Indeksas: 2008 = 100
100
116
136
137
Pajėgumų naudojimas (%)
63
70
70
72
Indeksas: 2008 = 100
100
112
112
114
Šaltinis.
Remtasi skundo pateikėjo pateiktais Sąjungos pramonės duomenimis.
(104)
Dėl Atsinaujinančių energijos išteklių direktyvos nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos gamybos apimtis padidėjo net 57 % 2008-2010 m. Sąjungos gamybos apimtis padidėjo 36 %, bet vėliau augimo tempas gerokai sulėtėjo ir per TL, palyginti su 2010 m., buvo tik 3,5 %
(105)
Gamybos pajėgumai nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 37 % ir keitėsi panašiai kaip gamybos apimtis.
(106)
Pajėgumų naudojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 14 % - šio padidėjimo pasiekta nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje. Atsižvelgiant į tai, kad tam tikri Sąjungos gamintojai veiklą pradėjo 2009 m., tikėtasi, kad pajėgumų naudojimas didės, nes gamintojams paprastai prireikia 2-3 metų nuo veiklos pradžios normaliai gamybos apimčiai pasiekti, kaip paaiškinta 103 konstatuojamojoje dalyje. Tačiau šiuo atveju taip nebuvo.
(107)
Taigi, atlikus tyrimą patvirtinta, kad kelios bendrovės ES pradėjo veiklą nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje arba vėliau, nes buvo tikimasi Atsinaujinančių energijos išteklių direktyvos paskelbimo. Dėl to, ypač laikotarpiu iki 2010 m., pirmiau minėtų žalos veiksnių pokyčiai buvo teigiami. Tačiau padėtis Sąjungos rinkoje pasikeitė, tai sutapo su padidėjusia importo iš JAV dempingo kainomis apimtimi 2010 m., o veiklos augimo, kurio tikėtasi per TL, nebuvo.
4.4.3. Pardavimo apimtis ir rinkos dalis
2008
2009
2010
TL
Pardavimo apimtis (tonomis)
2 035 367
2 650 526
3 117 410
3 229 326
Indeksas: 2008 = 100
100
130
152
159
Rinkos dalis (%)
60,2
68,3
76,2
74,0
Indeksas: 2008 = 100
100
113
126
122
Šaltinis.
Remtasi skundo pateikėjo pateiktais Sąjungos pramonės duomenimis.
(108)
Sąjungos pramonės pardavimo apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 59 %, o rinkos dalis - 13,8 procentinio punkto. Pardavimo apimtis 2008-2010 m. nuolatos didėjo, tačiau nuo 2010 m. iki TL pabaigos pardavimo apimtis padidėjo mažiau nei suvartojimas, kuris per minėtą laikotarpį padidėjo 6,8 %
(109)
Panašiai Sąjungos pramonės rinkos dalis iki 2010 m. didėjo, bet per TL sumažėjo. Nuo 2010 m. iki TL pabaigos, kai importo iš JAV rinkos dalis beveik padvigubėjo (padidėjo 7,2 procentinio punkto), Sąjungos pramonė prarado 2,2 procentinio punkto.
4.4.4. Augimas
(110)
Sąjungos suvartojimas per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo net 29,2 % Per tą laikotarpį padidėjo pardavimo apimtis ir rinkos dalis, tačiau Sąjungos pramonė šiuo suvartojimo padidėjimu visapusiškai nepasinaudojo, ypač nuo 2010 m. Nuo 2010 m. iki TL pabaigos Sąjungos pramonės pardavimo apimtis didėjo kur kas lėčiau, o rinkos dalis, palyginti su ankstesniais metais, sumažėjo.
(111)
Kai kurios šalys teigė, kad kai kurių rodiklių gerėjimas per nagrinėjamąjį laikotarpį neatspindi žalą patyrusios pramonės padėties. Tačiau kaip paaiškinta pirmiau, atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonės augimo sulėtėjimas nuo 2010 m. iki TL pabaigos sutapo su padidėjusia importo mažomis dempingo kainomis iš JAV apimtimi.
4.4.5. Užimtumas ir našumas
2008
2009
2010
TL
Darbuotojų skaičius
2 331
2 419
2 523
2 552
Indeksas: 2008 = 100
100
104
108
109
Našumas
(vienetai vienam darbuotojui)
924
1 157
1 298
1 328
Indeksas: 2008 = 100
100
125
141
144
Šaltinis.
Remtasi skundo pateikėjo pateiktais Sąjungos pramonės duomenimis.
(112)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį užimtumas padidėjo 9 % Tiksliau 2008-2010 m. padidėjo 8 %, o per TL - tik 1 % Iš šios tendencijos matyti pajėgumų ir gamybos tendencijos Sąjungoje.
(113)
Sąjungos pramonės darbo jėgos našumas vertintas kaip vieno darbuotojo per metus pagaminta produkcija. Per nagrinėjamąjį laikotarpį našumas padidėjo net 44 % - dėl mokymo poveikio ir efektyvumo padidėjimo per veiklos pradžios etapą ir po jo.
4.4.6. Faktinio dempingo skirtumo dydis
(114)
Atsižvelgiant į importo dempingo kainomis iš nagrinėjamosios šalies apimtį, rinkos dalį ir kainas, per TL nustatytų dempingo skirtumų poveikio Sąjungos pramonei negalima laikyti nereikšmingu.
4.4.7. Atsigavimas po ankstesnio dempingo
(115)
Šiuo atveju šis klausimas yra neaktualus, nes seniau dempingo poveikio nebuvo.
4.4.8. Vidutinės Sąjungos pramonės vieneto kainos
2008
2009
2010
TL
Vieneto kainos (EUR)
702,59
634,88
657,41
768,59
Indeksas: 2008 = 100
100
90
94
109
Šaltinis.
Atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.
(116)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos pramonės kainos padidėjo iš viso 9 % 2009 m., palyginti su 2008 m., kainos sumažėjo, tačiau vėliau iki TL pabaigos nuolatos didėjo. Vis dėlto atlikus tyrimą nustatyta, kad kainos nepadidėjo tiek, kad Sąjungos pramonė galėtų padengti sąnaudas. Skirtumas tarp pardavimo kainų ir sąnaudų didėjo toliau, ypač per TL. Ši padėtis sutampa su padidėjusia importo mažomis dempingo kainomis iš JAV apimtimi Sąjungos rinkoje.
(117)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos pramonės kainos buvo didesnės (iki 23 %) už importo iš JAV dempingo kainas.
4.4.9. Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą
2008
2009
2010
TL
Grynasis pelnas neatskaičius mokesčių (EUR)
-33 305 225
1 343 823
-33 932 738
-82 070 168
Indeksas: 2008 = - 100
- 100
4
- 102
- 246
Sąjungos pardavimo pelningumas (grynojo pardavimo %)
-11,65
0,33
-5,72
-9,74
Indeksas: 2008 = - 100
- 100
3
-49
-84
Grynųjų pinigų srautas (EUR)
-2 528 061
34 783 260
48 733 697
36 832 646
Indeksas: 2008 = - 100
- 100
1 376
1 928
1 457
Sąjungos pardavimo nesusijusioms šalims grynųjų pinigų srautas (%)
-0,9
8,7
8,2
4,4
Indeksas: 2008 = - 100
- 100
980
930
494
Investicijos (EUR)
330 441 830
86 279 988
38 710 739
23 018 175
Indeksas: 2008 = 100
100
26
12
7
Investicijų grąža (%)
-10
2
-88
- 357
Indeksas: 2008 = - 100
- 100
15
- 870
-3 538
Šaltinis.
Atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.
(118)
Sąjungos pramonės pelningumas nustatytas absoliučiais skaičiais (grynasis pelnas neatskaičius mokesčių) ir grynąjį pelną ar nuostolius neatskaičius mokesčių išreiškus panašaus produkto pardavimų apyvartos procentine dalimi. Sąjungos pramonės pelningumas per nagrinėjamąjį laikotarpį buvo neigiamas, išskyrus 2009 m., kai atrinktoms bendrovėms pavyko subalansuoti pelną ir nuostolius.
(119)
Panašiai keitėsi ir investicijų grąža - jos gerokai trūko, kad Sąjungos pramonė galėtų išgyventi.
(120)
2008 m. grynųjų pinigų srautas buvo neigiamas, o 2009 ir 2010 m. pagerėjo. Tačiau per TL grynųjų pinigų srautas vėl pradėjo mažėti, o tai rodo, kad Sąjungos pramonės gebėjimas pačiai finansuoti savo veiklą pablogėjo.
(121)
Dėl pelningumo, grynųjų pinigų srauto ir investicijų grąžos pokyčių nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės galimybės investuoti į savo veiklą buvo ribotos ir tai pakenkė jos plėtrai. Įrodymas - per šį laikotarpį 93 % sumažėjusios investicijos.
4.4.10. Darbo užmokestis
2008
2009
2010
TL
Darbo užmokestis (EUR)
45 066 253
57 253 228
68 711 959
76 030 008
Vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui (EUR)
75 691
81 233
88 638
99 646
Indeksas: 2008 = 100
100
107
117
132
Šaltinis.
Atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.
(122)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį darbo užmokestis padidėjo 32 % - tai rodo darbuotojų našumo padidėjimą.
4.4.11. Atsargos
2008
2009
2010
TL
Laikotarpio pabaigos atsargos (tonomis)
34 585
24 022
38 649
31 408
Indeksas: 2008 = 100
100
69
112
91
Su gamyba susijusios atsargos (%)
8,3
3,5
3,8
2,5
Šaltinis.
Atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.
(123)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį atsargų lygis šiek tiek sumažėjo.
4.5. Išvada dėl žalos
(124)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad 2010 m. ir ypač per TL labai padidėjo importo mažomis dempingo kainomis į Sąjungos rinką apimtis. Tuo laikotarpiu tam tikri su Sąjungos pramonės ekonomine padėtimi susiję žalos rodikliai pagerėjo, tačiau augimas neatitiko suvartojimo padidėjimo per nagrinėjamąjį laikotarpį, todėl pagerėjimo nepakako, kad Sąjungos pramonė galėtų plėtoti veiklą.
(125)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį tam tikri rodikliai, kaip antai pardavimo apimtis, gamyba ir pajėgumų naudojimas pagerėjo (tai labai įprasta pradėjus naują veiklą ir ją plėtojant). Šis pagerėjimas paaiškinamas tuo, kad minėtu laikotarpiu į rinką įžengė nauji Sąjungos gamintojai. Vis dėlto atlikus tyrimą nustatyta, kad dėl padėties Sąjungos rinkoje nuo 2010 m., kai padidėjo importo mažomis dempingo kainomis apimtis, Sąjungos gamintojai negalėjo pasiekti reikiamo gamybos ir kainų lygio, kad galėtų didinti ir išlaikyti per nagrinėjamąjį laikotarpį padarytas dideles investicijas.
(126)
Nustatyta, kad dėl importo mažomis dempingo kainomis buvo nuolatos priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos. Dėl kainų lygio ši pramonė negalėjo padengti sąnaudų ir užsitikrinti grynųjų pinigų srauto ir pelno, kurie būtini veiklai plėtoti.
(127)
Iš tiesų su finansine Sąjungos pramonės veikla susiję žalos rodikliai, kaip antai pelningumas, grynųjų pinigų srautas ir investicijų grąža, suprastėjo arba buvo gerokai mažesni už normalų lygį. Tai labai paveikė Sąjungos pramonės pajėgumus padidinti kapitalą ir toliau investuoti į veiklą.
(128)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, manyta, kad Sąjungos pramonė patyrė materialinę žalą per TL, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.
5. PRIEŽASTINIS RYŠYS
5.1. Įžanga
(129)
Remiantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 ir 6 dalimis, nagrinėta, ar dėl dempingo kainomis importuoto nagrinėjamosios šalies kilmės nagrinėjamojo produkto padaryta žala Sąjungos pramonei. Taip pat nagrinėti kiti, su importu dempingo kaina nesusiję žinomi veiksniai, galėję tuo pačiu metu daryti žalą Sąjungos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kurią galėjo padaryti tie kiti veiksniai, nebūtų priskirta importui dempingo kaina.
5.2. Importo dempingo kaina poveikis
(130)
Kaip minėta pirmiau, per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos suvartojimas padidėjo net 29,2 % Tačiau labai padidėjo importo dempingo kaina iš nagrinėjamosios šalies apimtis, t. y. nuo 1,9 % Sąjungos rinkos dalies nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje iki 15,7 % per TL. Taip akivaizdžiai darytas spaudimas Sąjungos pramonei, ypač nuo 2010 m. iki TL pabaigos, kai šio importo apimtis padidėjo dvigubai. Nuo 2010 m. ir ypač per TL į Sąjungos rinką mažomis kainomis importuotas didelis kiekis produkto iš JAV, dėl to priverstinai mažintos Sąjungos pramonės kainos. Dėl tokių aplinkybių pramonė per TL negalėjo plėtotis, kaip tikėtasi.
(131)
Kai kurios šalys teigė, kad Sąjungos pramonės padėtis pagerėjo būtent nuo 2010 m. iki TL pabaigos, kai importo iš JAV apimtis padvigubėjo. Kaip paaiškinta 102 ir 107 konstatuojamosiose dalyse, tam tikri žalos rodikliai, kaip antai gamybos ir pardavimo apimtis, pagerėjo, nes daug Sąjungos gamintojų per nagrinėjamąjį laikotarpį pradėjo savo veiklą rinkoje. Tačiau Sąjungos pramonė per TL, palyginti su 2010 m., prarado rinkos dalį, kai tuo pačiu metu į Sąjungos rinką pateko didžiausias kiekis importo iš JAV dempingo kaina. Dėl priverstinio kainų mažinimo ir spaudimo kainoms pablogėjo Sąjungos pramonės bendra finansinė padėtis, ypač pelningumas.
(132)
Taigi, importas mažomis kainomis buvo labai susijęs su Sąjungos pramonei per TL padaryta materialine žala.
5.3. Kitų veiksnių poveikis
(133)
Nagrinėti kiti su importu dempingo kaina nesusiję žinomi veiksniai, galėję daryti žalą Sąjungos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta dėl tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta žalai, susijusiai su importu dempingo kaina: nagrinėtas importas iš kitų šalių, Sąjungos pramonės eksporto rodikliai, ekonomikos krizės poveikis ir kiti veiksniai, kaip antai žaliavų kainų svyravimai, paklausos pokyčiai ir tariamos Sąjungos pramonės bendrovių vidinės problemos.
5.3.1. Importas iš kitų šalių (Brazilija)
(134)
Remiantis turima informacija jokia kita šalis, išskyrus Braziliją, per nagrinėjamąjį laikotarpį neeksportavo į Sąjungą didelio kiekio nagrinėjamojo produkto. Importo iš Brazilijos kainos buvo gerokai mažesnės už Sąjungos gamintojų kainas. Tačiau importo iš Brazilijos apimtis ir rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu akivaizdžiai mažėjo - atitinkamai 81 % ir 25,8 %. Taigi, atsižvelgiant į tai, kad importo apimtis per TL taip sumažėjo, negalima laikyti, kad dėl šio importo nutrūktų importo mažomis kainomis iš JAV ir Sąjungos pramonei per TL padarytos žalos priežastinis ryšys.
2008
2009
2010
TL
Brazilijos kilmės importo apimtis (tonomis)
1 022 980
884 020
396 249
195 342
Indeksas: 2008 = 100
100
86
39
19
Importo iš Brazilijos rinkos dalis (%)
30,3
22,8
9,7
4,5
Vidutinė CIF vieneto kaina
(EUR/tona importuoto produkto)
560,8
496,2
580,8
622,4
Indeksas: 2008 = 100
100
88
104
111
Šaltinis.
Eurostatas, JK Atsinaujinančio kuro agentūra, Nyderlandų, Švedijos ir Suomijos pateiktos muitinės importo duomenų bazės ir skundas.
(135)
Šalys teigė, kad importo iš Brazilijos apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį buvo didesnė nei de minimis ir kad į Sąjungos rinką importuota dempingo kaina. Be to, jos tvirtino, kad importas iš JAV tik pakeitė nuo Brazilijos importo likusią rinkos dalį. Todėl importo iš JAV tariamai negalima laikyti Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos priežastimi.
(136)
Kaip paaiškinta pirmiau, importo iš Brazilijos apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį labai sumažėjo. Šiam importui tenkanti rinkos dalis sumažėjo nuo 30,3 % iki 4,5 % tuo metu, kai labai padidėjo suvartojimas. Atsižvelgiant į Brazilijos eksportuotojų kainų lygį Sąjungos rinkoje negalima teigti, kad Brazilijos kilmės bioetanolis neturėjo tam tikro poveikio, susijusio su Sąjungos pramonei padaryta žala. Tačiau manoma, kad šio importo apimtis per TL tiek sumažėjo, kad jo negalima laikyti pagrindine padarytos žalos priežastimi. Iš tikrųjų nuo 2010 m. iki TL pabaigos, kai importo iš Brazilijos apimtis sumažėjo apytikriai 200 000 t, importo dempingo kaina iš JAV apimtis padidėjo daugiau nei 330 000 t. Todėl manoma, kad dėl Brazilijos kilmės bioetanolio importo į Sąjungos rinką, ypač per TL, negali būti nutrauktas nustatytas importo dempingo kaina iš JAV ir Sąjungos pramonės žalingos padėties tuo laikotarpiu priežastinis ryšys.
5.3.2. Sąjungos pramonės eksporto rodikliai
2008
2009
2010
TL
Pardavimo eksportui apimtis (tonomis)
26 263
41 023
53 085
59 633
Šaltinis.
Skundas ir atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.
(137)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonė per TL eksportavo nedidelį kiekį bioetanolio gerokai didesnėmis kainomis nei Sąjungos rinkoje. Dėl to padaryta išvada, kad eksportas nėra toks rodiklis, dėl kurio būtų nutrauktas Sąjungos pramonei padarytos žalos ir importo dempingo kaina iš nagrinėjamosios šalies priežastinis ryšys.
5.3.3. Ekonomikos krizės poveikis
(138)
Nenustatyta, kad ekonomikos krizė turėtų neigiamo poveikio Sąjungos pramonei. Bioetanolio Sąjungoje daugiausia suvartota 2009 m. - apskritai blogiausiais laikytais ekonomikos krizės metais. Tuo pačiu laikotarpiu padidėjo ir Sąjungos gamintojų gamybos ir pardavimo apimtis.
(139)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, manoma, kad dėl ekonomikos krizės negalėjo būti nutrauktas importo mažomis kainomis iš nagrinėjamosios šalies ir Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos priežastinis ryšys.
5.3.4. Kiti veiksniai
(140)
Šalys taip pat minėjo kitus veiksnius, dėl kurių galėjo būti nutrauktas priežastinis ryšys, pvz., žaliavų kainų svyravimai, paklausos, kuri buvo mažesnė nei tikėtasi, pokyčiai, reglamentavimo sistema Sąjungoje, kuri tariamai nepalanki Sąjungos gamintojams, ir tam tikros tariamos Sąjungos gamintojų vidinės problemos.
(141)
Dėl žaliavų kainų svyravimų nustatyta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu tiek kukurūzų, tiek kviečių kainos buvo nepastovios. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad dauguma gamintojų nuo šios rizikos apsidrausdavo per konkretų kainodaros mechanizmą su tiekėjais ar per finansų rinkas. Taigi net jei žaliavų kainos skyrėsi, ypač 2008-2010 m., kai kukurūzų kaina buvo mažesnė už kviečių, per antrąją TL pusę žaliavų kainos buvo praktiškai vienodos. Tai rodo, kad visi kainų skirtumai sumažinti iki mažiausio lygio ir jie nėra ilgalaikiai.
(142)
Kai kurios šalys teigė, kad Atsinaujinančių energijos išteklių direktyva valstybėse narėse įgyvendinta per lėtai ir kad suvartojimas buvo mažesnis už minėtoje direktyvoje nustatytus tikslus. Tačiau net jei per nagrinėjamąjį laikotarpį pirminių tikslų nepavyko visiškai pasiekti, suvartojimo padidėjimas tuo laikotarpiu net 29,2 % yra teigiamas veiksnys, kurio atliekant tyrimą negalima nepaisyti. Bet kuriuo atveju tariamu lėtu Atsinaujinančių energijos išteklių direktyvos įgyvendinimu negalima pateisinti didelės importo mažomis dempingo kainomis apimties Sąjungos rinkoje, dėl kurios buvo priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos ir jai daroma žala. Todėl šis teiginys atmetamas.
(143)
Be to, šalys tvirtino, kad viena Sąjungos pramonė negalėjo patenkinti paklausos Sąjungoje dėl reglamentavimo neaiškumo, kad sertifikavimo sistema labai lėta, todėl sumažėja nauda sertifikuotiems Sąjungos gamintojams. Pagaliau kai kurios šalys tvirtino, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos gamintojų patiriamomis vidinėmis problemomis galima paaiškinti visą jų patirtą žalą. Tačiau šie teiginiai nebuvo pagrįsti, taip pat atlikus tyrimą nepatvirtinta, kad jie būtų pagrįsti. Vis dėlto reikėtų pažymėti, kad atlikus tyrimą nustatyta, kad tariamą žemą Sąjungos gamybos apimties lygį daugiausia buvo galima paaiškinti žemu pardavimo Sąjungos rinkoje kainų lygiu, kuriam didelio poveikio turėjo didelė importo iš JAV mažomis dempingo kainomis apimtis, dėl kurios priverstinai mažintos Sąjungos gamintojų kainos, ypač per TL. Paaiškėjo, kad ES gamintojai neturėjo kitos išeities, kaip stabdyti gamybą, nes kainos neleido jiems net padengti žaliavų sąnaudų, ypač per TL. Taigi, dėl pirmiau pateiktų nepagrįstų teiginių nenutraukiamas importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonės žalingos padėties per TL priežastinis ryšys.
(144)
Taigi, daroma išvada, kad dėl visų pirmiau minėtų veiksnių negalima nutraukti Sąjungos pramonei padarytos žalos ir importo dempingo kaina iš JAV priežastinio ryšio.
(145)
Pagaliau šalys paminėjo tai, kad per TL daug produktų importuojant jie deklaruoti pagal KN poziciją 3824, taip sumokant mažą muitą. Pasibaigus TL šis muitas buvo padidintas. Jos mano, kad žala padaryta ne dėl dempingo, o dėl mažo muito. Šiuo atžvilgiu pakanka paminėti, kad muitai gali būti keičiami bet kuriuo metu, todėl atsižvelgiant į šį tvirtinimą negalima suabejoti tuo, kad per tiriamąjį laikotarpį padaryta žala.
5.4. Išvada dėl priežastinio ryšio
(146)
Išnagrinėjus nustatyta, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį itin padidėjo nagrinėjamosios šalies kilmės importo mažomis kainomis apimtis ir rinkos dalis. Be to, nustatyta, kad šių importuojamų produktų kainos buvo mažesnės nei Sąjungos pramonės kainos Sąjungos rinkoje.
(147)
Importo iš nagrinėjamosios šalies mažomis kainomis apimties ir rinkos dalies padidėjimas sutapo su bendru ir nuolatiniu suvartojimo Sąjungoje didėjimu ir neigiamais Sąjungos pramonės veiklos rezultatais per nagrinėjamąjį laikotarpį. Nagrinėjamosios šalies eksportuotojams pavyko padidinti rinkos dalį sistemiškai priverstinai mažinant Sąjungos pramonės kainas. Tuo pačiu metu Sąjungos pramonei nepavyko pasiekti tvaraus teigiamo pelningumo lygio, nors jos veiklos apimtis ir didėjo.
(148)
Išnagrinėjus kitus žinomus veiksnius, kurie galėjo daryti žalą Sąjungos pramonei, paaiškėjo, kad dėl tų veiksnių negali nutrūkti nustatytas importo dempingo kaina iš nagrinėjamosios šalies ir Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastinis ryšys.
(149)
Remiantis minėtu nagrinėjimu, kurį atlikus buvo tinkamai nustatytas ir atskirtas visų žinomų veiksnių poveikis Sąjungos pramonės padėčiai nuo žalingo importo dempingo kaina poveikio, padaryta išvada, kad dėl importo iš JAV dempingo kaina Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.
6. SĄJUNGOS INTERESAI
6.1. Pirminė pastaba
(150)
Remiantis pagrindinio reglamento 21 straipsniu nagrinėta, ar, nepaisant išvados dėl žalos, kurią padarė importas dempingo kaina iš nagrinėjamosios šalies, buvo įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju antidempingo priemonių nustatymas prieštarautų Sąjungos interesams. Sąjungos interesų nagrinėjimas buvo grindžiamas visų susijusių dalyvių interesų, taip pat Sąjungos pramonės, nagrinėjamojo produkto importuotojų ir naudotojų interesų, vertinimu.
6.2. Sąjungos pramonės interesai
(151)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonei dėl importo iš JAV dempingo kaina padaryta materialinė žala. Jei nebus nustatyta priemonių šio importo prekybą iškraipančiam poveikiui ištaisyti, Sąjungos pramonės ekonominė padėtis veikiausiai toliau blogės.
(152)
Tikimasi, kad nustačius antidempingo muitus bus atkurtos veiksmingos prekybos sąlygos Sąjungos rinkoje, leidžiančios Sąjungos pramonės kainoms padengti galės gamybos sąnaudas. Galima tikėtis, kad nustačius priemones Sąjungos pramonė taip pat padidins pardavimo apimtį ir taip atgaus dėl importo dempingo kaina prarastą rinkos dalį. Savo ruožtu tai turės teigiamo poveikio jos finansinei padėčiai ir pelningumui.
(153)
Todėl padaryta išvada, kad importuojamam JAV kilmės nagrinėjamajam produktui nustačius antidempingo priemones nebūtų prieštaraujama Sąjungos pramonės interesams.
6.3. Importuotojų interesai
(154)
Dvi bendrovės pateikė nesusijusiems Sąjungos importuotojams skirto klausimyno atsakymus. Šių bendradarbiaujančių importuotojų patalpose vyko tikrinamieji vizitai. Abiejų lankytų bendrovių su bioetanoliu susijęs verslas sudaro tik mažą visos apyvartos dalį (mažiau nei 5 %). Be to, abi bendrovės nurodė, kad bet kokį kainos padidėjimą galėtų perkelti pirkėjams, naudotojams.
(155)
Remiantis turima informacija padaryta išvada, kad nustačius priemones importuotojams nebūtų daromas didelis neigiamas poveikis.
6.4. Naudotojų interesai
(156)
Keturios bendrovės pateikė Sąjungos naudotojams skirto klausimyno atsakymus. Vienos iš šių bendrovių patalpose vyko tikrinamasis vizitas.
(157)
Lankytos bendrovės su bioetanoliu susijęs verslas sudaro mažą jos apyvartos dalį (mažiau nei 5 %). Bendrovė atliko poveikio vertinimą dėl E5 mišinio ir apskaičiavo, kad nustačius 100 EUR/m3 muitą produktas degalinėse pabrangtų 0,005 EUR už litrą.
(158)
Kitų trijų naudotojų atveju, iš jų pateiktų klausimyno atsakymų akivaizdu, kad poveikis taip pat būtų nežymus. Viena bendrovė perka labai nedidelį kiekį produkto iš nagrinėjamosios šalies, o nustačius antidempingo muitą poveikis jos pelningumui būtų minimalus.
(159)
Kiti du bendradarbiaujantys naudotojai yra susiję, jie nurodė, kad nustačius antidempingo muitus kainos padidėjimas gali būti perkeltas pirkėjams. Be to, jie aiškiai nurodė, kad turi pakankamą pasiūlos šaltinių pasirinkimą ir kad jie nepriklauso nuo importo iš JAV.
(160)
Šalys teigė, kad Sąjungoje nėra pakankamai pajėgumų visai paklausai patenkinti ir kad Sąjungai reikia importuoti produktą, kad patenkintų bioetanolio poreikį. Iš patikrintų pajėgumų duomenų matyti, kad Sąjungoje yra nepanaudotų pajėgumų, ypač atsižvelgiant į labai mažas pardavimo kainas. Taigi, Sąjungos gamintojai galėtų padidinti gamybos apimtį ir patenkinti didėjančią paklausą, ypač pašalinus prekybos iškraipymus rinkoje. Be to, tikimasi, kad bus pastatytos naujos gamyklos, kurios netrukus pradės veikti, ir taip bus sumažinta visa tariama pasiūlos trūkumo rizika Sąjungoje.
(161)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, padaryta išvada, kad antidempingo priemonių JAV kilmės bioetanoliui poveikis neturėtų didelio neigiamo poveikio naudotojams Sąjungoje.
6.5. Išvada dėl Sąjungos interesų
(162)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, padaryta išvada, kad apskritai, remiantis turima informacija apie Sąjungos interesus, nėra įtikinamų priežasčių, dėl kurių importuojamam JAV kilmės bioetanoliui nereikėtų nustatyti antidempingo priemonių.
7. GALUTINĖS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS
7.1. Žalos pašalinimo lygis
(163)
Atsižvelgiant į padarytas išvadas dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų, turėtų būti nustatytos galutinės antidempingo priemonės, kad būtų apsisaugota nuo tolesnės importo dempingo kaina Sąjungos pramonei daromos žalos.
(164)
Nustatant šių priemonių lygį buvo atsižvelgta į dempingo skirtumus ir muito dydį, kurio reikia Sąjungos pramonės patiriamai žalai pašalinti, neviršijant nustatytų dempingo skirtumų.
(165)
Apskaičiuojant muito dydį, kurio reikia žalingo dempingo poveikiui pašalinti, laikyta, kad taikant bet kurias priemones Sąjungos pramonė turėtų galėti padengti gamybos sąnaudas ir gauti tokį ikimokestinį pelną, kurį tokios rūšies pramonė pagrįstai galėtų uždirbti tokiame sektoriuje įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. kai nėra importo dempingo kaina, parduodama panašų produktą Sąjungoje.
(166)
Šiuo atveju, atsižvelgiant būtent į 102 ir 103 konstatuojamąsias dalis, manoma, kad Sąjungos pramonės tikslinis pelnas turėtų būti pagrįstas pelnu, kuris buvo gautas, kai importo iš JAV apimtis buvo nežymi, t. y. 2008 ir 2009 m. vidutiniu ikimokestinio vieno iš atrinktų Sąjungos gamintojų, kuris tuo metu nebuvo ką tik pradėjęs veiklos, pelno dydžiu. Todėl manoma, kad 6,8 % apyvartos pelno dydis yra pagrįstas ir galėtų būti laikomas tinkamu mažiausiu dydžiu, kurį Sąjungos pramonė būtų galėjusi tikėtis gauti įprastomis prekybos sąlygomis, jei per TL nebūtų vykdyta žalingo dempingo.
(167)
Tuo remiantis buvo apskaičiuota nežalinga Sąjungos pramonės panašaus produkto kaina. Nežalinga kaina apskaičiuota prie atrinktų Sąjungos gamintojų nustatytos pardavimo kainos, kuri buvo pakoreguota atsižvelgiant į faktinį pelną ir (arba) nuostolius per TL, pridėjus pirmiau minėtą pelno dydį.
(168)
Tuomet remiantis bendradarbiaujančių eksportuojančių JAV gamintojų vidutinės svertinės importo kainos, nustatytos skaičiuojant priverstinį kainų mažinimą, ir per TL Sąjungos pramonės Sąjungos rinkoje parduotų produktų nežalingos kainos palyginimu nustatyta, kiek reikia didinti kainą. Taigi visi šiuo palyginimu nustatyti skirtumai buvo išreikšti vidutinės bendros CIF importo vertės procentine dalimi.
7.2. Muitų forma ir dydis
(169)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, manoma, kad vadovaujantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 4 dalimi importuojamam nagrinėjamam produktui turėtų būti nustatytos galutinės antidempingo priemonės, kurių dydis prilygtų mažesniam iš dempingo ir žalos skirtumų, vadovaujantis mažesniojo muito taisykle. Todėl visos muitų normos turėtų būti nustatytos pagal apskaičiuotus dempingo skirtumus.
(170)
Siūlomi galutiniai antidempingo muitai yra tokie:
Dempingo skirtumas
Žalos skirtumas
Galutinis muitas
Visai šaliai apskaičiuotas dempingo skirtumas (%)
9,5
31,1
9,5
(171)
Atsižvelgiant į tai, kad antidempingo muitas bus taikomas ir mišiniams, kurių sudėtyje yra daugiau nei 10 % (v/v) masės bioetanolio, proporcingai jų bioetanolio kiekiui, manoma, kad siekiant, jog valstybių narių muitinės veiksmingai įgyvendintų priemones, būtų tikslinga muitą nustatyti kaip fiksuotą sumą, remiantis gryno bioetanolio kiekiu.
(172)
Šiame reglamente nurodyta antidempingo muito norma nustatyta remiantis šio tyrimo išvadomis. Todėl ji atspindi padėtį, nustatytą tyrimo metu. Visoms bendrovėms taikomas visai šaliai apskaičiuotas muitas taikomas importuojamam JAV kilmės nagrinėjamajam produktui.
(173)
Pradžioje dėl pastebėtų greitų su nagrinėjamuoju produktu susijusių rinkos pokyčių buvo numatyta priemones taikyti tik 3 metus, tačiau gavus suinteresuotųjų šalių pastabų šis klausimas svarstytas iš naujo. Skundo pateikėjai ypač pabrėžė, kad šiuo etapu būtų per anksti manyti, kad rinkų struktūra labai keistųsi, nes perėjimas prie naujos kartos bioetanolio veikiausiai užtruks ir į jį šiame pasiūlyme nereikėtų atsižvelgti. Panašiai būtų per anksti spręsti, koks būtų tam tikrų dabar aptariamų reglamentavimo pasiūlymų rezultatas ir poveikis visiems rinkos veiklos vykdytojams. Išnagrinėjus šiuos argumentus nuspręsta, kad nereikėtų keisti pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalyje nustatyto įprastinio priemonių galiojimo laikotarpio. Tačiau tokiu būdu neribojamos bet kurios suinteresuotosios šalies galimybės prašyti atlikti peržiūrą, jei pagal 11 straipsnio 3 dalį aplinkybės tam duoda pagrindą.
8. REGISTRACIJA
(174)
Komisija gavo skundo pateikėjo prašymų registruoti JAV kilmės importuojamą bioetanolį. Pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 6 dalį Komisija, pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu, gali nurodyti muitinėms imtis reikiamų veiksmų importuojamiems produktams registruoti, kad vėliau tokiems importuojamiems produktams priemones būtų galima taikyti nuo minėtos registracijos pradžios dienos. Importuojami produktai gali būti registruojami, kai Sąjungos pramonė pateikia prašymą, kuriame yra pakankamai įrodymų tokiems veiksmams pagrįsti. Skundo pateikėjas nurodė, kad registracijos reikalavimas nustatytas atlikus lygiagretų antisubsidijų tyrimą dėl importuojamo JAV kilmės bioetanolio (14), todėl tokios sąlygos automatiškai įvykdytos.
(175)
Tačiau reikėtų pažymėti, kad registracijos reikalavimas per lygiagrečiai atliktą antisubsidijų tyrimą nustatytas visiškai kitokiomis aplinkybėmis. Kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 771/2012 10 konstatuojamojoje dalyje, nepaisant to, kad faktai dėl kompensacinio subsidijavimo ir dėl jo Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos tiriamuoju laikotarpiu buvo patvirtinti, Komisija nusprendė nenustatyti laikinųjų kompensacinių muitų, nes preliminariai nustatyta, kad pagrindinė per tiriamąjį laikotarpį galiojusi subsidijavimo schema nebetaikoma, t. y. pagal ją lengvatos nebebūtų teikiamos tuomet, kai būtų nustatytos laikinosios priemonės. Tačiau gauta įrodymų, kad JAV per artimiausius mėnesius atgaline data gali vėl pradėti taikyti pagrindinę subsidijavimo schemą, kuri, kaip nustatyta, buvo kompensuotina subsidija. Tokiu atveju Komisija mano, kad šio tyrimo metu turėtų turėti teisę nustatyti (ir prireikus surinkti) laikinuosius kompensacinius muitus. Todėl, siekdama apsaugoti Europos Sąjungos teises tokiomis ypatingomis aplinkybėmis, Komisija nusprendė muitinėms nurodyti registruoti importuojamą produktą. Šios ypatingos aplinkybės šiame antidempingo tyrime netaikomos,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Importuojamam Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės bioetanoliui (vadinamam etanolio kuru), t. y. iš žemės ūkio produktų (kaip išvardyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo I priede) pagamintam etilo alkoholiui, denatūruotam arba nedenatūruotam, išskyrus produktus, kurių sudėtyje pagal EN 15376 standartą yra daugiau kaip 0,3 % (m/m) vandens, taip pat iš žemės ūkio produktų (kaip išvardyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo I priede) pagamintam etilo alkoholiui, esančiam benzino mišiniuose, kurių sudėtyje yra daugiau kaip 10 % (v/v) etilo alkoholio, kuris skirtas naudoti kaip kuras ir kurio KN kodai šiuo metu yra ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99,, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 51, ex 2710 12 59, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 ir ex 3824 90 97 (TARIC kodai 2207100012, 2207200012, 2208909912, 2710122111, 2710122592, 2710123111, 2710124111, 2710124511, 2710124911, 2710125111, 2710125911, 2710127011, 2710129011, 3814001011, 3814009071, 3820000011 ir 3824909767) nustatomas galutinis antidempingo muitas.
2. 1 dalyje aprašytam produktui taikoma 62,3 EUR už toną galutinio antidempingo muito norma. Antidempingo muitas taikomas proporcingai bendram iš žemės ūkio produktų (kaip išvardyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo I priede) pagaminto gryno etilo alkoholio kiekiui pagal svorį (bioetanolio kiekis).
3. 1 dalyje aprašytam produktui galutinis antidempingo muitas netaikomas, jei produktas neskirtas naudoti kurui. Išimtis taikoma atsižvelgiant į susijusiose Europos Sąjungos nuostatose išdėstytas sąlygas dėl muitinio tokių prekių panaudojimo tikrinimo (žr. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93 291-300 straipsnius).
4. Jeigu prekės buvo sugadintos prieš jas išleidžiant į laisvą apyvartą ir todėl faktiškai sumokėta arba mokėtina kaina, siekiant nustatyti muitinę vertę, paskirstoma proporcingai pagal Reglamento (EEB) Nr. 2454/93, įgyvendinimo nuostatas, 145 straipsnį, antidempingo muito dydis, apskaičiuotas remiantis pirmiau nustatytomis sumomis, sumažinamas proporcingai faktiškai sumokėtai arba mokėtinai kainai.
5. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2013 m. vasario 18 d.