PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1269/2012
ze dne 21. prosince 2012,
kterým se na základě částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009 mění prováděcí nařízení (EU) č. 585/2012, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících mimo jiné z Ruska
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 3, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 954/2006 (2) Rada v návaznosti na šetření (dále jen „původní šetření“) uložila konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Chorvatska, Rumunska, Ruska a Ukrajiny. Opatření měla podobu valorického antidumpingového cla v sazbě 24,1 % uloženého na dovoz od jednotlivě vyjmenovaných vyvážejících výrobců z Ruska, se zbytkovou celní sazbou 35,8 % na dovoz od všech ostatních společností z Ruska. Konečné antidumpingové clo pro skupinu, která je předmětem tohoto přezkumného šetření, OAO TMK (dále jen „skupina TMK“ nebo „žadatel“), složenou ze společností OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant a OAO Seversky Tube Works, bylo uloženo v sazbě 35,8 %, což odpovídá zbytkové celní sazbě.
(2)
Nařízením (ES) č. 812/2008 (3) Rada po zahájení prozatímního přezkumu, o které požádala skupina TMK podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, (dále jen „přezkumné šetření“) změnila konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pro skupinu TMK na 27,2 %.
(3)
Prováděcím nařízením (EU) č. 585/2012 (4) Rada na základě přezkumu před pozbytím platnosti (dále jen „šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti“) zachovala opatření uložená nařízením (ES) č. 954/2006 na dovoz bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Ukrajiny.
(4)
Opatřeními platnými v současné době jsou proto opatření uložená prováděcím nařízením (EU) č. 585/2012. Na skupinu TMK složenou ze společností OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant a OAO Seversky Tube Works se vztahuje antidumpingové clo v sazbě 27,2 %.
1.2 Zahájení částečného prozatímního přezkumu
(5)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) (5) Komise dne 14. října 2011 informovala o zahájení částečného prozatímního přezkumu antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
(6)
Přezkum, jehož rozsah je omezen na posouzení dumpingu, byl zahájen na základě odůvodněné žádosti podané skupinou TMK. V žádosti poskytl žadatel důkazy prima facie o tom, že k vyrovnání účinků dumpingu působícího újmu není nutno nadále zachovávat současnou úroveň opatření.
1.3 Dotčené strany
(7)
Komise o zahájení částečného prozatímního přezkumu oficiálně informovala žadatele, orgány země vývozu a výrobní odvětví v Unii. Zúčastněné strany dostaly možnost předložit písemně svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(8)
Aby Komise získala informace potřebné pro své šetření, zaslala žadateli dotazník, na který odpověděl v dané lhůtě.
(9)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro zjištění úrovně dumpingu. V prostorách žadatele a jeho obchodních společností ve spojení ZAO TMK Trade House (Moskva), TMK Warehouse Complex LLC (Lytkarino), TMK Europe GmbH (Kolín nad Rýnem), TMK Italia s.r.l. (Lecco) a TMK Global S.A. (Ženeva) byly provedeny inspekce.
1.4 Období přezkumného šetření
(10)
Šetření úrovně dumpingu se týkalo období od 1. října 2010 do 30. září 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(11)
Dotčený výrobek je tentýž jako výrobek vymezený v prováděcím nařízení (EU) č. 585/2012, jímž byla uložena v současnosti platná opatření, tj. bezešvé trubky a duté profily ze železa nebo oceli, kruhového průřezu, s vnějším průměrem nejvýše 406,4 mm, s hodnotou uhlíkového ekvivalentu (CEV) nejvýše 0,86 podle vzorce a chemického rozboru Světového svářečského institutu (IIW) (6), pocházející z Ruska, v současnosti kódů KN ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 a ex 7304 59 93 (dále jen „dotčený výrobek“ nebo „bezešvé trubky a duté profily“).
2.2 Obdobný výrobek
(12)
Shodně s tím, co bylo zjištěno během původního šetření, jakož i během šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti, potvrdilo stávající šetření, že výrobek vyráběný v Rusku a vyvážený do Unie, výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu Ruska a výrobek, který v Unii vyrábějí a prodávají výrobci z Unie, má stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejná konečná použití. Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
3.1 Dumping dovozu během období přezkumného šetření
3.1.1 Běžná hodnota
(13)
Prodej na domácím trhu se uskutečňoval prostřednictvím společností ve spojení, ZAO TMK Trade House a TMK Warehouse, které bezešvé trubky a duté profily následně dále prodávaly nezávislým odběratelům v Rusku.
(14)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo nejdříve u každého vyvážejícího výrobce posuzováno, zda byl celkový objem jeho domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní ve srovnání s celkovým objemem jeho vývozu do Unie, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie. Šetření prokázalo, že domácí prodeje byly u všech vyvážejících výrobců reprezentativní.
(15)
Dále bylo posuzováno, zda byl prodej každého typu obdobného výrobku prodávaného vyvážejícím výrobcem na jeho domácím trhu dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej konkrétního typu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem tohoto typu výrobku prodaného žadatelem na domácím trhu nezávislým odběratelům v období přezkumného šetření představoval alespoň 5 % celkového objemu jeho prodeje srovnatelného typu výrobku na vývoz do Unie.
(16)
Podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení bylo následně posuzováno, zda lze domácí prodej každého typu výrobku, jenž byl prodáván v reprezentativním množství, považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku. Za tímto účelem se u každého vyváženého typu výrobku určil podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu za období přezkumného šetření.
(17)
V případě těch typů výrobku, u nichž se více než 80 % objemu prodeje na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší než náklady a jejichž vážená průměrná prodejní cena byla rovna výrobním nákladům na jednotku nebo vyšší, byla běžná hodnota jednotlivých typů výrobku určena jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu bez ohledu na to, zda šlo o prodej ziskový, či nikoli.
(18)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku nepřesahoval 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážená průměrná cena daného typu výrobku nedosahovala výrobních nákladů na jednotku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla určena jako vážená průměrná cena pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku uskutečněného během období přezkumného šetření.
(19)
Běžná hodnota pro nereprezentativní typy (tj. ty, jejichž domácí prodej představoval méně než 5 % prodeje na vývoz do Unie, nebo ty, jež nebyly na domácím trhu prodávány vůbec) byla vypočtena na základě výrobních nákladů na typ výrobku, k nimž byla přičtena částka za prodejní, správní a režijní náklady a za zisky. V případě existence domácího prodeje byl pro dotčené typy výrobků použit zisk z běžných obchodních transakcí na domácím trhu pro daný typ výrobku. V případě, že se domácí prodej neuskutečnil, byl použit průměrný zisk.
(20)
Pokud jde o výrobní náklady, a zejména o náklady na energii, bylo přezkoumáno, zda ceny plynu placené vyvážejícími výrobci přiměřeně odrážejí náklady spojené s výrobou a distribucí plynu.
(21)
Bylo zjištěno, že domácí cena plynu placená vyvážejícími výrobci tvořila zhruba jednu třetinu vývozní ceny zemního plynu z Ruska. V tomto ohledu nasvědčují všechny dostupné údaje tomu, že domácí ceny plynu v Rusku jsou regulované a jsou výrazně nižší než tržní ceny zemního plynu na neregulovaných trzích. Vzhledem k tomu, že náklady na plyn nebyly podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení v záznamech vyvážejících výrobců přiměřeně zohledněny, musely být odpovídajícím způsobem upraveny. Jelikož nebyly k dispozici žádné dostatečně reprezentativní nezkreslené ceny plynu týkající se ruského domácího trhu, bylo uznáno za vhodné, aby se při úpravě vycházelo v souladu s čl. 2 odst. 5 z informací z jiných reprezentativních trhů. Upravená cena byla založena na průměrné ceně ruského plynu při prodeji na vývoz na německo-české hranici (Waidhaus), upravené s přihlédnutím k místním distribučním nákladům. Waidhaus, hlavní centrum prodeje ruského plynu do Unie, která je největším trhem pro ruský plyn a zároveň má ceny přiměřeně odrážející náklady, lze považovat za reprezentativní trh ve smyslu čl. 2 odst. 5 základního nařízení.
(22)
Po zveřejnění konečných závěrů skupina TMK tvrdila, že úprava na základě ceny plynu byla v rozporu s čl. 2 odst. 5 základního nařízení a s bodem 2.2.1.1 antidumpingové dohody WTO. Jak je uvedeno v 21. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že domácí cena plynu placená skupinou TMK tvořila zhruba jednu třetinu vývozní ceny zemního plynu z Ruska. Jelikož v záznamech vyvážejících výrobců nebyly přiměřeně zohledněny náklady na zemní plyn, jak stanoví čl. 2 odst. 5 základního nařízení, musely být odpovídajícím způsobem upraveny. Tvrzení skupiny TMK se považuje za nepodložené a jelikož pro ně neexistují žádné důkazy, bylo zamítnuto.
3.1.2 Vývozní cena
(23)
Je třeba poznamenat, že určitý objem vývozu dotčeného výrobku nebyl skupinou TMK uveden, protože se domnívala, že tyto ocelové trubky a duté profily nespadají do oblasti působnosti šetření. Během inspekcí na místě byly útvarům Komise předloženy vzorky ve formě příčných průřezů výrobku, který údajně nespadá do definice výrobku, před jeho dalším zpracováním a po něm, nelze je však považovat za přesvědčivý důkaz.
(24)
Po přezkoumání této otázky byl učiněn závěr, že tyto ocelové trubky a duté profily do definice výrobku spadají. Při výpočtu dumpingu bylo proto přihlédnuto k odpovídajícím vývozním transakcím.
(25)
Během slyšení, které proběhlo dne 9. listopadu 2012 a jemuž předsedal úředník pro slyšení, skupina TMK tvrdila, že by chtěla řešit zejména problém celního zařazení, který byl zmíněn při zveřejnění konečných závěrů a jehož důsledkem bylo podle ní zvýšení jejího dumpingového rozpětí asi o 13-14 %. Skupina TMK vyjádřila překvapení nad skutečností, že tyto výrobky jsou považovány za výrobky spadající do oblasti působnosti šetření, a zopakovala, že tento objem vývozu nebyl uveden z toho důvodu, že tyto výrobky jsou „polotovary“ („blanks“, rovněž nazývané „duté prvky“), a nikoli trubky, a proto podle ní nespadají do definice výrobku. Dále uvedla, že ve skutečnosti tuto záležitost řešily útvary Komise během inspekce na místě jen velmi zběžně. V tomto ohledu je třeba uvést, že samotná skupina TMK v jednom svém podání ze dne 31. srpna 2012 uvedla, že „otázka týkající se toho, zda by ‚duté prvky‘ kódu KN 7304 59 10 měly být zařazeny do oblasti působnosti tohoto šetření, či nikoli, byla během šetření důkladně projednávána“. Ve skutečnosti měly Evropský svaz pro ocelové trubky („ESTA“) i skupina TMK několikrát příležitost vyjádřit k této otázce své připomínky. Kromě toho je třeba uvést, že útvary Komise požádaly dovozce, kteří jsou ve spojení s TMK, aby vyplnili přílohu dotazníku, a získané informace během inspekce na místě ověřily, aby shromáždily veškeré příslušné informace. Tvrzení, že tuto otázku řešily útvary Komise během šetření jen velmi „zběžně“ a že tyto výrobky byly považovány za výrobky spadající do definice výrobku, bylo nesprávné, a proto bylo odmítnuto.
(26)
Skupina TMK kromě toho uvedla, že zahrnutí tohoto objemu vývozu bylo protiprávní a neodůvodněné, jelikož útvary Komise neprokázaly, že tyto trubky nebyly „neopracované“, a že závěry ve smyslu, že tyto „polotovary“ jsou „meziprodukty“ (nebo částečně opracovanými produkty), jsou neopodstatněné.
(27)
Zaprvé je třeba připomenout, že výrobky spadající do kódů KN 7304 39 10 a 7304 59 10 jsou „trouby, trubky a duté profily“, bezešvé, ze železa (jiného než litiny) nebo z oceli, „neopracované, rovné a s rovnoměrnou tloušťkou stěny, výhradně pro výrobu trub a trubek o jiném průřezu a tloušťce stěny“. Vysvětlivka k podpoložkám 7304 39 10 a 7304 59 10 uvádí, že zahrnují „ocelové bezešvé trubky vyrobené zpravidla protažením a válcováním za tepla nebo protažením a tažením za tepla; jsou zpravidla nazývány polotovar (‚blanks‘). Jsou určeny k dalšímu přepracování na trubky jiného tvaru a jiné tloušťky stěny s přesnějšími rozměrovými tolerancemi. Předkládají se s hrubě odstřiženými konci a s odstraněnými otřepy, ale jinak jsou nedokončené. Jejich vnější i vnitřní povrch je hrubý a nejsou na nich odstraněny okuje. Nejsou naolejovány, pozinkovány ani barveny“. Po zvážení argumentů předložených ze strany skupiny TMK a ESTA se dospělo k názoru, že na základě různých dokumentů shromážděných během inspekcí na místě (objednávek odběratele a specifikací, smluv mezi společnostmi, faktur vystavených dovozci ve spojení, popisu normy ISO 9809-1) jsou tyto trubky skutečně „meziprodukty“ v tom smyslu, že musí odpovídat určitým požadavkům a specifikacím, jako je „vysoká kvalita trubek válcovaných za tepla pro válce, typu oceli 34CrMo4 podle UNI EN 10083-1 a DIN 1629 ‚žíhané za surova‘ a ‚ohlazené na koncích‘ a rozměrů specifikovaných v objednávce“. Kromě toho i další požadavky, které jsou uvedeny v objednávce odběratele a specifikacích, jako je „ultrazvukové zkoušení za účelem odhalení přípustných závad, kontroly tloušťky, ovalizace a rovnosti“, dokládají další zpracování těchto trubek, což není případ tzv. polotovarů („blanks“).
(28)
Skupina TMK tvrdila, že vlastnosti „žíhané za surova“ a „ohlazené na koncích“ se nevyskytují mezi kritérii uvedenými ve znění příslušných kódů KN ani ve znění vysvětlivky za účelem určení toho, zda je trubka „neopracovaná“. V této souvislosti je třeba uvést, že znění položek a příslušných vysvětlivek neobsahují vždy vyčerpávající seznam všech vlastností dotčeného výrobku. Zařazení výrobků, jako jsou dotčené výrobky, které sdílejí vlastnosti různých druhů zboží, závisí na nejdůležitějších vlastnostech dováženého zboží. I když tedy tyto vlastnosti nejsou mezi kritérii uvedenými ve znění příslušných kódů KN a ve znění vysvětlivky, zůstávají přesto skutečnostmi, které mají význam pro posouzení toho, zda určité typy výrobků lze považovat za „neopracované“, či nikoli, a tedy zda spadají do kódů KN 7304 39 10 a 7304 59 10.
(29)
Skupina TMK rovněž tvrdila, že tyto trubky nebyly žíhané, jelikož nebyly tepelně opracovány, jak bylo uvedeno v certifikátech o továrních zkouškách. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že v kupních specifikacích odběratele jsou uvedeny rozporné informace, jelikož je v nich zmíněno tepelné opracování tohoto výrobku. Odkaz na tyto kupní specifikace je učiněn v jiných dokumentech, jako je prohlášení výrobce vydané skupinou TMK a specifikace ke smlouvám podepsaným skupinou TMK a jeho odběratelem, který není ve spojení.
(30)
Dále bylo uvedeno, že ve výše zmíněných smlouvách mezi společnostmi, které poskytla skupina TMK během inspekcí na místě, byly tyto výrobky původně zařazeny pod jiný kód KN (na nějž se vztahují opatření) a jejich zařazení bylo poté změněno na kód KN, na nějž se opatření nevztahují (i během období šetření), i když na základě dostupných informací nedošlo k žádným změnám v objednávce odběratele ani ve specifikacích výrobku. Skupina TMK tvrdila, že tato změna kódu KN nebyla relevantní, jelikož podle platných pravidel celního zařazení hrají roli objektivní vlastnosti zboží v době jejich dovozu do Unie. Objektivní vlastnosti zboží v době jejich dovozu do Unie jsou sice významným hlediskem, ale skupina TMK nepopírá, že zařadila tyto typy výrobků jako výrobky, na něž se vztahují opatření, předtím, než uvedené zařazení změnila, aniž by došlo k jakékoli změně ve specifikacích výrobků. Tato skutečnost se považuje za jednu ze skutečností, na jejichž základě se dospělo k závěru, že dotčené typy výrobků spadají do oblasti působnosti šetření.
(31)
Rovněž bylo uvedeno, že specifikace objednávky odběratele, který není ve spojení, jasně odkazovaly na „meziprodukty“, a nikoli na polotovary („blanks“) nebo „duté prvky“. Pokud jde o tento bod, tvrdila skupina TMK, že pro účely celního zařazení je zcela bezpředmětné, jakým způsobem výrobek popisuje kupující. V reakci na to je třeba uvést, že popis výrobku kupujícím má svůj význam v tom smyslu, že kupující si je v době objednávky zjevně vědom požadavků na výrobek. Tvrdit tedy, že popis kupujícího je „zcela bezpředmětný“, je pochybné.
(32)
Závěrem je třeba říci, že bezešvé ocelové trubky jako meziprodukty vyrobené tepelným zpracováním koupené pro účely výroby válců musí splňovat velmi podrobné technické požadavky a požadavky na kvalitu a rozměry. Tyto vlastnosti zjevně nejsou v souladu s pojmem „neopracovaný“, jak je uveden ve vysvětlivce ke kódům KN 7304 39 10 a 7304 59 10, a proto bylo nutné připomínky skupiny TMK, pokud jde o údajný nesprávný výklad pojmu „neopracovaný“ Komisí, odmítnout.
(33)
V rozporu s některými předchozími tvrzeními skupina TMK rovněž argumentovala, že tyto výrobky prodávané odběrateli, který není ve spojení, nejsou určeny výhradně pro totéž použití, tj. pro výrobu válců, ale je možné je rovněž přepracovat na tzv. přesné trubky („precision pipes“). Skupina tvrdila, že odběratel, který není ve spojení, nejprve přepracuje polotovary na trubky válcované za studena (neboli „precision pipes“), které poté zpracuje na tlakové lahve na plyn. Je třeba uvést, že toto tvrzení je v rozporu s tím, co skupina TMK tvrdila během předchozích podání, i s tím, co bylo zjištěno v dokumentech shromážděných během inspekcí na místě. Nehledě k výše zmíněným skutečnostem je třeba uvést, že toto dodatečné tvrzení je nové, bylo předloženo v pozdní fázi a nebylo podloženo důkazy. Kromě toho předložila tato skupina důkazy, které údajně prokazují, že odběratel, který není ve spojení, prodával rovněž tzv. „precision pipes“. Kromě toho, že tyto důkazy byly předloženy ve velmi pozdní fázi šetření, bylo rovněž uvedeno, že se týkaly období dlouho po skončení období přezkumného šetření a dokumenty se týkaly možných prodejů jakýchkoli typů (nebo průřezů) výrobků válcovaných za studena (trubek). Tyto argumenty byly proto odmítnuty.
(34)
Většina vývozu dotčeného výrobku ze strany vyvážejících výrobců do Unie byla určena nezávislým odběratelům v Unii, a to prostřednictvím dvou obchodních společností ve spojení, tj. TMK Europe GmbH se sídlem v Německu a TMK Italia s.r.l. se sídlem v Itálii. Vývozní cena u výše uvedeného vývozu byla stanovena na základě vývozních cen, které byly skutečně uhrazeny nebo jsou splatné, podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení, tj. za použití cen při dalším prodeji, které byly skutečně uhrazeny nebo jsou splatné společnosti ve spojení prvním nezávislým kupujícím v Unii během období přezkumného šetření, upravených tak, aby byly zohledněny všechny náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem a zisky.
(35)
Určitá omezená množství byla vyvezena přímo nezávislým odběratelům v Unii. Vývozní cena pro tato množství byla stanovena na základě skutečně zaplacených nebo splatných vývozních cen v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
3.1.3 Srovnání
(36)
Běžná hodnota a vývozní cena vyvážejících výrobců byly srovnány na základě ceny ze závodu. V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly provedeny úpravy v případě nákladů na balení, přepravu, poskytnutí úvěru a antidumpingová cla.
(37)
Skupina TMK požádala, aby bylo přihlédnuto k některým vlastnostem týkajícím se třídy oceli, typu řezání závitů a povrchové úpravy ocelových trubek a dutých profilů v zájmu zajištění spravedlivého srovnání ocelových trubek a dutých profilů prodávaných na domácím trhu a na vývoz.
(38)
Výbor na obranu odvětví Evropské unie vyrábějícího bezešvé ocelové trubky (ESTA) prohlásil, že jakákoli žádost o změnu definice výrobku nebo metodiky použité v původním šetření nebo v následném přezkumu je v rozporu s čl. 11 odst. 9 základního nařízení a nemělo by se k ní přihlížet.
(39)
V tomto ohledu šetření ukázalo, že tato žádost skupiny TMK nemá vliv na definici výrobku, ale spíše umožňuje určit další vlastnosti, které zajišťují spravedlivé srovnání ocelových trubek a dutých profilů, které sdílejí stejné vlastnosti. Dále bylo zjištěno, že tyto další vlastnosti ovlivňují ceny a srovnatelnost cen.
(40)
Na základě výše uvedených skutečností byl učiněn závěr, že žádost je opodstatněná, a k výše uvedeným vlastnostem tedy bylo přihlédnuto.
(41)
Skupina TMK tvrdila, že v souladu s čl. 11 odst. 10 základního nařízení by nemělo být clo zaplacené za transakce DDP („delivered duty paid“, „s dodáním, clo placeno“) odečteno za účelem výpočtu vývozní ceny. Tvrdí, že ve srovnání s posledním úplným dvanáctiměsíčním obdobím před uložením antidumpingového cla na vývoz ocelových trubek a dutých profilů společnosti TMK do Unie (1. července 2005-30. června 2006 nebo „referenční období“) bylo toto clo řádně zohledněno v cenách účtovaných v období přezkumného šetření a v pozdějších kupních cenách v Unii.
(42)
V tomto ohledu bylo zjištěno, že ceny DDP účtované prvním nezávislým odběratelům nezahrnovaly ani náklady, natož antidumpingové clo, tj. tyto transakce byly celkově ztrátové. Dále je třeba uvést, že i když se ceny podobných výrobků po skončení referenčního období zvýšily přibližně o 30 %, ceny surovin, které představují v průměru více než 50 % nákladů na výrobu, se v tomtéž období zvýšily o více než 70 %. Na základě výše uvedených skutečností se usuzuje, že nebyly poskytnuty žádné přesvědčivé důkazy o tom, že clo je řádně zohledněno v účtovaných cenách.
(43)
Rovněž je třeba poznamenat, že i kdyby byla přijata skutečnost, že clo je zohledněno v pozdějších kupních cenách (quod non), čl. 11 odst. 10 základního nařízení požaduje, aby clo bylo zohledněno v cenách dalšího prodeje i v pozdějších kupních cenách.
(44)
Po zveřejnění konečných zjištění skupina TMK nadále vznášela námitky proti odečtení cla z vývozních cen a dále tvrdila, že provedená úprava na základě nákladů na plyn způsobila ztráty, které byly podle jejího názoru jistě nižšího rozsahu, aniž však poskytla jakékoli další důkazy. Skupina TMK stále zastávala názor, že skutečnost, že vývozní ceny ze závodu by měly být vyšší než výrobní náklady, je z právního hlediska nesprávná, a zopakovala, že má být posuzováno pouze kritérium, zda bylo zaplacené antidumpingové clo řádně zohledněno v ceně dalšího prodeje účtované odběrateli, kteří nejsou ve spojení, kteří zboží nakoupili na základě DDP („s dodáním clo placeno“). Jelikož však ceny DDP účtované prvním odběratelům, kteří nejsou ve spojení, nepokrývaly ani náklady, natož antidumpingové clo, dokonce i bez úpravy o náklady na plyn, a jelikož cena surovin, která představuje více než 50 % nákladů na výrobu, se v témže období zvýšila o více než 70 %, jak je uvedeno ve 42. bodě odůvodnění, má se za to, že skupina TMK neposkytla nezvratné důkazy, které by prokázaly, že clo bylo řádně zohledněno v účtovaných cenách nebo v pozdějších kupních cenách.
(45)
Na základě výše uvedeného bylo proto třeba toto tvrzení zamítnout.
3.1.4 Dumpingové rozpětí
(46)
Podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byl srovnán vážený průměr běžné hodnoty a vážený průměr vývozní ceny podle typu výrobku na základě ceny ze závodu odděleně pro každého z vyvážejících výrobců. Pro skupinu TMK je stanoveno jedno společné dumpingové rozpětí výpočtem jako jediný vážený průměr sazby dumpingu pro vyvážející výrobce v rámci skupiny TMK.
(47)
Na základě toho dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, činilo 29,6 %. Po zveřejnění konečných zjištění poukázala skupina TMK na některé administrativní chyby ve výpočtu dumpingu v případě dvou jejích výrobních subjektů. Tyto administrativní chyby byly opraveny a bylo zjištěno, že vážené průměrné dumpingové rozpětí pro skupinu TMK činí 28,7 %, a nikoli 29,6 %.
(48)
Je třeba poznamenat, že toto dumpingové rozpětí je navzdory důkazům prima facie poskytnutým v žádosti o přezkum vyšší než clo v současnosti platné pro dovoz skupiny TMK. Toto zvýšení je důsledkem několika faktorů: za prvé, důkazy předložené v žádosti o přezkum se vztahovaly pouze na určité transakce jednoho ze tří vyvážejících výrobců. Bylo zjištěno, že některé z těchto transakcí se netýkají dotčeného výrobku. Za druhé, jak je uvedeno ve 23. bodě odůvodnění, některé vývozní transakce týkající se dotčeného výrobku nebyly v průběhu šetření skupinou uvedeny. Kromě toho bylo tvrzení skupiny, pokud jde o clo jako náklad (viz 41. až 45. bod odůvodnění), zamítnuto. Kombinace těchto skutečností s jinými skutečnostmi ověřenými v průběhu šetření vedla ke zvýšení dumpingového rozpětí.
4. TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ
(49)
V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení se posuzovalo, zda lze změněné okolnosti týkající se dumpingu důvodně považovat za okolnosti trvalé povahy.
(50)
Skupina TMK ve své žádosti o přezkum uvedla, že došlo ke změně okolností trvalé povahy, jelikož byly provedeny významné změny vnitřní struktury této skupiny a její výrobní zařízení bylo zásadně zdokonaleno, což mělo přímý dopad na strukturu jejích nákladů.
(51)
Šetření odhalilo, že skupina TMK skutečně provedla významné investice, díky nimž se zvýšila účinnost a kapacita. Avšak vzhledem ke zvýšení cen surovin a vývoji skladby výrobků směrem k většímu množství výrobků s přidanou hodnotou nelze prokázat pokles výrobních nákladů. Bylo zjištěno, že zdokonalení uvedená v 50. bodě odůvodnění jsou strukturální povahy a pravděpodobně se v blízké budoucnosti nezmění.
(52)
Kromě toho bylo přihlédnuto i k vývoji vývozních cen do zemí mimi Unii v průběhu období přezkumného šetření a do Unie po skončení období přezkumného šetření. Bylo zjištěno, že ceny u vývozu totožných výrobků do zemí mimo Unii byly srovnatelné s cenami u prodeje na vývoz do Unie za totéž období. Pokud jde o období po skončení období přezkumného šetření, bylo zjištěno, že se tento vývoz uskutečňoval za mírně vyšší ceny než v období přezkumného šetření, což je v souladu s vývojem cen na mezinárodní úrovni. Neexistuje proto žádný náznak toho, že by vývozní ceny v dohledné budoucnosti výrazně kolísaly.
5. ZMĚNA ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
(53)
S ohledem na výsledky tohoto šetření se považuje za vhodné změnit antidumpingové clo platné pro dovoz dotčeného výrobku skupiny TMK na 28,7 %. Změněné antidumpingové clo by mělo být uloženo na úrovni zjištěného dumpingového rozpětí, jelikož je nižší než rozpětí újmy stanovené v původním šetření.
(54)
Zúčastněné strany byly informovány o hlavních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě má být doporučena změna prováděcího nařízení (EU) č. 585/2012, a bylo jim umožněno vyjádřit připomínky,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Položka týkající se společností OAO Volzhsky Pipe Plant,
OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant a OAO Seversky Tube Works v tabulce v čl. 1 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 585/2012 se nahrazuje tímto:
„OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works,
OAO Sinarsky Pipe Plant a OAO Seversky Tube Works
28,7 %
A859“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 21. prosince 2012.
TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1269/2012
2012 m. gruodžio 21 d.
kuriuo, atlikus dalinę tarpinę peržiūrą pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 3 dalį, iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 585/2012, kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas tam tikriems importuojamiems, inter alia, Rusijos kilmės besiūliams vamzdžiams iš geležies arba plieno
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnio 4 dalį ir 11 straipsnio 3, 5 ir 6 dalis,
atsižvelgdama į Europos Komisijos (toliau - Komisija) pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
1. PROCEDŪRA
1.1. Galiojančios priemonės
(1)
Po tyrimo (toliau - pradinis tyrimas) Reglamentu (EB) Nr. 954/2006 (2) Taryba nustatė galutinį antidempingo muitą tam tikriems importuojamiems Kroatijos, Rumunijos, Rusijos ir Ukrainos kilmės besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba plieno. Nustatytos priemonės buvo ad valorem antidempingo muitas, kurio dydis importuojamiems individualiai nurodytų eksportuojančių Rusijos gamintojų produktams buvo 24,1 %, o importuojamiems visų kitų Rusijos bendrovių produktams buvo nustatytas 35,8 % muitas. Galutinis antidempingo muitas, nustatytas grupei, kurios atžvilgiu atliekamas šis peržiūros tyrimas, - OAO TMK (toliau - TMK Group arba pareiškėjas), kurią sudaro OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant ir OAO Seversky Tube Works, - buvo 35,8 %, t. y. kitoms bendrovėms nustatytas muitas.
(2)
Inicijavus tarpinę peržiūrą, kurios prašė TMK Group pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį (toliau - peržiūros tyrimas), Reglamentu (EB) Nr. 812/2008 (3) Taryba iš dalies pakeitė antidempingo muitą tam tikriems importuojamiems besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba plieno, nustatydama TMK Group 27,2 % muito normą.
(3)
Po priemonių galiojimo termino peržiūros (toliau - priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimas) Taryba Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 585/2012 (4) paliko galioti Reglamentu (EB) Nr. 954/2006 importuojamiems Rusijos ir Ukrainos kilmės besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba plieno nustatytas priemones.
(4)
Taigi dabar galiojančios priemonės yra nustatytos Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 585/2012. TMK Group, kurią sudaro OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant ir OAO Seversky Tube Works, taikomas 27,2 % antidempingo muitas.
1.2. Dalinės tarpinės peržiūros inicijavimas
(5)
2011 m. spalio 14 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (toliau - pranešimas apie inicijavimą) (5) Komisija paskelbė apie antidempingo priemonių, taikomų tam tikriems importuojamiems Rusijos kilmės besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba plieno, dalinės tarpinės peržiūros inicijavimą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį.
(6)
Peržiūra, kurią atliekant tirtas tik dempingas, inicijuota gavus pagrįstą prašymą, kurį pateikė TMK Group. Prašyme pareiškėjas pateikė prima facie įrodymų, kad nėra būtina toliau taikyti dabartinio lygio priemones ir taip kompensuoti dempingo daromą žalą.
1.3. Susijusios šalys
(7)
Komisija apie dalinės tarpinės peržiūros inicijavimą oficialiai pranešė pareiškėjui, eksportuojančios šalies valdžios institucijoms ir Sąjungos pramonei. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti.
(8)
Norėdama gauti tyrimui reikalingos informacijos Komisija nusiuntė klausimyną pareiškėjui. Jis pateikė klausimyno atsakymus iki nurodyto termino.
(9)
Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos nuomone, buvo reikalinga nustatant dempingo lygį. Pareiškėjo ir su juo susijusių prekybos bendrovių ZAO TMK Trade House (Maskva), TMK Warehouse Complex LLC (Lytkarinas), TMK Europe GmbH (Kelnas), TMK Italia s.r.l. (Lekas) ir TMK Global S.A. (Ženeva) patalpose buvo surengti tikrinamieji vizitai.
1.4. Peržiūros tiriamasis laikotarpis
(10)
Atliekant dempingo dydžio tyrimą nagrinėtas 2010 m. spalio 1 d.-2011 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis (toliau - peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL).
2. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
2.1. Nagrinėjamasis produktas
(11)
Nagrinėjamasis produktas yra tas pats kaip ir apibrėžtasis Įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 585/2012, kuriuo nustatytos šiuo metu galiojančios priemonės - t. y. Rusijos kilmės apskrito skerspjūvio besiūliai vamzdžiai ir vamzdeliai iš geležies arba plieno, kurių išorinis skersmuo yra ne didesnis kaip 406,4 mm, o anglies ekvivalentas (CEV), remiantis Tarptautinio suvirinimo instituto (TSI) formule ir chemine analize (6), yra ne didesnis kaip 0,86, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 ir ex 7304 59 93 (toliau - nagrinėjamasis produktas arba BVV).
2.2. Panašus produktas
(12)
Kaip nustatyta pradiniame tyrime ir priemonių galiojimo termino peržiūros tyrime, atlikus dabartinį tyrimą patvirtinta, kad Rusijoje gaminamas ir į Sąjungą eksportuojamas produktas, Rusijoje gaminamas ir vidaus rinkoje parduodamas produktas ir Sąjungos gamintojų gaminamas ir Sąjungoje parduodamas produktas pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis bei techninėmis savybėmis ir turi tą pačią galutinio naudojimo paskirtį. Todėl šie produktai yra laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
3. DEMPINGAS
3.1. Importas dempingo kaina per PTL
3.1.1. Normalioji vertė
(13)
Pardavimas vidaus rinkoje buvo vykdomas per susijusias bendroves, ZAO TMK Trade House ir TMK Warehouse, kurios perpardavinėjo BVV nepriklausomiems pirkėjams Rusijoje.
(14)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį pirmiausia nagrinėta, ar kiekvieno eksportuojančio gamintojo bendras panašaus produkto vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams parduotas kiekis buvo tipiškas, palyginti su jo bendru eksportui į Sąjungą parduotu kiekiu, t. y. ar bendras parduotas kiekis sudarė bent 5 % bendro nagrinėjamojo produkto eksportui į Sąjungą parduoto kiekio. Per tyrimą nustatyta, kad visų eksportuojančių gamintojų atveju pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas.
(15)
Toliau nagrinėta, ar kiekvienos rūšies panašus produktas, kurį eksportuojantys gamintojai pardavė savo vidaus rinkoje, buvo pakankamai tipiškas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Konkrečios rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje laikytas pakankamai tipišku, jeigu visas tos rūšies produkto, per PTL pareiškėjo parduoto vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams, kiekis sudarė ne mažiau nei 5 % viso eksportui į Sąjungą parduoto panašios rūšies produkto kiekio.
(16)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį toliau nagrinėta, ar galima laikyti, kad kiekvienos rūšies produktas, kurio parduotas tipiškas kiekis, vidaus rinkoje buvo parduodamas įprastomis prekybos sąlygomis. Tai padaryta nustatant pelningo kiekvienos rūšies eksportuoto nagrinėjamojo produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams per PTL dalį.
(17)
Tų rūšių produkto, kurio kiekis, parduotas vidaus rinkoje didesnėmis už vieneto sąnaudas kainomis, buvo didesnis nei 80 %, o vidutinė svertinė tos rūšies produkto pardavimo kaina buvo ne mažesnė nei tos rūšies produkto vieneto gamybos sąnaudos, atveju normalioji vertė kiekvienai produkto rūšiai apskaičiuota pagal viso nagrinėjamosios rūšies produkto pardavimo faktinių vidaus rinkos kainų vidutinę svertinę kainą, neatsižvelgiant į tai, ar pardavimas buvo pelningas ar nepelningas.
(18)
Jeigu tam tikros rūšies produkto pelningai parduotas kiekis sudarė ne daugiau kaip 80 % viso tos rūšies produkto parduoto kiekio arba jeigu tos rūšies produkto vidutinė svertinė kaina buvo mažesnė už vieneto gamybos sąnaudas, normalioji vertė buvo nustatoma pagal faktinę vidaus rinkos kainą, kuri buvo apskaičiuota pagal tos rūšies produkto tik pelningo pardavimo vidaus rinkoje per PTL vidutinę svertinę kainą.
(19)
Netipiškų rūšių produkto (t. y. tų, kurių pardavimas vidaus rinkoje sudarė mažiau kaip 5 % pardavimo eksportui į Sąjungą arba kurių vidaus rinkoje iš viso nebuvo parduota) normalioji vertė buvo apskaičiuota pagal kiekvienos rūšies produkto gamybos sąnaudas, pridėjus pardavimo, bendrąsias ir administracines sąnaudas bei pelną. Jeigu produkto vidaus rinkoje buvo parduota, naudotas visų sandorių įprastomis prekybos sąlygomis vidaus rinkoje pelnas pagal nagrinėjamojo produkto rūšį. Jeigu produkto vidaus rinkoje neparduota, naudotas vidutinis pelnas.
(20)
Atsižvelgiant į gamybos sąnaudas, ypač energijos sąnaudas, buvo nagrinėjama, ar dujų kainos, kurias sumokėjo eksportuojantys gamintojai, tinkamai parodė dujų gamybos ir paskirstymo sąnaudas.
(21)
Nustatyta, kad vidaus dujų kaina, kurią mokėjo eksportuojantys gamintojai, sudarė maždaug trečdalį Rusijos gamtinių dujų eksporto kainos. Šiuo atžvilgiu visi turimi duomenys rodo, kad dujų kainos Rusijos vidaus rinkoje yra reguliuojamos ir gerokai mažesnės už gamtinių dujų kainas nereguliuojamose rinkose. Todėl, kadangi dujų sąnaudos nebuvo tinkamai parodytos eksportuojančių gamintojų apskaitoje, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalyje, jas reikėjo atitinkamai koreguoti. Atsižvelgiant į tai, kad nebuvo jokių pakankamai tipiškų neiškreiptų Rusijos vidaus rinkos dujų kainų, pagal 2 straipsnio 5 dalį buvo nuspręsta koreguoti remiantis informacija iš kitų tipiškų rinkų. Pakoreguota kaina buvo grindžiama vidutine Rusijos dujų kaina parduodant eksportui prie Vokietijos ir Čekijos sienos (Vaidhauze) ir pakoregavus taip, kad būtų parodytos paskirstymo vietoje sąnaudos. Kadangi Vaidhauzas yra pagrindinis Rusijos dujų pardavimo ES mazgas, jis yra didžiausia Rusijos dujų rinka, kurioje kainos pagrįstai atspindi sąnaudas, ir todėl jį galima laikyti tipiška rinka, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalyje.
(22)
Atskleidus faktus TMK Group tvirtino, kad dujų kainos koregavimas prieštaravo pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 daliai ir PPO Antidempingo susitarimo 2.2.1.1 punktui. Kaip minėta 21 konstatuojamojoje dalyje, buvo nustatyta, kad vidaus rinkos dujų kaina, kurią mokėjo TMK Group, sudarė maždaug trečdalį gamtinių dujų eksporto iš Rusijos kainos. Taigi, kadangi dujų sąnaudos nebuvo tinkamai atspindėtos eksportuojančių gamintojų apskaitoje, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalyje, jos turėjo būti atitinkamai pakoreguotos. TMK Group teiginys laikytas nepagrįstu ir, nesant jokių įrodymų, buvo atmestas.
3.1.2. Eksporto kaina
(23)
Reikėtų pažymėti, kad TMK Group nepranešė apie kai kuriuos nagrinėjamojo produkto eksporto kiekius, nes manė, kad šie BVV nepatenka į tyrimo aprėptį. Produkto, tariamai nepatenkančio į produkto apibrėžtąją sritį, skerspjūvio pavyzdžiai prieš tolesnį apdorojimą ir po jo Komisijos tarnyboms buvo parodyti tikrinamųjų vizitų bendrovės patalpose metu, tačiau jų negalima laikyti įtikinamais įrodymais.
(24)
Išnagrinėjus klausimą, nuspręsta, kad šie BVV patenka į produkto apibrėžtąją sritį. Todėl apskaičiuojant dempingą atsižvelgta į atitinkamus eksporto sandorius.
(25)
2012 m. lapkričio 9 d. posėdyje, kuriam pirmininkavo bylas nagrinėjantis pareigūnas, TMK Group nurodė, kad ji ypač pageidauja išspręsti klasifikavimo klausimą, iškeltą informacijos atskleidimo dokumente, dėl kurio, jos nuomone, jos dempingo skirtumas padidėjo maždaug 13-14 %. TMK Group išreiškė nuostabą, kad šie produktai buvo pripažinti patenkančiais į tyrimo aprėptį, ir pakartojo, kad eksportuotas šių produktų kiekis nebuvo deklaruotas todėl, kad šie produktai buvo „ruošiniai“ (taip pat vadinami „tuščiaviduriais profiliais“), o ne vamzdžiai, ir todėl, jos nuomone, jie nepatenka į produkto apibrėžimo sritį. Be to, ji nurodė, kad iš tikrųjų Komisijos tarnybos tikrinamojo vizito metu labai trumpai nagrinėjo šį klausimą. Šiuo atžvilgiu reikėtų pažymėti, kad pati TMK Group viename 2012 m. rugpjūčio 31 d. pareiškime nurodė, kad „klausimas, ar „tuščiaviduriai profiliai“, kurių KN kodas yra 7304 59 10, turėtų būti įtraukiami į tyrimo aprėptį, buvo išsamiai išnagrinėtas tyrimo metu“. Iš tikrųjų ir Europos plieno vamzdžių gamintojų asociacija (toliau - ESTA), ir TMK Group keletu atvejų turėjo pakankamai galimybių pateikti pastabas dėl šio klausimo. Be to, reikėtų pažymėti, kad Komisijos tarnybos paprašė su TMK susijusių importuotojų užpildyti klausimyno priedą ir patikrino gautą informaciją tikrinamojo vizito bedrovės patalpose metu, kad surinktų visą reikalingą informaciją. Teiginys, kad Komisija labai „trumpai“ nagrinėjo šį klausimą tyrimo metu ir kad šie produktai buvo laikomi produkto apibrėžimo srities dalimi, buvo neteisingas ir todėl atmestas.
(26)
TMK Group toliau nurodė, kad šio eksporto kiekio įtraukimas buvo neteisėtas ir nepagrįstas, nes Komisijos tarnybos neįrodė, kad vamzdžiai nebuvo „neapdoroti“, ir kad išvados, jog šie „ruošiniai“ buvo „pusiau užbaigti“ (arba apdoroti iš dalies), buvo nepagrįstos.
(27)
Pirma, primenama, kad produktai, kurių KN kodai yra 7304 39 10 ir 7304 59 10, yra besiūliai „vamzdžiai, vamzdeliai ir tuščiaviduriai profiliai“ iš geležies (išskyrus ketų) arba iš plieno, „neapdoroti, tiesūs ir vienodo storio sienelėmis, skirti naudoti vien tik kitos formos skerspjūvio ir kito sienelių storio vamzdelių gamyboje“. Subpozicijų 7304 39 10 ir 7304 59 10 paaiškinime nurodyta, kad jose „klasifikuojami besiūliai plieniniai vamzdžiai dažniausiai gaminami pramušimo ir karštojo valcavimo būdu arba pramušimo ir karštojo tempimo būdu; paprastai šie gaminiai vadinami „ruošiniais“. Šie gaminiai turi būti perdaryti kitų formų ir sienelių storio vamzdžiais su sumažintomis matmenų nuokrypomis. Šie vamzdžiai tiekiami su grubiai nupjautais galais ir pašalintomis atplaišomis, tačiau kitaip neapdoroti. Jų išorinis ir vidinis paviršiai yra šiurkštūs ir nuo jų nepašalintos nuodegos. Vamzdžiai nėra sutepti, apvilkti cinku ar dažyti“. Išnagrinėjus TMK Group ir ESTA išdėstytus argumetnus, daroma išvada, kad remiantis įvairiais dokumentais, surinktais tikrinamųjų vizitų bendrovės patalpose metu (pirkėjų užsakymais ir specifikacijomis, bendrovių tarpusavio sutartimis, susijusių importuotojų išduotomis sąskaitomis, standarto ISO 9809-1 aprašymu), šie vamzdžiai iš tikrųjų yra „pusiau užbaigti“ ta prasme, kad jie turi atitikti tam tikrus reikalavimus ir specifikacijas, pavyzdžiui, „aukščiausios kokybės SS karštuoju būdu užbaigti vamzdžiai balionams, iš geležies, tipas 34CrMo4, laikantis UNI EN 10083-1 ir DIN 1629, „atkaitinti, šiurkštaus paviršiaus“ ir „nugludinti galuose“, pirkimo užsakyme nurodytų matmenų“. Be to, kiti pirkėjo užsakyme ir specifikacijose išdėstyti reikalavimai, pavyzdžiui, „bandymas ultragarsu dėl galimų defektų, storio kontrolė, ovalios formos suteikimas ir tiesumas“, taip pat rodo, kad šie vamzdžiai, kitaip nei vadinamieji „ruošiniai“, yra toliau apdorojami.
(28)
TMK Group teigė, kad savybės „atkaitinti, šiurkštaus paviršiaus“ ir „nugludinti galuose“ nėra atitinkamų KN kodų aprašymuose ir KN paaiškinime išvardyti kriterijai, pagal kuriuos nustatoma, ar vamzdis yra „neapdorotas“. Šiuo atžvilgiu reikia pažymėti, kad pozicijų aprašymuose ir atitinkamuose KN paaiškinimuose ne visuomet pateikiamas išsamus aprašomų produktų visų savybių sąrašas. Tokių šiuo atveju aptariamų produktų, kurie turi skirtingų rūšių prekių savybių, klasifikaciją lemia svarbiausios importuojamų prekių savybės. Todėl, nors ir pažymima, kad šios savybės nėra kriterijai, išvardyti atitinkamuose KN kodų aprašymuose ir KN paaiškinime, jos yra svarbios aplinkybės vertinant, ar tam tikros rūšies produktus galima laikyti „neapdorotais“, taigi patenkančiais į KN kodų 7304 39 10 ir 7304 59 10 apibrėžtį.
(29)
TMK Group taip pat teigė, kad šie vamzdžiai nebuvo atkaitinti, nes jie nebuvo apdoroti karščiu, kaip nurodyta gamyklinio patikrinimo liudijimuose. Šiuo atžvilgiu reikėtų pažymėti, kad pirkėjo pirkimo specifikacijose pateikta prieštaringa informacija, nes jose minimas produkto apdorojimas karščiu. Nuoroda į šias pirkimo specifikacijas daroma kituose dokumentuose, pavyzdžiui, TMK Group pateiktoje gamintojo deklaracijoje ir prie TMK Group bei jos nesusijusio pirkėjo pasirašytų sutarčių pridėtose specifikacijose.
(30)
Be to, pastebėta, kad patikrinimo bendrovės patalpose metu TMK Group pateiktose pirmiau minėtose bendrovių tarpusavio sutartyse šie produktai iš pradžių buvo klasifikuojami pagal kitą KN kodą (pagal kurį taikomos priemonės) ir vėliau KN kodas buvo pakeistas į tokį, pagal kurį netaikomos priemonės (įskaitant per TL), nors remiantis turima informacija pirkėjų užsakymai ir produkto specifikacijos nepasikeitė. TMK Group tvirtino, kad šis KN kodo pakeitimas yra nereikšmingas, nes pagal taikomas klasifikavimo muitų tikslais taisykles svarbios yra objektyvios prekių savybės prekių importo į Sąjungą metu. Nors objektyvios prekių savybės prekių importo į Sąjungą metu yra svarbi aplinkybė, TMK Group nepaneigė, kad ji klasifikavo tam tikrų rūšių produktus taip, lyg jiems būtų taikomos priemonės, o vėliau pakeitė šią klasifikaciją, netgi nepasikeitus jokioms produkto specifikacijoms. Tai laikoma viena iš aplinkybių, kuriomis remiantis darytina išvada, kad nagrinėjamų rūšių produktai patenka į tyrimo aprėptį.
(31)
Taip pat pažymėta, kad nesusijusio pirkėjo pirkimo specifikacijose buvo aiškiai nurodyti „pusiau užbaigti“ produktai, o ne „ruošiniai“ ar „tuščiaviduriai profiliai“. Šiuo klausimu TMK tvirtino, kad klasifikuojant muitų tikslais visiškai nesvarbu, kaip pirkėjas apibūdina produktą. Atsakant į tai, reikia konstatuoti, kad pirkėjo pateiktas produkto aprašymas turi tam tikros reikšmės ta prasme, kad pirkėjas užsakymo metu neabejotinai žino produkto reikalavimus. Todėl teiginys, kad pirkėjo pateiktas aprašymas yra „visiškai nereikšmingas“, yra abejotinas.
(32)
Galiausiai pusiau užbaigti besiūliai vamzdžiai iš geležies, gaminami apdorojant karščiu ir perkami tokiems balionams gaminti, turi atitinkti labai išsamius techninius, kokybės ir matmenų reikalavimus. Šios savybės akivaizdžiai neatitinka KN kodų 7304 39 10 ir 7304 59 10 paaiškinimuose minėtos „neapdoroto“ produkto sąvokos ir todėl TMK Group pastabos dėl Komisijos tariamai neteisingo sąvokos „neapdorotas“ aiškinimo turėjo būti atmestos.
(33)
Priešingai keliems ankstesniems teiginiams, TMK Group taip pat tvirtino, kad šie nesusijusiam pirkėjui parduoti produktai nebuvo skirti vien tai pačiai paskirčiai, t. y. balionų gamybai, - juos taip pat galima perdaryti į vadinamuosius „precizinius vamdzdžius“. Grupė nurodė, kad nesusijęs pirkėjas pirmiausia perdaro ruošinius į šalto valcavimo vamzdžius (ar precizinius vamzdžius), kurie tuomet perdaromi į dujų balionus. Reikėtų pažymėti, kad tai ne tik prieštarauja ankstesniems TMK Group teiginiams ir tikrinamųjų vizitų metu surinktuose dokumentuose pateiktai informacijai. Nepaisant to, kas pirmiau išdėstyta, reikėtų pažymėti, kad šis papildomas teiginys buvo naujas, pateiktas vėlai ir nepagrįstas įrodymais. Be to, grupė pateikė įrodymų, kurie tariamai rodė, kad nesusijęs pirkėjas taip pat prekiavo preciziniais vamzdžiais. Nors ir atkreipiant dėmesį į tai, jog įrodymai pateikti pačioje tyrimo pabaigoje, taip pat pažymėta, kad įrodymai buvo susiję su laikotarpiu gerokai po PTL pabaigos ir kad dokumentai buvo susiję su bet kurios rūšies (ar profilio) šaltojo valcavimo produktų (vamzdžių) galimu pardavimu. Todėl šie argumentai buvo atmesti.
(34)
Eksportuojantys gamintojai didžiąją dalį nagrinėjamojo produkto eksportavo į Sąjungą nepriklausomiems Sąjungos pirkėjams per dvi susijusias prekybos bendroves, t. y. TMK Europe GmbH Vokietijoje ir TMK Italia s.r.l. Italijoje. Šio eksporto į Bendriją kaina nustatyta remiantis faktiškai sumokėtomis ar mokėtinomis kainomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį, t. y. remiantis susijusiai bendrovei per PTL pirmojo nepriklausomo pirkėjo Sąjungoje faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis perpardavimo kainomis, pakoreguotomis atsižvelgiant į visas nuo importo iki perpardavimo patirtas sąnaudas bei pelną.
(35)
Nedideli kiekiai buvo tiesiogiai eksportuojami nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje. Todėl eksporto kaina už šiuos kiekius nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį, remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis eksporto kainomis.
3.1.3. Palyginimas
(36)
Eksportuojančių gamintojų normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui. Tuo remiantis koreguojant atsižvelgta į pakavimo, transporto sąnaudas, kredito išlaidas ir antidempingo muitus.
(37)
TMK Group prašė atsižvelgti į kai kurias charakteristikas, susijusias su plieno rūšimi, sriegių tipu ir BVV padengimu, siekiant užtikrinti teisingą vidaus rinkoje ir eksportui parduodamų BVV palyginimą.
(38)
Europos Sąjungos besiūlių plieno vamzdžių pramonės apsaugos komitetas (angl. Defence Committee of the Seamless Steel Tubes Industry of the European Union) nurodė, kad bet koks prašymas keisti produktų apibrėžtis arba pradiniame tyrime ar vėlesnėje peržiūroje naudotus metodus pažeidžia pagrindinio reglamento 11 straipsnio 9 dalį ir turėtų būti netenkinamas.
(39)
Šiuo atžvilgiu atlikus tyrimą nustatyta, kad TMK Group prašymas nebuvo susijęs su produkto apibrėžtimi ir leido nustatyti papildomas charakteristikas, o tai užtikrino teisingą tokias pačias savybes turinčių BVV palyginimą. Be to, buvo nustatyta, kad šios papildomos charakteristikos turėjo įtakos kainoms ir jų palyginamumui.
(40)
Tuo remiantis nuspręsta, kad prašymas pagrįstas, ir į minėtas charakteristikas buvo atsižvelgta.
(41)
TMK Group teigė, kad remiantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 10 dalimi pagal DDP („pristatyta, muitas sumokėtas“) sandorius sumokėti muitai neturėtų būti išskaičiuojami nustatant eksporto kainą. Ji teigia, kad, palyginti su paskutiniu 12 mėnesių laikotarpiu iki antidempingo muitų TMK į Sąjungą eksportuojamiems BVV nustatymo (nuo 2005 m. liepos 1 d. iki 2006 m. birželio 30 d. arba ataskaitinis laikotarpis), muitas buvo tinkamai atspindėtas per PTL galiojusiose kainose ir tolesnio pardavimo Sąjungoje kainose.
(42)
Šiuo atžvilgiu nustatyta, kad DDP kainos, taikomos pirmiems nesusijusiems pirkėjams, nepadengė sąnaudų, jau nekalbant apie antidempingo muitus; t. y. šie sandoriai iš esmės buvo nuostolingi. Be to, pažymima, kad, nors panašių produktų kainos nuo ataskaitinio laikotarpio pakilo maždaug 30 %, žaliavų kainos, kurios sudaro vidutiniškai daugiau kaip 50 % gamybos sąnaudų, pakilo daugiau nei 70 % per tą patį laikotarpį. Remiantis tuo, kas išdėstyta, daroma išvada, jog nepateikta įtikinamų įrodymų, kad muitas tinkamai atspindėtas tolesnio pardavimo kainose.
(43)
Be to, pažymima, kad, net jei būtų pripažįstama, kad muitas atspindėtas tolesnio pardavimo kainose (quod non), pagrindinio reglamento 11 straipsnio 10 dalyje reikalaujama, kad muitą atspindėtų ir perpardavimo, ir tolesnio pardavimo kainos.
(44)
Atskleidus faktus TMK Group toliau prieštaravo muitų išskaičiavimui iš eksporto kainų ir teigė, kad atlikus dujų sąnaudų koregavimą gauti nuostoliai, kurie, jos nuomone, neabejotinai buvo nedideli, nepateikdama jokių kitų įrodymų. TMK Group palaikė savo poziciją, kad teiginys, jog eksporto kainos EXW sąlygomis turėtų būti didesnės už gamybos sąnaudas, yra teisiškai klaidingas, ir pakartojo, kad vienintelis nagrinėtinas kriterijus buvo tai, ar sumokėti antidempingo muitai buvo tinkamai atspindėti perpardavimo kainoje, kurią taikė su ja nesusiję pirkėjai, pirkę DDP sąlygomis. Tačiau, kadangi pirmiesiems nesusijusiems pirkėjams taikytos DDP kainos nepadengė sąnaudų, jau nekalbant apie antidempingo muitus, netgi neatlikus dujų sąnaudų koregavimo ir atsižvelgiant į tai, jog žaliavų kaina, sudaranti vidutiniškai daugiau nei 50 % gamybos sąnaudų, per tą patį laikotarpį, kaip minėta 42 konstatuojamojoje dalyje, padidėjo daugiau nei 70 %, daroma išvada, kad TMK Group nepateikė įtikinamų įrodymų, kad muitas buvo tinkamai atspindėtas taikomose kainose ar tolesnio pardavimo kainose.
(45)
Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, šis argumentas turėjo būti atmestas.
3.1.4. Dempingo skirtumas
(46)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalis kiekvieno iš eksportuojančių gamintojų atveju atskirai lyginta vidutinė svertinė normalioji vertė su kiekvienos rūšies produkto vidutine svertine eksporto kaina remiantis gamintojo kaina EXW sąlygomis. TMK Group nustatytas vienas bendras dempingo skirtumas, apskaičiavus vidutinį svertinį dempingo dydį eksportuojantiems gamintojams, priklausantiems TMK Group.
(47)
Tuo remiantis dempingo skirtumas, išreikštas CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą procentine dalimi, buvo 29,6 %. Atskleidus faktus TMK Group nurodė kelias korektūros klaidas dviejų iš jos gamybos įmonių dempingo skaičiavimuose. Šios korektūros klaidos buvo ištaisytos ir, vietoje 29,6 %, TMK Group nustatytas 28,7 % vidutinis svertinis dempingo skirtumas.
(48)
Pažymima, kad šis dempingo skirtumas, priešingai nei rodo peržiūros prašyme pateikti prima facie įrodymai, yra didesnis už galiojantį muitą, taikomą importuojamiems TMK Group produktams. Padidėjimą lemia keli veiksniai: pirma, peržiūros prašyme pateikti įrodymai susiję tik su kai kuriais vieno iš trijų eksportuojančių gamintojų sandoriais. Nustatyta, kad kai kurie iš šių sandorių nebuvo susiję su nagrinėjamuoju produktu. Antra, kaip minėta 23 konstatuojamojoje dalyje, atliekant tyrimą grupė nepranešė apie kai kuriuos nagrinėjamojo produkto eksporto sandorius. Galiausiai grupės prašymas dėl muito pripažinimo sąnaudomis (žr. 41-45 konstatuojamąsias dalis) buvo atmestas. Šios aplinkybės, kartu su kitomis vykdant tyrimą patikrintomis aplinkybėmis, lėmė dempingo skirtumo padidėjimą.
4. ILGALAIKIS PASIKEITUSIŲ APLINKYBIŲ POBŪDIS
(49)
Remiantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalimi buvo nagrinėjama, ar su dempingu susijusių aplinkybių pokytis gali būti pagrįstai laikomas ilgalaikiu.
(50)
TMK Group savo peržiūros prašyme nurodė, kad pakito aplinkybės ir pokytis yra ilgalaikis, nes ji padarė reikšmingų vidinės struktūros pakeitimų ir esminių gamybos įrangos pagerinimų, kurie tiesiogiai paveikė jos sąnaudų struktūrą.
(51)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad TMK Group iš tikrųjų padarė didelių investicijų, dėl kurių padidėjo efektyvumas ir pajėgumai. Tačiau, atsižvelgiant į žaliavų kainas ir produktų pridėtinės vertės augimą, negalima nustatyti gamybos sąnaudų sumažėjimo. Nuspręsta, kad pagerinimai, nurodyti 50 konstatuojamojoje dalyje, buvo struktūrinio pobūdžio ir neturėtų keistis artimiausioje ateityje.
(52)
Be to, išnagrinėta eksporto į ES nepriklausančias šalis per PTL ir eksporto į ES po PTL kainų raida. Nustatyta, kad identiški produktai į ES nepriklausančias šalis buvo eksportuojami panašiomis kainomis, kaip ir eksportui į ES tuo pačiu laikotarpiu parduodami produktai. Kalbant apie laikotarpį po PTL, nustatyta, kad kainos buvo šiek tiek didesnės nei per PTL ir tai atitiko kainų lygio tarptautiniu mastu raidą. Nebuvo požymių, kad eksporto kainos artimoje ateityje galėtų smarkiai kisti.
5. ANTIDEMPINGO PRIEMONIŲ DALINIS PAKEITIMAS
(53)
Atsižvelgiant į tyrimo rezultatus manoma, kad iš TMK Group importuojamam nagrinėjamajam produktui taikytina antidempingo muito norma gali būti pagrįstai pakeista į 28,7 %. Iš dalies pakeistas antidempingo muitas turėtų būti lygus nustatytam dempingo skirtumui, nes jis yra mažesnis už pirminiame tyrime nustatytą žalos skirtumą.
(54)
Suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama siūlyti iš dalies keisti Įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 585/2012, ir joms buvo suteikta galimybė pareikšti pastabas,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 585/2012 1 straipsnio 2 dalies lentelėje esantis OAO Volzhsky Pipe Plant,
OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant ir OAO Seversky Tube Works skirtas įrašas pakeičiamas taip:
„OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works,
OAO Sinarsky Pipe Plant ir OAO Seversky Tube Works
28,7 %
A859“
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2012 m. gruodžio 21 d.