NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 231/2014
ze dne 11. března 2014,
kterým se zřizuje nástroj předvstupní pomoci (NPP II)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 212 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Komise ve svém sdělení ze dne 29. června 2011 nazvaném „Rozpočet - Evropa 2020“ vymezuje rámec pro nástroje Unie pro financování vnější činnosti, včetně nástroje předvstupní pomoci (dále jen „NPP II“).
(2)
Jelikož nařízení Rady (ES) č. 1085/2006 (4) pozbylo dne 31. prosince 2013 platnosti, měl by být v zájmu vyšší účinnosti vnější činnosti Unie zachován na období 2014-2020 rámec pro plánování a poskytování vnější pomoci. Politika Unie v oblasti rozšíření by měla být i nadále podporována zvláštním nástrojem pro financování vnější činnosti. Je proto třeba zřídit NPP II.
(3)
Článek 49 Smlouvy o Evropské unii stanoví, že každý evropský stát, který uznává hodnoty úcty k lidské důstojnosti, svobody, demokracie, rovnosti, právního státu a dodržování lidských práv, včetně práv osob patřících k menšinám, může požádat o členství v Unii. Evropský stát, který požádal o přistoupení k Unii, se může členem stát pouze tehdy, pokud bylo potvrzeno, že splňuje kritéria členství stanovená na zasedání Evropské rady v Kodani v červnu 1993 (dále jen „kodaňská kritéria“), a za předpokladu, že přistoupení nepřesáhne schopnost Unie integrovat nového člena. Tato kritéria se týkají stability institucí zaručujících demokracii, právní stát, lidská práva a respektování a ochranu menšin, existence fungujícího tržního hospodářství a schopnosti vyrovnat se s konkurenčním tlakem a tržními silami v rámci Unie a schopnosti převzít nejen práva, nýbrž rovněž povinnosti podle Smluv, včetně dodržování cílů politické, hospodářské a měnové unie.
(4)
Základem obnovené shody o rozšíření je nadále strategie rozšíření založená na konsolidaci, podmíněnosti a komunikaci spolu se schopností Unie integrovat nové členy. Přístupový proces je založen na objektivních kritériích a použití zásady rovného zacházení se všemi žadateli, přičemž každý z nich je posuzován na základě svých vlastních výsledků. Pokrok na cestě k přistoupení závisí v případě každého žadatele na dodržování hodnot Unie a na jeho schopnosti provést potřebné reformy s cílem přizpůsobit svůj politický, institucionální, právní, správní a hospodářský systém pravidlům, standardům, politikám a postupům v Unii.
(5)
Proces rozšíření posiluje mír, demokracii a stabilitu v Evropě a Unie může být díky němu lépe připravena řešit globální výzvy. Transformační síla procesu rozšíření s sebou přináší v zemích zapojených procesu rozšíření dalekosáhlou politickou a hospodářskou reformu, z níž má prospěch i Unie jako celek.
(6)
Evropská rada udělila status kandidátské země Černé Hoře, Islandu, Bývalé jugoslávské republice Makedonii, Srbsku a Turecku. Potvrdila evropskou perspektivu západního Balkánu. Aniž jsou dotčeny postoje k otázce statusu nebo jakákoli budoucí rozhodnutí přijatá Evropskou radou či Radou, ti s evropskou perspektivou, kterým dosud nebyl udělen status kandidátské země, mohou být výhradně pro účely tohoto nařízení považovány za potenciální kandidáty. Finanční pomoc podle tohoto rozhodnutí by měla být poskytována všem příjemcům uvedeným v příloze I.
(7)
Pomoc podle tohoto nařízení by měla být poskytována v souladu s rámcem politiky rozšíření, který stanoví Evropská rada a Rada, a s řádným zohledněním sdělení o strategii rozšíření a zpráv o pokroku, které jsou součástí každoročního balíčku Komise týkajícího se rozšíření, a příslušných usnesení Evropského parlamentu. Pomoc by měla být také poskytována v souladu s dohodami, které Unie uzavřela s příjemci uvedenými v příloze I, a v souladu s evropskými a přístupovými partnerstvími. Pomoc by se měla zaměřit především na vybraný počet oblastí politiky, jež příjemcům uvedeným v příloze I pomohou posílit demokratické instituce a právní stát, reformovat soudnictví a veřejnou správu, dodržovat základní práva a prosazovat rovnost žen a mužů, toleranci, sociální začleňování a zákaz diskriminace. Pomoc by měla i nadále podporovat jejich úsilí o posílení regionální, makroregionální a přeshraniční spolupráce, jakož i územního rozvoje, mimo jiné prováděním makroregionálních strategií Unie. Měla by zlepšit rovněž jejich hospodářský a sociální rozvoj, který je základem programu inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění, se zvláštním zřetelem na malé a střední podniky, a to za účelem dosažení cílů strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění Evropa 2020 (dále jen „strategie Evropa 2020“) a zajištění postupného souladu s kodaňskými kritérii. Provázanost mezi finanční pomocí a celkovým pokrokem dosaženým při naplňování předvstupní strategie by měla být posílena.
(8)
V zájmu zohlednění změn rámce politiky rozšíření nebo významných změn týkajících se příjemců uvedených na seznamu v příloze I by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o přizpůsobení a aktualizaci tematických priorit pro poskytování pomoci uvedených v příloze II. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(9)
Pro většinu příjemců uvedených v příloze I zůstávají klíčovými výzvami posílení právního státu, včetně boje proti korupci a organizované trestné činnosti, a řádná správa věcí veřejných, včetně reformy veřejné správy; tyto aspekty mají zásadní význam, aby se tito příjemci přiblížili Unii a později v plném rozsahu převzali povinnosti vyplývající z členství v Unii. Vzhledem k dlouhodobější povaze reforem prováděných v těchto oblastech a k potřebě dosahovat lepších výsledků by finanční pomoc podle tohoto nařízení měla co nejdříve řešit požadavky kladené na příjemce uvedené v příloze I.
(10)
Příjemci uvedení v příloze I musí být lépe připraveni na řešení globálních výzev, jako je udržitelný rozvoj a změna klimatu, a zajistit soulad s úsilím Unie při řešení těchto záležitostí. Pomoc Unie podle tohoto nařízení by měla přispět rovněž k dosažení cíle, jenž spočívá ve zvýšení části rozpočtu Unie související s oblastí klimatu nejméně o 20 %.
(11)
Na základě zkušeností členských států by Unie měla rovněž poskytnout podporu pro transformaci na cestě k přistoupení ve prospěch všech příjemců uvedených v příloze I. Tato spolupráce by se měla zaměřit zejména na výměnu zkušeností, které členské státy získaly v procesu reforem.
(12)
Komise a členské státy by měly zajistit soulad, soudržnost a doplňkovost své pomoci, zejména prostřednictvím pravidelných konzultací a častých výměn informací v průběhu různých fází cyklu pomoci. Dále je třeba podniknout kroky nezbytné k zajištění lepší koordinace a doplňkovosti s dalšími dárci, a to i prostřednictvím pravidelných konzultací. Úloha občanské společnosti jak v programech prováděných vládními orgány, tak i jako přímého příjemce pomoci Unie by měla být posílena.
(13)
Priority činnosti zaměřené na dosažení cílů v příslušných oblastech politik, jež budou podporovány na základě tohoto nařízení, by měly být stanoveny v orientačních strategických dokumentech, jež vypracuje Komise na dobu trvání víceletého finančního rámce Unie na období 2014-2020 za partnerského přispění příjemců uvedených v příloze I na základě jejich konkrétních potřeb a na základě agendy rozšíření v souladu s obecnými a specifickými cíli vymezenými tímto nařízením a s řádným ohledem na příslušné vnitrostátní strategie. Strategické dokumenty by měly rovněž určovat oblasti politiky, jež je třeba poskytnutím pomoci podporovat, a měly by stanovit, aniž by byly dotčeny výsady Evropského parlamentu a Rady, orientační příděly finančních prostředků Unie podle jednotlivých oblastí politiky rozepsané na jednotlivé roky, včetně odhadu výdajů souvisejících s oblastí klimatu. Měla by být zajištěna dostatečná pružnost, aby bylo možné zohlednit nově vznikající potřeby a poskytnout pobídky ke zvýšení výkonnosti. Strategické dokumenty by měly zajistit soudržnost a soulad s úsilím příjemců uvedených v příloze I, jež se odráží v jejich státním rozpočtu, a měly by zohledňovat podporu poskytnutou ostatními dárci. V zájmu zohlednění vnitřního a vnějšího vývoje by měly být strategické dokumenty v případě potřeby přezkoumány a revidovány.
(14)
Je v zájmu Unie napomáhat příjemcům uvedeným v příloze I v reformním úsilí zaměřeném na členství v Unii. Pomoc by měla být řízena s důrazným zaměřením na výsledky a pomocí pobídek pro příjemce, kteří účinným prováděním předvstupní pomoci a pokrokem při plnění kritérií pro členství prokáží odhodlání k reformě.
(15)
Pomoc by měla i nadále využívat struktury a nástroje, které se osvědčily v předvstupním procesu. Přechod od přímého řízení prostředků předvstupní pomoci ze strany Komise k nepřímému řízení příjemci uvedenými v příloze I by měl být postupný a měl by být v souladu s kapacitami těchto příjemců. Komise by v souladu se zásadou participativní demokracie měla u každého příjemce uvedeného v příloze I podporovat parlamentní dohled nad pomocí mu poskytovanou.
(16)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci se týkají strategických dokumentů, programovacích dokumentů a zvláštních pravidel stanovících tyto jednotné podmínky a měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (5). Při přijímání těchto prováděcích aktů by se s ohledem na jejich povahu, zejména jejich politické zaměření a finanční dopady, měl v zásadě použít přezkumný postup, s výjimkou opatření malého finančního rozsahu. Při stanovování jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být zohledněny poznatky získané při řízení a provádění předchozí předvstupní pomoci. Bude-li to vyžadovat vývoj situace, měly by být tyto jednotné podmínky změněny.
(17)
Výbor zřízený tímto nařízením by měl být rovněž příslušný pro právní akty a závazky podle nařízení (ES) č. 1085/2006 a pro provádění článku 3 nařízení Rady (ES) č. 389/2006 (6).
(18)
Toto nařízení stanoví finanční krytí na celou dobu své použitelnosti, které představuje pro Evropský parlament a Radu při ročním rozpočtovém procesu hlavní referenční částku ve smyslu bodu 17 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (7).
(19)
Unie by měla usilovat o co nejúčinnější využití dostupných zdrojů k optimalizaci dopadu své vnější činnosti. Toho by mělo být dosahováno soudržností a doplňkovostí nástrojů Unie pro vnější činnost, jakož i vytvářením synergie mezi NPP II, ostatními Unie nástroji pro financování vnější činnosti a dalšími politikami Unie. To by mělo dále vést ke vzájemnému posílení programů navržených na základě nástrojů pro financování vnější činnosti.
(20)
Společná pravidla a postupy pro provádění nástrojů Unie pro financování vnější činnosti jsou stanoveny v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 236/2014 (8).
(21)
Jelikož cíle tohoto nařízení nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jej může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(22)
Je vhodné zajistit plynulý a nepřerušený přechod mezi nástrojem předvstupní pomoci NPP) zřízeným nařízením (ES) č. 1085/2006 a NPP II a uvést dobu použitelnosti tohoto nařízení do souladu s dobou použitelnosti nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 (9). Proto by se toto nařízení mělo použít od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Obecný cíl
Nástroj předvstupní pomoci na období 2014-2020 (NPP II) podporuje příjemce uvedené v příloze I při přijímání a provádění politických, institucionálních, právních, správních, sociálních a hospodářských reforem, které jsou zapotřebí k tomu, aby tito příjemci dosáhli souladu s hodnotami Unie a postupného sblížení s pravidly, standardy, politikami a postupy Unie s ohledem na jejich budoucí členství v Unii.
Prostřednictvím této podpory přispívá NPP II ke stabilitě, bezpečnosti a prosperitě u příjemců uvedených v příloze I.
Článek 2
Specifické cíle
1. Pomoc podle tohoto nařízení sleduje dosažení následujících specifických cílů v souladu s potřebami každého příjemce uvedeného v příloze I a jeho individuální agendou rozšíření:
a)
podpora politických reforem, mimo jiné prostřednictvím:
i)
posílení demokracie a příslušných institucí, včetně nezávislého a efektivního soudnictví, a právního státu, včetně jeho prosazování;
ii)
prosazování a ochrany lidských práv a základních svobod, důslednějšího dodržování práv příslušníků menšin, včetně osob homosexuální, bisexuální, transsexuální a intersexuální orientace, prosazování rovnosti žen a mužů, nediskriminace a tolerance a svobody sdělovacích prostředků a respektování kulturní rozmanitosti;
iii)
regionální spolupráce a dobrých sousedských vztahů;
iv)
podpory usmíření, budování míru a opatření pro budování důvěry;
v)
boje proti korupci a organizované trestné činnosti;
vii)
posílení veřejné správy a řádné správy věcí veřejných na všech úrovních;
vii)
opatření pro budování kapacit v zájmu zlepšení vymáhání práva, správy hranic a provádění migrační politiky včetně řízení migračních toků;
viii)
rozvoje občanské společnosti;
ix)
zlepšení sociálního dialogu a posílení kapacit sociálních partnerů;
b)
podpora hospodářského, sociálního a územního rozvoje za účelem inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění, mimo jiné prostřednictvím:
i)
dosažení souladu s normami Unie v hospodářské oblasti, včetně fungující tržní ekonomiky, jakož i v daňovém řízení a správě ekonomických záležitostí;
ii)
hospodářských reforem nezbytných k vypořádání se s konkurenčními tlaky a tržními silami v Unii a současně přispívajících k dosažení sociálních a environmentálních cílů;
iii)
podpory zaměstnanosti a mobility pracovních sil, podpory vytváření kvalitních pracovních míst a rozvoje lidského kapitálu;
iv)
podpory sociálního a ekonomického začlenění, a to zejména menšin a zranitelných skupin obyvatelstva, včetně osob se zdravotním postižením, uprchlíků a vysídlených osob;
v)
prosazování integrovaných vzdělávacích systémů podporujících začlenění a ochrany a obnovy kulturního dědictví;
vi)
rozvoje fyzického kapitálu, včetně zlepšení infrastruktury, a lepšího propojení s unijními a regionálními sítěmi;
vii)
posílení kapacit v oblasti výzkumu, technologického rozvoje a inovací;
c)
posílení schopnosti příjemců uvedených v příloze I na všech úrovních plnit povinnosti vyplývající z členství v Unii podporou postupného sbližování s acquis Unie a jeho přijetí, provádění a vymáhání, včetně příprav na řízení strukturálních fondů, Fondu soudržnosti a Evropského fondu pro rozvoj venkova;
d)
posílení regionální integrace a územní spolupráce za účasti příjemců uvedených v příloze I, členských států a případně třetích zemí v rámci oblasti působnosti nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 232/2014 (10).
2. Pokrok v dosahování specifických cílů stanovených v odstavci 1 se sleduje a posuzuje na základě předem vymezených, jasných, transparentních a případně pro jednotlivé země uzpůsobených a měřitelných ukazatelů, mezi něž patří:
a)
pokrok v posilování demokracie, právního státu a nezávislého a efektivního systému soudnictví, dodržování lidských práv včetně práv příslušníků menšin a zranitelných skupin, základních svobod, rovnosti žen a mužů a práv žen, boji proti korupci a organizované trestné činnosti, usmíření, dobrých sousedských vztazích a navracení uprchlíků, a zejména přehled dosažených výsledků v těchto oblastech;
b)
pokrok v socioekonomických a fiskálních reformách zaměřených na strukturální a makroekonomické nerovnováhy; přiměřenost a účinnost strategií sociálního a hospodářského rozvoje, pokrok směrem k inteligentnímu a udržitelnému růstu podporujícímu začlenění a vytvoření otevřeného a integrovaného vzdělávání, kvalitní odborné přípravy a zaměstnání, mimo jiné prostřednictvím veřejných investic podporovaných z NPP II; pokrok při vytváření příznivého podnikatelského prostředí;
c)
pokrok při slaďování právního rámce s acquis Unie, včetně výsledků jeho provádění; pokrok v oblasti institucionální reformy související s Unií, včetně přechodu na nepřímé řízení pomoci poskytované podle tohoto nařízení;
d)
pokrok při rozvoji a posilování řádné správy věcí veřejných a správních, institucionálních a absorpčních kapacit na všech úrovních včetně dostatečných lidských zdrojů, jichž je třeba k přijetí a vymáhání právních předpisů souvisejících s acquis;
e)
iniciativy v oblasti regionální a územní spolupráce a vývoj obchodních toků.
3. Ukazatele uvedené v odstavci 2 se případně použijí k monitorování, posuzování a přezkumu výkonnosti. Jako referenční bod pro posuzování výsledků pomoci z NPP II se použijí každoroční zprávy Komise uvedené v článku 4. Příslušné ukazatele výkonnosti jsou uvedeny ve strategických dokumentech podle článku 6 a programech podle článku 7 a jsou stanoveny tak, aby dosažený pokrok mohl být objektivně posuzován průběžně a ve vhodných případech napříč programy.
Článek 3
Oblasti politiky
1. Pomoc podle tohoto nařízení se vztahuje především na tyto oblasti politiky:
a)
reformy při přípravě na členství v Unii a související budování institucí a kapacit;
b)
socioekonomický a regionální rozvoj;
c)
zaměstnanost, sociální politiky, vzdělávání, podpora rovnosti žen a mužů a rozvoj lidských zdrojů;
d)
zemědělství a rozvoj venkova;
e)
regionální a územní spolupráci.
2. Pomoc ve všech oblastech politiky uvedených v odstavci 1 tohoto článku podporuje příjemce uvedené v příloze I při plnění obecných a specifických cílů stanovených v článcích 1 a 2, zejména prostřednictvím politických reforem, sbližování právních předpisů, budování kapacit a investic.
Zvláštní pozornost je podle potřeby věnována řádné správě věcí veřejných, právnímu státu a boji proti korupci a organizované trestné činnosti.
3. Pomoc v oblastech politiky uvedených v odst. 1 písm. b) až e) může zahrnovat financování typu činností stanovených v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1301/2013 (11), v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1300/2013 (12), v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1304/2013 (13), v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1299/2013 (14) a v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 13/2013 (15).
4. Pomoc v oblasti politiky uvedené v odst. 1 písm. e) může zejména financovat činnosti zahrnující více zemí nebo horizontální činnosti, jakož i činnosti v oblasti přeshraniční, nadnárodní a meziregionální spolupráce.
Článek 4
Rámec pro pomoc
1. Pomoc podle tohoto nařízení se poskytuje v souladu s rámcem politiky rozšíření, který stanoví Evropská rada a Rada, a náležitě zohledňuje sdělení o strategii rozšíření a zprávy o pokroku, které jsou součástí každoročního balíčku Komise týkajícího se rozšíření, a příslušná usnesení Evropského parlamentu. Komise zajistí soudržnost mezi pomocí a rámcem politiky rozšíření.
2. Pomoc je cílená a je uzpůsobena konkrétní situaci příjemců uvedených v příloze I, přičemž se bere v úvahu další úsilí potřebné ke splnění kritérií pro členství i kapacity těchto příjemců. Rozsah a intenzita pomoci závisí na potřebách, odhodlání provádět reformy a pokroku při provádění těchto reforem. Pomoc se soustřeďuje především na pomoc příjemcům uvedeným v příloze I při navrhování a provádění odvětvových reforem. Odvětvové politiky a strategie musí být ucelené a přispívat k dosahování specifických cílů uvedených v čl. 2 odst. 1.
3. Tematické priority pro poskytování pomoci podle potřeb a kapacit příjemců uvedených v příloze I jsou v souladu se specifickými cíli uvedenými v čl. 2 odst. 1 uvedeny v příloze II. Každá z těchto tematických priorit může přispívat k dosahování více než jednoho specifického cíle.
4. V souladu se specifickým cílem uvedeným v čl. 2 odst. 1 písm. d) pomoc podporuje přeshraniční spolupráci jak mezi příjemci uvedenými v příloze I, tak mezi těmito příjemci a členskými státy nebo zeměmi evropského nástroje sousedství, zřízeného nařízením (EU) č. 232/2014, a to za účelem podpory dobrých sousedských vztahů, posilování integrace Unie a podpory socio-ekonomického rozvoje. Tematické priority pro pomoc ve prospěch územní spolupráce jsou uvedeny v příloze III.
Článek 5
Soulad, soudržnost a doplňkovost
1. Finanční pomoc podle tohoto nařízení musí být v souladu s politikami Unie. Musí být v souladu s dohodami uzavřenými Unií s příjemci uvedenými v příloze I a musí dodržovat závazky vyplývající z mnohostranných dohod, jejichž je Unie smluvní stranou.
2. Komise ve spolupráci s členskými státy přispívá k plnění závazků Unie směřujících k větší transparentnosti a odpovědnosti při poskytování pomoci, mimo jiné zveřejňováním informací o objemu a přidělování pomoci, přičemž zajistí, aby údaje byly mezinárodně srovnatelné a snadno dostupné a aby bylo možné je sdílet a zveřejňovat.
3. Komise, členské státy a Evropská investiční banka (EIB) spolupracují, mimo jiné prostřednictvím pravidelných a otevřených zasedání věnovaných koordinaci pomoci, při zajišťování soudržnosti mezi pomocí poskytovanou podle tohoto nařízení a jinou pomocí poskytovanou Unií, členskými státy a EIB a usilují o to, aby se zabránilo zdvojování pomoci.
4. Komise, členské státy a EIB zajistí koordinaci svých programů pomoci, aby se zvýšila účinnost a efektivita při poskytování pomoci a předešlo dvojímu financování, v souladu se zavedenými zásadami pro posilování operativní koordinace v oblasti vnější pomoci a pro harmonizaci politik a postupů, zejména mezinárodními zásadami týkajícími se účinnosti pomoci. Koordinace zahrnuje pravidelné konzultace a časté výměny informací v jednotlivých fázích cyklu pomoci, zejména přímo na místě, a představuje klíčový krok v procesech programování členských států a Unie.
5. Za účelem zvýšení účinnosti a efektivity při poskytování pomoci a předcházení dvojímu financování přijme Komise ve spolupráci s členskými státy nezbytná opatření pro zajištění lepší koordinace a větší doplňkovosti s mnohostrannými a regionálními organizacemi a subjekty, jako jsou mezinárodní finanční instituce, agentury, fondy a programy OSN a dárci mimo Unii.
6. Při přípravě, provádění a monitorování pomoci podle tohoto nařízení Komise v zásadě jedná v partnerství s příjemci uvedenými v příloze I. Do partnerství jsou případně zapojeny příslušné státní a místní orgány, jakož i organizace občanské společnosti. Komise podporuje koordinaci mezi zúčastněnými stranami.
Kapacity organizací občanské společnosti musí být posilovány, a to případně i jejich zahrnutím mezi přímé příjemce pomoci.
HLAVA II
STRATEGICKÉ PLÁNOVÁNÍ
Článek 6
Strategické dokumenty
1. Pomoc podle tohoto nařízení je poskytována na základě orientačních strategických dokumentů pro jednotlivé země nebo více zemí (dále jen „strategické dokumenty“), které na dobu trvání víceletého finančního rámce Unie na období 2014-2020 vypracuje Komise v partnerství s příjemci uvedenými v příloze I.
2. Strategické dokumenty vymezují priority činnosti zaměřené na dosažení cílů v příslušných oblastech politiky uvedených v článku 3, jež jsou podporovány na základě tohoto nařízení v souladu s obecným cílem uvedeným v článku 1 a specifickými cíli uvedenými v článku 2. Strategické dokumenty se přijímají v souladu s rámcem pro pomoc stanoveným v článku 4 a náležitě zohledňují příslušné vnitrostátní strategie.
3. Strategické dokumenty obsahují orientační částku finančních prostředků Unie přidělenou na jednotlivé oblasti politiky a rozepsanou na jednotlivé roky a umožňují řešit nově vznikající potřeby, aniž je dotčena možnost kombinovat pomoc v různých oblastech politiky. Součástí strategických dokumentů jsou ukazatele pro posuzování pokroku při dosahování cílů, které jsou v nich stanoveny.
4. Komise každoročně posoudí provádění strategických dokumentů, přičemž rovněž posoudí, zda jsou nadále relevantní s ohledem na vývoj politického rámce uvedeného v článku 4. Komise informuje výbor podle čl. 13 odst. 1 o výsledcích tohoto posouzení a může případně navrhnout revizi strategických dokumentů podle tohoto článku nebo programů a opatření podle čl. 7 odst. 1. Tyto strategické dokumenty jsou také přezkoumány v polovině období a případně revidovány.
5. Komise přijímá strategické dokumenty uvedené v tomto článku a jejich případné revize přezkumným postupem podle čl. 16 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 236/2014.
HLAVA III
PROVÁDĚNÍ
Článek 7
Programování
1. Pomoc Unie podle tohoto nařízení je prováděna přímo, nepřímo nebo v rámci sdíleného řízení prostřednictvím programů a opatření uvedených v článcích 2 a 3 nařízení (EU) č. 236/2014 a v souladu se zvláštními pravidly, která stanoví jednotné podmínky k provedení tohoto nařízení, zejména pokud jde o řídící struktury a postupy, a která Komise přijme v souladu s článkem 13 tohoto nařízení. Provádění má zpravidla podobu ročních nebo víceletých programů pro jednotlivé země nebo pro více zemí a programů přeshraniční spolupráce, které vypracovávají příslušní příjemci uvedení v příloze I tohoto nařízení nebo případně Komise v souladu se strategickými dokumenty podle článku 6 tohoto nařízení.
2. Při tvorbě nebo přezkumech programů probíhajících po zveřejnění zprávy o přezkumu v polovině období podle článku 17 nařízení (EU) č. 236/2014 (dále jen „zpráva o přezkumu v polovině období“) se zohlední výsledky, zjištění a závěry této zprávy.
Článek 8
Rámcové a doplňkové dohody
1. Komise a příslušní příjemci uvedení v příloze I uzavřou rámcové dohody o provádění pomoci.
2. V případě potřeby mohou být mezi Komisí a příslušnými příjemci uvedenými v příloze I nebo jejich prováděcími orgány uzavřeny doplňkové dohody týkající se provádění pomoci.
Článek 9
Ustanovení o vztahu mezi nástroji
1. V řádně odůvodněných případech a k zajištění soudržnosti a účinnosti financování Unie nebo na podporu regionální spolupráce může Komise rozhodnout o rozšíření způsobilosti programů a opatření uvedených v čl. 7 odst. 1 na země, území a regiony, jež by jinak nebyly způsobilé pro financování podle článku 1, pokud má daný program nebo opatření globální, regionální nebo přeshraniční povahu.
2. Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR) přispěje na programy nebo opatření přeshraniční spolupráce mezi příjemci uvedenými v příloze I a členskými státy, které se zavedou podle tohoto nařízení. Výše příspěvku z EFRR se určí podle článku 4 nařízení (EU) č. 1299/2013. Na použití tohoto příspěvku se vztahuje toto nařízení.
3. NPP II může tam, kde je to vhodné, přispět na programy nebo opatření nadnárodní a meziregionální spolupráce zavedené a prováděné podle nařízení (EU) č. 1299/2014, jichž se účastní příjemci uvedení v příloze I tohoto nařízení.
4. NPP II může tam, kde je to vhodné, přispět na programy nebo opatření přeshraniční spolupráce zavedené a prováděné podle nařízení (EU) č. 232/2014, jichž se účastní příjemci uvedení v příloze I tohoto nařízení.
5. NPP II může tam, kde je to vhodné, přispět na programy nebo opatření zavedené v rámci makroregionální strategie, jichž se účastní příjemci uvedení v příloze I.
HLAVA IV
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 10
Přenesení pravomoci
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 11 měnící přílohu II tohoto nařízení. Komise zejména do 31. března 2018 přijme akt v přenesené pravomoci, kterým se příloha II tohoto nařízení mění v návaznosti na zveřejnění zprávy o přezkumu v polovině období a na základě doporučení v ní obsažených.
Článek 11
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci podle článku 10 je Komisi svěřena do 31. prosince 2020.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci podle článku 10 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 10 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 12
Přijetí dalších prováděcích pravidel
Vedle pravidel stanovených v nařízení (EU) č. 236/2014 se přezkumným postupem podle čl. 16 odst. 3 nařízení (EU) č. 236/2014 přijmou zvláštní pravidla, jimiž se stanoví jednotné podmínky k provedení tohoto nařízení.
Článek 13
Postup projednávání ve výboru
1. Zřizuje se Výbor pro nástroj předvstupní pomoci (dále jen „Výbor pro NPP II“), který se skládá ze zástupců členských států a kterému předsedá zástupce Komise. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Výbor pro NPP II je nápomocen Komisi ve všech oblastech politiky uvedených v článku 3. Je rovněž příslušný pro právní akty a závazky podle nařízení (ES) č. 1085/2006 a pro provádění článku 3 nařízení Rady (ES) č. 389/2006.
Článek 14
Odměňování výkonnosti
1. Strategické dokumenty podle článku 6 stanoví, že přiměřená výše pomoci zůstává k dispozici za účelem odměnění konkrétního příjemce uvedeného v příloze I za:
a)
zvláštní pokrok při plnění kritérií pro členství nebo
b)
účinné uplatňování předvstupní pomoci, přičemž je dosahováno zvláště dobrých výsledků v souvislosti se specifickými cíli stanovenými v příslušném strategickém dokumentu.
2. Pokud pokrok dosažený příjemcem uvedeným v příloze I nebo jeho výsledky výrazným způsobem nedosahují úrovně stanovené ve strategických dokumentech, Komise přezkumným postupem podle čl. 16 odst. 3 nařízení (EU) č. 236/2014 výši přidělených prostředků přiměřeně upraví.
3. Za účelem odměn uvedených v odstavci 1 tohoto článku se vyčlení přiměřená částka a přidělí se na základě hodnocení výkonnosti a pokroku za období několika let, nejpozději však v roce 2017 v případě hodnocení výkonnosti a v roce 2020 v případě hodnocení pokroku. Zohlední se přitom ukazatele výkonnosti podle čl. 2 odst. 2 vymezené ve strategických dokumentech.
4. Orientační částka finančních prostředků Unie obsažená ve strategických dokumentech podle článku 6 zohlední možnost přidělit příslušné dodatečné finanční prostředky na základě výkonnosti nebo pokroku.
Článek 15
Finanční krytí
1. Finanční krytí pro provádění tohoto nařízení na období 2014-2020 činí 11 698 668 000 EUR v běžných cenách. Až 4 % finančního krytí se přidělí na programy přeshraniční spolupráce mezi příjemci uvedenými v příloze I a členskými státy na základě jejich potřeb a priorit.
2. Roční rozpočtové prostředky schvaluje Evropský parlament a Rada v mezích víceletého finančního rámce na období 2014-2020.
3. V souladu s čl. 18 odst. 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1288/2013 (16) se z různých nástrojů pro financování vnější činnosti, totiž nástroje pro rozvojovou spolupráci, zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 233/2014 (17), evropského nástroje sousedství, NPP II a nástroje partnerství, zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 234/2014 (18), přiděluje orientační částka ve výši 1 680 000 000 EUR na opatření v oblasti mobility ve vzdělávání do partnerských zemí nebo z partnerských zemí ve smyslu nařízení (EU) č. 1288/2013 a na spolupráci a politický dialog s orgány, institucemi a organizacemi z těchto zemí. Použití těchto finančních prostředků se řídí nařízením (EU) č. 1288/2013.
Finanční prostředky se poskytnou ve dvou víceletých přídělech, z nichž první se bude vztahovat na první čtyři roky, druhý pak na zbývající tři roky. S přidělením těchto finančních prostředků počítá programování stanovené v tomto nařízení v souladu se zjištěnými potřebami a prioritami dotčených zemí. V případě závažných nepředvídaných okolností nebo významných politických změn mohou být tyto příděly přehodnoceny v souladu s prioritami vnější činnosti Unie.
Článek 16
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014 do dne 31. prosince 2020.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 11. března 2014.
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 231/2014
2014 m. kovo 11 d.
kuriuo nustatoma Pasirengimo narystei paramos priemonė (PNPP II)
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 212 straipsnio 2 dalį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),
atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),
laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (3),
kadangi:
(1)
savo 2011 m. birželio 29 d. komunikate „Strategijos Europa 2020 biudžetas“ Komisija nustato Sąjungos išorės veiksmų finansavimo priemonių sistemą, įskaitant Pasirengimo narystei paramos priemonę (PNPP II);
(2)
Tarybos reglamento (EB) Nr. 1085/2006 (4) galiojimas baigėsi 2013 m. gruodžio 31 d., o siekiant padidinti Sąjungos išorės veiksmų veiksmingumą, išorės paramos planavimo ir teikimo sistema turėtų būti išlaikyta ir 2014-2020 m. laikotarpiu. Sąjungos plėtros politika turėtų ir toliau būti remiama pagal konkrečią išorės veiksmų finansavimo priemonę. Todėl turėtų būti nustatyta PNPP II;
(3)
Europos Sąjungos sutarties (toliau - ES sutartis) 49 straipsnyje nustatyta, kad kiekviena Europos valstybė, gerbianti nurodytas vertybes, t. y. pagarbą žmogaus orumui, laisvę, demokratiją, lygybę, teisinę valstybę ir pagarbą žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises, gali pareikšti norą tapti Sąjungos nare. Europos valstybė, pateikusi paraišką dėl narystės Sąjungoje, gali tapti nare tik tada, kai patvirtinama, jog ji atitinka narystės kriterijus, kuriuos nustatė 1993 m. birželio mėn. Kopenhagos Europos Vadovų Taryba (toliau - Kopenhagos kriterijai), ir jeigu dėl jos stojimo į Sąjungą nėra pernelyg viršijamas Sąjungos pajėgumas integruoti naują narę. Tie kriterijai yra susiję su institucijų, užtikrinančių demokratiją, teisinę valstybę, žmogaus teises ir pagarbą mažumoms bei jų apsaugą, stabilumu, veikiančios rinkos ekonomikos egzistavimu, taip pat pajėgumu atlaikyti konkurencinį spaudimą bei Sąjungoje veikiančias rinkos jėgas, ir gebėjimu ne tik naudotis teisėmis, bet ir prisiimti pagal Sutartis numatytas pareigas, įskaitant politinės, ekonominės ir pinigų sąjungos tikslų siekimą;
(4)
plėtros strategija, grindžiama konsolidavimo, sąlygų laikymosi ir informavimo principais bei Sąjungos gebėjimu integruoti naujas nares, tebėra atnaujinto konsensuso dėl plėtros pagrindas. Stojimo procesas yra grindžiamas objektyviais kriterijais ir vienodo požiūrio į visas paraiškas pateikusias valstybes principo taikymu, vertinant kiekvieną iš jų pagal jos nuopelnus. Pasirengimo stojimui pažanga priklauso nuo to, kaip kiekviena paraišką pateikusi valstybė laikosi Sąjungos vertybių, ir nuo jos gebėjimo įgyvendinti būtinas reformas, kad suderintų jos politinių, institucinių, teisinių, administracinių ir ekonominių sistemų veikimą su Sąjungoje taikomomis taisyklėmis, standartais, politika ir praktika;
(5)
vykstant plėtros procesui stiprinama taika, demokratija ir stabilumas Europoje, o Sąjungai sudaromos geresnės sąlygos prisidėti prie pasaulinių problemų sprendimo. Plėtros proceso galia paskatinti pokyčius nulemia plataus masto politines ir ekonomines reformas plėtros šalyse, o tai yra naudinga ir visai Sąjungai;
(6)
Europos Vadovų Taryba šalies kandidatės statusą suteikė Islandijai, Juodkalnijai, buvusiajai Jugoslavijos Respublikai Makedonijai, Turkijai ir Serbijai. Ji patvirtino europinę Vakarų Balkanų perspektyvą. Nedarant poveikio pozicijoms dėl statuso ar būsimiems sprendimams, kuriuos priims Europos Vadovų Taryba arba Taryba, šalys, kurioms taikoma tokia europinė perspektyva ir nėra suteiktas šalies kandidatės statusas, vien šio reglamento tikslu gali būti laikomos potencialiomis kandidatėmis. Finansinė parama pagal šį reglamentą turėtų būti teikiama visoms paramos gavėjoms, išvardytoms I priede;
(7)
parama pagal šį reglamentą turėtų būti teikiama laikantis Europos Vadovų Tarybos ir Tarybos apibrėžto plėtros politikos pagrindo ir tinkamai atsižvelgiant į Komunikatą dėl plėtros strategijos bei pažangos ataskaitas, įtrauktas į Komisijos metinį plėtros dokumentų rinkinį, taip pat į atitinkamas Europos Parlamento rezoliucijas. Parama taip pat turėtų būti teikiama laikantis Sąjungos su I priede išvardytomis paramos gavėjomis sudarytų susitarimų ir atsižvelgiant į Europos bei stojimo partnerystes. Parama daugiausia turėtų būti teikiama keliose pasirinktose politikos srityse, kuriose ji padės I priede išvardytoms paramos gavėjoms stiprinti demokratines institucijas ir teisinę valstybę, atlikti teismų sistemos ir viešojo administravimo reformas, užtikrinti pagarbą pagrindinėms teisėms ir skatinti lyčių lygybę, toleranciją, socialinę įtrauktį ir nediskriminavimą. Teikiant paramą turėtų būti toliau remiamos jų pastangos plėtoti regioninį, makroregioninį ir tarpvalstybinį bendradarbiavimą bei teritorinį vystymąsi, be kita ko, įgyvendinant Sąjungos makroregionines strategijas. Parama taip pat turėtų būti stiprinamas jų ekonominis ir socialinis vystymasis, grindžiamas pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo darbotvarke, kurioje ypač daug dėmesio skiriama mažosioms ir vidutinėms įmonėms, kad būtų pasiekti strategijos „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (toliau - strategija „Europa 2020“) tikslai ir užtikrinta, kad būtų laipsniškai įvykdyti Kopenhagos kriterijai. Turėtų būti didinama finansinės paramos ir bendros pažangos, daromos įgyvendinant pasirengimo narystei strategiją, darna;
(8)
siekiant atsižvelgti į plėtros politikos pagrindo pokyčius arba į svarbius pokyčius I priede išvardytose paramos gavėjose, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais pritaikomi ir atnaujinami II priede išvardyti paramos teminiai prioritetai. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai;
(9)
teisinės valstybės stiprinimas, įskaitant kovą su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu, ir geras valdymas, įskaitant viešojo administravimo reformą, tebėra svarbiausios užduotys daugumai I priede išvardytų paramos gavėjų ir yra esminiai veiksniai tam, kad tos paramos gavėjos galėtų priartėti prie Sąjungos, o vėliau visiškai prisiimti narystės Sąjungoje įsipareigojimus. Kadangi tose srityse vykdomos reformos yra labiau ilgalaikio pobūdžio ir reikia kaupti rezultatų duomenis, finansinė parama pagal šį reglamentą turėtų būti teikiama kuo anksčiau atsižvelgiant į I priede išvardytoms paramos gavėjoms nustatytus reikalavimus;
(10)
I priede išvardytos paramos gavėjos turi būti geriau pasirengusios prisidėti prie pasaulinių problemų sprendimo, pavyzdžiui, darnaus vystymosi ir klimato kaitos, ir suderinti savo veiksmus su Sąjungos pastangomis spręsti tuos klausimus. Sąjungos parama pagal šį reglamentą taip pat turėtų padėti įgyvendinti tikslą su klimato kaita susijusią Sąjungos biudžeto dalį padidinti tiek, kad ji sudarytų bent 20 %;
(11)
Sąjunga taip pat turėtų visoms I priede išvardytoms paramos gavėjoms teikti paramą pereinamajam procesui siekiant narystės, remdamasi savo valstybių narių patirtimi. Vykdant tą bendradarbiavimą daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama visų pirma dalijimusi vykdant reformas valstybių narių įgyta patirtimi;
(12)
Komisija ir valstybės narės turėtų užtikrinti savo teikiamos paramos atitiktį, darną ir papildomumą, visų pirma rengdamos reguliarias konsultacijas ir dažnai keisdamosi informacija įvairiais paramos teikimo ciklo etapais. Taip pat turėtų būti imtasi būtinų priemonių, kad būtų užtikrintas geresnis koordinavimas ir papildomumas su kitais paramos teikėjais, be kita ko, rengiant reguliarias konsultacijas. Turėtų būti stiprinamas pilietinės visuomenės vaidmuo, tiek dalyvaujant valdžios įstaigų įgyvendinamose programose, tiek kaip tiesioginės Sąjungos paramos gavėjos;
(13)
Veiksmų, kuriais siekiama tikslų atitinkamose politikos srityse ir kurie bus remiami pagal šį reglamentą, prioritetai turėtų būti nustatyti orientaciniuose strateginiuose dokumentuose, kuriuos Komisija parengia Sąjungos daugiametės finansinės programos 2014-2020 m. laikotarpiui, bendradarbiaudama su I priede išvardytomis paramos gavėjomis, remdamasi jų konkrečiais poreikiais ir plėtros darbotvarke, laikydamasi bendro ir konkrečių šiame reglamente nustatytų tikslų ir deramai atsižvelgdama į atitinkamas nacionalines strategijas. Strateginiuose dokumentuose taip pat turėtų būti apibrėžtos politikos sritys, kuriose reikėtų teikti paramą, ir, nedarant poveikio Europos Parlamento ir Tarybos prerogatyvoms, turėtų būti nustatytas orientacinis Sąjungos lėšų paskirstymas kiekvienai politikos sričiai per metus, įskaitant kovos su klimato kaita išlaidų sąmatą. Turėtų būti užtikrintas pakankamas lankstumas siekiant tenkinti naujus poreikius ir suteikti paskatų gerinti veiklos rezultatus. Strateginiais dokumentais turėtų būti užtikrinta darna ir nuoseklumas su I priede išvardytų paramos gavėjų pastangomis, atspindėtomis jų nacionaliniuose biudžetuose, taip pat juose turėtų būti atsižvelgta į kitų paramos teikėjų teikiamą paramą. Siekiant atsižvelgti į vidaus ir išorės pokyčius, strateginiai dokumentai prireikus turėtų būti peržiūrimi ir tikslinami;
(14)
Sąjunga suinteresuota padėti I priede išvardytoms paramos gavėjoms joms stengiantis įgyvendinti reformas siekiant narystės Sąjungoje. Parama turėtų būti valdoma daug dėmesio skiriant rezultatams ir teikiant paskatas toms šalims, kurios įrodo savo ryžtą vykdyti reformas, veiksmingai įgyvendindamos pasirengimo narystei paramą ir darydamos pažangą, kad atitiktų narystės kriterijus;
(15)
teikiant paramą turėtų būti toliau naudojamasi struktūromis ir priemonėmis, kurių nauda buvo patvirtinta pasirengimo stojimui proceso metu. Perėjimas nuo Komisijos vykdomo tiesioginio pasirengimo narystei lėšų valdymo prie netiesioginio valdymo, kurį vykdytų I priede išvardytos paramos gavėjos, turėtų būti laipsniškas ir atitikti tų paramos gavėjų atitinkamus pajėgumus. Laikantis dalyvaujamosios demokratijos principo, Komisija turėtų skatinti kiekvienai iš I priede išvardytų paramos gavėjų teikiamos paramos parlamentinę priežiūrą joje;
(16)
siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tie įgaliojimai yra susiję su strateginiais dokumentais, programavimo dokumentais ir konkrečiomis tokių vienodų sąlygų užtikrinimo taisyklėmis ir jais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (5). Atsižvelgiant į tų įgyvendinimo aktų pobūdį, ypač į tai, kad jais nustatomos politikos gairės, arba į jų finansinį poveikį, juos priimant iš esmės turėtų būti taikoma nagrinėjimo procedūra, išskyrus priemonių, susijusių su nedideliu finansiniu poveikiu, atvejus. Nustatant vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas reikėtų atsižvelgti į patirtį, įgytą valdant ir įgyvendinant ankstesnę pasirengimo narystei paramą. Tos vienodos sąlygos turėtų būti iš dalies keičiamos, jei dėl aplinkybių to reikėtų;
(17)
pagal šį reglamentą įsteigto komiteto kompetencijai turėtų būti priskiriami teisės aktai ir įsipareigojimai pagal Reglamentą (EB) Nr. 1085/2006, taip pat Reglamento (EB) Nr. 389/2006 (6) 3 straipsnio įgyvendinimas;
(18)
šiuo reglamentu jo taikymo laikotarpiui nustatomas finansinis paketas, kuris Europos Parlamentui ir Tarybai metinės biudžeto procedūros metu turi būti svarbiausia orientacinė suma, kaip apibrėžta 2013 m. gruodžio 2 d. Tarpinstitucinio Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (7) 17 punkte;
(19)
Sąjunga turėtų siekti kuo efektyviau naudoti turimus išteklius, kad jos išorės veiksmų poveikis būtų optimalus. Tai turėtų būti pasiekta užtikrinant Sąjungos išorės veiksmų priemonių suderinamumą bei papildomumą ir PNPP II, kitų Sąjungos išorės veiksmų finansavimo priemonių bei kitų Sąjungos politikos sričių sinergiją. Be to, tai turėtų apimti abipusį pagal išorės veiksmų finansavimo priemones parengtų programų stiprinimą;
(20)
bendros Sąjungos išorės veiksmų finansavimo priemonių įgyvendinimo taisyklės ir procedūros nustatytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 236/2014 (8);
(21)
kadangi šio reglamento tikslo valstybės narės negali deramai pasiekti ir to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi ES sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti;
(22)
tikslinga užtikrinti sklandų perėjimą be pertraukų nuo Pasirengimo narystei paramos priemonės (PNPP), nustatytos pagal Reglamentą (EB) Nr. 1085/2006, prie PNPP II ir šio reglamento taikymo trukmę suderinti su Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013 (9) taikymo trukme. Todėl šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d.,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
I ANTRAŠTINĖ DALIS
BENDROSIOS NUOSTATOS
1 straipsnis
Bendras tikslas
Pagal pasirengimo narystei paramos priemonę (PNPP II) 2014-2020 m. laikotarpiu remiami I priede išvardytų paramos gavėjų veiksmai priimant ir įgyvendinant politines, institucines, teisines, administracines, socialines ir ekonomines reformas, kurias tos paramos gavėjos turi įgyvendinti, kad jos galėtų laikytis Sąjungos vertybių ir laipsniškai suderinti savo sistemas su Sąjungos taisyklėmis, standartais, politika ir praktika rengdamosi narystei Sąjungoje.
Tokia PNPP II parama prisidedama prie stabilumo, saugumo ir gerovės I priede išvardytose paramos gavėjose.
2 straipsnis
Konkretūs tikslai
1. Pagal šį reglamentą teikiama parama siekiama toliau išvardytų konkrečių tikslų, atsižvelgiant į kiekvienos I priede išvardytos paramos gavėjos poreikius ir individualią plėtros darbotvarkę:
a)
remti politines reformas, inter alia:
i)
stiprinant demokratiją ir demokratines institucijas, įskaitant nepriklausomas ir veiksmingas teismines institucijas, ir teisinę valstybę, įskaitant jos įtvirtinimą;
ii)
propaguojant ir apsaugant žmogaus teises ir pagrindines laisves, užtikrinant didesnę pagarbą mažumoms priklausančių asmenų, įskaitant lesbietes, gėjus, biseksualius, translyčius ir interseksualius asmenis, teisėms, propaguojant lyčių lygybę, nediskriminavimą ir toleranciją, taip pat žiniasklaidos laisvę ir pagarbą kultūrų įvairovei;
iii)
vykdant regioninį bendradarbiavimą ir palaikant gerus kaimyninius santykius;
iv)
propaguojant susitaikymo, taikos kūrimo ir pasitikėjimo stiprinimo priemones;
v)
kovojant su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu;
vi)
stiprinant viešąjį administravimą ir gerą valdymą visais lygiais;
vii)
taikant gebėjimų stiprinimo priemones, kuriomis gerinama teisėsauga, sienų valdymas ir migracijos politikos įgyvendinimas, įskaitant migracijos srautų valdymą;
viii)
ugdant pilietinę visuomenę;
ix)
gerinant socialinį dialogą ir stiprinant socialinių partnerių gebėjimus;
b)
remti ekonominį, socialinį ir teritorinį vystymąsi siekiant pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo, inter alia:
i)
įgyvendinant Sąjungos standartus ekonomikos srityje, įskaitant veikiančią rinkos ekonomiką, taip pat fiskalinio ir ekonomikos valdymo srityse;
ii)
vykdant ekonomines reformas, būtinas konkurenciniam spaudimui ir rinkos jėgoms Sąjungoje atlaikyti, kartu padedant pasiekti socialinius ir aplinkosaugos tikslus;
iii)
skatinant užimtumą ir darbo jėgos judumą, skatinant kurti kokybiškas darbo vietas ir vystyti žmogiškąjį kapitalą;
iv)
skatinant socialinę ir ekonominę įtrauktį, visų pirma mažumų ir pažeidžiamų grupių, įskaitant neįgaliuosius, pabėgėlius ir perkeltuosius asmenis;
v)
plėtojant įtraukią ir integruotą švietimo sistemą ir saugant bei atkuriant kultūros paveldą;
vi)
plėtojant fizinį kapitalą, be kita ko, gerinant infrastruktūrą, ir jungtis su Sąjungos ir regioniniais tinklais;
vii)
stiprinant mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų pajėgumus;
c)
visais lygiais stiprinti I priede išvardytų paramos gavėjų gebėjimus vykdyti su naryste Sąjungoje susijusius įsipareigojimus remiant laipsnišką jų teisės aktų derinimą su Sąjungos acquis ir jos priėmimą, įgyvendinimą ir vykdymą, įskaitant pasirengimą valdyti Sąjungos struktūrinių fondų, Sanglaudos fondo ir Europos žemės ūkio ir kaimo plėtros fondo lėšas;
d)
stiprinti I priede išvardytų paramos gavėjų, valstybių narių ir atitinkamais atvejais trečiųjų šalių, kurioms taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 232/2014 (10), regioninę integraciją ir teritorinį bendradarbiavimą.
2. Pažanga siekiant 1 dalyje išdėstytų konkrečių tikslų stebima ir vertinama remiantis iš anksto nustatytais, aiškiais, skaidriais ir, atitinkamais atvejais, konkrečiai šaliai pritaikytais ir išmatuojamais rodikliais, kurie apima, inter alia:
a)
pažangą demokratijos stiprinimo, teisinės valstybės ir nepriklausomos ir veiksmingos teisingumo sistemos, pagarbos žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms ir pažeidžiamoms grupėms priklausančių asmenų teises, ir pagrindinėms laisvėms, lyčių lygybės ir moterų teisių, kovos su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu, susitaikymo, gerų kaimyninių santykių ir pabėgėlių sugrįžimo srityse, visų pirma kaupiant rezultatų tose srityse duomenis;
b)
pažangą vykdant socialines bei ekonomines ir fiskalines reformas, šalinant struktūrinį ir makroekonominį disbalansą; socialinio ir ekonominio vystymosi strategijų pagrįstumą ir veiksmingumą, pažangą siekiant pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo ir įtraukaus bei integruoto švietimo, kokybiško mokymo ir užimtumo užtikrinimą, be kita ko, pasiektą PNPP II remiamomis viešojo sektoriaus investicijomis; pažangą siekiant sukurti verslui palankią aplinką;
c)
pažangą derinant teisės aktus su Sąjungos acquis, įskaitant jos įgyvendinimo rezultatų duomenis; su Sąjunga susijusios institucinės reformos pažangą, įskaitant perėjimą prie pagal šį reglamentą teikiamos paramos netiesioginio valdymo;
d)
pažangą visais lygiais kuriant ir stiprinant gero valdymo, administracinius, institucinius ir įsisavinimo gebėjimus, įskaitant tinkamus žmogiškuosius išteklius, reikalingus su acquis susijusių teisės aktų priėmimui ir įgyvendinimui;
e)
regioninio ir teritorinio bendradarbiavimo iniciatyvas ir prekybos srautų raidą.
3. Rodikliai, nurodyti 2 dalyje, prireikus naudojami vykdant veiklos rezultatų stebėseną, atliekant jų vertinimą ir peržiūrą. Vertinant pagal PNPP II teikiamos paramos rezultatus, pirmiausia remiamasi 4 straipsnyje nurodytomis Komisijos metinėmis ataskaitomis. Atitinkami veiklos rezultatų rodikliai apibrėžiami ir įtraukiami į 6 ir 7 straipsniuose nurodytus strateginius dokumentus bei programas ir nustatomi taip, kad suteiktų galimybę objektyviai vertinti pažangą per tam tikrą laiką ir, atitinkamais atvejais, vertinti įgyvendinant skirtingas programas padarytą pažangą.
3 straipsnis
Politikos sritys
1. Parama pagal šį reglamentą daugiausia skiriama šioms politikos sritims:
a)
reformoms rengiantis narystei Sąjungoje ir susijusiam institucijų ir gebėjimų stiprinimui;
b)
socialiniam, ekonominiam ir regioniniam vystymuisi;
c)
užimtumui, socialinei politikai, švietimui, lyčių lygybės skatinimui ir žmogiškųjų išteklių vystymui;
d)
žemės ūkiui ir kaimo plėtrai;
e)
regioniniam ir teritoriniam bendradarbiavimui.
2. Teikiant paramą visose šio straipsnio 1 dalyje nurodytose politikos srityse remiamos I priede išvardytų paramos gavėjų pastangos siekti 1 ir 2 straipsniuose išdėstytų bendro tikslo ir konkrečių tikslų, visų pirma vykdant politikos reformas, derinant teisės aktus, stiprinant gebėjimus ir investuojant lėšas.
Atitinkamais atvejais ypatingas dėmesys skiriamas geram valdymui, teisinei valstybei bei kovai su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu.
3. Parama 1 dalies b-e punktuose nurodytose politikos srityse gali apimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1301/2013 (11), Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1300/2013 (12), Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1304/2013 (13), Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1299/2013 (14) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1305/2013 (15) numatytų rūšių veiksmų finansavimą.
4. Teikiant paramą šio straipsnio 1 dalies e punkte nurodytoje politikos srityje visų pirma gali būti finansuojami su keliomis šalimis susiję arba horizontalūs veiksmai, taip pat tarpvalstybinio, tarptautinio ir tarpregioninio bendradarbiavimo veiksmai.
4 straipsnis
Paramos pagrindas
1. Parama pagal šį reglamentą teikiama laikantis Europos Vadovų Tarybos ir Tarybos apibrėžto plėtros politikos pagrindo ir tinkamai atsižvelgiama į Komisijos komunikatą dėl plėtros strategijos bei pažangos ataskaitas, įtrauktas į Komisijos metinį plėtros dokumentų rinkinį, taip pat į atitinkamas Europos Parlamento rezoliucijas. Komisija užtikrina paramos ir plėtros politikos pagrindo darną.
2. Parama yra tikslinė ir pritaikyta prie konkrečios I priede išvardytų paramos gavėjų padėties, atsižvelgiant į tolesnes pastangas, būtinas siekiant atitikti narystės kriterijus, taip pat į tų paramos gavėjų pajėgumus. Paramos taikymo sritis ir intensyvumas diferencijuojami pagal poreikius, įsipareigojimą vykdyti reformas ir pažangą tas reformas įgyvendinant. Parama daugiausia skiriama tam, kad I priede išvardytoms paramos gavėjoms būtų padedama parengti ir įgyvendinti sektorių reformas. Sektorių politika ir strategijos turi būti išsamios; jomis prisidedama prie to, kad būtų pasiekti konkretūs tikslai, išdėstyti 2 straipsnio 1 dalyje.
3. Pagal konkrečius tikslus, išdėstytus 2 straipsnio 1 dalyje, paramos teikimo teminiai prioritetai atsižvelgiant į I priede išvardytų paramos gavėjų poreikius ir pajėgumus yra nustatyti II priede. Kiekvienu iš tų teminių prioritetų gali būti prisidedama prie to, kad būtų pasiekta daugiau nei vienas konkretus tikslas.
4. Pagal konkretų tikslą, nustatytą 2 straipsnio 1 dalies d punkte, parama remiamas I priede išvardytų paramos gavėjų tarpvalstybinis bendradarbiavimas tarpusavyje ir su valstybėmis narėmis arba su šalimis, kurioms taikoma Europos kaimynystės priemonė (EKP), nustatyta Reglamentu (ES) Nr. 232/2014, siekiant skatinti gerus kaimyninius santykius, Sąjungos integraciją ir socialinį ir ekonominį vystymąsi. Teritoriniam bendradarbiavimui teikiamos paramos teminiai prioritetai išdėstyti III priede.
5 straipsnis
Atitiktis, darna ir papildomumas
1. Finansinė parama pagal šį reglamentą atitinka Sąjungos politiką. Ją teikiant laikomasi su I priede išvardytomis paramos gavėjomis Sąjungos sudarytų susitarimų ir įsipareigojimų pagal daugiašalius susitarimus, kurių šalis Sąjunga yra.
2. Palaikydama ryšius su valstybėmis narėmis, Komisija padeda įgyvendinti Sąjungos įsipareigojimus siekti didesnio skaidrumo ir atskaitomybės teikiant paramą, be kita ko, viešai atskleidžia informaciją apie paramos apimtis bei paskirstymą ir užtikrina, kad duomenys būtų palyginami tarptautiniu mastu ir su jais būtų galima lengvai susipažinti, jais keistis ir juos skelbti.
3. Komisija, valstybės narės ir Europos investicijų bankas (EIB) bendradarbiauja užtikrindami pagal šį reglamentą teikiamos paramos ir kitos Sąjungos, valstybių narių ir EIB teikiamos paramos darną ir siekia išvengti šios paramos dubliavimosi, be kita ko, rengdami reguliarius ir įtraukius posėdžius, kuriais siekiama koordinuoti paramą.
4. Komisija, valstybės narės ir EIB užtikrina savo atitinkamų paramos programų koordinavimą, kad būtų padidintas paramos teikimo veiksmingumas ir efektyvumas ir išvengta dvigubo finansavimo, laikantis nustatytų veiklos koordinavimo išorės paramos srityje stiprinimo principų bei politikos ir procedūrų derinimo principų, visų pirma tarptautinių paramos veiksmingumo principų. Koordinavimas apima reguliarias konsultacijas ir dažną keitimąsi informacija įvairiuose paramos teikimo ciklo etapuose, ypač vietos lygiu, ir yra vienas iš svarbiausių valstybių narių ir Sąjungos programavimo procesų veiksmų.
5. Siekdama padidinti paramos teikimo veiksmingumą ir efektyvumą ir išvengti dvigubo finansavimo, Komisija, palaikydama ryšius su valstybėmis narėmis, imasi būtinų veiksmų, kad būtų užtikrintas geresnis veiklos koordinavimas ir papildomumas su daugiašalėmis ir regioninėmis organizacijomis bei subjektais, pavyzdžiui, tarptautinėmis finansų įstaigomis, Jungtinių Tautų agentūromis, fondais bei programomis ir Sąjungai nepriklausančiais paramos teikėjais.
6. Rengdama, įgyvendindama paramą pagal šį reglamentą ir vykdydama jos stebėseną Komisija iš esmės palaiko partnerystės ryšius su I priede išvardytomis paramos gavėjomis. Prireikus toje partnerystėje dalyvauja kompetentingos nacionalinės ir vietos valdžios institucijos, taip pat pilietinės visuomenės organizacijos. Komisija skatina atitinkamų suinteresuotųjų subjektų veiksmų koordinavimą.
Pilietinės visuomenės organizacijų pajėgumai stiprinami, be kita ko, prireikus joms tiesiogiai teikiant paramą.
II ANTRAŠTINĖ DALIS
STRATEGINIS PLANAVIMAS
6 straipsnis
Strateginiai dokumentai
1. Parama pagal šį reglamentą teikiama remiantis atskiros šalies arba kelių šalių orientaciniais strateginiais dokumentais (toliau - strateginiai dokumentai), kuriuos Komisija, bendradarbiaudama su I priede išvardytomis paramos gavėjomis, parengia Sąjungos daugiametės finansinės programos 2014-2020 m. laikotarpiui.
2. Strateginiuose dokumentuose nustatomi veiksmų prioritetai siekiant tikslų atitinkamose politikos srityse, nurodytose 3 straipsnyje; jie remiami pagal šį reglamentą laikantis bendro ir konkrečių tikslų, nurodytų atitinkamai 1 ir 2 straipsniuose. Strateginiai dokumentai priimami laikantis paramos politikos pagrindo, išdėstyto 4 straipsnyje, ir tinkamai atsižvelgiant į atitinkamas nacionalines strategijas.
3. Strateginiuose dokumentuose nurodomas orientacinis Sąjungos lėšų paskirstymas atitinkamoms politikos sritims pagal metus; juose numatoma galimybė patenkinti naujai iškilusius poreikius, nedarant poveikio galimybei derinti skirtingoms politikos sritims skirtą paramą. Strateginiuose dokumentuose pateikiami pažangos, padarytos siekiant juose nustatytų tikslų, vertinimo rodikliai.
4. Komisija atlieka kasmetinį strateginių dokumentų įgyvendinimo ir jų tolesnio aktualumo įvertinimą, atsižvelgdama į 4 straipsnyje nurodyto politikos pagrindo raidą. Komisija informuoja 13 straipsnio 1 dalyje nurodytą komitetą apie to vertinimo rezultatus ir gali pasiūlyti patikslinti šiame straipsnyje nurodytus strateginius dokumentus ir (arba), atitinkamais atvejais, 7 straipsnio 1 dalyje nurodytas programas bei priemones. Tie strateginiai dokumentai taip pat peržiūrimi laikotarpio viduryje ir prireikus patikslinami.
5. Komisija priima šiame straipsnyje nurodytus strateginius dokumentus ir jų patikslintas redakcijas pagal Reglamento (ES) Nr. 236/2014 16 straipsnio 3 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.
III ANTRAŠTINĖ DALIS
ĮGYVENDINIMAS
7 straipsnis
Programavimas
1. Sąjungos parama pagal šį reglamentą įgyvendinama tiesiogiai, netiesiogiai arba pasidalijamojo valdymo būdu, taikant Reglamento (ES) Nr. 236/2014 2 ir 3 straipsniuose nurodytas programas bei priemones ir laikantis konkrečių taisyklių, kuriomis nustatomos vienodos šio reglamento, ypač jo nuostatų dėl valdymo struktūrų ir procedūrų, įgyvendinimo sąlygos ir kurias Komisija priima pagal šio reglamento 13 straipsnį. Parama paprastai įgyvendinama pagal metines arba daugiametes atskiros šalies arba kelių šalių programas, taip pat tarpvalstybines bendradarbiavimo programas, kurios sudaromos pagal 6 straipsnyje nurodytus strateginius dokumentus ir kurias prireikus parengia atitinkamos šio reglamento I priede išvardytos paramos gavėjos ir (arba) Komisija.
2. Jeigu programavimas arba programų peržiūros atliekamos paskelbus Reglamento (ES) Nr. 236/2014. 17 straipsnyje nurodytą laikotarpio vidurio peržiūros ataskaitą (toliau - laikotarpio vidurio peržiūros ataskaita), atsižvelgiama į toje ataskaitoje pateiktus rezultatus, nustatytus faktus ir išvadas.
8 straipsnis
Bendrieji ir papildomi susitarimai
1. Komisija ir atitinkamos I priede išvardytos paramos gavėjos sudaro bendruosius susitarimus dėl paramos įgyvendinimo.
2. Prireikus Komisija ir atitinkamos I priede išvardytos paramos gavėjos arba jų įgyvendinimo institucijos gali sudaryti papildomus susitarimus dėl paramos įgyvendinimo.
9 straipsnis
Nuostatos, susijusios su keliomis priemonėmis
1. Tinkamai pagrįstais atvejais ir siekdama užtikrinti Sąjungos finansavimo darną bei veiksmingumą arba skatinti regioninį bendradarbiavimą, Komisija gali nuspręsti, kad kitos šalys, teritorijos ir regionai, kurie priešingu atveju negalėtų gauti finansavimo pagal 1 straipsnį, gali pasinaudoti 7 straipsnio 1 dalyje nurodytomis programomis ir priemonėmis, jeigu ta programa arba priemonė yra pasaulinio, regioninio ar tarpvalstybinio pobūdžio.
2. Europos regioninės plėtros fondas (ERPF) prisideda prie I priede išvardytų paramos gavėjų ir valstybių narių tarpvalstybiniam bendradarbiavimui skirtų programų arba priemonių, numatytų pagal šį reglamentą, finansavimo. ERPF įnašo suma nustatoma pagal Reglamento (ES) Nr. 1299/2013 4 straipsnį. To įnašo naudojimui taikomas šis reglamentas.
3. Atitinkamais atvejais taikant PNPP II gali būti prisidedama prie tarptautinio ir tarpregioninio bendradarbiavimo programų arba priemonių, kurios yra nustatytos ir įgyvendinamos pagal Reglamentą (ES) Nr. 1299/2014 ir kuriose dalyvauja šio reglamento I priede išvardytos paramos gavėjos.
4. Atitinkamais atvejais taikant PNPP II gali būti prisidedama prie tarpvalstybinio bendradarbiavimo programų arba priemonių, kurios yra nustatytos ir įgyvendinamos pagal Reglamentą (ES) Nr. 232/2014 ir kuriose dalyvauja šio reglamento I priede išvardytos paramos gavėjos.
5. Atitinkamais atvejais taikant PNPP II gali būti prisidedama prie programų ar priemonių, nustatytų kaip makroregioninės strategijos dalis, kuriose dalyvauja I priede išvardytos paramos gavėjos.
IV ANTRAŠTINĖ DALIS
BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
10 straipsnis
Įgaliojimų delegavimas
Komisijai pagal 11 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas šio reglamento II priedas. Visų pirma, paskelbus laikotarpio vidurio peržiūros ataskaitą, Komisija, remdamasi toje ataskaitoje pateiktomis rekomendacijomis, iki 2018 m. kovo 31 d. priima deleguotąjį aktą, kuriuo iš dalies keičiamas šio reglamento II priedas.
11 straipsnis
Įgaliojimų delegavimas
1. Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.
2. Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kaip nurodyta 10 straipsnyje, Komisijai suteikiami iki 2020 m. gruodžio 31 d.
3. Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 10 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.
4. Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.
5. Pagal 10 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.
12 straipsnis
Papildomų įgyvendinimo taisyklių priėmimas
Be Reglamente (ES) 236/2014 nustatytų taisyklių, Komisija pagal Reglamento (ES) 236/2014 16 straipsnio 3 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą priima konkrečias taisykles, kuriomis nustatomos vienodos šio reglamento įgyvendinimo sąlygos.
13 straipsnis
Komitetas
1. Įsteigiamas Pasirengimo narystei paramos priemonės komitetas (toliau - PNPP II komitetas), kurį sudaro valstybių narių atstovai, o jam pirmininkauja Komisijos atstovas. Tas komitetas - tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.
2. PNPP II komitetas padeda Komisijai visais 3 straipsnyje nurodytų politikos sričių klausimais. PNPP II komitetas taip pat turi kompetenciją teisės aktų ir įsipareigojimų pagal Reglamentą (EB) Nr. 1085/2006 klausimais, taip pat Reglamento (EB) Nr. 389/2006 3 straipsnio įgyvendinimo klausimais.
14 straipsnis
Atlyginimas už rezultatus
1. 6 straipsnyje nurodytuose strateginiuose dokumentuose numatoma atitinkama paramos suma, skirta tam, kad atskiroms I priede išvardytoms paramos gavėjoms būtų galima atlyginti už:
a)
ypatingą pažangą, padarytą siekiant atitikti narystės kriterijus; ir (arba)
b)
veiksmingą pasirengimo narystei paramos įgyvendinimą, kai pasiekiami itin gerų rezultatų siekiant konkrečių atitinkamame strateginiame dokumente nustatytų tikslų.
2. Tais atvejais, kai kurios nors iš I priede išvardytų paramos gavėjų padaryta pažanga ar pasiekti rezultatai tebėra daug menkesni nei susitarti lygiai, nustatyti strateginiuose dokumentuose, Komisija proporcingai pakoreguoja asignavimus laikydamasi Reglamento (ES) Nr. 236/2014 16 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.
3. Atlyginimui už rezultatus, nurodytus šio straipsnio 1 dalyje, rezervuojama atitinkama suma, kuri skiriama remiantis kelerių metų laikotarpio veiklos rezultatų ir pažangos įvertinimu, tačiau ne vėliau nei atitinkamai 2017 m. ir 2020 m. Atsižvelgiama į 2 straipsnio 2 dalyje nurodytus ir strateginiuose dokumentuose apibrėžtus veiklos rezultatų rodiklius.
4. Orientaciniu Sąjungos lėšų paskirstymu 6 straipsnyje nurodytuose strateginiuose dokumentuose atsižvelgiama į galimybę skirti atitinkamas papildomas lėšas atsižvelgiant į veiklos rezultatus ir (arba) pažangą.
15 straipsnis
Finansinis paketas
1. Šiam reglamentui įgyvendinti 2014-2020 m. laikotarpiu skirtas finansinis paketas yra 11 698 668 000 EUR dabartinėmis kainomis. Iki 4 % finansinio paketo skiriama I priede išvardytų paramos gavėjų ir valstybių narių tarpvalstybinio bendradarbiavimo programoms, atsižvelgiant į jų poreikius ir prioritetus.
2. Europos Parlamentas ir Taryba patvirtina metinius asignavimus neviršydami nustatytų daugiametės finansinės programos 2014-2020 m. laikotarpiu ribų.
3. Kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1288/2013 (16) 18 straipsnio 4 dalyje, orientacinė 1 680 000 000 EUR suma pagal įvairias išorės veiksmų finansavimo priemones, t.y. Vystomojo bendradarbiavimo priemonę, nustatytą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 233/2014 (17), EKP, PNPP II ir Partnerystės priemonę, nustatytą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 234/2014 (18), skiriama veiklai, susijusiai su judumu mokymosi tikslais iš šalių partnerių ar į jas, kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 1288/2013, ir bendradarbiavimui bei politikos dialogui su tų šalių valdžios institucijomis, įstaigomis ir organizacijomis. Tų lėšų naudojimui taikomas Reglamentas (ES) Nr. 1288/2013.
Lėšos skiriamos dviem daugiamečiais asignavimais: tik atitinkamai pirmiesiems ketveriems metams ir likusiems trejiems metams. Tų lėšų skyrimas numatomas atliekant programavimą, kaip nustatyta šiame reglamente, atsižvelgiant į nustatytus atitinkamų šalių poreikius ir prioritetus. Atsiradus svarbių nenumatytų aplinkybių arba didelių politinių pokyčių, asignavimai gali būti tikslinami atsižvelgiant į Sąjungos išorės veiksmų prioritetus.
16 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Jis taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Strasbūre 2014 m. kovo 11 d.