ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 3. září 2013
Státní podpora SA.32554 (09/C)
Podpora Rakouska na restrukturalizaci podniku Hypo Group Alpe Adria
(oznámeno pod číslem C(2013) 5648)
(Pouze německé znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2014/341/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co členské státy a další zúčastněné subjekty byly vyzvány na základě výše uvedených ustanovení k vyjádření stanoviska (1),
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
(1)
V prosinci 2008 obdržel podnik Hypo Group Alpe Adria (dále jen „HGAA“ nebo „banka“) od Rakouské republiky na základě rakouského režimu mimořádné podpory určené bankám (2) (dále jen „režim mimořádné podpory určené bankám“) částku ve výši 900 milionů EUR jako majetkovou účast tier 1 (3).
(2)
Dne 29. dubna 2009 předložilo Rakousko Komisi plán na oživení podniku HGAA.
(3)
Svým rozhodnutím ze dne 12. května 2009 ve věci podpory N 254/2009 („úvodní rozhodnutí z roku 2009“) (4) zahájila Komise formální vyšetřovací řízení podle článku 16 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 108 Smlouvy o fungování Evropské unie (5), jelikož měla pochybnosti o tom, zda podpora na restrukturalizaci, kterou Německo poskytlo v prosinci 2008 společnosti BayernLB, většinovému akcionáři podniku HGAA, byla slučitelná s vnitřním trhem. V témže rozhodnutí položila Komise otázku, zda se v případě podniku HGAA jedná o banku, která je v zásadě zdravá.
(4)
Podnik HGAA byl 23. prosince 2009 zestátněn. V této souvislosti schválila Komise svým rozhodnutím ze dne 23. prosince 2009 ve věcech státní podpory C 16/2009 a N 698/2009 (6) (dále jen „rozhodnutí o záchraně z prosince 2009“) na základě čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“) předběžně - tzn. než bude předložen důvěryhodný plán restrukturalizace - několik opatření podpory. Stejným rozhodnutím rozšířila Komise formální vyšetřovací řízení na další opatření podpory Rakouska ve prospěch podniku HGAA.
(5)
Dne 22. června 2010 Komise opětovně rozšířila formální vyšetřovací řízení. Důvodem byla především skutečnost, že v přepracovaném plánu restrukturalizace pro podnik HGAA, který byl předložen dne 16. dubna 2010, nebylo prokázáno, jak by mělo být zajištěno obnovení životaschopnosti banky a dosaženo přiměřeného sdílení zátěže a jak by měla být v dostatečné míře podchycena narušení hospodářské soutěže, jež mohou být důsledkem poskytování státní podpory. Komise dále prodloužila platnost schválení podpory, kterou svým usnesením o záchraně z prosince 2009 prohlásila předběžně až do okamžiku ukončení kontroly plánu restrukturalizace za slučitelnou s vnitřním trhem (dále jen „rozhodnutí o prodloužení z roku 2010“) (7).
(6)
Dne 29. prosince 2010 oznámilo Rakousko další opatření ve prospěch podniku HGAA ve formě záruky za aktiva ve výši 200 milionů EUR. Toto opatření podpory bylo schváleno rozhodnutím Komise ze dne 19. července 2011 ve věcech podpor SA.32172 (2011/NN) a SA.32554 (2009/C) (8) (dále jen „rozhodnutí o záchraně z července 2011“).
(7)
Dne 7. února 2011 informovala Komise Rakousko a Německo o tom, že řízení ve věci podpory N 698/2009 (9) týkající se podniku HGAA bylo odděleno od řízení ve věci podpory C 16/2009 týkající se podniku BayernLB. Řízení týkající se podniku HGAA bylo poté zaevidováno jako věc podpory SA.32554 (2009/C). Toto rozhodnutí pojednává výhradně o věci podpory SA.32554 (2009/C).
(8)
Dne 21. dubna 2011 Rakousko předložilo plán restrukturalizace podniku HGAA.
(9)
Dne 3. prosince 2012 oznámilo Rakousko další opatření podpory ve prospěch podniku HGAA ve formě kapitálového vkladu Rakouské republiky v rámci jednotlivých akcií a státní záruky na druhořadé půjčky vydané podnikem HGAA. Oznámení obsahovalo řadu závazků pro podnik HGAA. Tato opatření byla dočasně schválena rozhodnutím Komise ze dne 5. prosince 2012 ve věci podpory SA.32554 (2009/C) (10) (dále jen „rozhodnutí o záchraně z prosince 2012“). Schválení bylo spojeno s určitými závazky Rakouska. Rakousko však tyto závazky splnilo jen zčásti.
(10)
Dne 5. října 2012 podalo Rakousko žalobu na zrušení rozhodnutí ze dne 25. července 2012 ve věci podpory SA.28487 (C 16/2009 ex N 254/2009) (11) týkající se podniku BayernLB. Toto rozhodnutí bylo později zrušeno a nahrazeno rozhodnutím Komise ze dne 5. února 2013 (12) (dále jen „rozhodnutí o podniku BayernLB“).
(11)
Řízení je podrobně popsáno v úvodním rozhodnutí z roku 2009, rozhodnutí o záchraně z prosince 2009, rozhodnutí o prodloužení z roku 2010, rozhodnutí o záchraně z července 2011 a také v rozhodnutí o záchraně z prosince 2012.
(12)
Jednotlivé plány restrukturalizace podniku HGAA a jejich odpovídající změny byly v období od července 2010 do srpna 2013 předmětem četných jednání a telekonferencí, jakož i jiných forem výměn informací mezi představiteli Rakouska, banky a útvarů Komise.
(13)
Dne 29. června 2013 oznámilo Rakousko plán restrukturalizace, v němž byla předpokládána likvidace podniku HGAA; tento plán byl dne 27. srpna 2013 doplněn.
2. POPIS
2.1. ZVÝHODNĚNÁ BANKA
(14)
Podnik HGAA je finanční skupina s celosvětovou působností a se sídlem v Klagenfurtu (Korutany), odkud jsou kontrolovány a řízeny bankovní a leasingové obchody včetně likvidované části přes podnik Hypo Alpe Adria Bank-International (dále jen „HBInt“). Podnik HBInt vykonává ve skupině centrální funkce, jako je controlling a sestavování rozvahy skupiny, řízení rizik, právní záležitosti a dodržování předpisů, řízení likvidity, emisní obchody a refinancování dceřiných společností podniku HGAA.
(15)
Koncem roku 2012 činila bilanční suma podniku HGAA celkem 33,8 miliardy EUR a rizikově vážená aktiva činila zhruba 21 miliard EUR.
(16)
100 % vlastníkem podniku HGAA je Rakouská republika (13).
(17)
K 31. prosinci 2008 byl podnik HGAA prostřednictvím svých bankovních a/nebo leasingových dceřiných společností zastoupen v těchto dvanácti zemích: Rakousko, Slovinsko, Itálie, Německo, Maďarsko, Bulharsko, Chorvatsko, Srbsko, Bosna a Hercegovina, Černá Hora, Ukrajina a Bývalá jugoslávská republika Makedonie.
(18)
V Rakousku působí podnik HGAA v současnosti jako společnost HBA. Kromě toho je podnik HGAA zastoupen ve Slovinsku (prostřednictvím HBS a leasingové společnosti HLS), v Chorvatsku (prostřednictvím HBC a integrované leasingové společnosti HAALC), v Bosně a Hercegovině (prostřednictvím obou bank HBFBiH a - v Republice srbské - HBRS včetně leasingové společnosti HLRS), v Srbsku (prostřednictvím HBSE) a Černé Hoře (prostřednictvím HBM) (dále společně jen „země jihovýchodní Evropy“ (SEE - jihovýchodní Evropa)).
(19)
U mnoha odvětvových účastí a finančních dceřiných společností banky byl zahájen proces likvidace. Italský podnik HBI ukončil svou novou obchodní činnost k 1. červenci 2013. K ostatním dceřiným společnostem, které mají být dány do likvidace, patří chorvatská leasingová společnost HLC a chorvatská likvidační společnost H-ABDUCO vzniklá z převodu aktiv banky, rakouská leasingová společnost HLA, německá leasingová společnost HLG, v Černé Hoře leasingová společnost HLM a likvidační společnost HDM vzniklá z převodu aktiv banky, maďarská leasingová společnost HLHU, bulharská leasingová společnost HLBG, makedonská leasingová společnost HLMK, ukrajinská leasingová společnost HLUA, v Bosně a Hercegovině leasingová společnost HETABiH a likvidační společnost BORA vzniklá z převodu aktiv banky, srbské leasingové společnosti HLSE a HRSE, obě slovinské společnosti TCK a TCV, které vznikly z převodu bankovních a leasingových obchodů, a italská leasingová společnost HLI (14). Likvidace společnosti Alpe Adria Privatbank v Lichtenštejnsku byla již ukončena.
(20)
Následující body odůvodnění obsahují přehledné informace o stále činných podnicích skupiny.
(21)
Rakouská dceřiná společnost HBA poskytuje bankovní služby privátní, firemní a institucionální klientele. Nabízí všechny klasické bankovní služby všeobecné banky. Společnost HBA má silné regionální vazby na Korutany a její další pobočky se nacházejí ve Vídni a Salcburku. Její podíl na rakouském trhu činí méně než […] (15) % podle aktiv a přibližně […] % podle vkladů.
(22)
Ve Slovinsku je skupina zastoupena bankou HBS (podíl na trhu zhruba […] % podle aktiv a […] % podle vkladů). Leasingová společnost HLS se soustřeďuje na leasing movitého majetku a realizuje i vybrané obchody v oblasti pronájmu nemovitostí.
(23)
Chorvatská HBC je všeobecná banka (podíl na trhu zhruba […] % podle aktiv a […] % podle vkladů). HAALC je leasingová společnost a její podíl na trhu představuje zhruba […] % z objemu nových transakcí v oblasti financování.
(24)
V Bosně a Hercegovině působí dvě různé banky: HBRS v Republice srbské (podíl na trhu zhruba […] % podle aktiv a […] % podle vkladů) a HBFBiH ve Federaci Bosny a Hercegoviny (podíl na trhu zhruba […] % podle aktiv). Leasingová společnost HLRS, která je vlastnictvím společnosti HBRS, disponuje podílem na trhu zhruba […] % z objemu nových transakcí v oblasti financování.
(25)
Tržní podíl společnosti HBM v Černé Hoře činí přibližně […] % podle aktiv. Leasingové obchody, které jsou z banky generovány, představují podíl na trhu ve výši […] %.
(26)
Těžiště činnosti srbského podniku HBSE leží v segmentu privátní a firemní klientely (podíl na trhu zhruba […] % podle aktiv a […] % podle vkladů).
2.2. OPATŘENÍ PODPORY
Prosinec 2008 - opatření společnosti BayernLB a státní opatření v rámci rakouského režimu mimořádné podpory určené bankám
(27)
V roce 2008 obdržel podnik HGAA podporu od svých tehdejších podílníků, společnosti BayernLB a Rakouské republiky.
-
V prosinci 2008 získal podnik HGAA kapitálovou injekci ve výši 700 milionů EUR od společnosti BayernLB, svého tehdejšího většinového akcionáře, který sám obdržel v témže měsíci státní podporu od spolkové země Bavorsko.
-
Dne 29. prosince 2008 získal podnik HGAA na základě režimu mimořádné podpory určené bankám od Rakouské republiky majetkovou účast ve výši 900 milionů EUR (kapitál tier 1), jakož i záruky likvidity ve výši 1,35 miliardy EUR na emise půjček.
Prosinec 2009 - státní rekapitalizace a záruky
(28)
V rámci svého zestátnění obdržel podnik HGAA následující podpory:
-
časově omezenou záruku Rakouska ve výši 100 milionů EUR v souladu s podmínkami pro banky v tísni podle režimu mimořádné podpory určené bankám,
-
kapitálová injekce Rakouska ve výši 450 milionů EUR v souladu s podmínkami pro banky v tísni podle režimu mimořádné podpory určené bankám.
Leden 2011 - záruka na aktiva
(29)
Z důvodu potřeby dalších odpisů poskytlo Rakousko podniku HGAA na období od 31. prosince 2010 do 30. června 2013 záruku na aktiva ve výši 200 milionů EUR.
Prosinec 2012 - státní rekapitalizace a záruka
(30)
V souladu s rozhodnutím rakouského orgánu finančního dozoru musel podnik HGAA splnit k 31. prosinci 2012 vyšší kapitálovou kvótu, která činila 12,04 %. Z tohoto důvodu přijaly rakouské úřady ve prospěch podniku HGAA následující opatření:
-
navýšení kapitálu ve výši 500 milionů EUR koupí jednotlivých akcií a
-
státní záruka na druhořadé kapitálové nástroje tier 2 s nominální hodnotou 1 miliarda EUR.
(31)
Podrobný popis banky a doposud schválených opatření podpory je obsažen v 17. až 19. bodu odůvodnění úvodního rozhodnutí, ve 13. až 15. a 27. až 40. bodu odůvodnění rozhodnutí o záchraně z prosince 2009, v 15. až 19. bodě odůvodnění rozhodnutí o záchraně z července 2011 a v 10. až 12. bodě odůvodnění rozhodnutí o záchraně z prosince 2012.
2.3. DOSUD NEPOSKYTNUTÁ DOPLŇKOVÁ OPATŘENÍ PODPORY
(32)
Plán restrukturalizace předpokládá pro období 2013-2017, že pro likvidovanou část skupiny bude zapotřebí další kapitál ve výši zhruba 2,6 miliardy EUR (základní scénář), podle pesimistického scénáře pak 4,7 miliardy EUR a podle zátěžového scénáře 5,4 miliardy EUR. Za předpokladu, že kapitál bude k dispozici v likvidní formě, byly by podle základního scénáře zapotřebí likvidní prostředky ve výši 2,5 miliardy EUR, a na základě odhadů by tato částka v pesimistickém zátěžovém scénáři vzrostla do roku 2017 na částku 3,3 miliardy EUR. (Pokud by kapitálová opatření neměla vliv na likviditu, byla by případně nezbytná vyšší likvidní opatření.)
(33)
Rakousko požádalo preventivně Komisi o schválení státních podpor, které by mohly být zapotřebí pro pokrytí další potřeby kapitálu nebo likvidity takovým způsobem, aby byly dodrženy veškeré požadavky právních předpisů upravujících dohled nebo aby byly kryty ztráty. Výše poskytnutého kapitálu se omezí na částku nutnou pro dodržení regulačních požadavků ohledně minimálního kapitálu, kterou musí potvrdit příslušný orgán dohledu.
2.4. PŘÍSPĚVEK DŘÍVĚJŠÍCH PODÍLNÍKŮ PODNIKU HGAA
(34)
Před zestátněním podniku HGAA byly jeho vlastníky společnost BayernLB (67,08 %), země Korutany prostřednictvím společnosti Kärntner Landesholding (12,42 %), pojišťovna Grazer Wechselseitige Versicherung AG („GRAWE“) (20,48 %) a zaměstnanecká nadace Hypo Alpe Adria (0,02 %).
(35)
Všichni vlastníci postoupili svá práva podílníků tím, že své podíly odprodali za symbolickou cenu ve výši jednoho eura Rakousku.
(36)
Společnost BayernLB se vzdala všech svých vlastnických práv, mimo jiné i na již splacený kapitál tier 2 ve výši 300 milionů EUR, a zprostila podnik HGAA povinnosti splatit zpět již dříve poskytnuté úvěry ve výši 525 milionů EUR (16).
(37)
Pro zajištění likvidity podniku HGAA dala společnost BayernLB v prosinci 2009 opět k dispozici ukončenou likviditní linku ve výši […] EUR. Kromě toho bylo dohodnuto, že podnik HGAA si může částku ve výši […] EUR, kterou mu poskytla společnost BayernLB v rámci financování uvnitř skupiny, ponechat až do 31. prosince 2013. V roce 2014 by podniku HGAA zůstaly finanční prostředky společnosti BayernLB ve výši […] EUR, v roce 2015 pak finanční prostředky ve výši […] EUR. Na tyto částky dává Rakousko záruku pro případ rozdělení banky nebo hospodářsky srovnatelného opatření, po kterém není zajištěna životaschopnost podniku HGAA (17).
(38)
Společnost BayernLB poskytla podniku HGAA již v roce 2008 kapitál ve výši 700 milionů EUR, který byl mezitím zcela vyčerpán, protože byl v plném rozsahu použit na krytí ztrát.
(39)
Společnost GRAWE upsala nekonvertibilní kapitál tier 1 (majetková účast) ve výši 30 milionů EUR s dividendou ve výši 6 % p.a. od roku 2013 (bude-li dosaženo zisku). Dne 30. května 2011 klesla po snížení kapitálu nominální hodnota majetkové účasti na 9 milionů EUR.
(40)
Společnost GRAWE dala kromě toho do 31. prosince 2013 k dispozici zajištěnou likviditu ve výši 100 milionů EUR (50 milionů EUR bylo jištěno rakouskými dluhopisy a 50 milionů EUR jinými aktivy, která mohla být použita k převodu krytých dluhopisů).
(41)
Spolková země Korutany přispěla v prosinci 2009 k záchraně banky následujícími opatřeními:
-
kapitálová injekce ve výši 200 milionů EUR ve dvou krocích. Korutany převedly kapitál tier 2 ve výši 50 milionů EUR na majetkovou účast tier 1 ve výši zhruba 31 milionů EUR a 150 milionů EUR vložily jako majetkovou účast. Ta je spojena s šestiprocentní dividendou závislou na zisku, která by byla poprvé splatná v rozpočtovém roce 2013. Celková částka dříve poskytnuté majetkové účasti ve výši 181 milionů EUR mezitím klesla v důsledku snížení kapitálu na 55 milionů EUR,
-
likviditní opatření v přibližné výši 200 milionů EUR, která země Korutany dává k dispozici v rámci stávajících obchodních vztahů.
(42)
Následující tabulka nabízí přehled původních částek majetkové účasti, kterou podnik HGAA získal (včetně HBInt), a jejích současné výše. Je zapotřebí poukázat na to, že s majetkovou účastí nejsou spojena žádná hlasovací práva. Všechny akcie s hlasovacím právem drží Rakouská republika.
Tabulka 1
Přehled majetkové účasti
Majetková účast, rozdělená podle dřívějších podílníků
Původní částka (v EUR)
Po snížení kapitálu a jiných opatřeních (přeměna apod.)
GRAWE
30 000 000
9 170 369
Země Korutany
30 772 982
9 406 653
Země Korutany
150 000 000
45 851 845
Mezisoučet
210 772 982
64 428 867
Rakouská republika
900 000 000
275 111 073
Celkem
1 110 772 982
339 539 940
(43)
Podnik HGAA odkoupil různé hybridní a jiné kapitálové nástroje výrazně pod nominální hodnotou nebo je celkově vypověděl, a tím zvýšil vlastní kapitál: V dubnu 2012 uskutečnil podnik HGAA transakci, která vedla ke zvýšení kapitálu tier 1 o 153 milionů EUR. V srpnu 2012 vypověděl několik hybridních nástrojů a vytvořil tak další kapitál ve výši 23,5 milionů EUR. V prosinci 2012 nabídl zpětný odkup dalších kapitálových nástrojů, který vedl k mimořádnému zisku ve výši […] EUR.
(44)
V důsledku ztrát podniku HGAA přišli navíc majitelé kapitálových nástrojů (majetkové účasti a další hybridní kapitálové nástroje) o výplatu dividend nebo kuponů závislých na zisku. Za roky 2009 a 2010 si tudíž podnik HGAA mohl ponechat více než […] EUR.
2.5. DŮVODY OBTÍŽÍ PODNIKU HGAA
(45)
Obtíže podniku HGAA vyplývají v první řadě z agresivní strategie růstu opírající se o výhodné státem garantované financování.
(46)
Podnik HGAA vsadil výrazně na rychlý růst a působení na trzích zemí jihovýchodní Evropy. Na četné nové trhy vstupoval především v letech 2000 až 2007. V důsledku toho se bilanční suma podniku HGAA zvýšila z 9,8 miliardy EUR (31. prosince 2002) na 43,3 miliardy EUR (31. prosince 2008).
Tabulka 2
Expanze podniku HGAA, rozděleno podle zemí a oblasti činnosti
(47)
Strategii expanze umožnily nízké náklady na financování, které se opíraly o státní záruky země Korutany (ručení za ztrátu, Ausfallhaftung), které vzrostly z 4,9 miliardy (31. prosince 2002) na 20,7 miliardy EUR (31. prosince 2009). Přístup k výhodným finančním prostředkům vedl k tomu, že podnik HGAA zanedbával tvorbu vkladů na místní úrovni.
(48)
Rychlé rozšiřování bilance na trzích zemí jihovýchodní Evropy a výhodné státem garantované financování se postaraly o krátkodobé zisky. Od roku 2002 do roku 2006 dosahoval podnik HGAA každý rok zisků (vyjma roku 2004). Obchodní model však zakrýval základní rizika ohledně snižování kvality aktiv a refinancování, takže banka opomenula zavést potřebné prověřování a vytvořit postupy vnitřní kontroly a řízení rizik, které byly nezbytné pro to, aby byla schopná reagovat na změněné potřeby po expanzi. Strategie banky se zaměřovala na zvyšování objemu obchodování, což mělo za následek, že banka podstupovala vysoká rizika, zejména u projektů v oblasti nemovitostí a cestovního ruchu, a hospodářská a provozní rizika byla systematicky vyhodnocována chybně. Jelikož chyběly přiměřené kontrolní mechanismy, byla banka kromě toho náchylná k podvodům, což vedlo k několika trestněprávním vyšetřováním. V průběhu času její portfolio trpělo mimo jiné v důsledku chybějícího řádného zajištění rostoucí měrou významným podílem nesplácených úvěrů. V mnoha případech bylo obtížné nebo nemožné odprodat základní jistoty, v důsledku čehož bylo nutné provést rozsáhlé odpisy.
(49)
Kromě toho podstupovala banka další rizika v oblasti splátek, protože podstatná část jejích úvěrů pro soukromé osoby a malé a střední podniky v zemích jihovýchodní Evropy byla vedena v euru nebo švýcarských francích. Tato rizika se zčásti projevila po zhodnocení - zejména švýcarského franku - vůči místním měnám.
(50)
S ohledem na rizikový profil vyplývající z jejího okruhu cílových klientů a portfolia jednala banka s nedostatečným kapitálem, i když se pohybovala v tehdy platných mezích podle právních předpisů o dozoru. Po zhoršení situace se tento faktor stal velmi rychle problémem. Z jednoho výpočtu uvedeného v předloženém plánu likvidace vyplývá, že poměr kapitálu banky by bez opatření podpory byl od roku 2013 záporný, a to jak u kapitálu tier 1 […], tak i u vlastního kapitálu celkem […]. Tento výpočet je fiktivní do té míry, že drastické zmenšení nebo likvidace banky by v tomto případě byly nezbytné ještě dříve. Podle Rakouska by likvidace ohrozila stabilitu finančního systému v Rakousku, zejména z důvodu převzetí ručení spolkovou zemí Korutany, která by asi vyvolala příslušný scénář, ale i v těch zemích jihovýchodní Evropy, v nichž má podnik HGAA významný podíl na trhu.
(51)
Banka si příliš pozdě uvědomila, že její obchodní model nefunguje, a zareagovala příliš pomalu, což bylo způsobeno zčásti komplexní strukturou skupiny a zčásti tím, že správa tak velké a heterogenní skupiny je obtížná.
(52)
Ještě na začátku […] se kvalita aktiv jevila v souvislosti s novými obchody stále jako problematická a s přihlédnutím k přiměřeným rizikovým a kapitálovým nákladům zůstaly marže nepřiměřené.
(53)
Dříve předložené plány restrukturalizace nemohly prokázat, že podnik HGAA bude moci existovat jako nezávislý, životaschopný podnik.
(54)
Podklady předložené Rakouskem, které tvoří základ tohoto rozhodnutí (18), obsahují navíc základní scénáře, z nichž vychází, že hospodářský výsledek skupiny bude v celém období 2013-2017 záporný a že kromě toho by mohla potřeba kapitálu vzrůst o dalších […] EUR. Obzvláště ve „scénáři vedení“, který neobsahuje žádná vhodná opatření k omezení případných narušení hospodářské soutěže, jsou pro rok 2017 předpokládány pouze nízké zisky […]; předtím budou jistě zaznamenány ztráty. Nadto nejsou v této prognóze brány v úvahu potenciální náklady na prodloužení záruk i po roce 2013.
2.6. ČÁSTEČNÉ SPLNĚNÍ ZÁVAZKŮ
(55)
V rozhodnutí o záchraně z prosince 2012 schválila Komise opatření, která Rakousko oznámilo, z hlediska určitých závazků tohoto členského státu, které by měly zajistit, aby narušení hospodářské soutěže byla pokud možno omezena. Závazky se zaměřily na obchodní činnosti banky, například ohledně výše výnosů, rizikových kategorií klientů a splatností, a měly by přispět k tomu, že dojde k omezení rizikového chování, a tím ke snížení možnosti rozšířit obchodování na úkor soutěžitelů.
(56)
V lednu 2013 sdělilo Rakousko Komisi, že z hospodářských důvodů není banka v souvislosti s některými dceřinými společnosti schopna splnit veškeré dané závazky. Zejména poukázalo na omezení v souvislosti s úvěry v cizích měnách, úkol omezit úvěrové závazky na veřejný sektor a korporátní klientelu (úvěry pouze klientům s ratingem minimálně […]), které podle Rakouska nebylo možné zrealizovat v zemích jihovýchodní Evropy, a - s ohledem na společnost HBA - na omezení veřejných finančních závazků na […].
3. PLÁN LIKVIDACE
(57)
Dne 29. června 2013 Rakousko předložilo plán likvidace, podle kterého má proběhnout řízená likvidace podniku HGGA, takže zůstane dostatek času na odprodej potenciálně životaschopných aktiv, zatímco zbývající aktiva budou časem zlikvidována.
(58)
V důsledku plánu likvidace se sníží bilanční suma HGAA ze 43,3 miliardy EUR koncem roku 2008 na 6,56 miliardy EUR v roce 2017, tzn. o 85 %. V témže období se o 85 % sníží i rizikově vážená aktiva, a sice z 32,8 miliardy EUR koncem roku 2008 na 4,75 miliardy EUR.
(59)
Strategie likvidace platí pro tři zbývající součásti podniku HGGA: i) pro rakouskou banku (HBA), ii) síť SEE a iii) likvidovanou část.
(60)
Likvidace bude řízena z ústředí skupiny, kde mezitím byla provedena celá řada zlepšení, mimo jiné v oblasti řízení rizik, výkaznictví, oceňování jistot a ratingových řízení (19).
(61)
Hlavním bodem plánu likvidace je uzavření již zahájeného prodeje společnosti HBA a zvýšení atraktivity sítě SEE, aby nejpozději k 30. červnu 2015 mohly být všechny subjekty SEE odprodány. K tomuto účelu Rakousko přijalo celou řadu závazků v oblasti nového obchodování, aby v případě, že části SEE nebudou prodány, bylo zajištěno adekvátní vyrovnání rizik a životaschopnosti.
(62)
Tak bude podnik HGAA poskytovat nové hypotéky soukromým klientům v zásadě pouze s úrokovou sazbou ve výši […]% nebo vyšší, interní matrice nákladů refinancování musí být u každého nového závazku v přiměřeném vztahu k situaci refinancování příslušné pobočky nebo dceřiné společnosti, a […] budou - s určitými výjimkami - udělovány pouze klientům, u nichž jen dán […].
PRODEJ HBA
(63)
Dne 31. května 2013 byla se společností Anadi Financial Holdings Pte. Ltd. podepsána smlouva o prodeji všech podílů společnosti HBA. S provedením transakce se v současnosti počítá do 31. prosince 2013 (20).
(64)
Až do realizace prodeje se bude společnost HBA i nadále soustředit na svou pozici regionální banky v Korutanech s pobočkami ve Vídni a Salcburku. Banka je již výrazně zredukována; problematické portfolio v hodnotě 1,99 miliardy EUR bylo vyčleněno již před 31. prosincem 2011. Bilanční suma společnosti HBA činila k 31. prosinci 2012 4,15 miliardy EUR (oproti bilanční sumě ve výši 7,05 miliardy EUR k 31. prosinci 2008).
SÍŤ SEE
(65)
Obchodní činnost sítě SEE byla již značně zmenšena koncentrací na klíčové trhy a klíčové kompetence ve Slovinsku, Chorvatsku, Bosně a Hercegovině, Srbsku a Černé Hoře. Kromě toho odepsaly obchodovatelné subjekty v těchto zemích při převodu portfolia 2,4 miliardy EUR. Pro rok 2013 se předpokládá další odprodej v hodnotě […] EUR, který musí ještě schválit místní orgány dozoru. Bilanční suma celé sítě SEE, která k 31. prosinci 2012 činila 10,11 miliardy EUR, klesne po dokončení dalšího plánovaného transferu portfolia na částku nižší než […] EUR, tzn. zhruba na […] % bilanční sumy k 31. prosinci 2008 (14,8 miliardy EUR).
(66)
Dále byly provedeny změny obchodní strategie v zemích SEE. Díky orientaci na drobné živnostníky, maloobchodníky a malé a střední podniky se má zlepšit prodejnost podniků SEE. Změna je zjištěna i u strategie financování. Subjekty SEE na místě se soustřeďují silněji na objevování místních zdrojů financování a méně na žádosti o prostředky skupiny. Nové obchodní činnosti jsou již plně financovány z místních zdrojů.
(67)
Ve Slovinsku se bankovní obchodování soustřeďuje na […] a […] segment […] s cílem […]. Je výrazně omezován […]. […] má být zcela opuštěn, přičemž banka ale zůstane dále aktivní v […].
(68)
V Chorvatsku chce banka budovat svůj […], aby […]. V […] se zaměřuje silněji na […]. […] se zaměřuje na […] v malé míře.
(69)
V Bosně a Hercegovině se bude obchodní činnost v rostoucí míře zaměřovat […] ve spojení s důslednou […], lepší […] a […]. […] je omezován. Těžiště […].
(70)
V Srbsku se pozornost soustředí na […] s cílem najít […]. Pokud jde o […], leží těžiště na […], jakož i na […]. V […] se banka snaží svou činnost i u výnosných portfolií […].
(71)
V Černé Hoře se soustřeďuje […] a na […] […].
(72)
Díky nové orientaci a změně obchodní strategie bank SEE se mají jejich šance na prodej postupně zvyšovat. V důsledku plánu likvidace má být síť SEE odprodána celá nebo po částech do 30. června 2015. Prodej proběhne v otevřeném, transparentním řízení, v němž se investoři mohou rozhodnout pro převzetí celé sítě SEE nebo její části.
(73)
Části sítě SEE, které k 30. červnu 2015 nenajdou žádného kupce, ukončí od tohoto data nové obchodování a stanou se součástí likvidované části (21).
LIKVIDOVANÁ ČÁST
(74)
Cílem je provést likvidaci všech subjektů a portfolií, které byly zařazeny do likvidované části, co nejrychleji.
(75)
Likvidace obchodování v Itálii byla již zahájena. Likvidace má probíhat řízeně, aby se předešlo tomu, že vklady budou stahovány ukvapeně (22).
(76)
Mimo to zahrnuje likvidovaná část všechna další portfolia, která byla určena k likvidaci (včetně podniků, které zastavily nové obchodování, jako dceřiné společnosti v Makedonii, na Ukrajině, v Bulharsku, Německu a Maďarsku), jakož i podíly v průmyslových podnicích a podnicích v cestovním ruchu.
(77)
Likvidovaná část zahrnuje zejména:
i)
podnik HBI,
ii)
nestrategické majetkové účasti (v průmyslu a cestovním ruchu),
iii)
finanční hodnoty určené k likvidaci, tzn. a) portfolio společnosti HBInt, jakož i stávající portfolia a linie refinancování pro dceřiné společnosti (zejména podnik HBI a v zemích SEE); b) portfolia vyčleněná z některých dceřiných společností, jako jsou podnik HBI a banky SEE nebo leasingové společnosti; c) likvidované leasingové společnosti,
iv)
společnosti s menšinovým podílem Norica a HBInt Credit Management (CM) (23).
(78)
Do roku 2017 bude kumulovaná potřeba kapitálu (v první řadě z důvodu odpisů účetní hodnoty subjektů určených k odprodeji, z důvodu dalších ztrát u jednotlivých portfolií a z důvodu potřebného refinancování) podle základního scénáře činit podle odhadů zhruba 2,6 miliardy EUR a podle pesimistického zátěžového scénáře až 5,4 miliardy EUR. Plán likvidace vychází mimo to z potřeby další likvidity, jejíž výše závisí na tom, zda bude poskytnuta jako kapitál v hotovosti nebo jako záruka. Pokud by byl kapitál poskytnut v likvidní formě, činila by potřeba další likvidity podniku HGAA do roku 2017 odhadem 2,5 miliardy EUR (základní scénář), případně 3,3 miliardy EUR (pesimistický zátěžový scénář) (24).
(79)
Jelikož jsou podle Rakouska v současné době ještě ověřovány různé možnosti, mohou se tyto odhady ještě změnit. Například je ověřováno zřízení společnosti pro správu majetku bez bankovní licence, na kterou by podnik HGAA mohl převést aktiva určená k likvidaci. Takový převod by měl dopad na okamžik, ke kterému by byl kapitál potřeba.
ZÁVAZKY RAKOUSKA
(80)
Rakousko se zavázalo, že se postará o to, aby plán likvidace předložený dne 29. června 2013 ve znění pozměněném sdělením Rakouska ze dne 27. srpna 2013, jakož i závazky obsažené v příloze byly prováděny v plné míře a v souladu s harmonogramem stanoveným v uvedené příloze.
4. DŮVODY, KTERÉ VEDLY K ZAHÁJENÍ VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(81)
Komise poukazuje na to, že formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU v souvislosti se slučitelností podpory na restrukturalizaci ve prospěch podniku HGAA s vnitřním trhem zahájila z toho důvodu, že na základě starších plánů restrukturalizace vážně pochybovala o tom, že podnik HGAA je schopen obnovit svou dlouhodobou životaschopnost. Komise pochybovala navíc o tom, že bylo zajištěno přiměřené sdílení zátěže a že narušení hospodářské soutěže byla dostatečně omezena.
(82)
Komise opakovaně zpochybnila schopnost podniku HGAA obnovit jeho životaschopnost (25) a vyjádřila vážné pochybnosti ohledně obchodního modelu (26). Komise navíc pochybovala o tom, že by byl podnik HGAA schopen dosáhnout pro svůj kapitál dostatečného protiplnění, což je předpoklad pro životaschopnost banky (27). Již ve svém rozhodnutí o záchraně z prosince 2009 vyzvala Komise členský stát k tomu, aby jako možnost vzal v úvahu řízenou likvidaci banky (28).
(83)
Komise při kontrole životaschopnosti vyjádřila pochybnosti zejména ohledně strategie financování (29), kvality aktiv, jakož (30) i interní kontrolní struktury (31). Ve svém rozhodnutí o záchraně z prosince 2012 vyjádřila Komise v 37. bodě odůvodnění pochybnosti o kvalitě nového obchodování podniku HGAA.
(84)
Pokud jde o sdílení zátěže, je jak v úvodním rozhodnutí z roku 2009 (32), tak i v rozhodnutí o záchraně z prosince 2009 (33) poznamenáno, že společnost BayernLB a ostatní dřívější vlastníci podniku HGAA (GRAWE a země Korutany) možná nenesli přiměřený podíl na zátěži. Úvodní rozhodnutí z roku 2009 poukazuje ve 102. bodě odůvodnění na chybějící podíl vlastníků hybridního kapitálu podniku HGAA na sdílení zátěže.
(85)
Ve 41. bodě odůvodnění rozhodnutí o prodloužení z roku 2010 byly vyjádřeny pochybnosti o tom, zda kapitál, který podniku HGAA poskytlo Rakousko, bude podle podmínek rakouské úpravy dostatečně protiplněn, protože Rakousko na banku pohlíželo jako na banku v zásadě zdravou, a banka tak mohla profitovat z nižších sazeb než banka v potížích.
(86)
Pokud jde o narušení hospodářské soutěže, vyjádřila Komise na základě dřívějších plánů restrukturalizace, které Rakousko předložilo, pochybnosti o tom, zda bude snížení bilanční sumy stačit (34), a opakovaně požadovala opatření týkající se hospodářské soutěže (35). S ohledem na neustále narůstající výši podpory požadovala Komise opakovaně dodatečná opatření, která by omezila narušení hospodářské soutěže (36).
5. PŘIPOMÍNKY TŘETÍCH STRAN
(87)
Připomínky třetích stran nebyly podány.
6. PŘIPOMÍNKY PŘEDLOŽENÉ RAKOUSKEM
(88)
Připomínky předložené Rakouskem se v podstatné míře dotýkají naložení se zárukou, kterou Rakouská republika poskytla společnosti BayernLB. Podle rozhodnutí Komise ze dne 25. července 2012 ve věci SA. 28487 (C 16/2009) (37) o podpoře restrukturalizace pro společnost BayernLB představuje záruka Rakouské republiky na likviditu ve výši 2,638 miliardy EUR, která měla v souladu se závazkem společnosti BayernLB v rámci záchranné operace v roce 2009 zůstat v podniku HGAA, státní podporu ve prospěch společnosti BayernLB, která je slučitelná s vnitřním trhem, a proto může být schválena. Dne 5. října 2012 podalo Rakousko žalobu (38) na zrušení tohoto rozhodnutí mimo jiné s tím, že Komise neodůvodnila, proč je na opatření pohlíženo jako na slučitelné s vnitřním trhem, a že opatření nepředstavuje žádnou podporu ve prospěch společnosti BayernLB.
(89)
Rakousko se zavazuje, že se postará o to, aby byl seznam závazků v příloze dodržen v plné míře.
7. POSOUZENÍ Z HLEDISKA PRAVIDEL V OBLASTI STÁTNÍCH PODPOR
Při posouzení podpory na restrukturalizaci musí být zohledněny všechny podpory, které byly podniku HGAA uděleny od roku 2008.
7.1. EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY
(90)
Podle čl. 107 odst. 1 SFEU jsou podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, neslučitelné s vnitřním trhem, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy.
(91)
Opatření je třeba označit za státní podporu, pokud jsou splněny následující předpoklady: i) opatření je financováno ze státních prostředků, ii) zvýhodňuje určité podniky nebo určitá odvětví výroby, iii) zvýhodnění je selektivní a iv) opatření narušuje hospodářskou soutěž nebo hrozí, že naruší hospodářskou soutěž, a může ovlivnit obchod mezi členskými státy. Opatření je označeno za státní podporu pouze tehdy, jsou-li tyto předpoklady splněny bez výjimky.
(92)
Podle 51. až 56. bodu odůvodnění rozhodnutí o schválení režimu mimořádné podpory určené bankám představují státní podporu všechna opatření poskytnutá v rámci režimu. Komise dále připomíná, že ve 48. až 53. bodě odůvodnění rozhodnutí o záchraně z roku 2009, ve 25. bodě odůvodnění rozhodnutí o záchraně z července 2011 a v 16. bodě odůvodnění rozhodnutí o záchraně z prosince 2012 konstatovala, že u opatření podpory uvedených v písmenech a) a b) jsou splněny předpoklady čl. 107 odst. 1 SFEU, a proto tato opatření představují státní podporu. Jak je dále objasněno, setrvává Komise u tohoto názoru.
a) Opatření udělená Rakouskem v rámci režimu mimořádné podpory určené bankám
(93)
Veškerá opatření udělená v rámci režimu mimořádné podpory určené bankám, tzn. kapitálová injekce ve výši 900 milionů EUR a záruky ve výši 1,35 miliardy EUR, které byly poskytnuty v roce 2008, představují podle 51. až 56. bodu odůvodnění rozhodnutí o schválení režimu podporu.
b) Další opatření udělená Rakouskem
(94)
Kromě režimu mimořádné podpory určené bankám schválilo Rakousko kapitálovou injekci ve výši 450 milionů EUR, (mezitím ukončenou) záruku na aktiva ve výši 100 milionů EUR, záruku na aktiva ve výši 200 milionů EUR, navýšení kapitálu ve výši 500 milionů EUR koupí akcií a záruku na druhořadé kapitálové nástroje tier 2 s nominální hodnotou 1 miliarda EUR.
(95)
Jak kapitálová injekce, tak záruky jsou poskytovány ze státních prostředků ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Jsou určeny ve prospěch jednoho podniku, a jsou tudíž selektivní. Kromě toho jsou poskytovány za podmínek, které by podniku HGAA nebyly na trzích nabídnuty, což Rakousko nepopírá. Vzhledem k tomu, že podnik HGAA působí ve finančním sektoru, v němž panuje intenzivní mezinárodní hospodářská soutěž, je každé zvýhodnění, které je tomuto podniku uděleno ze státních prostředků, schopno ohrozit obchod v Unii a narušit hospodářskou soutěž. Tato zjištění byla vyjádřena již v 16. bodě odůvodnění rozhodnutí o záchraně z prosince 2012 a toto rozhodnutí je potvrzuje.
c) Rekapitalizace prostřednictvím společnosti BayernLB
(96)
Společnost BayernLB obdržela v roce 2008 kapitálovou injekci od spolkové země Bavorsko a část prostředků použila na rekapitalizaci své dceřiné společnosti HGAA. Podle 124. bodu odůvodnění rozhodnutí o společnosti BayernLB tvoří kapitálová injekce od spolkové země Bavorsko v plné výši podporu pro společnost BayernLB. Vzhledem k tomu, že podpora udělená v rámci opatření nemůže být vyplacena dvakrát, dospěla Komise k závěru, že rekapitalizace podniku HGAA společností BayernLB nepředstavuje státní podporu ve prospěch HGAA. Dále se zdá, že společnost BayernLB jednala v době rekapitalizace podniku HGAA v souladu s tržními úvahami ve prospěch jistoty své investice do své dceřiné společnosti a že rozhodnutí o rekapitalizaci podniku HGAA nelze připisovat členskému státu.
d) Možná budoucí opatření podpory
(97)
Rakousko usiluje o schválení opatření podpory, s jejichž pomocí má být pokryta popřípadě vyplynuvší potřeba kapitálu a likvidity, která by v rámci zátěžového scénáře mohla činit 5,4 miliardy EUR kapitálu a 3,3 miliardy EUR likvidity. Tato případná budoucí opatření podpory pro likvidaci podniku HGAA budou poskytnuta ze státních prostředků ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Budou poskytnuta jedinému podniku, a jsou tudíž selektivní. Jelikož jsou poskytnuta za podmínek, které by podniku HGAA nebyly na trzích nabídnuty, představují zvýhodnění. Vzhledem k tomu, že podnik HGAA působí ve finančním sektoru, v němž panuje intenzivní mezinárodní hospodářská soutěž, je každé zvýhodnění, které je tomuto podniku uděleno ze státních prostředků, schopno ohrozit obchod v Unii a narušit hospodářskou soutěž.
Závěr k celkové výši podpor
(98)
Podpory, které Rakousko poskytlo podniku HGAA pomocí posílení kapitálu, činí celkem 3,15 miliardy EUR (včetně záruk na aktiva ve výši 300 milionů EUR, které mají stejný vliv jako kapitálová injekce). Tato částka představuje vzhledem k roku 2008 přibližně 9,6 % rizikově vážených aktiv podniku HGAA. Podnik HGAA navíc obdržel celkovou částku ve výši 1,35 miliardy EUR ve formě záruk. Dále usiluje Rakousko o schválení opatření podpory, která by mohla být za určitých okolností nezbytná, aby mohla být v rámci likvidace podniku HGAA pokryta další potřeba kapitálu, která by v zátěžovém scénáři mohla činit až 5,4 miliardy EUR. To by mohlo vést k celkové částce u kapitálu a záruk aktiv ve výši 8,55 miliardy EUR, což odpovídá 26 % rizikově vážených aktiv. Dále Rakousko požádalo o schválení případných budoucích likvidních opatření ve výši 3,3 miliardy EUR.
7.2. SLUČITELNOST PODPORY S VNITŘNÍM TRHEM
7.2.1. Použitelnost čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU
(99)
Podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU mohou být státní podpory pokládány za slučitelné s vnitřním trhem, mají-li „napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“.
(100)
Navzdory pomalému hospodářskému zotavení, které započalo začátkem roku 2010, zastává Komise názor, že předpoklady pro schválení státních podpor podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU jsou vzhledem k přetrvávajícímu tlaku na finančních trzích dále plněny. V červenci 2013 potvrdila Komise tento názor ve svém sdělení o použití pravidel pro poskytování státní podpory ve prospěch bank v souvislosti s finanční krizí od 1. srpna 2013 (39).
(101)
Rakouská národní banka již při dřívější příležitosti konstatovala, že podnik HGAA je systémově důležitá banka, významná pro finanční trh v Rakousku a v jihovýchodní Evropě, a toto stanovisko potvrdila v dopise ze dne 3. prosince 2012. Bez opatření podpory by orgán dozoru podnik HGAA z důvodu jeho porušení kapitálových požadavků možná uzavřel.
(102)
Uzavření banky, kterou členský stát považuje za systémově důležitou stejně jako podnik HGAA, provedené za takových okolností, by mohlo přímo poškodit finanční trhy a tím celé hospodářství členského státu. Vzhledem k současné nestabilní situaci na finančních trzích proto Komise vychází při svém hodnocení státních podpor v bankovním sektoru i nadále z čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
7.2.2. Slučitelnost opatření podpory s vnitřním trhem
(103)
Všechna opatření označená za státní podporu byla poskytnuta v rámci restrukturalizace a likvidace podniku HGAA. Ve sdělení o návratu k životaschopnosti a hodnocení restrukturalizačních opatření ve finančním sektoru v současné krizi podle pravidel pro státní podporu (40) (dále jen „sdělení o restrukturalizaci“) je stanoveno, za kterých předpokladů smí být finančním institucím poskytnuty v rámci současné krize restrukturalizační a likvidační opatření. Podle sdělení o restrukturalizaci je restrukturalizace finanční instituce v rámci současné krize podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU slučitelná s vnitřním trhem, když i) vede k obnovení životaschopnosti banky, ii) je stanoven dostatečný vlastní příspěvek příjemce (sdílení zátěže) a je zajištěno, že podpora je omezena na nezbytné minimum, a iii) jsou přijata dostatečná opatření k omezení narušení hospodářské soutěže.
Obnovení životaschopnosti
(104)
Jak Komise stanovila ve sdělení o restrukturalizaci, musí příslušný členský stát předložit rozsáhlý plán restrukturalizace, z něhož vychází, jak má být dlouhodobá životaschopnost dotčené instituce obnovena bez státních podpor v přiměřeném období a nejpozději do pěti let. Podle 13. bodu odůvodnění sdělení o restrukturalizaci se dlouhodobé životaschopnosti dosáhne tehdy, je-li banka schopna soutěžit na kapitálovém trhu na základě svých vlastních schopností a v souladu s požadavky vyplývajícími z příslušných právních předpisů. Pro tento účel musí být banka schopna pokrýt všechny náklady a - s přihlédnutím ke svému rizikovému profilu - musí vykazovat přiměřenou návratnost vlastního kapitálu. Podle 14. bodu odůvodnění sdělení o restrukturalizaci dlouhodobá životaschopnost vyžaduje, aby byla každá získaná státní podpora buď v určité lhůtě splacena, nebo aby za ni bylo poskytnuto protiplnění podle normálních tržních podmínek, čímž se zajistí, aby jakákoliv forma dodatečné státní podpory byla ukončena.
(105)
Z dosud předložených plánů restrukturalizace podniku HGAA nevyplývá, že lze obnovit životaschopnost celé skupiny.
(106)
Komise dále konstatuje, že výhodné podmínky financování, které se opírají o záruky udělené zemí Korutany, časem skončí a že rychlý proces dohánění vývoje v národních hospodářstvích zemí jihovýchodní Evropy již skončil.
(107)
Banka není proto schopna zaplatit za svůj kapitál přiměřené protiplnění nebo státní kapitál splatit, aby se do konce období restrukturalizace vrátila do životaschopného stavu. Nezdá se tak možné, že by životaschopnost podniku HGAA jako nezávislého podniku mohla být obnovena. Z výše uvedených skutečností Komise vyvozuje, že její námitky k obnově životaschopnosti nebyly vyvráceny.
(108)
Jak uvádí bod 9 sdělení o restrukturalizaci, měly by plány restrukturalizace obsahovat srovnání s jinými možnostmi, jako je rozdělení nebo převzetí jinou bankou. Nemůže-li být životaschopnost banky obnovena, měl by plán restrukturalizace uvádět, jak lze provést řízenou likvidaci banky. Podle 21. bodu odůvodnění by se mělo vždy uvažovat o řízené likvidaci banky v obtížích či jejím prodeji v dražbě, pokud nelze věrohodně obnovit její dlouhodobou životaschopnost.
(109)
Rakouské úřady předložily plán likvidace, který předpokládá takovou strategii řízené likvidace. Předložený plán předpokládá odprodej obchodovatelných subjektů, rakouské banky HBA (v jejím případě už byla podepsána kupní smlouva) a sítě SEE ve veřejném prodeji nejpozději do konce června 2015. Všechny části, které zůstanou, se stanou předmětem kontrolovaného a řízeného procesu likvidace. V této souvislosti souhlasí Rakousko s tím, že italský subjekt HBI zastavil k 1. červenci 2013 nové obchodování. Pokud by odprodej obchodovatelných subjektů SEE do 30. června 2015 nebyl možný, ukončí i ony nové obchodování a přejdou do likvidace. V důsledku toho již nebude podnik HGAA k 30. červnu 2015 působit ve finančním sektoru.
(110)
Odprodej obchodovatelných subjektů probíhá v rámci nepodmíněných, transparentních a otevřených řízení, při nichž mají všichni zájemci na trhu možnost předložit pro subjekty nabídku. Těmito soutěžními postupy bude zajištěno, že tržní cenu vytvoří nejlepší nabídka, takže budou vyloučeny podpory pro kupujícího (41). Zjistí-li Komise, že existují podpory pro kupujícího, odděleně prověří slučitelnost příslušné podpory s vnitřním trhem.
(111)
V souvislosti s otázkou, zda by subjekty určené k odprodeji mohly tvořit hospodářskou kontinuitu podniku HGAA, a opatření podpory by tak za určitých okolností mohla představovat podporu pro tyto subjekty, konstatuje Komise především, že není ještě jasné, zda bude síť SEE prodána jako celek jednomu kupci nebo zda části současné sítě získá více kupců.
(112)
Pro stanovení hospodářské kontinuity musí být zohledněny mimo jiné následující faktory: předmět transferu, cena transferu, totožnost podílníků nebo majitelů získaného a původního podniku nebo ekonomická logika transakce (42).
(113)
Komise především konstatuje, že udělené podpory nebyly určeny k vyřešení problémů jednotlivých obchodovatelných subjektů v Rakousku nebo v jihovýchodní Evropě, nýbrž problémů podniku HGAA jako skupiny. Jádro obchodní činnosti podniku HGAA netvoří ani jedna z dceřiných společností v zemích jihovýchodní Evropy, ani společnost HBA a subjekty určené k prodeji představují jen část aktiv podniku HGAA. Kromě toho se obchodní model subjektů určených k odprodeji odlišuje od obchodního modelu podniku HGAA, který byl mezinárodní bankovní skupinou, jež se zejména na základě záruk poskytnutých zemí Korutany opírala o výhodné podmínky financování a soustředila se na rychlou expanzi díky potenciálu vyrovnávání hospodářské úrovně. V budoucnosti nebude financování dceřiných společností SEE probíhat na základě státních záruk, nýbrž se bude opírat o místní (a tím i dražší) zdroje financování, takže vzhledem k maržím a řízení rizik bude nutný obezřetnější postup. Zatímco se podnik HGAA soustředil spíše na velké podniky a určité hlavní klienty, budou se subjekty určené k odprodeji soustředit na obchody malých a středních podniků. V praxi to znamená, že subjekty určené k odprodeji budou zaměřené na nové stálé klienty.
(114)
Komise dále konstatuje, že cílem prodeje obchodovatelných subjektů je maximalizovat hodnotu aktiv podniku HGAA před jejich likvidací v zájmu věřitelů.
(115)
S ohledem na předmět převodu, skutečnosti, že podílníci podniku HGAA a subjektů určených k odprodeji nemohou být totožní, stejně jako s ohledem na ekonomickou logiku transakce prodeje zastává Komise názor, že již nebude existovat kontinuita ekonomické činnosti podniku HGAA, jakmile budou obchodovatelné subjekty prodány a podnik HGAA již nebude existovat.
(116)
Podle plánu likvidace mají být určitá aktiva z obchodovatelných subjektů určených k prodeji vyčleněna. Toto vyčlenění zlepší jak kapacitu financování těchto subjektů, tak i průměrnou kvalitu aktiv zbývající bilance, a tím přispěje k prodejnosti příslušných subjektů.
(117)
Podle 21. bodu odůvodnění sdělení o restrukturalizaci navíc může být přijatelným způsobem dosažení životaschopnosti i vytvoření samostatné „dobré banky“ kombinací „dobrých“ aktiv a pasiv existující banky, pokud tento nový subjekt nemůže nadměrným způsobem narušit hospodářskou soutěž. V tomto ohledu by bylo přijatelným řešením vytvoření holdingu SEE nebo transfer určitých aktiv ze společnosti HBInt na holding SEE s cílem vytvořit životaschopný a prodejný bankovní subjekt SEE (43).
(118)
Problém kvality aktiv, který vyplývá jak ze starého portfolia, tak i z rizikových aktivit z novější doby, by nemohl být vyřešen na základě narůstajících rizikových nákladů a snižování hodnoty u pokračujícího podniku. Z tohoto důvodu pokládá Komise plán likvidace předložený Rakouskem, podle kterého mají být problémová aktiva v rostoucí míře převáděna na likvidovaný subjekt, za přiměřenou strategii.
(119)
Co se týká financování předpokládaného v plánu likvidace, budou se subjekty určené k odprodeji stále více soustřeďovat na místní zdroje financování a pokusí se snížit svou závislost na refinancování prostřednictvím podniku HGAA. Komise tuto změnu strategie financování vítá. Konstatuje, že bude existovat další finanční závazek podniku HGAA vůči subjektům určeným k odprodeji.
(120)
Plán likvidace dále předpokládá výrazné omezení leasingových obchodů podniku HGAA, které byly jedním z hlavních důvodů jeho problémů, jelikož leasing vykazuje v poměru k rizikům s ním spojeným a související potřebě financování srovnatelně nízkou ziskovost. Toto omezení přispěje rovněž pozitivně k prodejnosti obchodovatelných subjektů.
(121)
Komise z toho vyvozuje, že životaschopnost podniku HGAA nelze obnovit a že Rakouskem navržená strategie jeho řízené likvidace je vhodným prostředkem pro vyřešení jeho situace, neboť životaschopnost banky jako takovou nelze obnovit.
Vlastní příspěvek a sdílení zátěže
(122)
Sdělení o restrukturalizaci uvádí, že je nezbytné, aby příjemce podpory poskytl přiměřený vlastní příspěvek, aby byla podpora omezena na minimum a narušení hospodářské soutěže tak bylo drženo na co nejnižší úrovni a byl omezen morální hazard. Za tímto účelem sdělení předpokládá, že i) by měly být omezeny jak restrukturalizační náklady, tak i výše podpory a ii) že je potřeba poskytnout značný vlastní příspěvek.
(123)
Ve sdělení o restrukturalizaci je dále stanoveno, že banka by měla k financování restrukturalizace použít nejprve své vlastní zdroje, aby bylo možné omezit výši podpory na minimum. Náklady související s restrukturalizací by neměl nést pouze stát, ale i ti, kteří do banky vložili své investice. Tohoto cíle bude dosaženo zejména tak, že dojde k převzetí ztrát dostupným kapitálem.
(124)
Všichni dřívější akcionáři podniku HGAA prodali své akcie Rakouské republice za symbolickou cenu jednoho eura, čímž se snížilo nebezpečí, že z opatření podpory budou mít prospěch dřívější akcionáři. Dřívější vlastníci dali podniku HGAA také k dispozici kapitál nebo likviditu, takže ztráty mohly být kryty a likvidita vylepšena.
(125)
Většinovým akcionářem byla v době tohoto prodeje společnost BayernLB. Ta přispěla celkem kapitálem zhruba 1,5 miliardy EUR a zároveň se vzdala dalších vlastnických práv, dokonce i dozoru nad dalším protiplněním. Celkově dala společnost BayernLB podniku HGAA k dispozici likviditu ve výši zhruba 4,3 miliardy EUR. Tato společnost dále utrpěla při prodeji svých akcií podniku HGAA značnou ztrátu z odpisů, což přispívá k tomu, že v souladu s bodem 22 sdělení o restrukturalizaci je omezován morální hazard.
(126)
Komise je tudíž názoru, že dřívější vlastník, společnost BayernLB, je značnou a přiměřenou měrou zapojena do sdílení zátěže.
(127)
Výsledek započatého právního sporu o zpětnou platbu nesplacených půjček společnosti BayernLB nemá na tento závěr žádný vliv. Pokud společnost BayernLB tento proces prohraje, bude do sdílení zátěže zapojena ještě výrazněji. Pokud proces vyhraje, na sdílení zátěže prověřovaném v tomto rozhodnutí se nezmění nic.
(128)
Příspěvek společnosti GRAWE spočívá jak v kapitálových, tak v likviditních opatřeních. Kapitál v původní výši 30 milionů EUR, který do podniku HGAA přinesla společnost GRAWE, se v důsledku rozhodnutí Rakouské republiky jakožto jediného akcionáře banky použít kapitál k pokrytí ztrát (snížení kapitálu) snížil mezitím na 9 milionů EUR. Společnost GRAWE dala podniku HGAA k dispozici i likviditu.
(129)
Na základě těchto úvah dospívá Komise k závěru, že společnost GRAWE je v dostatečné míře zapojena do sdílení zátěže.
(130)
Pokud jde o zemi Korutany, konstatuje Komise, že ta je do sdílení zátěže zapojena díky kapitálovému vkladu, který v důsledku snížení kapitálu mezitím výrazně klesl.
(131)
Na základě těchto úvah dospívá Komise k závěru, že země Korutany je v dostatečné míře zapojena do sdílení zátěže.
(132)
To, že společnost GRAWE a země Korutany obdrží za majetkovou účast vyšší protiplnění než společnost BayernLB za kapitál, který do podniku vložila, je proto odůvodněné, že společnost BayernLB dala k dispozici jiné kapitálové nástroje. Na rozdíl od společnosti GRAWE a země Korutany nepřinesla společnost BayernLB žádnou majetkovou účast, nýbrž se vzdala všech práv z kapitálových nástrojů a části likvidity. Do sdílení zátěže je tudíž zapojena silněji, což se jeví jako přiměřené, protože před získáním podniku HGAA Rakouskou republikou byla jeho dominantním vlastníkem.
(133)
Je také zapotřebí vysvětlit, zda za majetkovou účast, kterou Rakousko v podniku HGAA získalo v rámci režimu mimořádné podpory určené bankám, bylo uhrazeno dostatečné protiplnění. Je třeba připomenout, že v tomto režimu jsou předpokládány dvě úrokové sazby závisející na tom, zda podporovaná banka je banka v potížích nebo v zásadě zdravá banka. Podnik HGAA Rakousko označilo za banku v zásadě zdravou, a proto zaplatilo nižší protiplnění, než kdyby byl označen za banku v potížích.
(134)
K tomuto bodu Komise uvádí, že veškerá majetková účast, která je ještě k dispozici, zůstává u společnosti HBInt ‚a tím u likvidované části podniku HGAA. Jelikož likvidovaná část na trhu již nepůsobí a životaschopnost podniku HGAA nelze obnovit (proto probíhá jeho likvidace), konstatuje Komise, že toto nižší protiplnění lze v tomto případě akceptovat.
(135)
Zaměstnanecká nadace Alpe Adria byla se svým podílem ve výši 0,02 % nejmenším vlastníkem podniku HGAA. Když v prosinci 2009 získala podnik HGAA Rakouská republika, byl za jedno euro prodán i její podíl. Vzhledem k plné ztrátě akcionářských práv bez jakéhokoli protiplnění je podle názoru Komise její zapojení do sdílení zátěže dostatečné, zejména s ohledem na její malou velikost v porovnání s jinými vlastníky.
(136)
Podnik HGAA podnikl řadu kroků, aby vlastníky hybridního kapitálu zapojil do sdílení zátěže tím, že tyto nástroje prodal zpět výrazně pod nominální hodnotou nebo je celkově splatil, což mělo značný vliv na vlastní prostředky.
(137)
Komise dále konstatuje, že u mnohých těchto hybridních a kapitálových nástrojů probíhá výplata dividend, případně kuponů pouze tehdy, když je vykázán zisk. Jelikož banka nebyla v posledních letech zisková, neobdrželi vlastníci těchto nástrojů žádné odpovídající platby. Navíc budou pro platby dividend a kuponů v budoucnosti platit omezení. Podle názoru Komise jsou vlastníci těchto nástrojů na základě toho dostatečně zapojeni do sdílení zátěže.
(138)
Z těchto důvodů dospěla Komise k závěru, že plán likvidace podniku HGAA předpokládá přiměřené sdílení zátěže.
Omezení narušení hospodářské soutěže
(139)
Kromě toho oddíl 4 sdělení o restrukturalizaci požaduje, aby plán restrukturalizace obsahoval opatření pro omezení narušení hospodářské soutěže. Tato opatření by měla být přizpůsobena narušení hospodářské soutěže na těch trzích, na nichž příjemce podpory bude po restrukturalizaci působit. V tomto případě musí být zajištěno, aby subjekty, které na trhu dále působí, dokud nebudou prodány, nepoužily získané státní prostředky tak, že by to poškodilo soutěžitele, a aby nejednaly v rozporu s hospodářskou soutěží.
(140)
Za tímto účelem Rakousko přislíbilo provést obchodní omezení stanovená v oddíle 4 přílohy, která zajistí, že až do prodeje budou narušení hospodářské soutěže, která vyplývají z existence a činnosti obchodovatelných subjektů, udržována na co nejnižší úrovni.
(141)
Způsob a forma opatření hospodářské soutěže se řídí dvěma kritérii: zaprvé výší podpory a rovněž podmínkami a okolnostmi, za kterých byla podpora udělena, a zadruhé charakteristikou trhů, na nichž bude příjemce podpory působit.
(142)
Komise poukazuje na to, že podnik HGAA obdržel státní podpory ve výši 3,15 miliardy EUR ve formě kapitálu a záruk na aktiva a ve výši 1,35 miliardy EUR ve formě záruk likvidity a že v budoucnosti možná obdrží pro účely procesu likvidace ještě další státní podpory ve výši až 5,4 miliardy EUR ve formě kapitálu a 3,3 miliardy EUR ve formě likvidity.
(143)
Celková částka podpory v kapitálu a zárukách na aktiva činí 8,55 miliardy EUR a odpovídá částce cca 26 % rizikově vážených aktiv podniku HGAA, která k 31. prosinci 2008 činila 32,8 miliardy EUR. Částka udělené podpory je tudíž velmi vysoká a vyžaduje odpovídající opatření.
(144)
Podle 35. bodu odůvodnění sdělení o restrukturalizaci by měla strukturální opatření jako například odprodeje podporovat vstup soutěžitelů na trh, současně by však měla stanovit, že odchod proběhne v zájmu finanční stability v přiměřené době.
(145)
Komise konstatuje, že plán likvidace stanovuje řízenou likvidaci, po které podnik HGAA nejpozději dne 30. června 2015 již nebude aktivním aktérem na trzích, ale bude již jen uskutečňovat obchodování, pro které se do té doby nenajde žádný kupec.
(146)
Pokud jde o další činnost subjektů SEE až do jejich prodeje, poskytlo Rakousko celou řadu závazků pro nové obchodování těchto podniků, s jejichž pomocí mají být v době do jejich prodeje omezována možná narušení hospodářské soutěže.
(147)
V této souvislosti hodnotí Komise pozitivně zejména omezení pro nové obchodování, k nimž se Rakousko a podnik HGAA zavázaly. Po zohlednění rizikových nákladů a nákladů financování by mělo být u nového obchodování docíleno výnosu minimálně […] % p.a. Tímto minimálním výnosem u nového obchodování bude zajištěno, že obchodovatelné subjekty nebudou razit cenovou politiku, která by byla v rozporu s hospodářskou soutěží, zároveň však přispějí k dlouhodobé životaschopnosti. V tomto smyslu se banka zavazuje k omezení doby platnosti nového obchodování, aby transformace splatnosti působila na ziskovost pouze v omezené míře. […] (44) […]. Pro […] Rakousko dále přislíbilo, že obchody znějící na […] budou omezeny na klienty s ratingem minimálně […] a celkovým objemem ve výši […] EUR. Tím se snižují rizika spojená s oslabením kurzu a rozsahem, v jakém banka v tomto segmentu trhu působí. Stručně řečeno slouží obě tato omezení k zajištění dlouhodobé ziskovosti a k omezení konkurenceschopnosti dotčených podniků.
(148)
Jako pozitivní hodnotí Komise dále závazky zlepšeného řízení rizik, zejména to, že všechny rizikové položky v hodnotě vyšší než […] EUR ročně budou nově oceněny a retailové obchody a obchody v oblasti veřejných financí budou prováděny pouze s klienty, jejichž rating bude minimálně […] (45). Tyto závazky zajišťují, že obchody budou vedeny obezřetně a dotčené podniky se nebudou řídit žádnými strategiemi riskantních obchodů. Obchody budou vedeny tak, aby bylo dosaženo vyváženého poměru mezi nezbytnou ziskovostí a patřičnou kontrolou rizik. Současně bude pomocí závazků vyloučena agresivní strategie expanze na trhu.
(149)
Komise oceňuje pozitivně dvojí účel závazků vyjádřených ve 147. a 148. bodě odůvodnění. Na jedné straně přispívají k tomu, že se zvyšují šance na odprodej, protože nejsou uskutečňovány žádné příliš riskantní obchody, a na druhou stranu snižují narušení hospodářské soutěže tím, že je omezováno agresivní chování a nové obchodování.
(150)
Podle plánu likvidace budou všechny obchodovatelné části podniku HGAA zlikvidovány nebo prodány. Rakousko rozhodně přislíbilo, že společnost HBA bude prodána do 30. června 2014 a síť SEE (jako celek nebo po částech) do 30. června 2015. Poté bude zastaveno nové obchodování a podnik HGAA trh opustí, protože veškeré činnosti budou buď zlikvidované, nebo budou transparentním způsobem prodány třetím osobám. Tento proces prodeje a likvidace přispívá výraznou měrou k omezení narušení hospodářské soutěže, která jsou způsobena podporou, protože podnik HGAA jako takový z trhu zmizí.
(151)
Podle názoru Komise ospravedlňuje stále nestabilní situace na finančních trzích, zejména v zemích SEE, skutečně dlouhou lhůtu (30. června 2015) pro prodej subjektů v těchto zemích. Komise konstatuje, že obchody v Rakousku byly již prodány, a že, pokud prodej nebude dokončen do 30. června 2014, budou zlikvidovány i tyto obchody.
(152)
Úhrnem Komise konstatuje, že se zbývající bilanční suma a rizikově vážená aktiva podniku HGAA sníží do roku 2017 zhruba o 85 % (pokud se prodej uskuteční podle plánu).
(153)
Navíc k těmto dalekosáhlým opatřením přislíbilo Rakousko, že zakáže odkazy na státní podporu pro účely reklamy a agresivní obchodní praktiky. Komise také vítá zákaz převzetí, který zajistí, že státní podpora nebude využita k převzetí soutěžitele, nýbrž bude sloužit svému stanovenému účelu, a sice k financování procesu likvidace.
(154)
Komise s politováním konstatuje, že Rakousko splnilo své závazky, které dalo v rámci rozhodnutí o záchraně z prosince 2012, jen zčásti. Nedodržení některých těchto závazků, které měly pouze omezené trvání, bude však podle názoru Komise vyváženo plným rozdělením a likvidací banky.
(155)
S přihlédnutím k závazkům a s ohledem na přiměřenost vlastního příspěvku a sdílení zátěže uvedené ve 122. až 138. bodě odůvodnění zastává Komise názor, že existují dostatečné záruky pro to, aby případná narušení hospodářské soutěže byla navzdory vysoké částce podpory poskytnuté podniku HGAA omezena.
ZÁVĚRY
(156)
S ohledem na závazky Rakouska dospěla Komise k závěru, že strategie likvidace je v souladu se sdělením o restrukturalizaci, podpora na likvidaci je omezena na nezbytné minimum a narušení hospodářské soutěže jsou udržována na co nejnižší úrovni. Tato podpora na likvidaci je tudíž podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU slučitelná s vnitřním trhem,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Státní podpory představují následující opatření:
a)
rekapitalizace ve výši 900 milionů EUR v rámci režimu mimořádné podpory určené bankám;
b)
rekapitalizace ve výši 450 milionů EUR v rámci režimu mimořádné podpory určené bankám;
c)
záruky ve výši 1,35 miliardy EUR v rámci režimu mimořádné podpory určené bankám;
d)
záruka na aktiva ve výši 100 milionů EUR;
e)
záruka na aktiva ve výši 200 milionů EUR;
f)
rekapitalizace ve výši 500 milionů EUR;
g)
státní záruka na druhořadé kapitálové nástroje tier 2 s nominální hodnotou 1 miliarda EUR;
h)
možný budoucí kapitál pro likvidaci podniku HGAA ve výši až 5,4 miliardy EUR;
i)
možná budoucí likvidita pro likvidaci podniku HGAA ve výši až 3,3 miliardy EUR.
2. Státní podpory uvedené v odstavci 1 jsou s ohledem na závazky uvedené v příloze slučitelné s vnitřním trhem.
Článek 2
Rakousko zaručuje, že plán likvidace, který byl předložen dne 29. června 2013 a doplněn dne 27. srpna 2013, včetně závazků uvedených v příloze, bude proveden v plném rozsahu.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Rakouské republice.
V Bruselu dne 3. září 2013.
KOMISIJOS SPRENDIMAS
2013 m. rugsėjo 3 d.
dėl valstybės pagalbos Nr. SA.32554 (09/C),
kurią Austrija suteikė Hypo Group Alpe Adria restruktūrizuoti
(pranešta dokumentu Nr. C(2013) 5648)
(Tekstas autentiškas tik vokiečių kalba)
(Tekstas svarbus EEE)
(2014/341/ES)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalį,
atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,
pakvietusi valstybes nares ir kitas suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal minėtas nuostatas (1),
kadangi:
1. PROCEDŪRA
(1)
2008 m. gruodžio mėn. Austrijos Respublika pagal Austrijos pagalbos bankams paketą (2) (toliau - pagalbos bankams paketas) Hypo Group Alpe Adria (toliau - HGAA arba bankas) suteikė 900 mln. EUR 1 lygio akcijomis be balsavimo teisės išreikšto kapitalo (vok. Partizipationskapital) (3);
(2)
2009 m. balandžio 29 d. Austrija Komisijai pateikė HGAA gyvybingumo planą;
(3)
Komisija savo 2009 m. gegužės 12 d. sprendimu byloje dėl pagalbos N 254/2009 (toliau - 2009 m. sprendimas pradėti procedūrą) (4) pradėjo oficialią tyrimo procedūrą pagal 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999, nustatančio išsamias sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio taikymo taisykles (5), 16 straipsnį, nes jai kilo abejonių, ar restruktūrizavimo pagalba, kurią 2008 m. gruodžio mėn. Vokietija suteikė bankui BayernLB, didžiausiam HGAA akcininkui, buvo suderinama su vidaus rinka. Tame pačiame sprendime Komisija iškėlė klausimą, ar HGAA yra iš esmės geras bankas;
(4)
2009 m. gruodžio 23 d.HGAA buvo nacionalizuotas. Atsižvelgdama į tai, Komisija savo 2009 m. gruodžio 23 d. sprendimu bylose dėl pagalbos C 16/2009 ir N 698/2009 (6) (toliau - 2009 m. gruodžio mėn. sprendimas dėl pagalbos), remdamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 107 straipsnio 3 dalies b punktu, laikinai, t. y. kol bus pateiktas įtikinamas restruktūrizavimo planas, patvirtino kelias pagalbos priemones. Tuo pačiu sprendimu Komisija oficialią tyrimo procedūrą išplėtė įtraukdama kitas pagalbos priemones, kurias Austrija suteikė HGAA;
(5)
2010 m. birželio 22 d. Komisija dar kartą išplėtė oficialią tyrimo procedūrą. To priežastis visų pirma buvo ta, kad pakeistame HGAA restruktūrizavimo plane, kuris buvo pateiktas 2010 m. balandžio 16 d., nebuvo nurodyta, kaip turėtų būti užtikrinamas banko gyvybingumo atkūrimas ir tinkamas naštos pasidalijimas bei pakankamai kompensuojamas dėl pagalbos atsiradęs rinkos iškreipimas. Komisija taip pat pratęsė pagalbos, kurią ji savo 2009 m. gruodžio mėn. sprendimu dėl pagalbos buvo paskelbusi laikinai, t. y. kol bus galutinai apsvarstytas restruktūrizavimo planas, suderinama su vidaus rinka, patvirtinimą (toliau - 2010 m. sprendimas dėl pratęsimo) (7);
(6)
2010 m. gruodžio 29 d. Austrija pranešė apie dar vieną HGAA suteiktą priemonę - 200 mln. EUR dydžio turto garantiją. Ši pagalbos priemonė buvo patvirtinta 2011 m. liepos 19 d. Komisijos sprendimu bylose dėl pagalbos SA.32172 (2011/NN) ir SA.32554 (2009/C) (8) (toliau - 2011 m. liepos mėn. sprendimas dėl pagalbos);
(7)
2011 m. vasario 7 d. Komisija Austrijai ir Vokietijai pranešė, kad su HGAA susijusi procedūra byloje dėl pagalbos N 698/2009 (9) atskirta nuo su BayernLB susijusios procedūros byloje dėl pagalbos C 16/2009. Su HGAA susijusi procedūra užregistruota kaip byla dėl pagalbos SA.32554 (2009/C). Šis sprendimas susijęs tik su byla dėl pagalbos SA.32554 (2009/C);
(8)
2011 m. balandžio 21 d. Austrija pateikė naują HGAA restruktūrizavimo planą;
(9)
2012 m. gruodžio 3 d. Austrija pranešė apie dar vieną pagalbos priemonę, kurią Austrijos Respublika HGAA suteikė kapitalo injekcijos, t. y. nominaliosios vertės neturinčių akcijų ir valstybės garantijos HGAA išleistoms subordinuotosioms obligacijoms, forma. Pranešime buvo nurodyta nemažai įpareigojimų HGAA. Šios priemonės buvo laikinai patvirtintos 2012 m. gruodžio 5 d. Komisijos sprendimu byloje dėl pagalbos SA.32554 (2009/C) (10) (toliau - 2012 m. gruodžio mėn. sprendimas dėl pagalbos). Patvirtinimas buvo susietas su tam tikrais Austrijos įsipareigojimais, tačiau Austrija jų laikėsi tik iš dalies;
(10)
2012 m. spalio 5 d. Austrija pateikė skundą prašydama panaikinti 2012 m. liepos 25 d. sprendimą byloje dėl pagalbos SA.28487 (C 16/2009 ex N 254/2009) (11) dėl BayernLB. Šis sprendimas vėliau buvo panaikintas ir pakeistas 2013 m. vasario 5 d. Komisijos sprendimu (12) (toliau - sprendimas dėl BayernLB);
(11)
dėl išsamesnio procedūros apibūdinimo nurodomi 2009 m. sprendimas pradėti procedūrą, 2009 m. gruodžio mėn. sprendimas dėl pagalbos, 2010 m. sprendimas pratęsti procedūrą, 2011 m. liepos mėn. sprendimas dėl pagalbos ir 2012 m. gruodžio mėn. sprendimas dėl pagalbos;
(12)
atskiri HGAA restruktūrizavimo planai ir jų atitinkami pakeitimai buvo aptarti per laikotarpį nuo 2010 m. liepos mėn. iki 2013 m. rugpjūčio mėn. per daugybę Austrijos, banko ir Komisijos tarnybų atstovų susitikimų ir pokalbių telefonu bei kitais keitimosi informacija būdais;
(13)
2013 m. birželio 29 d. Austrija pranešė apie restruktūrizavimo planą, kuriame buvo numatyta HGAA pertvarkyti; 2013 m. rugpjūčio 27 d. šis planas buvo papildytas;
2. APIBŪDINIMAS
2.1. PAGALBĄ GAVĘS BANKAS
(14)
HGAA yra visame pasaulyje veikianti finansų bendrovių grupė, kurios būstinė Klagenfurte (Karintijos žemė), iš kurios per Hypo Alpe Adria Bank-International (toliau - HBInt) kontroliuojama ir valdoma bankininkystės ir išperkamosios nuomos veikla, įskaitant laipsniškai likviduojamą dalį. HBInt vykdo pagrindines visos bendrovių grupės funkcijas, kaip antai bendrovių grupės kontrolė ir apskaita, rizikos valdymas, teisiniai reikalai ir atitiktis reikalavimams, likvidumo valdymas, emisijos sandoriai ir HGAA patronuojamųjų bendrovių refinansavimas;
(15)
2012 m. pabaigoje HGAA balanso suma siekė iš viso 33,8 mlrd. EUR, o pagal riziką įvertintas turtas - maždaug 21 mlrd. EUR;
(16)
HGAA yra 100 % Austrijos Respublikos nuosavybė (13);
(17)
2008 m. gruodžio 31 d.HGAA per jos bankininkystės ir (arba) išperkamosios nuomos patronuojamąsias bendroves buvo atstovaujama 12 šalių: Austrijoje, Slovėnijoje, Italijoje, Vokietijoje, Vengrijoje, Bulgarijoje, Kroatijoje, Serbijoje, Bosnijoje ir Hercegovinoje, Juodkalnijoje, Ukrainoje ir buvusiojoje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje;
(18)
šiuo metu HGAA veikia Austrijoje - bankas HBA, taip pat jai atstovaujama Slovėnijoje (HBS ir išperkamosios nuomos bendrovė HLS), Kroatijoje (HBC ir integruota išperkamosios nuomos bendrovė HAALC), Bosnijoje ir Hercegovinoje (abu bankai HBFBiH, o Serbų Respublikoje - HBRS, įskaitant išperkamosios nuomos bendrovę HLRS), Serbijoje (HBSE) ir Juodkalnijoje (HBM) (kartu - Pietryčių Europos šalys);
(19)
dėl daugelio banko turimų pramonės įmonių akcijų ir finansinių patronuojamųjų bendrovių pradėtas pertvarkymo procesas. Nuo 2013 m. liepos 1 d.HBI Italijoje nebevykdo naujos veiklos. Tarp kitų laipsniškų likviduotinų patronuojamųjų bendrovių yra šios: Kroatijoje - išperkamosios nuomos bendrovė HLC ir perkėlus banko turtą atsiradusi laipsniškai likviduojama bendrovė H-ABDUCO, Austrijoje - išperkamosios nuomos bendrovė HLA, Vokietijoje - išperkamosios nuomos bendrovė HLG, Juodkalnijoje - išperkamosios nuomos bendrovė HLM ir perkėlus banko turtą atsiradusi laipsniškai likviduojama HDM, Vengrijoje - išperkamosios nuomos bendrovė HLHU, Bulgarijoje - išperkamosios nuomos bendrovė HLBG, Makedonijoje - išperkamosios nuomos bendrovė HLMK, Ukrainoje - išperkamosios nuomos bendrovė HLUA, Bosnijoje ir Hercegovinoje - išperkamosios nuomos bendrovė HETABiH ir perkėlus banko turtą atsiradusi laipsniškai likviduojama bendrovė BORA, Serbijoje - išperkamosios nuomos bendrovės HLSE ir HRSE, Slovėnijoje - bendrovės TCK ir TCV, jos atsirado perkėlus bankininkystės ir išperkamosios nuomos veiklą, ir Italijoje - išperkamosios nuomos bendrovė HLI (14). Bankas Alpe Adria Privatbank Lichtenšteine jau pertvarkytas;
(20)
tolesnėse konstatuojamosiose dalyse apžvelgiami toliau veikiantys subjektai;
(21)
patronuojamoji bendrovė HBA Austrijoje teikia banko paslaugas privatiems klientams, verslui ir institucijoms, t. y. visas įprastas universalaus banko paslaugas. HBA yra stipriai įsitvirtinusi Karintijos žemėje ir turi filialų Vienoje ir Zalcburge. Jos dalis rinkoje Austrijoje sudaro mažiau kaip […] (15) % pagal turtą ir […] % pagal indėlius;
(22)
Slovėnijoje bendrovių grupei atstovauja bankas HBS (dalis rinkoje maždaug […] % pagal turtą ir […] % pagal indėlius). Išperkamosios nuomos bendrovė HLS koncentruojasi į kilnojamojo turto išperkamąją nuomą, tačiau vykdo ir kai kurią pasirinktą nekilnojamojo turto išperkamosios nuomos veiklą;
(23)
Kroatijoje veikiantis HBC yra universalus bankas (dalis rinkoje maždaug […] % pagal turtą ir […] % pagal indėlius). Bendrovė HAALC vykdo išperkamosios nuomos veiklą, jos dalis rinkoje maždaug […] % naujo finansavimo apimties;
(24)
Bosnijoje ir Hercegovinoje veikia du skirtingi bankai - HBRS Serbų Respublikoje (dalis rinkoje maždaug […] % pagal turtą ir […] % pagal indėlius) ir HBFBiH Bosnijos ir Hercegovinos Federacijoje (dalis rinkoje maždaug […] % pagal turtą). Išperkamosios nuomos bendrovės HLRS, kuri yra HBRS nuosavybė, dalis rinkoje yra maždaug […] % naujo finansavimo apimties;
(25)
HBM dalis rinkoje Juodkalnijoje yra maždaug […] % pagal turtą. Išperkamosios nuomos veiklos, kurią netiesiogiai vykdo bankas, dalis rinkoje sudaro […] %;
(26)
Serbijoje veikiančio banko HBSE pagrindinės veiklos sritys yra privačių ir verslo klientų segmentai (dalis rinkoje maždaug […] % pagal turtą ir […] % pagal indėlius);
2.2. PAGALBOS PRIEMONĖS
2008 m. gruodžio mėn. - BayernLB priemonės ir valstybės priemonės pagal Austrijos pagalbos bankams paketą
(27)
2008 m. paramą HGAA suteikė jos tuometinis akcininkas bankas BayernLB ir Austrijos Respublika:
-
2008 m. gruodžio mėn. HGAA gavo 700 mln. EUR kapitalo injekciją iš savo tuometinio didžiausio akcininko banko BayernLB, kuris tą patį mėnesį savo ruožtu gavo valstybės pagalbą iš Bavarijos žemės,
-
2008 m. gruodžio 29 d.HGAA pagal pagalbos bankams paketą iš Austrijos Respublikos gavo 900 mln. EUR akcijomis be balsavimo teisės išreikšto kapitalo (1 lygio kapitalo) ir 1,35 mlrd. EUR dydžio likvidumo garantijas obligacijų emisijoms;
2009 m. gruodžio mėn. - valstybės suteikti rekapitalizavimas ir garantijos
(28)
nacionalizuodama HGAA Austrija jai suteikė tokią pagalbą:
-
100 mln. EUR dydžio terminuotą turto garantiją pagal pagalbos bankams paketą sunkumų patiriantiems bankams taikomomis sąlygomis,
-
450 mln. EUR kapitalo injekciją pagal pagalbos bankams paketą sunkumų patiriantiems bankams taikomomis sąlygomis;
2011 m. sausio mėn. - turto garantija
(29)
atsižvelgdama į papildomą nurašymo poreikį, Austrija per laikotarpį nuo 2010 m. gruodžio 31 d. iki 2013 m. birželio 30 d.HGAA suteikė 200 mln. EUR dydžio turto garantiją;
2012 m. gruodžio mėn. - valstybės suteikti rekapitalizavimas ir garantijos
(30)
Austrijos finansų priežiūros įstaigos sprendimu 2012 m. gruodžio 31 d.HGAA kapitalo kvota turėjo būti didesnė - 12,04 %. Todėl Austrijos valdžios institucijos HGAA suteikė tokias priemones:
-
500 mln. EUR padidino kapitalą nominaliosios vertės neturinčių akcijų forma ir
-
suteikė 1 mlrd. EUR dydžio nominaliosios vertės valstybės garantiją subordinuotosioms 2 lygio kapitalo priemonėms;
(31)
bankas ir iki šiol suteiktos pagalbos priemonės išsamiai apibūdinti sprendimo pradėti procedūrą 17-19 konstatuojamosiose dalyse, 2009 m. gruodžio mėn. sprendimo dėl pagalbos 13-15 ir 27-40 konstatuojamosiose dalyse, 2011 m. liepos mėn. sprendimo dėl pagalbos 15-19 konstatuojamosiose dalyse ir 2012 m. gruodžio mėn. sprendimo dėl pagalbos10-12 konstatuojamosiose dalyse;
2.3. DAR NESUTEIKTOS PAPILDOMOS PAGALBOS PRIEMONĖS
(32)
restruktūrizavimo plane numatyta, kad per 2013-2017 m. laikotarpį laipsniškai likviduojamai daliai reikės maždaug 2,6 mlrd. EUR papildomo kapitalo (pagrindinis scenarijus); pagal pesimistinį scenarijų ši suma padidėtų iki 4,7 mlrd. EUR, o pagal nepalankiausių sąlygų scenarijų - iki 5,4 mlrd. EUR. Darant prielaidą, kad kapitalas bus teikiamas likvidžia forma, papildomas HGAA likvidumo poreikis pagal pagrindinį scenarijų siektų 2,5 mlrd. EUR, o pagal pesimistinį nepalankiausių sąlygų scenarijų, remiantis apytikriais skaičiavimais, iki 2017 m. padidėtų iki 3,3 mlrd. EUR (jei kapitalo priemonės nebūtų likvidžios, gali prireikti didesnių likvidumo priemonių);
(33)
dėl atsargumo Austrija Komisijos paprašė patvirtinti valstybės pagalbos priemones, kurių gali prireikti norint patenkinti papildomą kapitalo arba likvidumo poreikį taip, kad būtų įvykdyti visi priežiūros teisės reikalavimai arba padengti nuostoliai. Suteiktas kapitalas nebus didesnis negu suma, kurios reikia, kad būtų galima laikytis reguliuojamųjų minimalaus kapitalo reikalavimų, kuriuos turės patvirtinti kompetentinga priežiūros institucija;
2.4. ANKSTESNIŲJŲ HGAA AKCININKŲ ĮNAŠAS
(34)
prieš HGAA nacionalizuojant jos akcininkai buvo BayernLB (67,08 %), Karintijos žemė per Kärntner Landesholding (12,42 %), Grazer Wechselseitige Versicherung AG (toliau - GRAWE) (20,48 %) ir Mitarbeiterstiftung Hypo Alpe Adria (0,02 %);
(35)
visi savininkai perleido savo, kaip akcininkų, teises parduodami savo akcijas Austrijai už simbolinę vieno euro kainą;
(36)
BayernLB atsisakė visų savo, kaip akcininko, teisių, tarp jų ir jau įmokėto 300 mln. EUR papildomo kapitalo (2 lygio kapitalo), ir atleido HGAA nuo pareigos grąžinti anksčiau suteiktas 525 mln. EUR dydžio paskolas (16);
(37)
siekdamas užtikrinti HGAA likvidumą, BayernLB vėl suteikė […] EUR dydžio likvidumo liniją, kuri nustojo galioti 2009 m. gruodžio mėn. Be to, buvo susitarta, kad iki 2013 m. gruodžio 31 d.HGAA galės turėti […] EUR BayernLB lėšų, kurios jai buvo suteiktos per bendrovių grupės vidaus finansavimą; 2014 m. HGAA liks […] EUR BayernLB lėšų, 2015 m. - […] EUR. Banko suskaidymo arba ekonominiu požiūriu palyginamos priemonės, kurią pritaikius nebūtų užtikrintas HGAA gyvybingumas, atveju už šias sumas garantuotų Austrija (17);
(38)
BayernLB dar 2008 m. HGAA suteikė 700 mln. EUR kapitalo, kuris visas buvo panaudotas nuostoliams padengti;
(39)
GRAWE pasirašė 30 mln. EUR nekonvertuojamojo 1 lygio kapitalo (akcijomis be balsavimo teisės išreikšto kapitalo) su metiniais 6 % dividendais nuo 2013 m. (jei bus gauta pelno). 2011 m. gegužės 30 d., kapitalą panaudojus nuostoliams padengti, akcijomis be balsavimo teisės išreikšto kapitalo nominalioji vertė sumažinta iki 9 mln. EUR;
(40)
be to, GRAWE iki 2013 m. gruodžio 31 d. suteikė užtikrintą 100 mln. EUR dydžio likvidumą (50 mln. EUR užtikrinti Austrijos padengtomis obligacijomis, 50 mln. EUR - kitu turtu, kurį leidžiama naudoti padengtų obligacijų emisijai);
(41)
Karintijos federacinė žemė 2009 m. gruodžio mėn. prie pagalbos bankui prisidėjo šiomis priemonėmis:
-
200 mln. EUR kapitalo injekcija dviem etapais. Karintijos žemė 50 mln. EUR 2 lygio kapitalo konvertavo į maždaug 31 mln. EUR 1 lygio akcijomis be balsavimo teisės išreikšto kapitalo ir suteikė 150 mln. EUR kapitalo injekciją akcijomis be balsavimo teisės išreikšto kapitalo forma. Akcijomis be balsavimo teisės išreikštam kapitalui nustatyti 6 % nuo pelno priklausantys dividendai, kurie pirmą kartą būtų mokėtini 2013 finansiniais metais. Visa pirmiausia suteikto akcijomis be balsavimo teisės išreikšto kapitalo suma, t. y. 181 mln. EUR, kapitalą panaudojus nuostoliams padengti, sumažinta iki 55 mln. EUR,
-
apie 200 mln. EUR dydžio likvidumo priemonėmis, kurias Karintijos žemė suteikė remdamasi esamais verslo ryšiais;
(42)
tolesnėje lentelėje apžvelgiamos HGAA suteikto akcijomis be balsavimo teisės išreikšto kapitalo (visas jis suteiktas HBInt) pirminės ir dabartinės sumos. Atkreiptinas dėmesys į tai, kad su akcijomis be balsavimo teisės išreikštu kapitalu nesusijusios jokios balsavimo teisės. Visas balsavimo teises suteikiančias akcijas turi Austrijos Respublika;
1 lentelė
Akcijomis be balsavimo teisės išreikšto kapitalo apžvalga
Akcijomis be balsavimo teisės išreikštas kapitalas pagal ankstesnius akcininkus
Pirminė suma (EUR)
Po kapitalo panaudojimo nuostoliams padengti ir kitų priemonių (konvertavimo ir pan.)
GRAWE
30 000 000
9 170 369
Karintijos žemė
30 772 982
9 406 653
Karintijos žemė
150 000 000
45 851 845
Tarpinė suma
210 772 982
64 428 867
Austrijos Respublika
900 000 000
275 111 073
Iš viso
1 110 772 982
339 539 940
(43)
HGAA įvairias mišrias ir kitas kapitalo priemones atpirko gerokai mažesne kaina negu jų nominalioji vertė arba apskritai sudarė pasirinkimo pirkti sandorį ir taip padidino savo kapitalą: 2012 m. balandžio mėn. HGAA sudarė sandorį, dėl kurio 1 lygio kapitalas padidėjo 153 mln. EUR; 2012 m. rugpjūčio mėn. ji sudarė kai kurių mišrių priemonių pasirinkimo pirkti sandorį ir taip gavo dar 23,5 mln. EUR kapitalo; 2012 m. gruodžio mėn. ji pasiūlė atpirkti kitas kapitalo priemones ir taip gavo išskirtinį […] EUR pelną;
(44)
be to, kadangi HGAA patyrė nuostolių, nuosavo kapitalo priemonių (akcijomis be balsavimo teisės išreikšto kapitalo ir kitų mišrių kapitalo priemonių) turėtojams nebuvo mokami nuo pelno priklausantys dividendai arba atkarpos. Todėl 2009 ir 2010 m. HGAA galėjo pasilikti daugiau kaip […] EUR;
2.5. HGAA SUNKUMŲ PRIEŽASTYS
(45)
HGAA sunkumai pirmiausia sietini su agresyvia augimo strategija, kuri buvo grindžiama palankiu valstybės garantuojamu finansavimu;
(46)
HGAA labai daug dėmesio skyrė greitam augimui ir atotrūkio mažinimui Pietryčių Europos šalių rinkose. Visų pirma per 2000-2007 m. laikotarpį HGAA pateko į daugybę naujų rinkų. Dėl to HGAA balanso suma nuo 9,8 mlrd. EUR (2002 m. gruodžio 31 d.) padidėjo iki 43,3 mlrd. EUR (2008 m. gruodžio 31 d.);
2 lentelė
HGAA plėtra pagal šalį ir veiklos sritį
(47)
tokia plėtros strategija buvo galima dėl mažų finansavimo išlaidų, grindžiamų Karintijos žemės valstybės garantijomis (vok. Ausfallshaftung), kurios nuo 4,9 mlrd. EUR (2002 m. gruodžio 31 d.) padidėjo iki 20,7 mlrd. EUR (2009 m. gruodžio 31 d.). Gaudama pigių lėšų HGAA nesirūpino vietos indėlių formavimu;
(48)
dėl greito balanso augimo Pietryčių Europos šalių rinkose ir pigaus valstybės garantuojamo finansavimo buvo gaunamas trumpalaikis pelnas. Nuo 2002 iki 2006 m. kiekvienais metais (išskyrus 2004 m.) HGAA uždirbdavo pelno. Tačiau toks verslo modelis užmaskavo esminę riziką, susijusią su turto kokybės pablogėjimu ir refinansavimu, todėl bankas laiku neatliko reikiamo patikrinimo ir nesukūrė vidaus kontrolės ir rizikos valdymo procedūrų, kurios buvo būtinos, kad būtų galima reaguoti į po plėtros pasikeitusius poreikius. Banko strategija buvo nukreipta į veiklos apimties didinimą, to pasekmė - bankas prisiėmė didelę riziką, visų pirma dėl nekilnojamojo turto ir turizmo projektų, ir sistemingai klaidingai vertino ekonominę ir veiklos riziką. Be to, kadangi neturėjo tinkamų kontrolės mechanizmų, bankas buvo menkai apsisaugojęs nuo sukčiavimo, o to pasekmė - keli baudžiamojo tyrimo atvejai. Bėgant laikui banko portfeliui vis didesnį neigiamą poveikį darė reikšminga neveiksnių paskolų dalis, be kita ko, dėl to, kad jos nebuvo tinkamai užtikrintos. Daugeliu atvejų buvo sunku arba neįmanoma parduoti įkeistą turtą, dėl to buvo reikalingi dideli nurašymai;
(49)
be to, bankas prisiėmė papildomą paskolų grąžinimo riziką, nes didelė dalis paskolų, kurias jis buvo suteikęs privatiems asmenims ir mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) Pietryčių Europos šalyse, buvo eurais arba Šveicarijos frankais. Pakilus kursui, ypač Šveicarijos frankų, vietos valiutų atžvilgiu iš dalies teko prisiimti šią riziką;
(50)
atsižvelgiant į rizikos, atsirandančios dėl tikslinių pagrindinių klientų ir portfelio, pobūdį, bankas veikė neturėdamas pakankamai kapitalo, nors ir atitiko tuo metu galiojusias priežiūros teisės ribas. Padėčiai pablogėjus, šis veiksnys labai greitai tapo problema. Iš vieno į pateiktą pertvarkymo planą įtraukto skaičiavimo matyti, kad banko kapitalo kvota be pagalbos priemonių nuo 2013 m. būtų buvusi neigiama - tiek 1 lygio kapitalo […], tiek apskritai nuosavo kapitalo […]. Šis skaičiavimas yra fiktyvus ta prasme, kad tokiu atveju dar anksčiau būtų reikėję banką drastiškai sumažinti arba pertvarkyti. Remiantis Austrijos svarstymais, pertvarkymas būtų neigiamai paveikęs finansų sistemos stabilumą tiek Austrijoje, visų pirma dėl to, kad Karintijos federacinė žemė būtų turėjusi prisiimti atsakomybės garantijas, dėl kurių galimai ir susiklostė toks scenarijus, tiek tose Pietryčių Europos šalyse, kurių rinkose HGAA užima reikšmingą dalį;
(51)
bankas per vėlai suprato, kad jo verslo modelis neveikia, ir per lėtai į tai reagavo, iš dalies dėl sudėtingos bendrovių grupės struktūros, iš dalies dėl to, kad tokią didelę ir nevienalytę bendrovių grupę sunku valdyti;
(52)
taip pat dar […] pradžioje paaiškėjo, kad su nauja veikla susijusio turto kokybė tebekelia problemų, o maržos, atsižvelgiant į tinkamas rizikos ir kapitalo išlaidas, tebėra netinkamos;
(53)
iš pirmiau pateiktų restruktūrizavimo planų nebuvo matyti, kad HGAA galėtų veikti kaip nepriklausoma, gyvybinga įmonė;
(54)
be to, Austrijos pateiktuose dokumentuose, kuriais remiantis priimtas šis sprendimas (18), nurodyti pagrindiniai scenarijai, iš kurių matyti, kad per visą 2013-2017 m. laikotarpį bendrovių grupės veiklos rezultatas bus neigiamas, o kapitalo poreikis tikriausiai padidės dar […] EUR. NET pagal vadinamąjį valdymo scenarijų, pagal kurį nenumatyta jokių tinkamų galimo konkurencijos iškreipimo ribojimo priemonių, kuklus pelnas […] prognozuojamas tik 2017 m., o iki to laiko - nuostoliai. Be to, šioje prognozėje neatsižvelgta į galimas garantijų pratęsimo po 2013 m. išlaidas;
2.6. ĮSIPAREIGOJIMŲ LAIKYMASIS IŠ DALIES
(55)
2012 m. gruodžio mėn. sprendimu dėl pagalbos Komisija, atsižvelgdama į tam tikrus valstybės narės įsipareigojimus, kuriais siekta užtikrinti, kad konkurencijos iškreipimas būtų kuo labiau apribotas, patvirtino priemones, apie kurias pranešė Austrija. Įsipareigojimais buvo siekiama apriboti banko komercinę veiklą, pavyzdžiui, kalbant apie grąžos normas, klientų rizikos kategorijas ir galiojimo terminus, ir padėti apriboti rizikingą elgesį, o kartu galimybę plėsti veiklą konkurentų nenaudai;
(56)
2013 m. sausio mėn. Austrija Komisijai pranešė, kad bankas, kalbant apie kai kurias jo patronuojamąsias bendroves, dėl ekonominių priežasčių nėra pajėgus laikytis visų šių įsipareigojimų. Visų pirma buvo nurodytas skolinimo užsienio valiuta apribojimas, nurodymai dėl kredito įsipareigojimų, susijusių su viešaisiais finansais ir verslu, apribojimo (paskolos tik klientams, kurių reitingas ne mažesnis kaip […]), kurių, Austrijos aiškinimu, Pietryčių Europos šalyse neįmanoma įgyvendinti, ir, kalbant apie HBA, su viešaisiais finansais susijusių įsipareigojimų apribojimas iki […];
3. PERTVARKYMO PLANAS
(57)
2013 m. birželio 29 d. Austrija pateikė pertvarkymo planą, pagal kurį HGAA turėtų būti tinkamai pertvarkyta, taigi yra pakankamai laiko parduoti galimai gyvybingą turtą, o likęs turtas pamažu būtų pertvarkytas;
(58)
pagal pertvarkymo planą HGAA balanso suma nuo 2008 m. pabaigoje buvusių 43,3 mlrd. EUR iki 2017 m. sumažės iki 6,56 mlrd. EUR, t. y. 85 %. Per tą patį laikotarpį pagal riziką įvertintas turtas taip pat sumažės 85 % - nuo 2008 m. pabaigoje buvusių 32,8 mlrd. EUR iki 4,75 mlrd. EUR;
(59)
pertvarkymo strategija taikoma trims likusioms HGAA dalims: i) Austrijoje veikiančiam bankui (HBA), ii) Pietryčių Europos šalyse veikiančiam tinklui ir iii) laipsniškai likviduojamai daliai;
(60)
pertvarkymas bus valdomas iš bendrovių grupės centrinės būstinės, kurioje padaryta nemažai patobulinimų, be kitų, dėl rizikos valdymo, ataskaitų teikimo, įkaito vertinimo ir reitingų procedūrų (19);
(61)
daugiausia dėmesio pertvarkymo plane skiriama jau pradėto HBA pardavimo proceso užbaigimui ir Pietryčių Europos šalyse veikiančio tinklo patrauklumo didinimui, kad visus Pietryčių Europos šalyse veikiančius subjektus būtų galima parduoti ne vėliau kaip iki 2015 m. birželio 30 d. Šiuo tikslu Austrija prisiėmė nemažai su nauja veikla susijusių įsipareigojimų, kad, kol Pietryčių Europos šalyse veikiančios dalys dar neparduotos, būtų užtikrintas tinkamas rizikos ir gyvybingumo balansas;
(62)
visų pirma HGAA naujas hipotekos paskolas privatiems klientams teiks iš principo tik tuo atveju, jei maksimalios leistinos paskolos sumos ir įkeisto turto vertės santykio rodiklis bus […] % arba didesnis, vidaus refinansavimo išlaidų matrica kiekvieno naujo įsipareigojimo atveju turės būti proporcinga atitinkamo filialo arba patronuojamosios bendrovės refinansavimo padėčiai ir […], išskyrus tam tikras išimtis, bus teikiamos tik klientams, kurių […];
HBA PARDAVIMAS
(63)
2013 m. gegužės 31 d. su Anadi Financial Holdings Pte. Ltd. buvo sudaryta visų HBA akcijų pardavimo sutartis. Šiuo metu tikimasi, kad sandoris bus baigtas iki 2013 m. gruodžio 31 d. (20);
(64)
iki kol bus galutinai parduotas, HBA ir toliau veiks kaip Karintijos žemės regioninis bankas su filialais Vienoje ir Zalcburge. Bankas jau gerokai mažesnis; prieš 2011 m. gruodžio 31 d. buvo atskirtas 1,99 mlrd. EUR vertės problemų keliantis portfelis. HBA balanso suma 2012 m. gruodžio 31 d. buvo 4,15 mlrd. EUR (palyginti su 2008 m. gruodžio 31 d. buvusia balanso suma, kuri siekė 7,05 mlrd. EUR);
PIETRYČIŲ EUROPOS ŠALYSE VEIKIANTIS TINKLAS
(65)
Pietryčių Europos šalyse veikiančio tinklo komercinė veikla jau gerokai sumažinta susikoncentravus į pagrindines rinkas ir pagrindines kompetencijos sritis Slovėnijoje, Kroatijoje, Bosnijoje ir Hercegovinoje, Serbijoje ir Juodkalnijoje. Be to, rinkoje veikti galintys subjektai šiose šalyse buvo sumažinti perkėlus 2,4 mlrd. EUR portfelį. 2013 m. numatytas dar vienas […] EUR dydžio atskyrimas, tačiau tam dar reikalingas vietos priežiūros institucijų leidimas. Viso Pietryčių Europos šalyse veikiančio tinklo balanso suma, kuri 2012 m. gruodžio 31 d. sudarė 10,11 mlrd. EUR, užbaigus dar vieną planuojamą portfelio perkėlimą, sumažės iki mažiau kaip […] EUR, t. y. iki maždaug […] % 2008 m. gruodžio 31 d. buvusios balanso sumos (14,8 mlrd. EUR);
(66)
taip pat buvo padaryti Pietryčių Europos šalyse vykdomos verslo strategijos pakeitimai. Susitelkus į smulkųjį verslą, mažmeninę prekybą ir mažąsias ir vidutines įmones (MVĮ), siekiama pagerinti galimybes parduoti Pietryčių Europos šalyse veikiančias įmones. Pakeista ir finansavimo strategija. Pietryčių Europos šalyse veikiančios struktūros vietoje daugiau koncentruojasi į vietos finansavimo šaltinių atskleidimą ir mažiau į bendrovių grupės lėšų naudojimą. Nauja komercinė veikla jau visiškai finansuojama iš vietos šaltinių;
(67)
Slovėnijoje bankininkystės veikla sutelkta į […] ir […] segmentus […], siekiant […]. […] gerokai sumažinta. […] turėtų būti visiškai atsisakyta, tačiau […] bankas tebeveiks aktyviai;
(68)
Kroatijoje bankas nori išplėsti savo […], siekdamas […]. […] daugiau dėmesio skirs […]. […] bus nukreipta į […] mažesniu mastu;
(69)
Bosnijoje ir Hercegovinoje veikla bus vis labiau telkiama į […], susiejant su nuoseklesne […], geresne […] ir […]. […] bus sumažinta. Daugiausia dėmesio […];
(70)
Serbijoje dėmesys bus skiriamas […], siekiant atskleisti […]. Kalbant apie […], daug dėmesio bus skiriama […] ir […]. […] bankas sieks ir pelningų portfelių atveju savo įsipareigojimus […];
(71)
Juodkalnijoje […] bus sutelkiama ir į […] […];
(72)
tikimasi, kad pertvarkius ir pakeitus Pietryčių Europos šalyse veikiančių bankų verslo strategiją vis gerės galimybės juos parduoti. Pagal pertvarkymo planą Pietryčių Europos šalyse veikiantis tinklas visas ar dalimis turėtų būti parduotas iki 2015 m. birželio 30 d. Pardavimo procedūra bus atvira, skaidri, investuotojai galės nuspręsti perimti visą Pietryčių Europos šalyse veikiantį tinklą ar kurią nors jo dalį;
(73)
Pietryčių Europos šalyse veikiančio tinklo dalys, kurioms iki 2015 m. birželio 30 d. nebus rastas pirkėjas, nuo šios datos naujos veiklos nebevykdys ir bus pervestos į laipsniškai likviduojamą dalį (21);
LAIPSNIŠKAI LIKVIDUOJAMA DALIS
(74)
tikslas - kuo greičiau laipsniškai likviduoti visus į laipsniškai likviduojamą dalį pervestus subjektus ir portfelius;
(75)
Italijoje vykdoma veiklą jau pradėta pertvarkyti. Pertvarkymas turėtų vykti pagal tinkamą procedūrą, siekiant išvengto skuboto indėlių atsiėmimo (22);
(76)
be to, laipsniškai likviduojama dalis apima visus kitus portfelius, kurie skirti pertvarkyti (įskaitant įmones, kurios nebevykdo naujos veiklos, kaip antai patronuojamosios bendrovės Makedonijoje, Ukrainoje, Bulgarijoje, Vokietijoje ir Vengrijoje), ir turimas pramonės ir turizmo įmonių akcijas;
(77)
laipsniškai likviduojama dalis visų pirma apima:
i)
HBI;
ii)
nestrategines kitų įmonių akcijas (pramonės ir turizmo);
iii)
laipsniškai likviduotiną finansinį turtą, t. y. a) HBInt portfelį ir esamus laipsniškai likviduotinus portfelius bei refinansavimo linijas patronuojamosioms bendrovėms (visų pirma HBI ir Pietryčių Europos šalyse); b) nuo kai kurių patronuojamųjų bendrovių, kaip antai HBI ir Pietryčių Europos šalyse veikiančių bankų arba išperkamosios nuomos bendrovių, atskirtus portfelius; c) laipsniškai likviduojamas išperkamosios nuomos bendroves;
iv)
mažumos bendroves Norica ir HBInt Credit Management (CM) (23);
(78)
iki 2017 m. bendras kapitalo poreikis (pirmiausia dėl parduotinų subjektų balansinės vertės nurašymo, dėl kitų su atskirais portfeliais susijusių nuostolių ir dėl būtino refinansavimo) pagal pagrindinį scenarijų apytikriais skaičiavimais sieks maždaug 2,6 mlrd. EUR, pagal pesimistinį nepalankiausių sąlygų scenarijų - 5,4 mlrd. EUR. Be to, pertvarkymo plane daroma prielaida, kad atsiras papildomas likvidumo poreikis, kurio dydis priklausys nuo to, ar kapitalas bus suteikiamas grynaisiais ar garantijos forma. Jei kapitalas būtų suteikiamas likvidžia forma, papildomas HGAA likvidumo poreikis iki 2017 m. apytikriais skaičiavimais siektų 2,5 mlrd. EUR (pagal pagrindinį scenarijų) ar 3,3 mlrd. EUR (pagal pesimistinį nepalankiausių sąlygų scenarijų) (24);
(79)
kadangi, Austrijos teigimu, dėl laipsniškai likviduojamos dalies šiuo metu dar svarstomos įvairios galimybės, šie apytikriai skaičiavimai dar gali keistis. Pavyzdžiui, svarstoma galimybė įsteigti turto valdymo bendrovę be banko licencijos, kuriai HGAA galėtų perduoti laipsniškai likviduotiną turtą. Nuo tokio perdavimo priklausytų, kada bus reikalingas kapitalas;
AUSTRIJOS ĮSIPAREIGOJIMAI
(80)
Austrija įsipareigojo pasirūpinti, kad 2013 m. birželio 29 d. pateiktas pertvarkymo planas, kurio paskutinę redakciją Austrija pateikė 2013 m. rugpjūčio 27 d., ir priede išvardyti įsipareigojimai būtų įgyvendinami visiškai ir pagal šiame priede nustatytą grafiką;
4. PROCEDŪROS PRADĖJIMO PRIEŽASTYS
(81)
Komisija nurodo, kad ji, remdamasi SESV 108 straipsnio 2 dalimi, oficialią tyrimo procedūrą dėl HGAA suteiktos restruktūrizavimo pagalbos suderinamumo su vidaus rinka pradėjo todėl, kad, atsižvelgiant į ankstesnius restruktūrizavimo planus, jai kilo rimtų abejonių, ar HGAA bus pajėgi atkurti savo ilgalaikį gyvybingumą. Komisija taip pat suabejojo, ar buvo užtikrintas tinkamas naštos pasidalijimas ir pakankamai apribotas konkurencijos iškreipimas;
(82)
Komisija dar kartą iškėlė klausimą dėl HGAA gebėjimo atkurti savo gyvybingumą (25) ir išsakė rimtų abejonių dėl jos verslo modelio (26). Komisija taip pat suabejojo, ar HGAA sugebės už savo kapitalą gauti pakankamą atlygį, nes tai yra bet kurio banko gyvybingumo sąlyga (27). Savo 2009 m. gruodžio mėn. sprendime dėl pagalbos Komisija valstybę narę jau paragino kaip vieną iš galimybių apsvarstyti tinkamą banko pertvarkymą (28);
(83)
tirdama, ar bankas bus gyvybingas, Komisija visų pirma kėlė klausimą dėl finansavimo strategijos (29), turto kokybės (30) ir vidaus kontrolės struktūros (31). Savo 2012 m. gruodžio mėn. sprendimo dėl pagalbos 37 konstatuojamojoje dalyje Komisija išsakė abejonę dėl HGAA naujos veiklos kokybės;
(84)
kalbant apie naštos pasidalijimą, ir 2009 m. sprendime pradėti procedūrą (32), ir 2009 m. gruodžio mėn. sprendime dėl pagalbos (33) pažymima, kad galimai BayernLB ir kitos ankstesnės HGAA savininkės (GRAWE ir Karintijos žemė) tinkamai nedalyvavo pasidalijant naštą. 2009 m. sprendimo pradėti procedūrą 102 konstatuojamojoje dalyje nurodyta, kad HGAA mišraus kapitalo savininkai nedalyvavo pasidalijant naštą;
(85)
2010 m. sprendimo pratęsti procedūrą 41 konstatuojamojoje dalyje išsakyta abejonė, ar už kapitalą, kurį Austrija suteikė HGAA, pagal Austrijos schemą nustatytomis sąlygomis bus pakankamai atlyginama, nes Austrija banką laikė iš esmės geru ir todėl jam buvo taikomos mažesnės atlygio normos negu sunkumų patiriančiam bankui;
(86)
dėl konkurencijos iškreipimo Komisija, remdamasi Austrijos pirmiau pateiktais restruktūrizavimo planais, išsakė abejonę, ar pakaks tik sumažinti balanso sumą (34), ir dar kartą paragino imtis priemonių konkurencijos iškreipimo klausimui spręsti (35). Atsižvelgdama į nuolat didėjančią pagalbos sumą, Komisiją dar kartą paragino imtis papildomų konkurencijos iškreipimo ribojimo priemonių (36);
5. TREČIŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS
(87)
trečiųjų šalių pastabų negauta;
6. AUSTRIJOS PASTABOS
(88)
Austrijos pastabos iš esmės susijusios su Austrijos Respublikos BayernLB suteiktos garantijos nagrinėjimu. 2012 m. liepos 25 d. Komisijos sprendime byloje SA. 28487 (C 16/2009) (37) dėl restruktūrizavimo pagalbos BayernLB nustatyta, kad 2,638 mlrd. EUR dydžio Austrijos Respublikos suteikta likvidumo garantija, kuri, remiantis BayernLB prisiimtu įsipareigojimu per 2009 m. vykdytą pagalbos operaciją, turėjo likti HGAA, yra BayernLB suteikta valstybės pagalba, kuri yra suderinama su vidaus rinka ir kurią galima patvirtinti. 2012 m. spalio 5 d. Austrija pateikė skundą (38) prašydama panaikinti šį sprendimą ir, be kita ko, nurodydama, kad Komisija nepagrindė, kodėl ši priemonė laikytina suderinama su vidaus rinka, ir kad ji nėra valstybės pagalba BayernLB;
(89)
Austrija įsipareigoja pasirūpinti, kad priede pateikto įsipareigojimų sąrašo būtų visiškai laikomasi;
7. TEISINIS PAGALBOS VERTINIMAS
vertinant restruktūrizavimo pagalbą reikia atsižvelgti į visas pagalbos priemones, kurios HGAA buvo suteiktos nuo 2008 m.;
7.1. VALSTYBĖS PAGALBOS BUVIMAS
(90)
pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškreipia konkurenciją arba gali ją iškreipti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai;
(91)
priemonė laikytina valstybės pagalba tuo atveju, kai tenkinamos toliau nurodytos sąlygos: i) priemonė finansuojama iš valstybinių išteklių; ii) ja tam tikroms įmonėms ar sektoriams suteikiamas pranašumas; iii) pranašumas yra atrankinis; iv) priemonė iškreipia konkurenciją arba gali ją iškreipti ir gali daryti įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. Priemonė laikoma valstybės pagalba tik jei tenkinamos visos šios sąlygos;
(92)
remiantis sprendimo patvirtinti pagalbos bankams paketą 51-56 konstatuojamosiomis dalimis, visos pagal šį paketą suteiktos priemonės yra valstybės pagalba. Komisija taip pat primena, kad ji jau 2009 m. sprendimo dėl pagalbos 48-53 konstatuojamosiose dalyse, 2011 m. liepos mėn. sprendimo dėl pagalbos 25 konstatuojamojoje dalyje ir 2012 m. gruodžio mėn. sprendimo dėl pagalbos 16 konstatuojamojoje dalyje pažymėjo, kad a ir b punktuose nurodytos pagalbos priemonės tenkina SESV 107 straipsnio 1 dalyje nurodytas sąlygas, todėl šios priemonės yra valstybės pagalba. Kaip paaiškinta toliau, Komisija tebesilaiko savo nuomonės;
a) Austrijos pagal pagalbos bankams paketą suteiktos priemonės
(93)
remiantis sprendimo patvirtinti pagalbos bankams paketą 51-56 konstatuojamosiomis dalimis, visos pagal pagalbos bankams paketą suteiktos priemonės, t. y. 900 mln. EUR kapitalo injekcija ir 1,35 mlrd. EUR dydžio garantijos, kurios buvo suteiktos 2008 m., yra pagalba;
b) Kitos Austrijos suteiktos priemonės
(94)
be pagalbos bankams paketo, Austrija patvirtino 450 mln. EUR kapitalo injekciją, 100 mln. EUR dydžio turto garantiją (jau pasibaigusią), 200 mln. EUR dydžio turto garantiją, kapitalo padidinimą 500 mln. EUR akcijų forma ir 1 mlrd. EUR nominaliosios vertės garantiją subordinuotosioms 2 lygio kapitalo priemonėms;
(95)
ir kapitalo injekcija, ir garantijos suteiktos iš valstybinių išteklių pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. Jos yra naudingos vienai įmonei, todėl yra atrankinės. Be to, ir Austrija to neneigia, jos suteiktos sąlygomis, kokių rinkose HGAA nebūtų buvę siūloma. Kadangi HGAA veikia finansų sektoriuje, kuriame vyksta intensyvi tarptautinė konkurencija, bet koks pranašumas, HGAA suteiktas iš valstybinių išteklių, gali daryti įtaką prekybai Sąjungoje ir iškreipti konkurenciją. Tai jau buvo konstatuota 2012 m. gruodžio mėn. sprendimo dėl pagalbos 16 konstatuojamojoje dalyje ir patvirtinama šiame sprendime;
c) Rekapitalizavimas per BayernLB
(96)
2008 m. BayernLB gavo kapitalo injekciją iš Bavarijos žemės ir dalį šių lėšų panaudojo savo patronuojamosios bendrovės HGAA rekapitalizavimui. Kaip nurodyta sprendimo dėl BayernLB 124 konstatuojamojoje dalyje, visa Bavarijos žemės suteikta kapitalo injekcija yra pagalba BayernLB. Kadangi pagal vieną priemonę suteikta pagalbos suma negali būti skaičiuojama du kartus, Komisija daro išvadą, kad rekapitalizavimas, kurį BayernLB suteikė HGAA, nėra valstybės pagalba HGAA. Be to, atrodo, kad HGAA rekapitalizavimo momentu BayernLB veikė remdamasis rinkos ekonomikos argumentais siekdamas apsaugoti savo investiciją į savo patronuojamąją bendrovę ir kad sprendimas rekapitalizuoti HGAA nepriskirtinas valstybei narei;
d) Galimos būsimos pagalbos priemonės
(97)
Austrija prašo patvirtinti pagalbos priemones, kuriomis būtų padengiamas galimai atsirasiantis kapitalo ir likvidumo poreikis; pagal nepalankiausių sąlygų scenarijų kapitalo poreikis galėtų siekti 5,4 mlrd. EUR, likvidumo poreikis - 3,3 mlrd. EUR. Šios galimos būsimos pagalbos priemonės, skirtos HGAA pertvarkyti, suteikiamos iš valstybinių išteklių pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. Jos suteikiamos vienai įmonei, todėl yra atrankinės. Kadangi jos suteikiamos sąlygomis, kokių rinkose HGAA nebūtų siūloma, dėl jų įgyjamas pranašumas. Kadangi HGAA veikia finansų sektoriuje, kuriame vyksta intensyvi tarptautinė konkurencija, bet koks pranašumas, HGAA suteiktas iš valstybinių išteklių, gali daryti įtaką prekybai Sąjungoje ir iškreipti konkurenciją;
Išvados dėl viso pagalbos dydžio
(98)
pagalba, kurią Austrija HGAA suteikė padidindama kapitalą, sudaro iš viso 3,15 mlrd. EUR (įskaitant 300 mln. EUR dydžio turto garantijas, kurių poveikis toks pat kaip kapitalo injekcijos). Kalbant apie 2008 m., ši suma sudaro apie 9,6 % pagal riziką įvertinto HGAA turto. Be to, HGAA gavo iš viso 1,35 mlrd. EUR sumą garantijų forma. Austrija taip pat prašė patvirtinti pagalbos priemones, kurių, pertvarkant HGAA, tam tikromis aplinkybėmis gali prireikti papildomam kapitalo poreikiui, kuris pagal nepalankiausių sąlygų scenarijų gali siekti 5,4 mlrd. EUR, padengti. Dėl to bendra kapitalo ir turto garantijų suma gali pasiekti 8,55 mlrd. EUR, o tai atitinka 26 % pagal riziką įvertinto turto. Be to, Austrija prašė patvirtinti galimas būsimas 3,3 mlrd. EUR dydžio likvidumo priemones;
7.2. PAGALBOS SUDERINAMUMAS SU VIDAUS RINKA
7.2.1. SESV 107 straipsnio 3 dalies b punkto taikymas
(99)
pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies b punktą su vidaus rinka suderinama galima laikyti pagalbą, skirtą „kurios nors valstybės narės ekonomikos dideliems sutrikimams atitaisyti“;
(100)
nepaisant lėto ekonomikos atsigavimo, prasidėjusio 2010 m. pradžioje, Komisija mano, kad sąlygos, kuriomis remiantis galima patvirtinti valstybės pagalbą pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies b punktą, yra tenkinamos, nes padėtis finansų rinkose tebėra įtempta. 2013 m. liepos mėn. Komisija šią nuomonę patvirtino savo Komunikate dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo nuo 2013 m. rugpjūčio 1 d. bankams skirtoms priemonėms finansų krizės sąlygomis paremti (39);
(101)
Austrijos nacionalinis bankas jau anksčiau yra pažymėjęs, kad HGAA yra sisteminės svarbos Austrijos ir Pietryčių Europos finansų rinkai bankas, ir šią nuomonę patvirtino 2012 m. gruodžio 3 d. raštu. Jei HGAA nebūtų buvusios suteiktos pagalbos priemonės, ji nebūtų atitikusi kapitalo reikalavimų ir dėl to priežiūros institucija ją būtų galėjusi uždaryti;
(102)
banko, kurį, kaip HGAA, valstybė narė laiko sisteminės svarbos banku, uždarymas tokiomis sąlygomis galėtų tiesiogiai neigiamai paveikti finansų rinkas, o kartu visą valstybės narės ekonomiką. Todėl, atsižvelgdama į šiuo metu nestabilią padėtį finansų rinkose, Komisija bankų sektoriuje suteiktų pagalbos priemonių tyrimą ir toliau grindžia SESV 107 straipsnio 3 dalies b punktu;
7.2.2. Pagalbos priemonių suderinamumas su vidaus rinka
(103)
visos valstybės pagalba laikomos priemonės suteiktos susiejant jas su HGAA restruktūrizavimu ir pertvarkymu. Komisijos komunikate dėl finansų sektoriaus gyvybingumo atkūrimo ir restruktūrizavimo priemonių vertinimo pagal valstybės pagalbos taisykles dabartinės krizės sąlygomis (Restruktūrizavimo komunikatas) (40) nustatyta, kokiomis sąlygomis per dabartinę krizę finansų įstaigoms galima teikti restruktūrizavimo ir pertvarkymo pagalbą. Remiantis Restruktūrizavimo komunikatu, finansų įstaigos restruktūrizavimas per dabartinę krizę pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies b punktą suderinamas su vidaus rinka, jei tenkinamos šios sąlygos: i) juo atkuriamas banko gyvybingumas; ii) numatytas pakankamas pagalbos gavėjo įnašas (naštos pasidalijimas) ir užtikrinta, kad pagalba būtų apribota iki būtino minimumo ir iii) imamasi pakankamų priemonių konkurencijos iškreipimui apriboti;
Gyvybingumo atkūrimas
(104)
kaip Komisija nustatė Restruktūrizavimo komunikate, atitinkama valstybė narė turi pateikti visapusišką restruktūrizavimo planą, iš kurio būtų matyti, kaip būtų atkuriamas ilgalaikis tos įstaigos gyvybingumas be valstybės pagalbos per tinkamą laikotarpį ir ne ilgiau kaip per penkerius metus. Restruktūrizavimo komunikato 13 punkte sakoma, kad ilgalaikis gyvybingumas pasiekiamas, kai bankas geba konkuruoti rinkoje dėl kapitalo remdamasis savo paties pranašumais ir laikydamasis atitinkamų reguliavimo reikalavimų. Be to, bankas turi gebėti padengti visas savo išlaidas ir, atsižvelgdamas į savo rizikos profilį, teikti tinkamą nuosavo kapitalo grąžą. Restruktūrizavimo komunikato 14 punkte nustatyta, kad, siekiant ilgalaikio gyvybingumo, bet kokia gauta valstybės pagalba su laiku turi būti arba grąžinta, arba atlyginta pagal įprastas rinkos sąlygas, taip užtikrinant, kad bet kokia papildoma valstybės pagalba būtų nutraukta;
(105)
iš iki šiol pateiktų HGAA restruktūrizavimo planų nebuvo galima daryti išvados, kad bus įmanoma atkurti visos grupės gyvybingumą;
(106)
Komisija taip pat pažymi, kad ilgainiui palankių finansavimo sąlygų, grindžiamų Karintijos žemės suteiktomis garantijomis, nebeliks ir kad spartus Pietryčių Europos šalių ekonomikos sistemų atotrūkio mažinimo procesas jau pasibaigė;
(107)
todėl bankas nėra pajėgus už savo kapitalą mokėti tinkamą atlygį arba grąžinti valstybės kapitalą, kad taip iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos atkurtų savo gyvybingumą. Tad atrodo, kad HGAA, kaip savarankiškos įmonės, gyvybingumo atkurti neįmanoma. Iš pirmesnių svarstymų Komisija daro išvadą, kad jos abejonės dėl gyvybingumo atkūrimo nebuvo išsklaidytos;
(108)
kaip nustatyta Restruktūrizavimo komunikato 9 punkte, restruktūrizavimo planuose turėtų būti pateikta palyginimų su alternatyviomis galimybėmis, įskaitant, pavyzdžiui, galimybę banką suskaidyti arba galimybę jį perimti kitam bankui. Jei banko gyvybingumas negali būti atkurtas, restruktūrizavimo plane turėtų būti nurodyta, kaip jis gali būti tinkamai pertvarkytas. 21 punkte sakoma, kad, jei bankas negali patikimai atkurti ilgalaikio gyvybingumo, visada turi būti siekiama tinkamai likviduoti žlugusį banką arba jį parduoti aukcione;
(109)
Austrijos valdžios institucijos pateikė pertvarkymo planą, kuriame numatyta tokia tinkamo pertvarkymo strategija. Pateiktame plane numatyta ne vėliau kaip iki 2015 m. birželio mėn. pabaigos pagal viešą pardavimo procedūrą parduoti rinkoje veikti galinčius subjektus, Austrijoje veikiantį banką HBA (jo pirkimo-pardavimo sutartis jau pasirašyta) ir Pietryčių Europos šalyse veikiantį tinklą. Visos likusios dalys bus kontroliuojamo ir tinkamo pertvarkymo proceso dalykas. Atsižvelgdama į tai, Austrija įsipareigoja, kad Italijoje veikiantis bankas HBI nuo 2013 m. liepos 1 d. naujos veiklos nebevykdys. Jei iki 2015 m. birželio 30 d. nepavyks parduoti rinkoje veikti galinčių subjektų Pietryčių Europos šalyse, jie taip pat naujos veiklos nebevykdys ir bus pertvarkyti. Taigi nuo 2015 m. birželio 30 d.HGAA finansų sektoriuje nebeveiks;
(110)
rinkoje veikti galintys subjektai parduodami pagal griežtas, skaidrias ir viešas procedūras, pagal kurias visi suinteresuotieji rinkos dalyviai turi galimybę pateikti šių subjektų pirkimo pasiūlymą. Tokia konkurso procedūra užtikrinama, kad geriausias pasiūlymas atitiks rinkos kainą, taigi atmetama pagalbos pirkėjui galimybė (41). Jei Komisija nustatytų, kad kuriam nors pirkėjui suteikta pagalba, Komisija tos pagalbos suderinamumą su vidaus rinka tirtų atskirai;
(111)
dėl klausimo, ar parduotini subjektai gali reikšti ekonominį HGAA tęstinumą, o kartu pagalbos priemonės tam tikromis aplinkybėmis - pagalbą šiems subjektams, pirmiausia Komisija pažymi, kad dar nėra aišku, ar Pietryčių Europos šalyse veikiantis tinklas bus parduotas visas vienam pirkėjui ar dalimis keliems pirkėjams;
(112)
vertinant, ar yra ekonominis tęstinumas, reikia atsižvelgti, be kitų, į šiuos veiksnius: perdavimo dalyką, perdavimo kainą, perimančios ir perduodančios įmonių akcininkų arba savininkų tapatybę arba ekonominę sandorio logiką (42);
(113)
pirmiausia Komisija pažymi, kad suteiktos pagalbos priemonės buvo skirtos ne atskirų rinkoje veikti galinčių subjektų Austrijoje ar Pietryčių Europos šalyse, o HGAA, kaip bendrovių grupės, problemoms spręsti. Nei kuri nors iš Pietryčių Europos šalyse veikiančių patronuojamųjų bendrovių, nei HBA nėra HGAA komercinės veiklos pagrindas, o parduotini subjektai sudaro tik dalį HGAA turto. Be to, parduotinų subjektų ir HGAA verslo modeliai skirtingi - pastaroji buvo tarptautinė bankų bendrovių grupė, kuri savo veiklą grindė palankiomis finansavimo sąlygomis, visų pirma pasinaudodama Karintijos žemės suteiktomis garantijomis, ir koncentravosi į sparčią plėtrą, pasinaudodama augančių rinkų potencialu mažinti atotrūkį. Ateityje Pietryčių Europos šalyse veikiančios patronuojamosios bendrovės bus finansuojamos ne valstybės garantijų pagrindu, o iš vietos (taigi brangesnių) finansavimo šaltinių, tad dėl maržų ir rizikos valdymo reikės taikyti atsargesnį požiūrį. HGAA daugiau koncentravosi į dideles įmones ir tam tikrus pagrindinius klientus, o parduotini subjektai koncentruosis į MVĮ. Praktiškai tai reiškia, kad parduotini subjektai orientuosis į naujus pagrindinius klientus;
(114)
Komisija taip pat pažymi, kad rinkoje veikti galinčių subjektų pardavimu siekiama kuo labiau padidinti HGAA turto vertę prieš ją pertvarkant kreditorių naudai;
(115)
atsižvelgdama į perdavimo dalyką, į aplinkybę, kad HGAA ir parduotinų subjektų akcininkai negali būti tapatūs, ir į ekonominę pardavimo sandorio logiką, Komisija mano, kad, kai tik rinkoje veikti galintys subjektai bus parduoti ir HGAA nebeegzistuos, ekonominio HGAA tęstinumo nebus;
(116)
pagal pertvarkymo planą nuo parduotinų rinkoje veikti galinčių subjektų turi būti atskirtas tam tikras turtas. Dėl šio atskyrimo pagerės ir subjektų gebėjimas finansuoti savo poreikius, ir vidutinė likusiame balanse esančio turto kokybė, o kartu ir galimybės tuos subjektus parduoti;
(117)
Restruktūrizavimo komunikato 21 punkte nustatyta, kad nepriklausomo gero banko sukūrimas iš esamo banko gero turto ir įsipareigojimų taip pat gali būti priimtinas kelias gyvybingumui atkurti, jei šis naujas subjektas negalėtų nederamai iškreipti konkurencijos. Šiuo požiūriu Pietryčių Europos šalyse veikiančios patronuojančiosios bendrovės įsteigimas arba tam tikro turto perkėlimas iš HBInt į Pietryčių Europos šalyse veikiančią patronuojančiąją bendrovę, siekiant sukurti gyvybingą Pietryčių Europos šalyse veikiantį bankininkystės subjektą, kurį būtų įmanoma parduoti, būtų priimtinas sprendimas (43);
(118)
turto kokybės problemos, kylančios ir dėl seno portfelio, ir dėl vėlesnių rizikingų įsipareigojimų, tęsiant įmonės veiklą nebūtų galima išspręsti, kadangi rizikos išlaidos didėtų, o vertė mažėtų. Todėl Austrijos pateiktą pertvarkymo planą, pagal kurį problemų keliančio turto vis daugiau turėtų būti perkeliama į laipsniškai likviduojamą dalį, Komisija laiko tinkama strategija;
(119)
kalbant apie pertvarkymo plane numatytą finansavimą, parduotini subjektai vis labiau orientuosis į vietos finansavimo šaltinius ir bandys sumažinti savo priklausomybę nuo refinansavimo per HGAA. Komisija palankiai vertina šį finansavimo strategijos pakeitimą. Ji pažymi, kad išliks dar vienas HGAA finansinis įsipareigojimas parduotinų subjektų atžvilgiu;
(120)
pertvarkymo plane taip pat numatyta gerokai sumažinti HGAA išperkamosios nuomos veiklą, kuri buvo viena iš pagrindinių HGAA problemų priežasčių, nes išperkamosios nuomos gyvybingumas, palyginti su rizika, kylančia dėl jos, ir dėl jos atsirandančiu finansavimo poreikiu, yra santykinai maža. Šis sumažinimas taip pat teigiamai prisidės prie galimybės parduoti rinkoje veikti galinčius subjektus pagerinimo;
(121)
Komisija daro išvadą, kad atkurti HGAA gyvybingumo negalima ir kad Austrijos pasiūlyta tinkamo HGAA pertvarkymo strategija yra tinkama priemonė, nes banko, kaip tokio, gyvybingumo atkurti negalima;
Įnašas ir naštos pasidalijimas
(122)
Restruktūrizavimo komunikate nustatyta, kad yra būtinas tinkamas pagalbos gavėjo įnašas, siekiant pagalbą apriboti iki reikiamo minimumo, kuo labiau apriboti konkurencijos iškreipimą ir išvengti neatsakingo elgesio rizikos. Šiuo tikslu komunikate nustatytos šios sąlygos: i) ir restruktūrizavimo išlaidos, ir pagalbos suma turėtų būti apribotos ir ii) turi būti padarytas reikšmingas įnašas;
(123)
Restruktūrizavimo komunikate taip pat nustatyta, kad restruktūrizavimui finansuoti bankas pirmiausia turėtų panaudoti savo paties lėšas, kad pagalbą būtų galima apriboti iki minimumo. Su restruktūrizavimu susijusias išlaidas turėtų padengti ne vien valstybė, bet ir tie, kas investavo į banką. Šį tikslą visų pirma galima pasiekti turimu kapitalu padengiant nuostolius;
(124)
visi ankstesnieji HGAA akcininkai savo akcijas už simbolinę vieno euro kainą pardavė Austrijos Respublikai, tad pavojus, kad pagalbos priemonės bus naudingos ankstesniems akcininkams, sumažėjo. Ankstesnieji akcininkai HGAA taip pat suteikė kapitalo arba likvidumo, taigi buvo padengti nuostoliai ir pagerintas likvidumas;
(125)
šio pardavimo metu didžiausias akcininkas buvo BayernLB. Jis suteikė iš viso maždaug 1,5 mlrd. EUR kapitalo ir kartu atsisakė kitų nuosavybės teisių, netgi tolesnio atlygio perspektyvos. BayernLB suteikė HGAA iš viso maždaug 4,3 mlrd. EUR likvidumą. Be to, BayernLB, parduodamas savo turimas HGAA akcijas, patyrė nemenką nurašymo nuostolį, o tai padeda išvengti neatsakingo elgesio rizikos, kaip nustatyta Restruktūrizavimo komunikato 22 punkte;
(126)
todėl Komisija mano, kad ankstesnysis akcininkas BayernLB į naštos pasidalijimą įtrauktas reikšmingai ir tinkamai;
(127)
Teisme nagrinėjamos bylos dėl negrąžintų paskolų grąžinimo BayernLB baigtis nedaro jokios įtakos šiam sprendimui. Jei BayernLB šią bylą pralaimės, į naštos pasidalijimą jis bus įtrauktas dar labiau, jei laimės - šiame sprendime tirtas naštos pasidalijimas niekaip nepasikeis;
(128)
GRAWE įnašą sudaro ir kapitalo, ir likvidumo priemonės. Pirminis 30 mln. EUR dydžio kapitalas, kurį GRAWE suteikė HGAA, dėl Austrijos Respublikos, kaip vienintelės banko akcininkės, sprendimo kapitalą panaudoti nuostoliams padengti sumažėjo iki 9 mln. EUR. GRAWE suteikė HGAA ir likvidumo;
(129)
iš šių svarstymų Komisija daro išvadą, kad GRAWE į naštos pasidalijimą įtraukta pakankamai;
(130)
kalbant apie Karintijos žemę, Komisija pažymi, kad jos įnašas į naštos pasidalijimą yra jos suteiktas kapitalas, kuris dabar, kapitalą panaudojus nuostoliams padengti, yra gerokai sumažėjęs;
(131)
iš šių svarstymų Komisija daro išvadą, kad Karintijos žemė į naštos pasidalijimą įtraukta pakankamai;
(132)
tai, kad GRAWE ir Karintijos žemė už akcijomis be balsavimo teisės išreikštą kapitalą gauna didesnį atlygį negu BayernLB už savo suteiktą kapitalą, pateisinama tuo, kad BayernLB suteikė kitų kapitalo priemonių. Priešingai negu GRAWE ir Karintijos žemė, BayernLB nesuteikė akcijomis be balsavimo teisės išreikšto kapitalo, tačiau atsisakė visų su kapitalo priemonėmis susijusių teisių ir dalies likvidumo. Taigi BayernLB į naštos pasidalijimą įtrauktas labiau ir tai atrodo tinkama, nes prieš Austrijos Respublikai įsigyjant HGAA, didžiausias jos akcininkas buvo BayernLB;
(133)
taip pat reikia išsiaiškinti, ar už akcijomis be balsavimo teisės išreikštą kapitalą, kurį Austrija suteikė HGAA pagal pagalbos bankams paketą, mokamas pakankamas atlygis. Reikia priminti, kad pagalbos bankams pakete numatytos dvi palūkanų normos, taikomos atsižvelgiant į tai, ar remiamas bankas yra sunkumų patiriantis, ar iš esmės geras bankas. Austrija HGAA laikė iš esmės geru banku, todėl mokėjo mažesnį atlygį, negu būtų mokėjusi, jei bankas būtų laikytas patiriančiu sunkumų;
(134)
šioje vietoje Komisija pažymi, kad visas dar turimas akcijomis be balsavimo teisės išreikštas kapitalas lieka HBInt, taigi patenka į HGAA laipsniškai likviduojamą dalį. Kadangi laipsniškai likviduojama dalis rinkoje nebeveikia ir HGAA gyvybingumo atkurti negalima (dėl to HGAA pertvarkoma), Komisija pažymi, kad šiuo atveju šis mažesnis atlygis yra priimtinas;
(135)
bendrovė Mitarbeiterstiftung Alpe Adria, turėdama 0,02 % akcijų, buvo mažiausia HGAA savininkė. Ji savo akcijas taip pat pardavė už vieną eurą, kai 2009 m. gruodžio mėn. Austrijos Respublika įsigijo HGAA. Komisija mano, kad, atsižvelgiant į visišką akcininko teisių praradimą už tai negaunant jokio atlygio, šios bendrovės įtraukimas į naštos pasidalijimą taip pat yra pakankamas, ypač atsižvelgiant į tai, kad, palyginti su kitais savininkais, ji yra nedidelė;
(136)
HGAA padarė nemažai veiksmų siekdama mišraus kapitalo savininkus įtraukti į naštos pasidalijimą - ji šias priemones atpirko kaina, gerokai mažesne už nominaliąją vertę, arba apskritai sudarė jų pasirinkimo pirkti sandorį, o tai turėjo reikšmingą nuosavų išteklių poveikį;
(137)
Komisija taip pat pažymi, kad daugelio mišrių kapitalo priemonių ir akcijomis be balsavimo teisės išreikšto kapitalo priemonių atveju dividendai ar atkarpos mokami tik tokiu atveju, jei uždirbama pelno. Kadangi bankas pastaraisiais metais nebuvo gyvybingas, tai ir šių priemonių turėtojai išmokų negavo. Be to, ateityje dividendų ir atkarpų mokėjimams bus taikomi apribojimai. Taigi, Komisijos nuomone, šių priemonių turėtojai pakankamai įtraukti į naštos pasidalijimą;
(138)
dėl šių priežasčių Komisija daro išvadą, kad HGAA pertvarkymo plane numatytas tinkamas naštos pasidalijimas;
Konkurencijos iškreipimo apribojimas
(139)
Restruktūrizavimo komunikato 4 skirsnyje taip pat reikalaujama, kad restruktūrizavimo plane būtų numatytos konkurencijos iškreipimą ribojančios priemonės. Jos turėtų būti pritaikytos konkurencijos iškreipimui tose rinkose, kuriose po restruktūrizavimo veiks pagalbos gavėjas. Šiuo atveju turi būti užtikrinama, kad subjektai, kurie toliau veiks rinkoje, kol pagaliau bus parduoti, gautų valstybės lėšų nenaudotų taip, kad tai pakenktų konkurentams, ir neveiktų taip, kad tai iškreiptų konkurenciją;
(140)
šiuo tikslu Austrija įsipareigoja taikyti priedo 4 skirsnyje nustatytus veiklos apribojimus, kuriais bus užtikrinama, kad konkurencijos iškreipimas, atsirandantis dėl rinkoje veikti galinčių subjektų buvimo ir veiklos, iki jų pardavimo būtų kuo mažesnis;
(141)
konkurencijos priemonių pobūdis ir forma nustatomi pagal du kriterijus: pirma, pagal pagalbos dydį bei sąlygas ir aplinkybes, kuriomis pagalba suteikta, antra, pagal rinkų, kuriose veiks pagalbos gavėjas, požymius;
(142)
Komisija nurodo, kad HGAA jau gavo valstybės pagalbą - 3,15 mlrd. EUR kapitalo ir turto garantijų forma ir 1,35 mlrd. EUR likvidumo garantijų forma - ir ateityje dar gali gauti valstybės pagalbą pertvarkymo proceso reikmėms - iki 5,4 mlrd. EUR kapitalo forma ir 3,3 mlrd. EUR likvidumo forma;
(143)
visa pagalbos suma kapitalo ir turto garantijų forma siekia 8,55 mlrd. EUR ir atitinka maždaug 26 % HGAA pagal riziką įvertinto turto, kuris 2008 m. gruodžio 31 d. siekė 32,8 mlrd. EUR. Taigi suteiktos pagalbos suma yra labai didelė ir todėl reikalingos atitinkamos priemonės;
(144)
pagal Restruktūrizavimo komunikato 35 punktą struktūrinėmis priemonėmis, kaip antai pardavimu, turėtų būti skatinamas konkurentų patekimas į rinką, tačiau kartu numatyta, kad pasitraukimo iš rinkos procesas įvyktų per tinkamą laiką, kad būtų išsaugotas finansinis stabilumas;
(145)
Komisija pažymi, kad pertvarkymo plane numatytas tinkamas pertvarkymas, pagal kurį ne vėliau kaip nuo 2015 m. birželio 30 d.HGAA kaip aktyvi ekonominės veiklos vykdytoja rinkose nebeveiks, o tik vykdys veiklą, kuriai iki to laikos nebus rastas pirkėjas;
(146)
kalbant apie tolesnę Pietryčių Europos šalyse veikiančių subjektų veiklą iki juos parduodant, Austrija dėl šių įmonių naujos veiklos prisiėmė nemažai įsipareigojimų, kuriais turėtų būti išvengiama galimo konkurencijos iškreipimo per laikotarpį, kol jie bus parduoti;
(147)
atsižvelgdama į tai, Komisija ypač palankiai vertina naujos veiklos apribojimus, kuriuos taikyti įsipareigojo Austrija ir HGAA. Atsižvelgiant į rizikos išlaidas ir finansavimo išlaidas, tikimasi, kad naujos veiklos metinė grąža bus ne mažesnė kaip […] %. Nustačius tokią minimalią naujos veiklos grąžą užtikrinama, kad rinkoje veikti galintys subjektai nevykdytų antikonkurencinės kainų politikos, tačiau kartu prisidėtų prie savo ilgalaikio gyvybingumo. Šiuo tikslu bankas įsipareigoja apriboti naujų sandorių galiojimo terminus, kad terminų pakeitimas turėtų tik ribotą poveikį gyvybingumui. […] (44) […]. […] klausimu Austrija papildomai įsipareigoja, kad sandoriai, kurie […], bus sudaromi tik su klientais, kurių reitingas bus ne mažesnis kaip […], o bendra suma - […] EUR. Taip sumažėja rizika, susijusi su nuostoliais, patiriamais dėl kursų, ir apimtis, kuria bankas gali veikti šiame rinkos segmente. Trumpai tariant, abiem šiais apribojimais siekiama užtikrinti ilgalaikį gyvybingumą ir apriboti atitinkamų įmonių konkurencingumą;
(148)
teigiamai Komisija vertina ir įsipareigojimus pagerinti rizikos valdymą, ypač tai, kad visos didesnės kaip […] EUR rizikos pozicijos turėtų būti kasmet įvertinamos iš naujo ir privačių klientų bei viešųjų finansų srityse sandoriai sudaromi tik su klientais, kurių reitingas ne mažesnis kaip […] (45). Šiais įsipareigojimais užtikrinama, kad sandoriai būtų sudaromi apdairiai ir susijusios įmonės nesiimtų rizikingos verslo strategijos. Sandoriai bus sudaromi taip, kad būtų pasiektas subalansuotas būtino gyvybingumo ir reikiamos rizikos kontrolės santykis. Kartu dėl šių įsipareigojimų neįmanoma agresyvi plėtros rinkoje strategija;
(149)
Komisija teigiamai vertina dvejopą 147 ir 148 konstatuojamosiose dalyse nurodytų įsipareigojimų tikslą. Viena vertus, jie padės padidinti pardavimo galimybes, nes nebus sudaromi pernelyg rizikingi sandoriai, kita vertus, jais bus apribojamas konkurencijos iškreipimas, nes bus ribojama agresyvi elgsena ir nauja veikla;
(150)
pagal pertvarkymo planą visos rinkoje veikti galinčios HGAA dalys bus pertvarkytos arba parduotos. Austrija tvirtai įsipareigojo, kad HBA bus parduotas iki 2014 m. birželio 30 d., o Pietryčių Europos šalyse veikiantis tinklas (visas arba dalimis) - iki 2015 m. birželio 30 d. Po šios datos nauja veikla nebebus vykdoma ir HGAA pasitrauks iš rinkos, nes visa veikla bus arba pertvarkyta, arba pagal skaidrią procedūrą parduota trečiajai šaliai. Šiuo pardavimo ir pertvarkymo procesu labai prisidedama prie to, kad būtų apribotas pagalbos nulemtas konkurencijos iškreipimas, nes HGAA, kaip tokios, rinkoje nebeliks;
(151)
Komisijos nuomone, tebesitęsianti nestabili padėtis finansų rinkose, ypač Pietryčių Europos šalyse, pateisina gana ilgą šiose šalyse veikiančių subjektų pardavimo terminą (2015 m. birželio 30 d.). Komisija pažymi, kad veikla Austrijoje jau parduota ir kad ši veikla taip pat bus pertvarkyta, jei iki 2014 m. birželio 30 d. nebus parduota;
(152)
apskritai Komisija pažymi, kad HGAA likusi balanso suma ir pagal riziką įvertintas turtas iki 2017 m. sumažės maždaug 85 % (jei pardavimas įvyks taip, kaip planuojama);
(153)
be šių išsamių priemonių, Austrija taip pat įsipareigojo uždrausti reklamos tikslais nurodyti, kad gauta valstybės parama, ir uždrausti vykdyti agresyvią komercinę praktiką. Komisija taip pat palankiai vertina perėmimo draudimą, kuriuo užtikrinama, kad valstybės pagalba būtų naudojama ne konkurentams perimti, o tik numatytam tikslui, tai yra pertvarkymo procesui finansuoti;
(154)
Komisija apgailestauja, kad Austrija tik iš dalies laikėsi įsipareigojimų, kuriuos prisiėmė 2012 m. gruodžio mėn. sprendimu dėl pagalbos. Tačiau, Komisijos nuomone, kai kurių šių įsipareigojimų, kurių galiojimo trukmė buvo ribota, nesilaikymą kompensavo visiškas banko suskaidymas ir pertvarkymas;
(155)
atsižvelgdama į įsipareigojimus ir į įnašo ir naštos pasidalijimo tinkamumą, kaip nurodyta 122-138 konstatuojamosiose dalyse, Komisija mano, kad, nepaisant didelės HGAA suteiktos pagalbos sumos, numatytos pakankamos priemonės galimam konkurencijos iškreipimui apriboti;
IŠVADOS
(156)
atsižvelgiant į Austrijos įsipareigojimus daroma išvada, kad pertvarkymo strategija suderinama su Restruktūrizavimo komunikatu, pagalba pertvarkymui apribota iki reikiamo minimumo ir konkurencijos iškreipimas bus kuo mažesnis. Todėl pagalba pertvarkymui suderinama su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies b punktą,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
1. Šios priemonės yra valstybės pagalba:
a)
900 mln. EUR dydžio rekapitalizavimas pagal pagalbos bankams paketą;
b)
450 mln. EUR dydžio rekapitalizavimas pagal pagalbos bankams paketą;
c)
1,35 mlrd. EUR dydžio garantijos pagal pagalbos bankams paketą;
d)
100 mln. EUR dydžio turto garantija;
e)
200 mln. EUR dydžio turto garantija;
f)
500 mln. EUR dydžio rekapitalizavimas;
g)
1 mlrd. EUR nominaliosios vertės valstybės garantija subordinuotosioms 2 lygio kapitalo priemonėms;
h)
ne didesnis kaip 5,4 mlrd. EUR dydžio galimas būsimas kapitalas HGAA pertvarkyti;
i)
ne didesnis kaip 3,3 mlrd. EUR dydžio galimas būsimas likvidumas HGAA pertvarkyti.
2. 1 dalyje nurodytos pagalbos priemonės, atsižvelgiant į priede nurodytus įsipareigojimus, yra suderinamos su vidaus rinka.
2 straipsnis
Austrija užtikrina, kad 2013 m. birželio 29 d. pateiktas ir 2013 m. rugpjūčio 27 d. papildytas pertvarkymas planas, įskaitant priede nuodytus įsipareigojimus, bus visiškai įgyvendintas.
3 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Austrijos Respublikai.
Priimta Briuselyje 2013 m. rugsėjo 3 d.