NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 1271/2013
ze dne 30. září 2013
o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 208 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a o zrušení nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (1), a zejména na článek 208 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 (2) o rámcovém finančním nařízení pro subjekty zřízené Společenstvími vycházelo z nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (3). Nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 bylo nahrazeno nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012. Nařízení (ES, Euratom) č. 2343/2002 je proto nezbytné revidovat. Nařízení (ES, Euratom) č. 2343/2002 je v zájmu srozumitelnosti a přehlednosti nutno nahradit.
(2)
Je nezbytné vzít v úvahu společné prohlášení Evropského parlamentu, Rady EU a Evropské komise k decentralizovaným agenturám ze dne 19. července 2012.
(3)
Některá ustanovení nařízení (ES, Euratom) č. 2343/2002 musí být přezkoumána s cílem zohlednit zkušenosti získané při jejich uplatňování.
(4)
Toto nařízení by mělo stanovit obecné zásady a základní pravidla pro subjekty zřízené Smlouvou o fungování EU a Smlouvou o Euratomu (dále jen „subjekty Unie“), které dostávají příspěvky z rozpočtu, a aniž je dotčen zřizující akt. Na základě tohoto nařízení by subjekty Unie měly přijmout svá finanční pravidla, která se od tohoto nařízení smějí odchýlit pouze tehdy, je-li to nezbytné z hlediska jejich zvláštních potřeb, a s předchozím souhlasem Komise.
(5)
Nicméně subjekty Unie, které jsou v plném rozsahu finančně samosprávné a na které se toto nařízení nevztahuje, by měly v zájmu jednotnosti případně zavést podobná pravidla. V souladu se společným prohlášením Evropského parlamentu, Rady a Komise ze dne 19. července 2012 by tyto subjekty měly Evropskému parlamentu, Radě a Komisi předkládat výroční zprávu o plnění svého rozpočtu a řádně zohledňovat jejich požadavky a doporučení.
(6)
Subjekty Unie by měly svůj rozpočet sestavovat a plnit v souladu s pěti základními zásadami rozpočtového práva - zásadou jednotnosti, správnosti, univerzálnosti, specifikace a ročního rozpočtu - a zásadou vyrovnanosti, zúčtovací jednotky, řádného finančního řízení a transparentnosti.
(7)
Je třeba zdůraznit vyrovnávací povahu příspěvku Unie. Ta část kladného výsledku plnění rozpočtu subjektu Unie, která převyšuje částku příspěvku Unie vyplacenou během roku, by měla být vrácena do rozpočtu Unie.
(8)
Pokud zřizující akt stanoví, že příjmy tvoří vedle příspěvku Unie i poplatky a že příjmy plynoucí z poplatků jsou určeny na konkrétní výdaje, měly by mít subjekty Unie možnost převést zůstatek v podobě účelově vázaných příjmů.
(9)
Je nezbytné zajistit, aby poplatky byly stanoveny na vhodné úrovni, která by pokryla náklady na poskytování služeb a bránila výrazným přebytkům.
(10)
Pověření subjektů Unie úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu musí být řádně odůvodněno vlastnostmi těchto úkolů a specifickými odbornými znalostmi subjektů Unie a současně musí zajišťovat řádné finanční řízení a nákladovou efektivitu. Svěřené úkoly by měly být slučitelné se zřizujícím aktem.
(11)
Subjektům Unie by mělo být umožněno získávat granty ad hoc, pouze pokud je to výslovně stanoveno v příslušných základních právních aktech a povoleno ve zřizujícím aktu.
(12)
V souladu s článkem 50 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 se subjekt Unie musí zúčastnit srovnávání s jinými subjekty a orgány Unie.
(13)
Je nezbytné stanovit pravidla pro akční plán navazující na závěry celkových pravidelných hodnocení, aby bylo zajištěno jejich účinné provádění.
(14)
Za účelem zajištění jednotného plánování by měl subjekt Unie vypracovat dokument obsahující roční a víceleté programy, přičemž by měl zohlednit pokyny Komise.
(15)
Subjekt Unie by měl uvést harmonogram ročních a víceletých programů do souladu s rozpočtovým procesem, aby byla zajištěna jeho účinnost a soudržnost všech programových dokumentů.
(16)
Je nezbytné objasnit současnou architekturu funkcí interního auditora a vnitřní kontroly a zjednodušit požadavky na podávání zpráv. Funkci interního auditora v rámci subjektu Unie by měl vykonávat interní auditor Komise, který by měl audity provádět v případě, že jsou odůvodněny souvisejícími riziky. Je nezbytné stanovit pravidla týkající se zřízení a fungování útvarů interního auditu.
(17)
Měly by být zjednodušeny povinnosti spojené s podáváním zpráv. Subjekty Unie by měly předkládat souhrnnou výroční zprávu o činnosti, která obsahuje úplné informace o provádění jejich pracovního programu, plnění rozpočtu a plánu zaměstnanecké politiky a provádění systémů řízení a vnitřní kontroly.
(18)
V zájmu zlepšení nákladové efektivity subjektů Unie je nezbytné stanovit možnost sdílet služby nebo je převést na jiný subjekt Unie či Komisi. Nákladovou efektivitu lze zejména zlepšit tím, že se účetnímu Komise umožní, aby byl pověřen všemi nebo některými úkoly účetního subjektu Unie.
(19)
V souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012 by měla být možnost rozložit několikaleté závazky do ročních splátek povolena pouze v případech, kdy tuto možnost stanoví zřizující akt nebo základní právní akt nebo kdy se tyto závazky týkají správních výdajů.
(20)
S cílem uvést pravidla o účelově vázaných příjmech do souladu s pravidly nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 je nezbytné stanovit pravidla pro rozlišení účelově vázaných příjmů (interních a externích) a o jejich přenosu.
(21)
S cílem uvést pravidla pro nakládání s úroky plynoucími z příspěvku Unie určeného pro subjekt Unie do souladu s pravidly nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 je nezbytné stanovit, že úroky nejsou splatné do rozpočtu.
(22)
Nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 stanoví ve zvláštních případech možnost přijmout právní závazek před závazkem rozpočtovým. Tuto možnost by měly mít i subjekty Unie.
(23)
Aby byla zajištěna soudržnost mezi nařízením (ES, Euratom) č. 2343/2002 a nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012, neměla by být povolena zvláštní ustanovení o zadávání veřejných zakázek a udělování grantů. Uplatňování jediného souboru pravidel usnadňuje subjektu Unie práci a umožňuje používat pokyny a modely vypracované Komisí.
(24)
S cílem uvést ustanovení nařízení (ES, Euratom) č. 2343/2002 do souladu s ustanoveními nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 by měl mít subjekt Unie možnost udělovat ceny.
(25)
Aby subjekty Unie dokázaly identifikovat a správně řídit riziko skutečného nebo domnělého střetu zájmů, měly by mít povinnost přijmout pravidla pro předcházení a řešení střetu zájmů. V těchto pravidlech by měly být zohledněny pokyny vypracované Komisí v návaznosti na společné prohlášení Evropského parlamentu, Rady a Komise ze dne 19. července 2012.
(26)
Ustanovení týkající se politiky v oblasti nemovitostí, včetně zavedení možnosti subjektů Unie brát si půjčky a podmínek jejich získávání, by měla být uvedena do souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012, aby bylo zajištěno důsledné uplatňování nově zavedených pravidel všemi subjekty a orgány Unie.
(27)
Je třeba zavést přechodná ustanovení pro plánování a podávání zpráv vzhledem k tomu, že Komise potřebuje čas k vypracování vhodných pokynů ve spolupráci se subjekty Unie.
(28)
Toto nařízení by mělo vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie, aby bylo možné přijmout včas revidovaná finanční nařízení subjektů Unie k 1. lednu 2014 s cílem zajistit jednotná pravidla pro příští víceletý finanční rámec,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví základní finanční pravidla, na jejichž základě má subjekt Unie přijmout svá vlastní finanční pravidla. Finanční pravidla subjektu Unie se od tohoto nařízení smějí odchýlit pouze tehdy, je-li to nezbytné z hlediska jeho zvláštních potřeb, a s předchozím souhlasem Komise.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
-
„zřizujícím aktem“ nástroj práva Unie, jímž se řídí hlavní aspekty zřízení a činnosti subjektu Unie,
-
„rozpočtem subjektu Unie“ nástroj, jímž se pro každý rozpočtový rok stanovují a schvalují veškeré příjmy a výdaje, které se pro subjekt Unie považují za nezbytné,
-
„subjektem Unie“ jakýkoli subjekt uvedený v článku 208 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012,
-
„správní radou“ hlavní vnitřní orgán subjektu Unie, který je odpovědný za rozhodování o finančních a rozpočtových záležitostech, a to bez ohledu na to, jak je pojmenován ve zřizujícím aktu,
-
„ředitelem“ osoba odpovědná za provádění rozhodnutí správní rady a za plnění rozpočtu subjektu Unie jako schvalující osoba, a to bez ohledu na to, jak je tato osoba pojmenována ve zřizujícím aktu,
-
„výkonnou radou“ vnitřní orgán subjektu Unie, který je nápomocen správní radě a jehož povinnosti a jednací řád jsou stanoveny ve zřizujícím aktu.
Článek 3
Lhůty, data a termíny
Není-li stanoveno jinak, vztahuje se na lhůty stanovené tímto nařízením nařízení Rady (EHS, Euratom) č. 1182/71 (4).
Článek 4
Ochrana osobních údajů
Tímto nařízením nejsou dotčeny požadavky směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (5) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (6).
Článek 5
Dodržování rozpočtových zásad
Rozpočet subjektu Unie musí být sestavován a plněn v souladu se zásadami jednotnosti, správnosti rozpočtu, ročního rozpočtu, vyrovnanosti, zúčtovací jednotky, univerzálnosti, specifikace, řádného finančního řízení vyžadujícího účelnou a účinnou vnitřní kontrolu a transparentnosti, jak jsou stanoveny v tomto nařízení.
HLAVA II
ROZPOČTOVÉ ZÁSADY
KAPITOLA 1
Zásady jednotnosti a správnosti rozpočtu
Článek 6
Oblast působnosti rozpočtu subjektu Unie
1. Rozpočet subjektu Unie tvoří:
a)
vlastní příjmy sestávající ze všech poplatků, které je subjekt Unie oprávněn vybírat na základě úkolů, jež mu byly svěřeny, a jakékoli další příjmy;
b)
příjmy složené z finančních příspěvků hostitelských členských států;
c)
příspěvek poskytovaný Unií;
d)
příjmy účelově vázané na specifické výdaje v souladu s čl. 23 odst. 1;
e)
výdaje subjektu Unie, včetně správních výdajů.
2. Příjmy sestávající z poplatků jsou účelově vázány jen ve výjimečných a řádně odůvodněných případech stanovených ve zřizujícím aktu.
3. V případě, že jeden nebo několik zřizujících aktů stanoví, že jasně vymezené úkoly jsou financovány odděleně, nebo pokud subjekt Unie plní úkoly, jež mu byly svěřeny na základě dohody o pověření, musí mít oddělené účetnictví vážící se k příjmovým a výdajovým operacím. Subjekt Unie musí každou skupinu úkolů jasně označit ve svém plánu lidských zdrojů a dále v dokumentu obsahujícím roční a víceletý program uvedeném v článku 32.
Článek 7
Granty ad hoc
1. Subjekty Unie nesmějí získávat granty ad hoc z rozpočtu, pokud to není povoleno ve zřizujícím aktu a výslovně stanoveno v základním právním aktu.
2. Bylo-li subjektu Unie povoleno granty ad hoc získávat, úkoly financované z těchto grantů musí být zahrnuty do ročního pracovního programu uvedeného v čl. 32 odst. 3.
Článek 8
Dohody o pověření
1. Komise smí subjektu Unie svěřit úkoly související s plněním rozpočtu, pouze pokud je to řádně odůvodněno zvláštní povahou akce a specifickými odbornými znalostmi subjektu Unie.
2. Při výběru subjektu Unie se náležitě zohlední:
a)
nákladová efektivita svěření těchto úkolů;
b)
dopad na strukturu řízení subjektu a na jeho finanční a lidské zdroje.
3. V případě, že Komise subjektu Unie svěří úkoly výjimečně:
a)
použije se na subjekt Unie článek 60 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, pokud jde o finanční prostředky, jež byly na tyto úkoly přiděleny, a články 108 a 109 tohoto nařízení se nepoužijí;
b)
svěřené úkoly by měly být uvedeny v ročním pracovním programu subjektu Unie podle čl. 32 odst. 3 pouze pro informační účely.
4. Aniž je dotčen odstavec 2, schvalující osoba konzultuje před podpisem dohody o pověření správní radu.
Článek 9
Zvláštní pravidla týkající se zásady jednotnosti a správnosti rozpočtu
1. Žádný příjem ani výdaj nesmí být uskutečněn, pokud není zaznamenán v rozpočtové položce subjektu Unie.
2. Výdaje mohou být přiděleny nebo schváleny pouze v rámci schválených rozpočtových prostředků subjektu Unie.
3. Do rozpočtu subjektu Unie mohou být zapsány jen prostředky, které odpovídají výdajům považovaným za nezbytné.
4. Úroky z plateb předběžného financování uskutečněných z rozpočtu subjektu Unie nejsou subjektem Unie splatné.
KAPITOLA 2
Zásada ročního rozpočtu
Článek 10
Definice
Prostředky zapsané do rozpočtu subjektu Unie se schvalují na dobu jednoho rozpočtového roku, který začíná 1. ledna a končí 31. prosince.
Článek 11
Druhy prostředků
1. Rozpočet subjektu Unie obsahuje nerozlišené prostředky, a je-li to odůvodněno provozními potřebami, rozlišené prostředky. Rozlišené prostředky sestávají z prostředků na závazky a z prostředků na platby.
2. Prostředky na závazky kryjí celkové náklady právních závazků přijatých během rozpočtového roku.
3. Prostředky na platby kryjí platby prováděné ke splnění právních závazků přijatých během rozpočtového roku nebo v předchozích rozpočtových rocích.
Článek 12
Účtování příjmů a prostředků
1. Příjmy subjektu Unie uvedené v článku 6 se zaúčtují za daný rozpočtový rok na základě částek vybraných v průběhu tohoto rozpočtového roku.
2. Příjmy subjektu Unie zakládají shodnou výši prostředků na platby.
3. Prostředky schválené na určitý rozpočtový rok se použijí výhradně k pokrytí výdajů přidělených na závazky a zaplacených v dotčeném rozpočtovém roce a k pokrytí dlužných částek na základě závazků z předchozích rozpočtových roků.
4. Závazky se zaúčtují na základě právních závazků uskutečněných do 31. prosince.
5. Platby se zaúčtují do rozpočtového roku na základě plateb provedených účetním do 31. prosince uvedeného roku.
Článek 13
Přidělení prostředků na závazky
Prostředky zapsané v rozpočtu subjektu Unie lze přidělit na závazky s účinkem od 1. ledna, jakmile byl rozpočet subjektu Unie s konečnou platností přijat.
Článek 14
Zrušení a přenos prostředků
1. Prostředky, které nebyly použity do konce rozpočtového roku, pro který byly zapsány v rozpočtu, se ruší. Prostředky však mohou být přeneseny, a to výlučně do následujícího rozpočtového roku, v souladu s odstavci 3 a 4 na základě rozhodnutí správní rady, nebo umožňuje-li to zřizující akt, výkonné rady přijatého do 15. února, anebo mohou být přeneseny automaticky v souladu s odstavcem 5.
2. Prostředky týkající se výdajů na zaměstnance přenášet nelze.
3. U rozlišených prostředků na závazky a nerozlišených prostředků, které nejsou na konci rozpočtového roku dosud přiděleny na závazky, lze přenést:
a)
částky odpovídající prostředkům na závazky;
b)
částky odpovídající nerozlišeným prostředkům týkajícím se projektů v oblasti nemovitostí, u kterých byla většina přípravných etap přidělení na určitý závazek dokončena do 31. prosince. Přípravná etapa přidělení na určitý závazek se stanoví v prováděcích pravidlech k finančnímu nařízení každého subjektu Unie.
Tyto částky mohou být přiděleny na závazky do 31. března následujícího roku nebo - v případě částek týkajících se projektů v oblasti nemovitostí - do 31. prosince následujícího roku.
4. U prostředků na platby lze přenést částky nezbytné ke krytí stávajících závazků nebo závazků spojených s přenášenými prostředky na závazky, pokud prostředky na platby stanovené v příslušných rozpočtových položkách na příští rozpočtový rok nedostačují požadavkům.
Dotčený subjekt Unie použije přednostně prostředky schválené na běžný rozpočtový rok a teprve po jejich vyčerpání použije prostředky přenesené.
5. Nerozlišené prostředky, které na konci rozpočtového roku odpovídají řádně smluvně podloženým povinnostem, se automaticky přenášejí výlučně do následujícího rozpočtového roku.
6. Přenesené prostředky, které nebyly přiděleny na závazky do 31. března roku N + 1, se automaticky ruší a rozliší v účetnictví.
Článek 15
Pravidla pro přenos účelově vázaných příjmů
Přenos účelově vázaných příjmů uvedených v článku 23 a z nich plynoucích prostředků, které k 31. prosinci zůstaly nevyužity a jsou k dispozici, se řídí těmito pravidly:
a)
vnější účelově vázané příjmy se přenášejí automaticky a musí být zcela využity dříve, než jsou ukončeny všechny operace související s programem nebo akcí, na něž byly tyto příjmy účelově vázány; vnější účelově vázané příjmy obdržené v průběhu posledního roku trvání programu nebo akce se mohou využít v prvním roce trvání následujícího programu nebo akce;
b)
vnitřní účelově vázané příjmy se přenášejí výlučně do následujícího rozpočtového roku, s výjimkou vnitřních účelově vázaných příjmů vymezených v čl. 23 odst. 3 písm. f), které se přenášejí automaticky.
Do 1. června roku N + 1 informuje subjekt Unie Komisi o provedení přenesených účelově vázaných příjmů.
Článek 16
Zrušení přidělení prostředků na závazky
Pokud je přidělení prostředků na závazky v kterémkoli rozpočtovém roce následujícím po zápisu prostředků do rozpočtu subjektu Unie zrušeno, protože akce, na niž byly prostředky určeny, nebyla provedena nebo byla provedena jen částečně, odpovídající prostředky se zruší.
Článek 17
Závazky
1. Běžné správní výdaje mohou být každoročně od 15. října předem přidělovány na závazky k tíži prostředků stanovených pro následující rozpočtový rok. Tyto závazky však nesmějí překročit čtvrtinu prostředků schválených správní radou a uvedených v odpovídající rozpočtové položce pro běžný rozpočtový rok. Nesmějí být použity na výdaje nového druhu, které nebyly rámcově schváleny v posledním řádně přijatém rozpočtu subjektu Unie.
2. Výdaje, které musí být uskutečněny předem, např. nájemné, mohou být placeny od 1. prosince k tíži prostředků následujícího rozpočtového roku. V tomto případě se nepoužije lhůta uvedená v odstavci 1.
Článek 18
Pravidla vztahující se na případy pozdního přijetí rozpočtu subjektu Unie
1. Není-li na začátku rozpočtového roku rozpočet subjektu Unie s konečnou platností přijat, použijí se pravidla stanovená v odstavcích 2 až 6.
2. Závazky lze přijímat a platby lze uskutečňovat v mezích stanovených v odstavci 3.
3. Závazky lze přijímat podle kapitol do výše jedné čtvrtiny celkové výše prostředků schválených v odpovídající kapitole rozpočtu na předchozí rozpočtový rok, zvýšené o jednu dvanáctinu za každý ukončený měsíc.
Horní mez prostředků stanovená v odhadu příjmů a výdajů nesmí být překročena.
Platby lze uskutečňovat měsíčně podle kapitol až do výše jedné dvanáctiny prostředků schválených v odpovídající kapitole rozpočtu na předchozí rozpočtový rok. Tato částka však nesmí překročit jednu dvanáctinu prostředků stanovených ve stejné kapitole odhadu příjmů a výdajů.
4. Prostředky schválenými v odpovídající kapitole rozpočtu na předchozí rozpočtový rok, jak je uvedeno v odstavcích 2 a 3, se rozumějí prostředky, které byly odsouhlaseny v rozpočtu subjektu Unie, včetně opravných rozpočtů, po úpravě o převody uskutečněné v daném rozpočtovém roce.
5. Na žádost ředitele může správní rada v případě, že si to kontinuita činnosti subjektu Unie a potřeby řízení vyžadují, s výjimkou řádně odůvodněných případů schválit výdaje nad rámec jedné prozatímní dvanáctiny, které však nepřekračují součet čtyř prozatímních dvanáctin, pro závazky i pro platby nad rámec prozatímních dvanáctin poskytnutých automaticky podle odstavců 2 a 3.
Dodatečné dvanáctiny se schvalují jako celek a nelze je rozdělovat.
6. Nestačí-li pro určitou kapitolu schválení čtyř prozatímních dvanáctin poskytnutých v souladu s odstavcem 5 ke krytí nezbytných výdajů tak, aby nedošlo k přerušení kontinuity činnosti subjektu Unie v oblasti, na niž se příslušná kapitola vztahuje, lze výjimečně schválit překročení výše prostředků zapsaných v odpovídající kapitole rozpočtu subjektu Unie na předchozí rozpočtový rok. Správní rada v takovém případě postupuje podle odstavce 5. Celková výše prostředků dostupných v rozpočtu subjektu Unie na předchozí rozpočtový rok nebo v předloženém návrhu rozpočtu subjektu Unie však nesmí být v žádném případě překročena.
KAPITOLA 3
Zásada vyrovnanosti
Článek 19
Definice a oblast působnosti
1. Rozpočet musí být vyrovnaný co do příjmů a prostředků na platby.
2. Prostředky na závazky nesmějí převýšit částku příspěvku Unie zvýšenou o vlastní příjmy a veškeré další příjmy uvedené v článku 6.
3. U subjektů, jejichž příjmy tvoří vedle příspěvku Unie i poplatky, by tyto poplatky měly být stanoveny v takové výši, aby se zamezilo hromadění značných přebytků. Opakují-li se případy, kdy je výsledek plnění rozpočtu ve smyslu článku 97 výrazně kladný nebo záporný, musí být výše poplatků revidována.
4. Subjekt Unie si nesmí v rámci rozpočtu subjektu Unie brát půjčky.
5. Příspěvek Unie určený subjektu Unie představuje pro rozpočet subjektu Unie vyrovnávací příspěvek, který lze rozdělit do několika plateb.
6. Subjekt Unie pečlivě řídí hotovost s náležitým přihlédnutím k účelově vázaným příjmům s cílem zajistit, aby jeho hotovostní zůstatky byly omezeny na řádně odůvodněné požadavky. S žádostmi o platbu předloží podrobné a aktualizované prognózy svých skutečných požadavků na hotovost v průběhu roku, včetně informací o účelově vázaných příjmech.
Článek 20
Výsledek plnění rozpočtu za rozpočtový rok
1. Pokud je výsledek plnění rozpočtu ve smyslu článku 97 kladný, je Komisi splacen až do výše příspěvku poskytnutého během daného roku. Část výsledku plnění rozpočtu, která výši příspěvku Unie vyplaceného během daného roku převyšuje, je zanesena do rozpočtu subjektu Unie na následující rozpočtový rok jako příjem.
První pododstavec se použije i v případě, že příjem subjektu Unie tvoří vedle příspěvku Unie i poplatky.
Rozdíl mezi příspěvkem zapsaným do rozpočtu a příspěvkem skutečně vyplaceným subjektu Unie se zruší.
Subjekt Unie předloží do 31. ledna roku N odhad výsledku plnění rozpočtu za rok N - 1, který má být vrácen do rozpočtu v pozdější fázi roku N, s cílem doplnit již dostupné informace o výsledku plnění rozpočtu za rok N - 2. Tyto informace Komise náležitě zohlední při posuzování finančních potřeb subjektu Unie v roce N + 1.
2. Ve výjimečných případech, kdy zřizující akt stanoví, že příjmy z poplatků jsou účelově vázány na konkrétní výdaje, může subjekt Unie přenést zůstatek poplatků jako příjem účelově vázaný na činnosti související s poskytováním služeb, za něž jsou tyto poplatky splatné.
3. Pokud je výsledek plnění rozpočtu ve smyslu článku 97 záporný, je zanesen do rozpočtu subjektu Unie na následující rozpočtový rok v podobě prostředků na platby nebo je případně kompenzován kladným výsledkem plnění rozpočtu subjektu Unie v následujících rozpočtových rocích.
4. Příjmy nebo prostředky na platby se zapisují do rozpočtu subjektu Unie během rozpočtového procesu prostřednictvím návrhu na změnu stanoveného v článku 39 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, nebo prostřednictvím opravného rozpočtu v případě, že plnění rozpočtu subjektu Unie právě probíhá.
KAPITOLA 4
Zásada zúčtovací jednotky
Článek 21
Používání eura
Rozpočet subjektu Unie se sestavuje a plní v eurech a účty se vedou v eurech. Pro účely peněžních toků je účetní a v případě zálohových účtů správce zálohových účtů oprávněn provádět operace v jiných měnách za podmínek stanovených ve finančních pravidlech jednotlivých subjektů Unie.
KAPITOLA 5
Zásada univerzálnosti
Článek 22
Definice a oblast působnosti
Aniž je dotčen článek 23, celkové příjmy pokrývají celkové prostředky na platby. Aniž je dotčen článek 25, všechny příjmy a výdaje se vykazují v plné výši bez jakýchkoli vzájemných zápočtů.
Článek 23
Účelově vázané příjmy
1. Pro financování specifických výdajů se použijí vnější účelově vázané příjmy a vnitřní účelově vázané příjmy.
2. Vnější účelově vázané příjmy jsou tyto:
a)
finanční příspěvky členských států a třetích zemí, v obou případech včetně jejich veřejných agentur a právnických nebo fyzických osob, na určité činnosti subjektů Unie, pokud tak stanoví dohoda uzavřená mezi subjektem Unie a dotčenými členskými státy, třetími zeměmi nebo veřejnými agenturami a právnickými nebo fyzickými osobami;
b)
příjmy určené na zvláštní účel, například příjmy z nadací, podpor, darů a odkazů;
c)
finanční příspěvky na činnosti subjektů Unie, které pocházejí od třetích zemí nebo různých subjektů mimo Unii a na které se nevztahuje písmeno a):
-
příjmy z grantů ad hoc uvedených v článku 7,
-
příjmy z dohod o pověření uvedených v článku 8;
d)
vnitřní účelově vázané příjmy uvedené v odstavci 3 v rozsahu, v jakém jsou doplňkem jiných příjmů uvedených v písmenech a) až c) tohoto odstavce;
e)
příjmy z poplatků uvedených v čl. 6 odst. 2.
3. Vnitřní účelově vázané příjmy jsou tyto:
a)
příjmy od třetích osob za dodávky zboží, poskytnutí služeb nebo stavební práce provedené na jejich žádost, s výjimkou poplatků uvedených v čl. 6 odst. 1 písm. a);
b)
výnosy z prodeje vozidel, vybavení, zařízení, materiálů a vědeckých a technických přístrojů, které jsou nahrazeny novými nebo vyřazeny, je-li jejich účetní hodnota plně odepsána;
c)
příjmy plynoucí ze zpětného získání neoprávněně vyplacených částek v souladu s článkem 62;
d)
výnosy z dodávek zboží a poskytnutí služeb a stavebních prací orgánům Unie nebo jiným subjektům Unie;
e)
přijaté platby pojistného plnění;
f)
příjmy z pronájmu;
g)
příjmy z prodeje tiskovin a filmů, včetně tiskovin a filmů na elektronických nosičích;
h)
příjmy z následné úhrady daní podle čl. 25 odst. 3 písm. b).
4. Aniž je dotčen čl. 23 odst. 2 písm. e), může příslušný zřizující akt příjmy, které stanoví, také účelově vázat na specifické výdaje. Tyto příjmy představují vnitřní účelově vázané příjmy, nestanoví-li příslušný zřizující akt jinak.
5. Všechny příjmy ve smyslu odst. 2 písm. a) až c) a odst. 3 písm. a) a d) kryjí veškeré přímé či nepřímé výdaje, které vzniknou v souvislosti s dotyčnou činností nebo účelem.
6. V rozpočtu subjektu Unie jsou pro vnější účelově vázané příjmy a vnitřní účelově vázané příjmy založeny odpovídající rozpočtové položky, a pokud je to možné, je pro ně uvedena odpovídající částka.
Do odhadu příjmů a výdajů lze zapisovat jen ty částky účelově vázaných příjmů, jejichž výše je ke dni sestavení odhadu jistá.
Článek 24
Darované částky
1. Ředitel smí přijímat jakékoli částky darované subjektu Unie, zejména příjmy z nadací, dotace, dary a odkazy.
2. Přijetí darovaných částek, které by mohly vést k finančním poplatkům, podléhá předchozímu schválení správní radou, nebo umožňuje-li to zřizující akt, výkonnou radou, která se usnese do dvou měsíců ode dne obdržení žádosti. Pokud se správní rada, nebo umožňuje-li to zřizující akt, výkonná rada v této lhůtě neusnese, je darovaná částka považována za přijatou.
Článek 25
Pravidla pro odečty a úpravy v důsledku kurzových rozdílů
1. Od výše žádostí o platbu, které se v tomto případě schválí jako čisté částky, lze odečíst:
a)
sankce uložené stranám zadaných veřejných zakázek nebo příjemcům grantů;
b)
slevy, náhrady a rabaty z jednotlivých faktur a výkazů nákladů;
c)
úpravy v souvislosti s neoprávněně vyplacenými částkami.
Úpravy uvedené v prvním pododstavci písm. c) lze provést přímým snížením nové průběžné platby nebo platby zůstatku poukázané stejnému příjemci platby ve stejné kapitole, ve stejném článku a ve stejném rozpočtovém roce, kdy došlo k přeplatku.
Na odečty uvedené v prvním pododstavci písm. c) se vztahují účetní pravidla Unie.
2. Ceny zboží dodávaného a služeb poskytovaných subjektu Unie, ve kterých jsou zahrnuty daně, jež vracejí členské státy podle Protokolu o výsadách a imunitách Evropské unie, jsou do rozpočtu subjektu Unie zaúčtovány bez daně za předpokladu, že se tento protokol na subjekt Unie vztahuje.
3. Ceny zboží dodávaného a služeb poskytovaných subjektu Unie, ve kterých jsou zahrnuty daně, jež vracejí třetí země na základě příslušných dohod, lze do rozpočtu subjektu Unie zaúčtovat:
a)
bez daně;
b)
včetně daně. V tomto případě se s následně vrácenou daní nakládá jako s vnitřním účelově vázaným příjmem.
4. Veškeré vnitrostátní daně dočasně hrazené subjektem Unie podle odstavců 2 a 3 jsou účtovány na prozatímních účtech, dokud je dotyčný stát nevrátí.
5. Jakýkoli záporný výsledek plnění rozpočtu se do rozpočtu subjektu Unie zapisuje jako výdaj.
6. Kurzové rozdíly, které vznikají při plnění rozpočtu subjektu Unie, mohou být navzájem započteny. Konečný výsledek, zisk nebo ztráta, se zahrne do výsledku plnění rozpočtu za daný rok.
KAPITOLA 6
Zásada specifikace
Článek 26
Obecná ustanovení
Prostředky se věcně člení do hlav a kapitol. Kapitoly se dále člení do článků a bodů.
Článek 27
Převody
1. Ředitel může převádět prostředky:
a)
z jedné hlavy do druhé do maximální výše 10 % prostředků pro daný rozpočtový rok uvedených v rozpočtové položce, ze které se převod provádí;
b)
z jedné kapitoly do druhé a z jednoho článku do druhého bez omezení.
2. Ředitel může předložit správní radě, nebo umožňuje-li to zřizující akt, výkonné radě návrh na převod prostředků z jedné hlavy do druhé i nad rámec meze uvedené v odstavci 1. Správní rada, nebo umožňuje-li to zřizující akt, výkonná rada má tři týdny na to, aby proti těmto převodům vznesla námitky. Po uplynutí této lhůty se považují za přijaté.
3. Návrhy na převody a převody provedené v souladu s odstavci 1 a 2 jsou doprovázeny vhodnými a podrobnými podpůrnými dokumenty popisujícími využití prostředků a odhad potřeb do konce rozpočtového roku u položek, na něž mají být prostředky připisovány, i u položek, z nichž jsou prostředky čerpány.
4. Ředitel co nejdříve informuje o všech provedených převodech správní radu. Ředitel informuje o všech převodech uskutečněných podle odstavce 2 Evropský parlament a Radu.
Článek 28
Zvláštní pravidla pro převody
1. Prostředky lze převádět pouze do položek v rozpočtu subjektu Unie, pro něž jsou v rozpočtu subjektu Unie schváleny prostředky nebo které nesou označení pro memoria.
2. Prostředky, které odpovídají účelově vázaným příjmům, lze převádět pouze tehdy, pokud se takový příjem použije k účelu, na který je vázán.
KAPITOLA 7
Zásada řádného finančního řízení
Článek 29
Zásady hospodárnosti, účinnosti a účelnosti / zásada řádného finančního řízení
1. Používání prostředků musí být v souladu se zásadou řádného finančního řízení, tj. se zásadami hospodárnosti, účinnosti a účelnosti.
2. Zásada hospodárnosti vyžaduje, aby zdroje používané subjektem Unie k výkonu jeho činnosti byly dány k dispozici ve správnou dobu, v dostatečném množství a přiměřené kvalitě a za nejvýhodnější cenu.
Zásada účinnosti se týká dosažení co nejlepšího vztahu mezi použitými zdroji a dosaženými výsledky.
Zásada účelnosti se týká dosažení konkrétních stanovených cílů a zamýšlených výsledků.
3. Subjekt Unie provádí srovnávání podle článku 50 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
Srovnávání zahrnuje:
-
přezkum účinnosti horizontálních služeb subjektu Unie,
-
analýzu nákladů a přínosů sdílení služeb nebo jejich převedení na jiný subjekt Unie nebo Komisi.
Během srovnávání podle prvního a druhého pododstavce subjekt Unie přijme nezbytná opatření k tomu, aby zamezil jakémukoli střetu zájmů.
4. Pro všechny oblasti činností, na které se vztahuje rozpočet subjektu Unie, musí být stanoveny konkrétní, měřitelné, dosažitelné, relevantní a časově vymezené cíle. Dosažení těchto cílů se kontroluje pomocí ukazatelů výkonnosti pro každou činnost a příslušné informace předává ředitel správní radě. Tyto informace se předávají každoročně a nejpozději s dokumenty přiloženými k návrhu rozpočtu subjektu Unie.
5. Ke zdokonalení rozhodovacího procesu provádí subjekt Unie hodnocení ex ante a ex post podle pokynů vydaných Komisí. Tato hodnocení se provádějí u všech programů a činností, které jsou spojeny se značnými výdaji, a výsledky těchto hodnocení se zasílají správní radě.
6. Ředitel vypracuje v návaznosti na závěry hodnocení uvedených v odstavci 5 akční plán a o pokroku při jeho provádění podává dvakrát ročně zprávu Komisi a pravidelně pak správní radě.
7. Správní rada přezkoumává provádění akčního plánu uvedeného v odstavci 6.
Článek 30
Vnitřní kontrola plnění rozpočtu
1. Rozpočet subjektu Unie je plněn s uplatněním účelné a účinné vnitřní kontroly.
2. Pro účely plnění rozpočtu subjektu Unie se vnitřní kontrolou rozumí postup použitelný na všech úrovních řízení, jehož smyslem je poskytovat přiměřenou jistotu, že bylo dosaženo těchto cílů:
a)
účelnosti, účinnosti a hospodárnosti operací;
b)
spolehlivosti výkazů;
c)
ochrany majetku a informací;
d)
předcházení podvodům a nesrovnalostem, jejich odhalování a nápravy a následných opatření reagujících na tyto podvody a nesrovnalosti;
e)
náležitého řízení rizik souvisejících s legalitou a správností uskutečněných operací s přihlédnutím k víceleté povaze programů a k povaze dotčených plateb.
3. Účelná vnitřní kontrola vychází z osvědčených mezinárodních postupů a zahrnuje zejména:
a)
oddělení úkolů;
b)
vhodné řízení rizik a strategii kontroly zahrnující kontroly na úrovni příjemců finančních prostředků;
c)
zamezení střetu zájmů;
d)
přiměřené auditní stopy a úplnost údajů v datových systémech;
e)
postupy sledování dosažených výsledků a následná opatření reagující na zjištěné nedostatky a výjimky ve vnitřních kontrolách;
f)
pravidelné posuzování řádného fungování systému vnitřní kontroly.
4. Základem účinné vnitřní kontroly je:
a)
provádění vhodné strategie kontroly a řízení rizik koordinované na úrovni příslušných článků kontrolního řetězce;
b)
poskytnutí přístupu k výsledkům provedených kontrol všem příslušným článkům kontrolního řetězce;
c)
případné spoléhání na výroky nezávislého auditora za předpokladu, že kvalita odvedené práce je odpovídající a přijatelná a že práce byla provedena v souladu se schválenými standardy;
d)
včasné uplatňování nápravných opatření, případně včetně uložení odrazujících sankcí;
e)
odstranění několikanásobných kontrol;
f)
zlepšování poměru nákladů a přínosů kontrol.
KAPITOLA 8
Zásada transparentnosti
Článek 31
Zveřejňování účtů, rozpočtů a zpráv
1. Rozpočet subjektu Unie se sestavuje a plní a účty se předkládají v souladu se zásadou transparentnosti.
2. Shrnutí rozpočtu subjektu Unie a veškeré opravné rozpočty subjektu Unie přijaté s konečnou platností se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie do tří měsíců ode dne svého přijetí.
Shrnutí obsahuje pět hlavních příjmových rozpočtových položek, pět hlavních výdajových rozpočtových položek pro správní a operační rozpočet subjektu Unie, plán pracovních míst a odhad počtu smluvních zaměstnanců v přepočtu na plné pracovní úvazky, pro něž jsou v rozpočtu vyčleněny prostředky, a vyslaných národních odborníků. Ve shrnutí jsou uvedeny rovněž údaje za předchozí rok.
3. Rozpočet subjektu Unie, včetně plánu pracovních míst a opravných rozpočtů subjektu Unie, přijatý s konečnou platností, jakož i uvedení počtu smluvních zaměstnanců v přepočtu na plné pracovní úvazky, pro něž jsou v rozpočtu vyčleněny prostředky, a vyslaných národních odborníků se pro informaci předají Evropskému parlamentu a Radě, Účetnímu dvoru a Komisi a zveřejní se na internetových stránkách dotčeného subjektu Unie do čtyř týdnů ode dne svého přijetí.
4. Subjekt Unie na svých internetových stránkách zpřístupní ve standardní úpravě do 30. června následujícího rozpočtového roku informace o příjemcích finančních prostředků z rozpočtu subjektu Unie, včetně odborníků přijatých podle článku 89, v souladu s čl. 21 odst. 2, 3 a 4 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (7). Zveřejněné informace musí být snadno dostupné, transparentní a úplné. Při zpřístupnění těchto informací musí být řádně dodrženy požadavky na zachování důvěrnosti a bezpečnosti, zejména pokud je o ochranu osobních údajů stanovenou v nařízení (ES) č. 45/2001.
HLAVA III
SESTAVOVÁNÍ A SKLADBA ROZPOČTU
KAPITOLA 1
Sestavování rozpočtu subjektu Unie
Článek 32
Roční a víceleté programy
1. Subjekt Unie vypracuje programový dokument obsahující víceletý a roční program, přičemž zohlední pokyny stanovené Komisí.
2. Víceletý program stanoví:
-
celkové strategické plánování včetně cílů, očekávaných výsledků a ukazatelů výkonnosti,
-
plánování zdrojů včetně víceletého rozpočtu a zaměstnanců.
Plánování zdrojů zahrnuje kvalitativní a kvantitativní informace o lidských zdrojích a rozpočtových záležitostech pro účely podávání zpráv, zejména:
-
pro roky N - 1 a n informace o počtu úředníků, dočasných a smluvních zaměstnanců podle služebního řádu, jakož i vyslaných národních odborníků,
-
pro rok N - 1 odhad rozpočtových operací ve smyslu článku 97 a informace o věcném plnění poskytnutém hostitelským členským státem subjektu Unie,
-
pro rok N + 1 odhad počtu úředníků, dočasných a smluvních zaměstnanců podle služebního řádu,
-
pro následující roky orientační rozpočet a plánování personálních zdrojů.
K návrhu plánu lidských zdrojů předá Komise subjektu Unie stanovisko svých příslušných útvarů.
Pokud subjekt Unie stanovisko útvarů Komise plně nezohlední, poskytne Komisi odpovídající vysvětlení.
Plánování prostředků se jednou ročně aktualizuje. Strategické plánování se aktualizuje podle potřeby, a zejména s cílem reagovat na výsledek celkových hodnocení uvedených ve zřizujícím aktu.
3. Roční pracovní program subjektu Unie obsahuje podrobné cíle a předpokládané výsledky včetně ukazatelů výkonnosti. Obsahuje rovněž popis opatření, která mají být financována, a objem finančních a lidských zdrojů, který je na jednotlivá opatření přidělen. Roční pracovní program musí být v souladu s víceletým programem uvedeným v odstavci 1.
Je v něm jasně uvedeno, jaké úkoly subjektu Unie byly ve srovnání s předchozím rozpočtovým rokem přidány, změněny nebo zrušeny.
4. Veškeré podstatné změny ročního pracovního programu se přijímají stejným postupem jako původní pracovní program v souladu s ustanoveními zřizujícího aktu a článku 33 tohoto nařízení.
Správní rada může pověřit schvalujícího úředníka subjektu Unie výkonem pravomoci k provedení nepodstatných změn ročního pracovního programu.
Článek 33
Sestavování rozpočtu
1. Rozpočet je sestavován v souladu s ustanoveními zřizujícího aktu.
2. Subjekt Unie předá Komisi předběžný návrh odhadu svých příjmů a výdajů a obecné zásady, z nichž tento odhad vychází, do 31. ledna každého roku.
3. V souladu s článkem 37 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 předá subjekt Unie Komisi, Evropskému parlamentu a Radě odhad svých příjmů a výdajů v souladu se svým zřizujícím aktem.
4. Odhad příjmů a výdajů subjektu Unie obsahuje:
a)
plán pracovních míst, který stanoví počet stálých a dočasných pracovních míst schválených v mezích rozpočtových prostředků, a to podle platových tříd a kategorií;
b)
v případě změny počtu pracovníků na daném pracovním místě odůvodnění požadavků na nová pracovní místa;
c)
čtvrtletní odhad hotovostních plateb a příjmů hotovosti;
d)
informace o dosažení všech cílů dříve stanovených u různých činností. Výsledky hodnocení jsou přezkoumány a použity k prokázání pravděpodobných výhod, které může zvýšení nebo snížení návrhu rozpočtu subjektu Unie přinést ve srovnání s jeho rozpočtem na rok N.
5. Subjekt Unie předá Komisi, Evropskému parlamentu a Radě návrh programového dokumentu uvedeného v článku 32 do 31. ledna každého roku, jakož i všechny pozdější aktualizované verze tohoto dokumentu.
6. V rámci procesu přijímání rozpočtu předá Komise odhad subjektu Unie Evropskému parlamentu a Radě a navrhne výši příspěvku pro subjekt Unie a počet zaměstnanců, který pro něj považuje za nezbytný. Komise stanoví návrh plánu pracovních míst subjektů Unie a odhad počtu smluvních zaměstnanců a vyslaných národních odborníků v přepočtu na plné pracovní úvazky, pro něž jsou navrženy rozpočtové prostředky, jakmile Komise sestaví návrh rozpočtu.
7. Evropský parlament a Rada přijmou plán pracovních míst subjektu Unie a veškeré jeho následné změny v souladu s čl. 38 odst. 1. Plán pracovních míst je zveřejněn v příloze oddílu III („Komise“) rozpočtu.
8. Rozpočet subjektu Unie a plán pracovních míst spolu s programovým dokumentem uvedeným v článku 32 přijímá správní rada. Definitivní podoby nabývají po konečném přijetí rozpočtu, který stanoví výši příspěvku a plán pracovních míst, přičemž rozpočet subjektu Unie a plán pracovních míst jsou v případě potřeby odpovídajícím způsobem upraveny.
9. Aniž jsou dotčeny legislativní postupy pro změnu zřizujícího aktu, Komise při pověřování subjektu Unie novými úkoly předloží Evropskému parlamentu a Radě informace potřebné k posouzení dopadu nových úkolů na zdroje subjektu Unie, aby v případě potřeby přezkoumala jeho financování.
Článek 34
Opravné rozpočty
Veškeré změny rozpočtu subjektu Unie, včetně plánu pracovních míst, podléhají přijetí opravného rozpočtu stejným postupem jako původní rozpočet subjektu Unie v souladu s ustanoveními zřizujícího aktu a článkem 33 tohoto nařízení.
KAPITOLA 2
Skladba a předkládání rozpočtu subjektu Unie
Článek 35
Skladba rozpočtu subjektu Unie
Rozpočet subjektu Unie se skládá z výkazu příjmů a výkazu výdajů.
Článek 36
Rozpočtová nomenklatura
Je-li to opodstatněno povahou činnosti subjektu Unie, musí být výkaz výdajů sestaven podle nomenklatury obsahující rozčlenění podle účelu. Tuto nomenklaturu sestaví subjekt Unie a zřetelně rozlišuje mezi správními prostředky a operačními prostředky.
Článek 37
Předkládání rozpočtu subjektu Unie
Rozpočet subjektu Unie uvádí:
1)
ve výkazu příjmů:
a)
odhadované příjmy subjektu Unie za daný rozpočtový rok (rok „N“);
b)
odhadované příjmy za rok N - 1 a příjmy za rozpočtový rok N - 2;
c)
patřičné poznámky ke každé příjmové položce;
2)
ve výkazu výdajů:
a)
prostředky na závazky a na platby za rok N;
b)
prostředky na závazky a na platby za rok N - 1 a výdaje přidělené na závazky a výdaje uskutečněné v rozpočtovém roce N - 2, přičemž uskutečněné výdaje se vyjadřují také jako procentní podíl rozpočtu subjektu Unie pro rok N;
c)
souhrnný výkaz časového rozpisu plateb v následujících rozpočtových rocích určených ke splnění rozpočtových závazků přijatých v předchozích rozpočtových rocích;
d)
patřičné poznámky ke každé úrovni dělení.
Článek 38
Pravidla pro plány pracovních míst
1. Plán pracovních míst uvedený v článku 33 obsahuje vedle počtu pracovních míst schváleného pro daný rozpočtový rok počet pracovních míst schválený pro předchozí rozpočtový rok a počet skutečně obsazených pracovních míst. Tento počet představuje pro subjekt Unie absolutní mez. Nad rámec stanovené meze nesmí být provedeno žádné jmenování.
Kromě platových tříd AD 16, AD 15, AD 14 a AD 13 však správní rada může učinit v plánu pracovních míst změny do výše 10 % počtu schválených pracovních míst při splnění těchto podmínek:
a)
není ovlivněn objem prostředků pro zaměstnance za celý rozpočtový rok;
b)
není překročena mez celkového počtu pracovních míst schválená plánem pracovních míst;
c)
subjekt Unie se zúčastnil srovnávání s jinými subjekty Unie v rámci prověrky stavu zaměstnanců uspořádané Komisí.
2. Odchylně od odst. 1 druhého pododstavce mohou být účinky činnosti na částečný pracovní úvazek, která byla v souladu se služebním řádem povolena orgánem oprávněným ke jmenování, vyváženy provedením jiných jmenování. Požaduje-li zaměstnanec odnětí povolení před uplynutím dohodnuté doby, přijme subjekt Unie vhodná opatření k tomu, aby mez uvedená v odst. 1 druhém pododstavci písm. b) byla dodržena co nejdříve.
HLAVA IV
PLNĚNÍ ROZPOČTU SUBJEKTU UNIE
KAPITOLA 1
Obecná ustanovení
Článek 39
Plnění rozpočtu v souladu se zásadou řádného finančního řízení
1. Ředitel vykonává povinnosti schvalující osoby. Plní příjmy a výdaje rozpočtu v souladu s finančními pravidly subjektu Unie a zásadou řádného finančního řízení na vlastní odpovědnost a v mezích schválených prostředků.
2. Aniž je dotčena odpovědnost schvalující osoby, pokud jde o předcházení podvodům a nesrovnalostem a jejich odhalování, subjekt Unie se v oblasti předcházení podvodům podílí na činnosti Evropského úřadu pro boj proti podvodům.
Článek 40
Pověření výkonem pravomocí při plnění rozpočtu
1. Ředitel může pověřit zaměstnance subjektu Unie, na které se vztahuje služební řád, výkonem pravomocí při plnění rozpočtu za podmínek stanovených ve finančních pravidlech subjektu Unie přijatých správní radou. Pověřené osoby smějí jednat pouze v mezích pravomocí, jejichž výkonem byly výslovně pověřeny.
2. Pověřená osoba může výkonem nabytých pravomocí dále pověřit jinou osobu za podmínek stanovených v prováděcích pravidlech k tomuto nařízení uvedených v článku 114. Ke každému dalšímu pověření je nutný výslovný souhlas ředitele.
Článek 41
Střet zájmů
1. Účastníci finančních operací ve smyslu kapitoly 2 této hlavy a jiné osoby podílející se na plnění rozpočtu a na jeho správě, včetně přípravy na tuto činnost, na auditu nebo na kontrole se zdrží jakéhokoli jednání, jež by mohlo uvést jejich zájmy do střetu se zájmy subjektu Unie.
Pokud toto riziko existuje, upustí dotčená osoba od takového jednání a předloží věc příslušnému orgánu, který vydá písemné potvrzení o tom, zda střet zájmů existuje. Pokud se střet zájmů zjistí, dotčená osoba ukončí v dané věci veškerou svou činnost. Příslušný orgán učiní veškeré další vhodné kroky.
2. Pro účely odstavce 1 ke střetu zájmů dochází, je-li z rodinných důvodů, z důvodů citových vazeb, z důvodů politické nebo národní spřízněnosti, z důvodů hospodářského zájmu nebo z důvodů jiného společného zájmu s příjemcem finančních prostředků ohrožen nestranný a objektivní výkon funkcí účastníka finančních operací nebo jiné osoby podle odstavce 1.
3. Příslušný orgán uvedený v odstavci 1 je přímým nadřízeným dotčeného zaměstnance. Je-li tímto zaměstnancem ředitel, je příslušným orgánem správní rada, nebo umožňuje-li to zřizující akt, výkonná rada.
4. Subjekt Unie přijme pravidla pro předcházení a řešení střetu zájmů.
Článek 42
Způsob plnění rozpočtu subjektu Unie
1. Rozpočet subjektu Unie plní ředitel v útvarech, které spadají pod jeho pravomoc.
2. Ukáže-li se to nezbytným, lze externím soukromoprávním subjektům smluvně svěřit úkoly technického poradenství a správní, přípravné nebo doplňující úkoly, které nezahrnují ani výkon veřejné moci, ani použití pravomoci volného uvážení.
KAPITOLA 2
Účastníci finančních operací
Oddíl 1
Zásada oddělení funkcí
Článek 43
Oddělení funkcí
Funkce schvalující osoby a účetního jsou oddělené a vzájemně neslučitelné.
Oddíl 2
Schvalující osoba
Článek 44
Pravomoci a povinnosti schvalující osoby
1. Schvalující osoba je odpovědná za plnění příjmů a výdajů v souladu se zásadou řádného finančního řízení a za zajišťování souladu s požadavky legality a správnosti.
2. Pro účely odstavce 1 schvalující osoba v souladu s minimálními standardy přijatými správní radou, nebo umožňuje-li to zřizující akt, výkonnou radou na základě rovnocenných standardů, které stanoví Komise pro své útvary, a s náležitým ohledem na rizika spojená s prostředím řízení a povahou financovaných akcí zavede organizační strukturu a systémy vnitřní kontroly, které jsou vhodné pro plnění jejích úkolů.
Vytvoření takové struktury a systémů vychází z komplexní analýzy rizik, která zohledňuje jejich nákladovou efektivitu.
Schvalující osoba může v rámci svých útvarů zřídit funkci odborných poradců, kteří jí budou nápomocni při kontrole rizik souvisejících s jejími činnostmi.
3. K plnění výdajů přijímá schvalující osoba rozpočtové i právní závazky, potvrzuje výdaje, schvaluje platby a provádí předběžné úkony nezbytné pro vynakládání prostředků.
4. Plnění příjmů zahrnuje sestavení odhadů pohledávek, stanovení inkasních nároků a vydávání inkasních příkazů. Případně zahrnuje vzdání se stanovených nároků.
5. Schvalující osoba uchovává podklady týkající se uskutečněných operací po dobu pěti let ode dne rozhodnutí o udělení absolutoria za plnění rozpočtu subjektu Unie. Osobní údaje uvedené v podkladech se pokud možno vymažou, nejsou-li tyto údaje potřebné pro účely rozpočtového absolutoria, kontroly nebo auditu. V každém případě se pro uchovávání provozních údajů použije čl. 37 odst. 2 nařízení (ES) č. 45/2001.
Článek 45
Kontroly ex ante
1. U každé operace uvedené v článku 44 se provede alespoň kontrola ex ante, která je založena na dokumentární prověrce a na dostupných výsledcích již provedených kontrol a týká se provozních a finančních hledisek dané operace.
Předmětem kontrol ex ante je zahájení a ověření operace.
2. Zahájením operace se rozumějí všechny operace, které slouží k přípravě úkonů v rámci plnění rozpočtu subjektu Unie, jež provádějí schvalující osoby uvedené v článcích 33 a 34.
3. Ověřením operace ex ante se rozumějí všechny kontroly ex ante, jež provádí schvalující osoba, aby ověřila provozní a finanční hlediska dané operace.
4. Kontroly ex ante ověřují vzájemný soulad požadovaných podkladů a dalších údajů, jež jsou k dispozici. Četnost a hloubku kontrol ex ante určuje odpovědná schvalující osoba s přihlédnutím k rizikům a hledisku nákladové efektivity. V případě pochybností si odpovědná schvalující osoba k potvrzení příslušné platby vyžádá doplňující informace nebo provede kontrolu na místě, aby v rámci kontroly ex ante získala přiměřenou jistotu.
Účelem kontrol ex ante je ověřit:
a)
řádnost výdajů a jejich soulad s platnými předpisy;
b)
uplatnění zásady řádného finančního řízení stanovené v článku 29.
Pro účely kontrol může schvalující osoba posoudit jako jedinou operaci několik podobných jednotlivých transakcí, jejichž předmětem jsou běžné výdaje na platy, důchody, náhrady výdajů na služební cesty a náklady na lékařskou péči.
5. Ověření určité operace provádějí jiní zaměstnanci než ti, kteří ji zahájili. Zaměstnanci, kteří provádějí ověření, nesmějí být podřízenými zaměstnanců, kteří operaci zahájili.
Článek 46
Kontroly ex post
1. Pověřená schvalující osoba může zavést kontroly ex post za účelem ověření operací, které již byly schváleny na základě kontrol ex ante. V závislosti na míře rizika mohou být takové kontroly prováděny na vzorku.
2. Kontroly ex post lze provádět na základě dokladů a případně i na místě.
Kontroly ex post prověřují, zda jsou operace financované z rozpočtu subjektu Unie prováděny řádným způsobem, a zejména zda jsou dodržována kritéria uvedená v čl. 45 odst. 4.
Výsledky kontrol ex post přezkoumává alespoň jednou ročně schvalující osoba s cílem odhalit případné systémové problémy. Schvalující osoba přijímá opatření k řešení těchto problémů.
Analýza rizik uvedená v odstavci 1 se přezkoumává na základě výsledků kontrol a jiných relevantních informací.
U víceletých programů stanoví schvalující osoba víceletou kontrolní strategii, v níž specifikuje povahu a rozsah kontrol v daném období a způsob měření výsledků v meziročním srovnání v rámci každoročního procesu potvrzování věrohodnosti.
3. Kontroly ex ante nesmějí provádět zaměstnanci odpovědní za kontroly ex post. Zaměstnanci odpovědní za kontroly ex post nesmějí být podřízeni zaměstnancům odpovědným za kontroly ex ante.
Pokud schvalující osoba provádí v rámci kontrol ex post finanční audity příjemců grantu, používá jasná, důsledná a transparentní auditní pravidla a dodržuje práva subjektu Unie i auditovaného subjektu.
4. Zaměstnanci odpovědní za kontrolu řízení finančních operací uvedených v odstavci 3 musí mít nezbytné odborné znalosti. Dodržují zvláštní kodex profesních standardů, který přijal subjekt Unie a který vychází ze standardů, jež přijala Komise pro své vlastní útvary.
Článek 47
Souhrnná výroční zpráva o činnosti
1. Schvalující osoba podává správní radě zprávu o plnění svých povinností ve formě výroční zprávy o činnosti, která obsahuje:
a)
informace o:
-
provádění ročního pracovního programu subjektu a plnění jeho rozpočtu a plánu personálních zdrojů uvedeného v článku 38,
-
systémech řízení a vnitřní kontroly včetně shrnutí počtu a typu interních auditů, které provedl interní auditor, útvarů interního auditu, vydaných doporučení a opatření přijatých na základě těchto doporučení a doporučení vydaných v předchozích letech, jak je uvedeno v článcích 82 a 83,
-
veškerých připomínkách Účetního dvora a opatřeních přijatých na základě těchto připomínek,
-
účetních závěrkách a zprávách o rozpočtovém a finančním řízení, aniž jsou dotčeny články 92, 96 a 97;
b)
prohlášení schvalující osoby, že není-li uvedeno jinak ve výhradách týkajících se vymezených oblastí příjmů a výdajů, má přiměřenou jistotu, že:
-
údaje obsažené ve zprávě podávají věrný a poctivý obraz skutečnosti,
-
zdroje vyčleněné na činnosti popsané ve zprávě byly použity ke stanovenému účelu a v souladu se zásadou řádného finančního řízení,
-
zavedené kontrolní postupy poskytují nezbytné záruky legality a správnosti uskutečněných operací.
Souhrnná výroční zpráva o činnosti uvádí výsledky operací vzhledem ke stanoveným cílům, rizika spojená s těmito operacemi, využití zdrojů, které byly k dispozici, a účinnost a účelnost systémů vnitřní kontroly, včetně celkového zhodnocení nákladů a přínosů kontrol.
Souhrnná výroční zpráva se předkládá k posouzení správní radě.
2. Do 1. července každého roku předá správní rada souhrnnou výroční zprávu o činnosti spolu s jejím posouzením Účetnímu dvoru, Komisi, Evropskému parlamentu a Radě.
3. Ve zřizujícím aktu mohou být v řádně odůvodněných případech stanoveny dodatečné požadavky na podávání zpráv, zejména vyžaduje-li si to povaha oblasti, v níž subjekt působí.
Článek 48
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Pokud se zaměstnanec pověřený finančním řízením a kontrolou operací domnívá, že rozhodnutí, které má na žádost nadřízeného učinit nebo schválit, vykazuje nesrovnalost nebo porušuje zásady řádného finančního řízení nebo profesní pravidla, která tento zaměstnanec musí dodržovat, uvědomí o tom písemně ředitele, který mu písemně odpoví. Pokud ředitel nepřijme žádná opatření nebo potvrdí počáteční rozhodnutí či pokyny a pokud se zaměstnanec domnívá, že toto potvrzení není dostatečnou reakcí na jeho obavy, zaměstnanec o tom písemně informuje příslušnou komisi uvedenou v čl. 54 odst. 5 a správní radu.
2. V případě jakéhokoli protiprávního jednání, podvodu nebo korupce, které by mohly poškodit zájmy Unie, zaměstnanec uvědomí orgány a subjekty určené platnými právními předpisy. Smlouvy s externími auditory provádějícími audity finančního řízení subjektu Unie musí obsahovat povinnost externího auditora informovat schvalující osobu o jakékoli podezřelé činnosti, podvodu nebo korupci, které by mohly poškodit zájmy Unie.
Článek 49
Pověření plněním rozpočtu
Je-li výkonem pravomocí při plnění rozpočtu pověřena nebo dále pověřena jiná osoba v souladu s článkem 40, použije se na pověřenou nebo dále pověřenou schvalující osobu obdobně čl. 44 odst. 1, 2 a 3.
Oddíl 3
Účetní
Článek 50
Pravomoci a povinnosti účetního
1. Správní rada jmenuje účetního, na kterého se vztahuje služební řád a který je při výkonu svých povinností zcela nezávislý. V subjektu Unie účetní odpovídá za:
a)
řádné provádění plateb, vybírání příjmů a inkaso stanovených pohledávek;
b)
přípravu a předkládání účetní závěrky v souladu s hlavou IX;
c)
vedení účtů v souladu s hlavou IX;
d)
zavedení účetních pravidel v souladu s hlavou IX a účtové osnovy v souladu s ustanoveními přijatými účetním Komise;
e)
stanovení a validaci účetních systémů a případně validaci systémů stanovených schvalující osobou a určených k poskytnutí nebo odůvodňování účetních údajů; v tomto ohledu je účetní zmocněn kdykoli ověřovat dodržování kritérií pro validaci;
f)
správu pokladny.
2. Dva nebo více subjektů Unie může jmenovat téhož účetního.
Subjekty Unie se mohou rovněž dohodnout s Komisí, že účetní Komise jedná zároveň jako účetní subjektu Unie.
Subjekty Unie mohou rovněž účetnímu Komise svěřit část úkolů účetního subjektu Unie s ohledem na analýzu nákladů a přínosů uvedenou v článku 29.
V případech uvedených v tomto pododstavci přijmou nezbytná opatření k tomu, aby zamezily jakémukoli střetu zájmů.
3. Účetní získává od schvalující osoby veškeré informace, které jsou nezbytné k sestavování účetních závěrek poskytujících věrný a poctivý obraz finanční situace subjektu Unie a plnění rozpočtu. Schvalující osoba zaručuje spolehlivost těchto informací.
4. Než ředitel přijme účetní závěrku, schválí ji nejprve účetní, který osvědčí, že účetní závěrka s přiměřenou jistotou poskytuje věrný a poctivý obraz finanční situace subjektu Unie.
Za účelem prvního pododstavce účetní ověří, že účetní závěrka byla zpracována v souladu s účetními pravidly uvedenými v článku 143 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a že do ní byly zaznamenány veškeré příjmy a výdaje.
Schvalující osoba poskytne veškeré informace, které účetní ke splnění svých povinností potřebuje.
Schvalující osoby nesou i nadále plnou odpovědnost za řádné využívání finančních prostředků, které spravují, za legalitu a správnost výdajů uskutečněných v jejich pravomoci a za úplnost a přesnost údajů předaných účetnímu.
5. Účetní má pravomoc provést kontrolu obdržených informací a jakoukoli další kontrolu, již považuje za nezbytnou ke schválení účetní závěrky.
V případě potřeby vznese účetní výhrady a přesně vysvětlí jejich povahu a rozsah.
6. S výhradou odstavce 7 tohoto článku a článku 51 je účetní jako jediný oprávněn spravovat hotovost a ekvivalenty hotovosti. Účetní odpovídá za jejich úschovu.
7. Účetní může při plnění svých povinností pověřit některými úkoly podřízené zaměstnance, na které se vztahuje služební řád, je-li to ke splnění jeho povinností nezbytné.
8. Úkoly, práva a povinnosti svěřené pověřeným osobám jsou stanoveny v pověřovacím aktu.
Oddíl 4
Správce zálohových účtů
Článek 51
Zálohové účty
Ukáže-li se to nezbytným, mohou být pro platby malých částek a výběr jiných příjmů uvedených v článku 6 zřízeny zálohové účty. Finanční prostředky na zálohové účty poskytuje účetní a jejich vedením jsou pověřeni jím jmenovaní správci zálohových účtů.
Maximální výši každého výdaje nebo příjmu, kterou může správce zálohových účtů vyplatit třetím osobám, nesmí přesáhnout 60 000 EUR, přičemž každý subjekt Unie tuto výši upřesní pro jednotlivé položky výdajů a příjmů. Platby ze zálohových účtů je možné provádět bankovním převodem, včetně systému přímého inkasa uvedeného v čl. 74 odst. 1, šekem nebo jiným způsobem v souladu s pokyny stanovenými účetním.
KAPITOLA 3
Odpovědnost účastníků finančních operací
Oddíl 1
Obecná pravidla
Článek 52
Odnětí pověření uděleného účastníkům finančních operací a jejich zbavení povinností
1. Pověřeným a dále pověřeným schvalujícím osobám může orgán, který je jmenoval, dočasně nebo s konečnou platností jejich pověření nebo další pověření kdykoli odejmout. Schvalující osoba může svůj souhlas s určitým dalším pověřením kdykoli odvolat.
2. Účetní nebo správce zálohových účtů nebo oba mohou být dočasně nebo s konečnou platností kdykoli zbaveni svých povinností správní radou. V takovém případě správní rada jmenuje prozatímního účetního.
3. Odstavci 1 a 2 nejsou dotčena žádná disciplinární opatření přijatá vůči účastníkům finančních operací, kteří jsou v těchto odstavcích uvedeni.
Článek 53
Odpovědnost účastníků finančních operací za protiprávní jednání, podvod nebo korupci
1. Články 52 až 56 není dotčena trestní odpovědnost, kterou mají účastníci finančních operací uvedení v článku 52 za podmínek stanovených použitelným vnitrostátním právem a platnými předpisy týkajícími se ochrany finančních zájmů Unie a boje proti korupci úředníků Unie a úředníků členských států.
2. Aniž jsou dotčeny články 54, 55 a 56, nese každá schvalující osoba, účetní či správce zálohových účtů disciplinární a finanční odpovědnost za podmínek stanovených služebním řádem. V případě jakéhokoli protiprávního jednání, podvodu nebo korupce, které mohou poškodit zájmy Unie, je věc předložena orgánům a subjektům určeným platnými právními předpisy, zejména Evropskému úřadu pro boj proti podvodům.
Oddíl 2
Pravidla vztahující se na schvalující osoby
Článek 54
Pravidla vztahující se na schvalující osoby
1. Schvalující osoba nese finanční odpovědnost za podmínek stanovených služebním řádem.
2. Finanční odpovědnost se uplatní zejména v případě, kdy schvalující osoba úmyslně nebo z hrubé nedbalosti:
a)
stanoví inkasní nárok, vydá inkasní příkaz, přidělí výdaj na závazek nebo podepíše platební příkaz v rozporu s tímto nařízením a případně s prováděcími pravidly k finančnímu nařízení subjektu Unie;
b)
opomene vystavit doklad o stanovení pohledávky nebo opomene vydat inkasní příkaz nebo zdrží jeho vydání nebo zdrží vydání platebního příkazu, a tím způsobí soukromoprávní odpovědnost subjektu Unie vůči třetím osobám.
3. Pokud se pověřená nebo dále pověřená schvalující osoba domnívá, že rozhodnutí, které má učinit, vykazuje nesrovnalost nebo je v rozporu se zásadou řádného finančního řízení, uvědomí o tom písemně orgán, který ji pověřil. Pokud orgán, který ji pověřil, vydá písemně odůvodněný příkaz k přijetí uvedeného rozhodnutí, je tato pověřená nebo dále pověřená schvalující osoba zproštěna odpovědnosti.
4. V případě pověření je schvalující osoba nadále odpovědná za účinnost a účelnost zavedených vnitřních systémů řízení a kontroly a za výběr pověřené schvalující osoby.
5. Zvláštní komise pro řešení finančních nesrovnalostí, již Komise zřídila nebo na jejíž práci se Komise podílí v souladu s čl. 73 odst. 6 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, vykonává stejné pravomoci vůči subjektu Unie jako vůči útvarům Komise, ledaže správní rada, nebo umožňuje-li to zřizující akt, výkonná rada rozhodne zřídit funkčně nezávislou odbornou komisi nebo se podílet na práci společné komise zřízené více orgány. V případech předložených subjekty Unie platí, že zvláštní komise pro řešení finančních nesrovnalostí, již Komise zřídila nebo na jejíž práci se Komise podílí, obsahuje jednoho zaměstnance subjektu Unie.
Na základě stanoviska komise uvedené v prvním pododstavci rozhodne ředitel o zahájení disciplinárního řízení nebo řízení z důvodu finanční odpovědnosti. Pokud komise odhalí systémové problémy, podá schvalující osobě a internímu auditorovi Komise zprávu s doporučeními. Pokud se stanovisko týká ředitele, komise tuto zprávu podá správní radě a internímu auditorovi Komise. Ředitel ve své výroční zprávě o činnosti na stanoviska komise anonymně odkáže a uvede, jaká opatření na jejich základě přijal.
6. Po každém zaměstnanci může být požadováno, aby zcela nebo zčásti nahradil škodu, která subjektu Unie vznikne v důsledku závažného pochybení, kterého se dopustí při plnění nebo v souvislosti s plněním svých povinností. Po splnění náležitostí stanovených ve služebním řádu v disciplinární oblasti přijme orgán oprávněný ke jmenování odůvodněné rozhodnutí.
Oddíl 3
Pravidla vztahující se na účetní a správce zálohových účtů
Článek 55
Pravidla vztahující se na účetní
Účetní nese disciplinární a finanční odpovědnost za podmínek a podle postupů stanovených služebním řádem. Může být odpovědný zejména za tato svá pochybení:
a)
ztrátu nebo poškození finančních prostředků, majetku nebo dokladů, které mu byly svěřeny, nebo zavinění jejich ztráty nebo poškození z nedbalosti;
b)
neoprávněnou změnu na bankovních účtech nebo poštovních žirových účtech;
c)
inkaso nebo platbu částek, které neodpovídají částkám na odpovídajících inkasních nebo platebních příkazech;
d)
opomenutí vybrat splatné příjmy.
Článek 56
Pravidla vztahující se na správce zálohových účtů
Správce zálohových účtů nese disciplinární a finanční odpovědnost za podmínek a podle postupů stanovených služebním řádem. Může být odpovědný zejména za tato svá pochybení:
a)
ztrátu nebo poškození finančních prostředků, majetku a dokladů, které mu byly svěřeny, nebo zavinění jejich ztráty nebo poškození z nedbalosti;
b)
nemožnost doložit platby, které provedl, řádnými podklady;
c)
uskutečnění platby ve prospěch jiných osob než oprávněných příjemců těchto plateb;
d)
opomenutí vybrat splatné příjmy.
KAPITOLA 4
Příjmové operace
Článek 57
Žádost o platbu
Subjekt Unie podává Komisi žádosti o vyplacení celého příspěvku Unie nebo jeho části podle čl. 19 odst. 6 za podmínek a v intervalech dohodnutých s Komisí.
Článek 58
Nakládání s úroky
Úroky plynoucí z finančních prostředků, které Komise vyplatí subjektu Unie formou příspěvku, nejsou splatné do rozpočtu.
Článek 59
Odhady pohledávek
1. Jakmile má schvalující osoba dostatečné a spolehlivé informace k opatření nebo situaci, z nichž může subjektu Unie vzniknout pohledávka, provede odhad této pohledávky.
2. Schvalující osoba odhad pohledávky upraví, jakmile se dozví o skutečnosti, která mění opatření nebo situaci, na jejichž základě byl odhad proveden.
Při vystavení inkasního příkazu v souvislosti s opatřením či situací, na jejichž základě byl odhad pohledávky proveden, schvalující osoba tento odhad upraví o odpovídající částku.
Je-li inkasní příkaz vystaven na stejnou částku jako původní odhad pohledávky, sníží se tento odhad na nulu.
Článek 60
Stanovení pohledávky
1. Stanovení pohledávky je úkon, kterým schvalující osoba:
a)
ověřuje, zda dluh existuje;
b)
určuje nebo ověřuje skutečnost a výši dluhu;
c)
ověřuje podmínky splatnosti dluhu.
2. Veškeré pohledávky identifikované jako jisté, o stanovené pevné částce a splatné se stanovují inkasním příkazem předloženým účetnímu a výzvou k úhradě zaslanou dlužníku, přičemž obojí vystavuje schvalující osoba.
3. Neoprávněně vyplacené částky musí být získány zpět.
4. Veškeré dluhy neuhrazené ke dni splatnosti stanovenému ve výzvě k úhradě jsou úročeny v souladu s nařízením v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012.
5. V náležitě odůvodněných případech mohou být některé běžné příjmy stanoveny předběžně. Předběžné stanovení se vztahuje na více inkasních operací, jejichž výši proto není třeba stanovovat samostatně. Před koncem rozpočtového roku upraví schvalující osoba předběžně stanovené pohledávky, aby zajistila, že jejich výše odpovídá skutečně stanoveným pohledávkám.
Článek 61
Schválení inkasa
Schválení inkasa je úkon, kterým schvalující osoba vystavením inkasního příkazu vydává pokyn účetnímu, aby inkasoval pohledávku, kterou schvalující osoba stanovila.
Článek 62
Pravidla pro inkaso
1. Účetní jedná na základě inkasních příkazů k pohledávkám řádně stanoveným schvalující osobou. Zajistí s náležitou pečlivostí, aby subjekt Unie obdržel své příjmy a aby byla zachována jeho práva.
2. Pokud nebyla částka skutečně inkasována v den splatnosti uvedený ve výzvě k úhradě, uvědomí o tom účetní schvalující osobu a bezodkladně zahájí postup k provedení inkasa jakýmikoli právními prostředky, případně včetně započtení, a není-li to možné, vymožením pohledávky.
3. Účetní inkasuje částky započtením proti případným odpovídajícím pohledávkám dlužníka vůči subjektu Unie. Tyto pohledávky musí být jisté, o stanovené pevné částce a splatné.
4. Pokud schvalující osoba hodlá zcela nebo zčásti upustit od inkasa stanovené pohledávky, ujistí se, že toto upuštění je v pořádku a je v souladu se zásadami řádného finančního řízení a proporcionality. Rozhodnutí o upuštění od inkasa musí být odůvodněno. Schvalující osoba může rozhodnutím o upuštění od inkasa pověřit jinou osobu pouze u pohledávek nižších než 5 000 EUR.
V rozhodnutí o upuštění od inkasa musí být uvedeno, jaká opatření byla k provedení inkasa přijata, a právní a skutkový stav, z něhož toto rozhodnutí vychází.
5. Schvalující osoba stanovenou pohledávku zcela nebo zčásti zruší, vede-li odhalení chyby ke zjištění, že pohledávka nebyla stanovena správně. Zrušení se provádí řádně odůvodněným rozhodnutím schvalující osoby.
Článek 63
Náležitosti inkasa
1. Po skutečném inkasu splatné pohledávky provede účetní zápis do účtů a uvědomí schvalující osobu.
2. Na všechny platby v hotovosti účetnímu je vydáno potvrzení.
3. Neurčí-li dlužník jinak, započte se jeho částečná úhrada na základě několika inkasních příkazů nejprve proti nejstarší pohledávce.
Z částečné úhrady jsou hrazeny nejprve úroky.
Článek 64
Dodatečná platební lhůta
1. Ve spolupráci se schvalující osobou může účetní poskytnout dlužníkovi dodatečnou platební lhůtu pouze na základě odůvodněné písemné žádosti dlužníka a za předpokladu, že jsou splněny tyto dvě podmínky:
a)
dlužník se zaváže k zaplacení úroků se sazbou stanovenou v článku 83 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 za celé dodatečně povolené období počínaje lhůtou uvedenou v čl. 80 odst. 3 písm. b) nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012;
b)
v zájmu ochrany práv subjektu Unie složí dlužník finanční jistotu, kterou účetní subjektu Unie akceptuje a která kryje jistinu i úroky dluhu po splatnosti.
Jistota uvedená v prvním pododstavci písm. b) může být nahrazena společným a nerozdílným ručením třetí osoby, které schválí účetní subjektu Unie.
2. Ve výjimečných případech může účetní na žádost dlužníka od požadavku na složení jistoty podle prvního pododstavce písm. b) upustit, dojde-li k názoru, že dlužník je ochoten a schopen platbu v dodatečné lhůtě uhradit, avšak není schopen složit jistotu a nachází se v obtížné situaci.
Článek 65
Seznam nároků
1. Účetní vede seznam dlužných částek, jež mají být inkasovány. Nároky subjektu Unie jsou v tomto seznamu řazeny podle data vystavení inkasního příkazu. Účetní rovněž uvede rozhodnutí o upuštění nebo částečném upuštění od inkasa stanovených částek. Tento seznam se připojí ke zprávě subjektu Unie o rozpočtovém a finančním řízení.
2. Subjekt Unie vypracuje seznam svých nároků s uvedením jmen dlužníků a výše dluhu v případech, kdy byla úhrada dluhu nařízena pravomocným soudním rozhodnutím a kdy po dobu jednoho roku od jeho vynesení nebyla uskutečněna žádná úhrada nebo žádná významná úhrada. Při zveřejňování tohoto seznamu je zohledňována ochrana osobních údajů v souladu s požadavky nařízení (ES) č. 45/2001.
Pokud jde o osobní údaje fyzických osob, jsou zveřejněné údaje odstraněny poté, co je dlužná částka v plném rozsahu uhrazena. Tatáž zásada platí pro osobní údaje právnických osob, jejichž oficiální název označuje jednu či více fyzických osob.
Rozhodnutí o zařazení dlužníka na seznam nároků subjektu Unie je přijímáno v souladu se zásadou proporcionality a zohledňuje zejména význam dané částky.
Článek 66
Promlčecí lhůta
Nároky subjektu Unie vůči třetím osobám a nároky třetích osob vůči subjektu Unie se promlčují po pěti letech.
Článek 67
Zvláštní ustanovení o poplatcích
Pokud subjekt Unie vybírá poplatky uvedené v čl. 6 odst. 1 písm. a), provede se na začátku každého rozpočtového roku celkový předběžný odhad těchto poplatků.
Jsou-li tyto poplatky zcela stanoveny na základě právních předpisů nebo rozhodnutí správní rady, může schvalující osoba upustit od vydání inkasního příkazu a rovnou vystavit výzvu k úhradě poté, co stanoví výši pohledávky. V tomto případě jsou uvedeny všechny podrobnosti týkající se nároku subjektu Unie. Účetní vede seznam všech výzev k úhradě a uvede počet těchto výzev a celkovou částku ve zprávě subjektu Unie o rozpočtovém a finančním řízení.
Používá-li subjekt Unie samostatný systém fakturace, zaznamenává účetní pravidelně, nejméně však jednou měsíčně úhrnnou částku poplatků přijatou do účetnictví.
Subjekt Unie poskytne služby na základě úkolů, které mu byly svěřeny, teprve poté, co byly odpovídající poplatky uhrazeny v plné výši. Ve výjimečných případech však může být služba poskytnuta i bez předchozí úhrady odpovídajícího poplatku. V případech, kdy byla služba poskytnuta bez předchozí úhrady odpovídajícího poplatku, se použijí články 60 až 66.
KAPITOLA 5
Výdajové operace
Článek 68
Rozhodnutí o financování
1. Každý výdaj musí být přidělen na závazek, potvrzen, schválen a zaplacen.
2. Každému přidělení výdajů na závazek musí předcházet rozhodnutí o financování.
3. Roční pracovní program subjektu Unie se považuje za rozhodnutí o financování u činností, na které se vztahuje, za předpokladu, že jsou v něm jasně uvedeny prvky stanovené v čl. 32 odst. 3.
4. Správní prostředky mohou být vynakládány bez předchozího rozhodnutí o financování.
Článek 69
Druhy závazků
1. Rozpočtový závazek je operace, kterou se vyhrazují prostředky nutné k pokrytí následných úhrad sloužících ke splnění právních závazků.
2. Právní závazek je úkon, kterým schvalující osoba zakládá nebo stanovuje povinnost, ze které vyplývá zatížení rozpočtu.
3. Rozpočtové závazky spadají do jedné z těchto tří skupin:
a)
individuální: rozpočtový závazek je individuální, pokud je určen příjemce grantu i částka výdajů;
b)
souhrnné: rozpočtový závazek je souhrnný, pokud alespoň jeden z prvků potřebných k identifikaci individuálního závazku není určen;
c)
předběžné: rozpočtový závazek je předběžný, pokud je určen ke krytí běžných správních výdajů a buď částka, nebo koneční příjemci nejsou s konečnou platností určeni.
Předběžný rozpočtový závazek se provádí buď uzavřením jednoho nebo více právních závazků, které zakládají nárok na následné platby, nebo přímo platbami v některých výjimečných případech týkajících se výdajů na zaměstnance.
4. Rozpočtové závazky na akce, jejichž trvání přesahuje jeden rozpočtový rok, mohou být rozloženy do ročních splátek, pouze pokud tak stanoví zřizující akt nebo základní právní akt nebo pokud se týkají správních výdajů.
Článek 70
Pravidla vztahující se na závazky
1. U všech opatření, která mohou vést k výdajům k tíži rozpočtu subjektu Unie, musí schvalující osoba před uzavřením právního závazku vůči třetí osobě přijmout rozpočtový závazek.
2. Povinnost přijmout rozpočtový závazek před přijetím právního závazku uvedená v odstavci 1 se nevztahuje na právní závazky přijaté po vyhlášení krizové situace v rámci plánu kontinuity provozu v souladu s postupy, které subjekt Unie přijal.
3. Souhrnné rozpočtové závazky pokrývají celkové náklady odpovídajících individuálních právních závazků uzavřených do 31. prosince roku N + 1.
S výhradou čl. 69 odst. 4 a čl. 87 odst. 2 musí být individuální právní závazky, které se vztahují k individuálním nebo předběžným rozpočtovým závazkům, přijaty do 31. prosince roku N.
Na konci období uvedených v prvním a druhém pododstavci zruší schvalující osoba nevyužitý zůstatek těchto rozpočtových závazků.
Částku každého individuálního právního závazku, která vyplývá ze souhrnného rozpočtového závazku, před podpisem zaznamená schvalující osoba do rozpočtových účtů a zaúčtuje k souhrnnému rozpočtovému závazku.
4. Rozpočtové a právní závazky zaznamenané v souvislosti s akcemi, jejichž trvání přesahuje jeden rozpočtový rok, mají s výjimkou výdajů na zaměstnance lhůtu pro plnění stanovenou v souladu se zásadou řádného finančního řízení.
Části těchto závazků, které nejsou uplatněny do šesti měsíců po uplynutí lhůty uvedené v prvním pododstavci tohoto odstavce, se zruší podle článku 16.
Částka rozpočtového závazku odpovídající právnímu závazku, u nějž nebyla provedena žádná platba ve smyslu článku 75 do dvou let od podpisu právního závazku, se zrušuje, kromě případů, kdy je tato částka předmětem soudního nebo rozhodčího řízení nebo kdy jsou v odvětvových pravidlech stanovena zvláštní ustanovení.
Článek 71
Kontrola závazků
1. Při přijímání rozpočtového závazku se schvalující osoba ujistí, že:
a)
výdaj byl přiřazen ke správnému bodu rozpočtu subjektu Unie;
b)
prostředky jsou k dispozici;
c)
výdaj je v souladu s platnými ustanoveními, zejména ustanoveními zřizujícího aktu, finančními pravidly každého subjektu Unie a se všemi akty přijatými na jejich základě;
d)
je dodržena zásada řádného finančního řízení.
2. Při zaznamenávání právního závazku se schvalující osoba předtím, než připojí svůj vlastnoruční nebo elektronický podpis, ujistí, že:
a)
závazek je kryt odpovídajícím rozpočtovým závazkem;
b)
výdaj je legální a řádný a v souladu s platnými ustanoveními, zejména ustanoveními zřizujícího aktu, finančními pravidly každého subjektu Unie a se všemi akty přijatými na jejich základě;
c)
je dodržena zásada řádného finančního řízení.
Článek 72
Potvrzení výdaje
Potvrzení výdaje je úkon, kterým schvalující osoba:
a)
ověřuje existenci věřitelova nároku;
b)
určuje nebo ověřuje skutečnost a výši pohledávky;
c)
ověřuje podmínky splatnosti pohledávky.
Článek 73
Potvrzování výdajů a forma doložky „předáno k platbě“
1. Výdaje jsou potvrzovány na základě podkladů, jež osvědčují věřitelův nárok a opírají se o výkaz skutečně poskytnutých služeb, skutečně provedených dodávek nebo stavebních prací nebo o jiné doklady, jež odůvodňují platbu, včetně opakujících se plateb za předplatné a vzdělávací kurzy.
2. Dříve než schvalující osoba rozhodne o potvrzení výdaje, podklady osobně zkontroluje nebo na vlastní odpovědnost ověří, že tato kontrola byla provedena.
3. Rozhodnutí o potvrzení výdaje se provádí podpisem doložky „předání k platbě“ schvalující osobou.
4. V jiném než počítačovém systému má „předání k platbě“ podobu razítka s podpisem schvalující osoby.
V počítačovém systému má „předání k platbě“ podobu potvrzení s osobním heslem schvalující osoby.
Článek 74
Schválení výdaje
1. Schválení výdaje je úkon, kterým schvalující osoba po ověření, že jsou prostředky k dispozici, vydá vystavením platebního příkazu pokyn účetnímu, aby uhradil částku výdaje, kterou schvalující osoba potvrdila.
Jestliže se v souvislosti s poskytnutými službami včetně pronájmu nebo dodání zboží provádějí pravidelné platby, může schvalující osoba na základě vlastní analýzy rizik nařídit použití systému přímého inkasa.
2. Schvalující osoba opatří platební příkaz datem a podpisem a poté jej postoupí účetnímu. Podklady schvalující osoba uchovává v souladu s čl. 44 odst. 5.
3. Platební příkaz postoupený účetnímu je případně doprovázen dokladem o tom, že majetek byl zapsán do inventárního soupisu uvedeného v čl. 106 odst. 1.
Článek 75
Druhy plateb
1. Platbu lze provést, pouze je-li prokázáno, že odpovídající akce byla provedena v souladu se základním právním aktem, smlouvou nebo dohodou o grantu; platba přitom zahrnuje jednu nebo více z těchto operací:
a)
platbu celé dlužné částky;
b)
platbu dlužné částky některým z těchto způsobů:
1)
předběžným financováním, jež může být rozloženo do několika plateb po podpisu smlouvy nebo grantové dohody nebo po obdržení rozhodnutí o udělení grantu;
2)
jednou nebo více průběžnými platbami jako protiplnění za částečné provedení akce;
3)
výplatou zůstatku dlužných částek, pokud je akce provedena v plném rozsahu.
Předběžné financování má poskytnout příjemci prostředky v hotovosti. Lze je rozdělit do více plateb v souladu se zásadou řádného finančního řízení.
Průběžnou platbou, kterou lze provádět opakovaně, je možno hradit výdaje vzniklé při provádění rozhodnutí či dohody nebo jí lze hradit služby, dodávky či stavební práce dokončené nebo dodané v průběhu plnění veřejné zakázky. Aniž je dotčen základní právní akt, lze průběžnou platbu v plném či částečném rozsahu zúčtovat s předběžným financováním.
Výdaj je uzavírán buď formou výplaty zůstatku, kterou nelze opakovat a kterou jsou zúčtovány všechny předchozí platby výdajů, nebo formou inkasního příkazu.
2. Platby uvedené v odstavci 1 se v rozpočtovém účetnictví rozlišují podle druhu a zaznamenávají se k okamžiku, ke kterému byla každá platba uskutečněna.
Článek 76
Platby omezené na dostupné finanční prostředky
Platbu výdajů provádí účetní v mezích dostupných finančních prostředků.
Článek 77
Lhůty pro výdaje
Platby výdajů se provádějí ve lhůtách stanovených v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 a v souladu s těmito nařízeními.
KAPITOLA 6
Systémy informačních technologií
Článek 78
Elektronické řízení operací
Jsou-li příjmové a výdajové operace řízeny počítačovými systémy, mohou být dokumenty podepisovány digitálně nebo elektronicky.
Článek 79
Elektronická správa (e-Government)
Subjekt Unie vypracuje a uplatňuje jednotné standardy pro elektronickou výměnu informací se třetími osobami účastnícími se zadávacích řízení a řízení o udělení grantu. Zejména pak, nakolik je to možné, navrhne a uplatňuje řešení pro předkládání, uchovávání a zpracovávání údajů poskytnutých v rámci řízení o udělení grantu a zadávacích řízení a za tímto účelem vytvoří pro potenciální žadatele, zájemce a uchazeče jediný prostor pro výměnu elektronických údajů.
Článek 80
Řádná správa
1. Schvalující osoba bez odkladu vyhlásí nutnost poskytnout průkazné materiály nebo doklady, jejich formu a požadovaný obsah a případně i orientační harmonogram pro dokončení zadávacího řízení.
2. Pokud žadatel nebo uchazeč v důsledku zjevné administrativní chyby opomene předložit průkazné materiály nebo poskytnout vyjádření, hodnotící výbor nebo případně schvalující osoba jej požádá, kromě řádně odůvodněných případů, aby k podkladům poskytl chybějící informace či podal vysvětlení. Tyto informace či vysvětlení nesmějí podstatně měnit návrh ani podmínky nabídkového řízení.
Článek 81
Údaje o opravných prostředcích
Dotýká-li se procesní akt schvalující osoby nepříznivě práv žadatele nebo uchazeče, příjemce grantu nebo zhotovitele, dodavatele nebo poskytovatele, musí obsahovat údaje o dostupných správních nebo soudních opravných prostředcích, kterými je možné tento akt napadnout.
Musí být uvedena zejména povaha opravných prostředků, orgán nebo orgány, jimž se podávají, a lhůty pro jejich uplatnění.
KAPITOLA 7
Interní auditor
Článek 82
Jmenování a pravomoci a povinnosti interního auditora
1. Subjekt Unie zřídí funkci interního auditora, která je vykonávána v souladu s příslušnými mezinárodními standardy.
2. Funkci interního auditora vykonává interní auditor Komise. Interním auditorem nesmí být schvalující osoba ani účetní subjektu Unie ani Komise.
3. Interní auditor radí subjektu Unie v otázkách rizik tím, že vydává nezávislá stanoviska ke kvalitě systémů řízení a kontroly a doporučení ke zlepšení podmínek provádění operací a k podpoře řádného finančního řízení.
Interní auditor odpovídá zejména za:
a)
posuzování vhodnosti a účelnosti vnitřních systémů řízení a výkonu útvarů při provádění programů a akcí s ohledem na rizika s nimi spojená;
b)
posuzování účinnosti a účelnosti systémů vnitřní kontroly a auditu použitelných na každou operaci plnění rozpočtu subjektu Unie.
4. Interní auditor vykonává své úkoly ve vztahu ke všem činnostem a útvarům subjektu Unie. Interní auditor má úplný a neomezený přístup ke všem informacím potřebným k výkonu svých úkolů.
5. Interní auditor vezme na vědomí souhrnnou výroční zprávu schvalující osoby o činnosti i ostatní získané informace.
6. Interní auditor podává správní radě a řediteli zprávu o svých zjištěních a doporučeních.
Interní auditor podává zprávu i v kterémkoli z těchto případů:
-
nebyla zohledněna kritická rizika a doporučení,
-
provádění doporučení z minulých let je významně zpožděno.
Správní rada, nebo umožňuje-li to zřizující akt, výkonná rada a ředitel zajistí pravidelné sledování toho, zda jsou doporučení auditu prováděna. Správní rada, nebo umožňuje-li to zřizující akt, výkonná rada přezkoumá informace uvedené v čl. 47 odst. 1 písm. a), jakož i úplné a včasné provedení doporučení.
7. Subjekt Unie zpřístupní kontaktní údaje interního auditora všem fyzickým či právnickým osobám zapojeným do výdajových operací, aby se na interního auditora mohly obracet důvěrně.
8. Zprávy a zjištění interního auditora jsou veřejně dostupné až poté, co interní auditor schválí opatření přijatá k jejich provedení.
Článek 83
Nezávislost interního auditora
Nezávislost interního auditora, jeho odpovědnost za opatření přijatá při výkonu jeho povinností a právo interního auditora podávat žaloby u Soudního dvora Evropské unie jsou stanoveny v souladu s článkem 100 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
Článek 84
Zřízení útvaru interního auditu
1. Správní rada, nebo umožňuje-li to zřizující akt, výkonná rada může s náležitým ohledem na nákladovou efektivitu a přidanou hodnotu zřídit útvar interního auditu, který plní své povinnosti v souladu s příslušnými mezinárodními standardy.
Účel, pravomoc a odpovědnost útvaru interního auditu jsou uvedeny v jeho stanovách a podléhají schválení správní radou, nebo umožňuje-li to zřizující akt, výkonnou radou.
Vedoucí útvaru interního auditu vypracuje roční plán auditů tohoto útvaru mimo jiné s přihlédnutím k posouzení rizika v subjektu Unie provedenému ředitelem.
Tento plán přezkoumává a schvaluje správní rada, nebo umožňuje-li to zřizující akt, výkonná rada.
Útvar interního auditu podává správní radě a řediteli zprávu o svých zjištěních a doporučeních.
2. Pokud útvar interního auditu některého subjektu Unie není nákladově efektivní nebo není schopen dodržet mezinárodní standardy, může se tento subjekt Unie rozhodnout, že bude útvar interního auditu sdílet s jinými subjekty Unie, které působí ve stejné oblasti politiky.
V těchto případech se správní rady, nebo umožňuje-li to zřizující akt, výkonné rady dotyčných subjektů Unie dohodnou na praktickém způsobu fungování sdíleného útvaru interního auditu.
3. Subjekty interního auditu účinně spolupracují prostřednictvím výměny informací a zpráv o auditu a případně prostřednictvím společného posuzování rizik a provádění společných auditů.
Správní rada, nebo umožňuje-li to zřizující akt, výkonná rada a ředitel zajistí pravidelné sledování toho, zda jsou doporučení útvaru interního auditu prováděna.
HLAVA V
ZADÁVÁNÍ VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK
Článek 85
Obecná ustanovení
1. Pokud jde o zadávání veřejných zakázek, použije se s výhradou článku 86 hlava V nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012.
2. Subjekt Unie může být na svou žádost přibrán jako veřejný zadavatel při zadávání zakázek Komise nebo interinstitucionálních zakázek a při zadávání zakázek jiných subjektů Unie.
3. Subjekt Unie se podílí na ústřední databázi vyloučených zájemců a uchazečů, kterou zřídila a provozuje Komise podle článku 108 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
Článek 86
Zadávací řízení
1. Subjekt Unie může uzavřít smlouvu s Komisí, interinstitucionálními úřady a Překladatelským střediskem pro instituce Evropské unie zřízeným nařízením Rady (ES) č. 2965/94 (8) o dodávce zboží, poskytnutí služeb nebo provedení práce, které tyto subjekty zajišťují, aniž by využil postup zadávání veřejných zakázek.
2. Subjekt Unie může k pokrytí svých administrativních potřeb použít společné zadávací řízení s veřejnými zadavateli hostitelského členského státu. V tomto případě se obdobně použije článek 133 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012.
HLAVA VI
ZLÁŠTNÍ USTANOVENÍ O SPRÁVNÍCH PROSTŘEDCÍCH
Článek 87
Správní prostředky
1. Správní prostředky jsou nerozlišené.
2. Správní výdaje vyplývající ze smluv, které se vztahují na období delší než jeden rozpočtový rok, ať již kvůli místním zvyklostem, nebo protože se jedná o dodávky zařízení, se zapisují k tíži rozpočtu subjektu Unie toho rozpočtového roku, ve kterém se uskutečnily.
3. Subjekt Unie poskytuje každoročně do 1. července Evropskému parlamentu a Radě pracovní dokument o své politice v oblasti nemovitostí, který obsahuje tyto informace:
a)
pro každou budovu výdaje a rozlohu hrazené z prostředků odpovídajících položek v rozpočtu subjektu Unie;
b)
očekávaný vývoj globálního plánování rozlohy a lokalit v nadcházejících letech a popis projektů v oblasti nemovitostí ve fázi plánování, které již byly stanoveny;
c)
konečné podmínky a náklady a důležité informace o uskutečňování nových projektů v oblasti nemovitostí předložených dříve Evropskému parlamentu a Radě postupem podle článku 88 a neuvedených v pracovních dokumentech z předchozího roku.
Článek 88
Projekty v oblasti nemovitostí
1. U všech projektů v oblasti nemovitostí, které zřejmě budou mít významný finanční dopad na rozpočet subjektu Unie, informuje subjekt Unie Evropský parlament a Radu co nejdříve o požadované rozloze nemovitosti a o předběžném plánování, a to před případným průzkumem místního trhu v případě smluv v oblasti nemovitostí nebo před vydáním výzvy k podání nabídky v případě stavebních prací.
2. U všech projektů v oblasti nemovitostí, které zřejmě budou mít významný finanční dopad na rozpočet subjektu Unie, předloží subjekt Unie projekt v oblasti nemovitostí, včetně podrobného odhadu nákladů a jeho financování, a také seznam návrhů smluv, které mají být použity, a před uzavřením smluv požádá Evropský parlament a Radu o jejich schválení. Na žádost subjektu Unie se s předloženými dokumenty vztahujícími se k projektu v oblasti nemovitostí zachází důvěrně.
S výjimkou mimořádných nepředvídatelných okolností projedná Rada a Evropský parlament projekt v oblasti nemovitostí do čtyř týdnů ode dne, kdy jej oba orgány obdržely.
Projekt v oblasti nemovitostí se považuje za schválený, pokud během tohoto čtyřtýdenního období Evropský parlament ani Rada nepřijme rozhodnutí v neprospěch návrhu.
Jestliže Evropský parlament nebo Rada v průběhu tohoto čtyřtýdenního období vznesou opodstatněné námitky, prodlouží se toto období o dva týdny.
Přijme-li Evropský parlament nebo Rada rozhodnutí v neprospěch projektu v oblasti nemovitostí, subjekt Unie svůj návrh vezme zpět a může předložit návrh nový.
3. V případě mimořádných nepředvídatelných okolností mohou být informace stanovené v odstavci 4 předloženy společně s projektem v oblasti nemovitostí. Evropský parlament a Rada projednají projekt v oblasti nemovitostí do dvou týdnů ode dne, kdy jej oba orgány obdržely. Projekt v oblasti nemovitostí se považuje za schválený, pokud během tohoto dvoutýdenního období Evropský parlament ani Rada nepřijme rozhodnutí v neprospěch návrhu.
4. U následujících projektů v oblasti nemovitostí se má za to, že mohou mít významný finanční dopad na rozpočet subjektu Unie:
a)
koupě pozemku;
b)
koupě, prodej, přestavba, výstavba budov nebo jakýkoli projekt spojující tyto prvky, které mají proběhnout ve stejném období, jehož výše přesahuje 3 000 000 EUR;
c)
veškeré nové smlouvy týkající se nemovitostí (včetně smluv o užívání a dlouhodobých nájemních smluv a obnovení stávajících smluv za méně výhodných podmínek), na něž se nevztahuje písmeno b), s ročními výdaji ve výši alespoň 750 000 EUR;
d)
prodloužení platnosti nebo obnova stávajících smluv týkajících se nemovitostí (včetně smluv o užívání a dlouhodobých nájemních smluv) za stejných nebo výhodnějších podmínek s ročními výdaji ve výši alespoň 3 000 000 EUR.
5. Aniž je dotčen čl. 19 odst. 4, lze plán koupě budovy financovat na základě půjčky, kterou předem schválí Evropský parlament a Rada.
Smlouvy o půjčce se uzavírají a půjčky se splácejí v souladu se zásadou řádného finančního řízení a s řádným ohledem na nejlepší finanční zájmy Unie.
Pokud subjekt Unie navrhuje, aby se koupě financovala půjčkou, uvede ve finančním plánu, který se předkládá spolu se žádostí o předchozí schválení subjektem Unie, zejména maximální míru financování, dobu financování, druh financování, podmínky financování a úsporu ve srovnání s jinými druhy smluvních ujednání.
Evropský parlament a Rada projednají žádost o předchozí schválení koupě ve lhůtě čtyř týdnů ode dne, kdy oba orgány žádost obdržely, přičemž tuto lhůtu lze jednou prodloužit o dva týdny. Koupě na základě půjčky se považuje za zamítnutou, pokud ji Evropský parlament a Rada v uvedené lhůtě výslovně neschválí.
HLAVA VII
ODBORNÍCI
Článek 89
Placení externí odborníci
Na výběr odborníků se obdobně použije článek 287 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012. Tito odborníci jsou odměňováni předem oznámenou a stanovenou pevnou částkou a vybíráni na základě svých odborných schopností. Jejich výběr probíhá na základě kritérií dodržujících zásady zákazu diskriminace, rovného zacházení a neexistence střetu zájmů.
HLAVA VIII
GRANTY A CENY UDĚLOVANÉ SUBJEKTEM UNIE
Článek 90
Granty
Pokud subjekt Unie může udělovat granty v souladu se zřizujícím aktem nebo na základě pověření Komise podle čl. 58 odst. 1 písm. c) bodu iv) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, použijí se příslušná ustanovení uvedeného nařízení a nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012.
Článek 91
Ceny
Pokud subjekt Unie může udělovat ceny v souladu se zřizujícím aktem nebo na základě pověření Komise podle čl. 58 odst. 1 písm. c) bodu iv) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, použijí se příslušná ustanovení uvedeného nařízení a nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012.
HLAVA IX
PŘEDKLÁDÁNÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKY A ÚČETNICTVÍ
KAPITOLA 1
Předkládání účetní závěrky
Článek 92
Skladba účetní závěrky
Účetní závěrku subjektu Unie tvoří:
a)
finanční výkazy subjektu Unie;
b)
zprávy o plnění rozpočtu subjektu Unie.
Článek 93
Zpráva o rozpočtovém a finančním řízení
1. Každý subjekt Unie vypracuje zprávu o rozpočtovém a finančním řízení za rozpočtový rok.
2. Ředitel tuto zprávu předá Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru do 31. března následujícího rozpočtového roku.
3. Zpráva uvedená v odstavci 2 přinejmenším uvádí, jak v absolutních hodnotách, tak v procentním vyjádření, úroveň vynakládání prostředků a souhrnné informace o převodech prostředků mezi jednotlivými rozpočtovými body.
Článek 94
Pravidla pro účetní závěrku
1. Účetní subjektu Unie uplatňuje pravidla přijatá účetním Komise založená na mezinárodně uznávaných účetních standardech pro veřejný sektor.
2. Účetní závěrka subjektu Unie uvedená v článku 92 se řídí rozpočtovými zásadami stanovenými v článcích 5 až 31. Podává věrný a poctivý obraz rozpočtových příjmových a výdajových operací.
Článek 95
Účetní zásady
Finanční výkazy uvedené v článku 92 musí podávat informace, včetně informací o účetních zásadách, způsobem zajišťujícím jejich relevanci, spolehlivost, srovnatelnost a srozumitelnost. Vypracovávají se v souladu s obecně uznávanými účetními zásadami obsaženými v účetních pravidlech uvedených v článku 143 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
Článek 96
Finanční výkazy
1. Finanční výkazy se předkládají v eurech a obsahují:
a)
rozvahu a výkaz o finanční výkonnosti, v nichž se uvádějí všechna aktiva a pasiva, finanční situace a hospodářský výsledek k 31. prosinci předchozího rozpočtového roku; jsou předkládány v souladu s účetními pravidly uvedenými v článku 143 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012;
b)
výkaz peněžních toků, z něhož vyplývají částky vybrané a vyplacené během rozpočtového roku, a konečný stav pokladny;
c)
výkaz změn v čistých aktivech, který obsahuje přehled o změnách stavu rezerv v průběhu roku a souhrnné výsledky.
2. Příloha k finančním výkazům doplňuje a vysvětluje informace obsažené ve výkazech podle odstavce 1 a poskytuje všechny doplňující informace stanovené mezinárodně uznávanou účetní praxí, pokud jsou tyto informace pro činnosti subjektu Unie relevantní.
Článek 97
Zprávy o plnění rozpočtu
1. Zprávy o plnění rozpočtu se předkládají v eurech. Sestávají:
a)
ze zpráv, které shrnují všechny rozpočtové příjmové a výdajové operace rozpočtového roku;
b)
z přílohy, která doplňuje a vysvětluje informace uvedené ve zprávách.
2. Výsledek plnění rozpočtu sestává z rozdílu mezi:
-
veškerými příjmy vybranými v souvislosti s daným rozpočtovým rokem,
-
souhrnem plateb provedených z prostředků pro daný rozpočtový rok zvýšeným o přenesené prostředky pro týž rozpočtový rok.
Rozdíl uvedený v prvním pododstavci se zvýší nebo sníží jednak o čistou výši prostředků přenesených z předchozích rozpočtových roků, jež byly zrušeny, jednak o:
-
platby provedené nad rámec nerozlišených prostředků přenesených z předchozích rozpočtových roků v důsledku změn směnných kurzů eura,
-
zůstatek vyplývající z realizovaných i nerealizovaných kurzových zisků a ztrát v průběhu daného rozpočtového roku.
3. Zprávy o plnění rozpočtu mají stejnou strukturu jako samotný rozpočet subjektu Unie.
Článek 98
Předběžná účetní závěrka
1. Účetní subjektu Unie předává účetnímu Komise a Účetnímu dvoru do 1. března následujícího roku svou předběžnou účetní závěrku.
2. Účetní subjektu Unie předává účetnímu Komise do 1. března následujícího roku rovněž soubor výkazů ve standardizovaném formátu, jejž účetní Komise stanoví za účelem konsolidace.
Článek 99
Schválení konečné účetní závěrky
1. V souladu s čl. 148 odst. 1 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 předloží Účetní dvůr do 1. června následujícího roku své připomínky k předběžné účetní závěrce subjektu Unie.
2. Po obdržení připomínek Účetního dvora k předběžné účetní závěrce subjektu Unie vypracuje účetní konečnou účetní závěrku subjektu Unie v souladu s článkem 50. Ředitel účetní závěrku předá správní radě, která k ní vydá své stanovisko.
3. Účetní konečnou účetní závěrku spolu se stanoviskem správní rady předá do 1. července následujícího rozpočtového roku účetnímu Komise a Účetnímu dvoru, Evropskému parlamentu a Radě.
Účetní subjektu Unie předá účetnímu Komise do 1. července rovněž soubor výkazů ve standardizovaném formátu, jejž účetní Komise stanoví za účelem konsolidace.
4. Účetní subjektu Unie předá Účetnímu dvoru současně se svou konečnou účetní závěrkou rovněž související prohlášení vedení k auditu; kopii tohoto prohlášení předá účetnímu Komise.
Ke konečné účetní závěrce se přikládá osvědčení, v němž účetní prohlásí, že byla vypracována v souladu s touto hlavou a s platnými účetními zásadami, pravidly a metodami.
Konečná účetní závěrka subjektu Unie se do 15. listopadu následujícího roku zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie.
5. Ředitel zašle Účetnímu dvoru odpověď na připomínky uvedené ve výroční zprávě Účetního dvora do 30. září následujícího roku. Odpovědi subjektu Unie se současně zasílají Komisi.
KAPITOLA 2
Účetnictví a inventární soupisy majetku
Oddíl 1
Společná ustanovení
Článek 100
Účetní systém
1. Účetní systém subjektu Unie slouží k organizaci rozpočtových a finančních informací tak, aby bylo možné vkládat, třídit a zaznamenávat číselné údaje.
2. Účetní systém je tvořen obecnými a rozpočtovými účty. Tyto účty jsou vedeny v eurech a za kalendářní rok.
3. Schvalující osoba může rovněž vést analytické účty.
Článek 101
Společné požadavky týkající se účetního systému orgánů
Účetní Komise přijme v souladu s článkem 152 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 účetní pravidla a harmonizovanou účtovou osnovu, které má subjekt Unie uplatňovat.
Oddíl 2
Obecné a rozpočtové účty
Článek 102
Obecné účty
Obecné účty zachycují v chronologickém pořadí s využitím metody podvojného zápisu všechny události a operace, které ovlivňují hospodářskou a finanční situaci a aktiva a pasiva subjektu Unie.
Článek 103
Účetní zápisy v obecných účtech
1. Zůstatky účtů a pohyby na obecných účtech se zapisují do účetních knih.
2. Každý účetní zápis, včetně oprav v účetních záznamech, se provádí na základě účetních dokladů, na které odkazuje.
3. Účetní systém musí umožnit při kontrole bez potíží vyhledat všechny účetní zápisy.
Článek 104
Účetní opravy
Po uzavření rozpočtového roku až do dne předložení konečné účetní závěrky provádí účetní subjektu Unie opravy, které aniž by vyvolaly platby k tíži nebo inkasa ve prospěch uvedeného rozpočtového roku, jsou nezbytné pro věrný a poctivý obraz údajů v této účetní závěrce. Tyto opravy se řídí účetními pravidly uvedenými v článku 101.
Článek 105
Rozpočtové účetnictví
1. Rozpočtové účty umožňují podrobně sledovat plnění rozpočtu subjektu Unie.
2. Pro účely odstavce 1 zaznamenávají rozpočtové účty veškeré rozpočtové příjmové a výdajové operace stanovené v hlavě IV.
Článek 106
Inventární soupis majetku
1. Subjekt Unie vede v souladu se vzorem sestaveným účetním Komise soupisy množství a hodnot veškerého hmotného, nehmotného a finančního majetku Unie.
Subjekt Unie ověřuje, zda zápisy v inventárním soupisu odpovídají skutečnosti.
2. Prodej hmotného majetku subjektu Unie se vhodným způsobem vyhlašuje.
HLAVA X
EXTERNÍ AUDIT, ABSOLUTORIUM A BOJ PROTI PODVODŮM
Článek 107
Externí audit
1. Nezávislý externí auditor ověří, zda jsou v roční účetní závěrce subjektu Unie řádně zaznamenány jeho příjmy, výdaje a finanční situace před konsolidací v rámci konečné účetní závěrky subjektu Unie.
Není-li ve zřizujícím aktu stanoveno jinak, vypracuje Účetní dvůr v případě subjektu Unie výroční zprávu v souladu s požadavky čl. 287 odst. 1 Smlouvy o fungování EU.
Při vypracovávání zprávy uvedené ve druhém pododstavci Účetní dvůr vezme v úvahu auditní činnost nezávislého externího auditora uvedeného v prvním pododstavci a opatření přijatá na základě jeho zjištění.
2. Subjekt Unie předá Účetnímu dvoru svůj rozpočet přijatý s konečnou platností. Co nejdříve informuje Účetní dvůr o všech rozhodnutích a úkonech učiněných podle článků 10, 14, 19 a 23.
3. Kontrola prováděná Účetním dvorem se řídí články 158 až 163 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
Článek 108
Harmonogram postupu udělování absolutoria
1. Není-li ve zřizujícím aktu stanoveno jinak, Evropský parlament uděluje na základě doporučení Rady do 15. května roku N + 2 řediteli absolutorium za plnění rozpočtu rozpočtového roku n. Ředitel informuje správní radu o připomínkách Evropského parlamentu obsažených v usnesení, které je k rozhodnutí o udělení absolutoria připojeno.
2. Nelze-li lhůtu stanovenou v odstavci 1 dodržet, sdělí Evropský parlament nebo Rada řediteli důvody odkladu.
3. Pokud Evropský parlament rozhodnutí o udělení absolutoria odloží, snaží se ředitel ve spolupráci se správní radou co nejdříve přijmout opatření, která by odstranila nebo umožnila odstranit překážky bránící toto rozhodnutí přijmout.
Článek 109
Postup udělování absolutoria
1. Rozhodnutí o udělení absolutoria se týká účtů všech příjmů a výdajů subjektu Unie, z nich vyplývajícího výsledku plnění rozpočtu a aktiv a pasiv subjektu Unie uvedených ve finančním výkazu.
2. Před udělením absolutoria Evropský parlament přezkoumá poté, co tak učiní Rada, účty a finanční výkazy subjektu Unie. Současně přezkoumá výroční zprávu Účetního dvora, odpovědi ředitele subjektu Unie, všechny relevantní zvláštní zprávy Účetního dvora za uvedený rozpočtový rok a jeho prohlášení o věrohodnosti týkající se spolehlivosti účetní závěrky a legality a správnosti uskutečněných operací.
3. Ředitel předloží Evropskému parlamentu na jeho žádost způsobem stanoveným v čl. 165 odst. 3 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 veškeré informace nezbytné pro hladké uplatnění postupu udělení absolutoria pro příslušný rozpočtový rok.
Článek 110
Následná opatření
1. Ředitel učiní všechna vhodná opatření, aby vyhověl připomínkám připojeným k rozhodnutí Evropského parlamentu o absolutoriu a poznámkám provázejícím doporučení o absolutoriu přijaté Radou.
2. Na žádost Evropského parlamentu nebo Rady podá ředitel zprávu o opatřeních učiněných na základě těchto připomínek a poznámek. Její kopii předá Komisi a Účetnímu dvoru.
Článek 111
Kontroly na místě prováděné Komisí, Účetním dvorem a úřadem OLAF
1. Subjekt Unie umožní zaměstnancům Komise a ostatním jí pověřeným osobám, jakož i Účetnímu dvoru přístup na svá místa a do svých prostor a ke všem údajům a informacím, včetně údajů a informací v elektronické podobě, které jsou zapotřebí k provedení jejich auditů.
2. Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět šetření včetně kontrol a inspekcí na místě v souladu s ustanoveními a postupy uvedenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (9) a nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (10) s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantem nebo smlouvou udělenými podle tohoto nařízení nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie.
3. Aniž jsou dotčeny odstavce 1 a 2, musí dohody se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, smlouvy, granty a veřejné zakázky subjektu Unie obsahovat ustanovení, která Evropský účetní dvůr a úřad OLAF k provádění těchto auditů a šetření v souladu s jejich příslušnými pravomocemi výslovně zmocňují.
HLAVA XI
PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 112
Žádosti Evropského parlamentu a Rady o informace
Evropský parlament, Rada a Komise jsou oprávněny získávat od subjektu Unie jakékoli informace nebo vysvětlení týkající se rozpočtových záležitostí spadajících do jejich oblasti působnosti.
Článek 113
Přijetí nového finančního nařízení subjektu Unie
Každý subjekt uvedený v článku 208 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 přijme nové finanční nařízení tak, aby vstoupilo v platnost dnem 1. ledna 2014 a v každém případě do šesti měsíců ode dne, k němuž subjekt spadá do oblasti působnosti článku 208 uvedeného nařízení poté, co získá příspěvek z rozpočtu.
Článek 114
Prováděcí pravidla k finančnímu nařízení subjektu Unie
Správní rada přijme v případě potřeby a s předchozím souhlasem Komise prováděcí pravidla k finančnímu nařízení subjektu Unie, a to na návrh jeho ředitele.
Článek 115
Zrušení
Nařízení (ES, Euratom) č. 2343/2002 se s účinkem ode dne 1. ledna 2014 zrušuje. Článek 40 se však nadále použije do dne 31. prosince 2014 a čl. 27 odst. 4 a 7 se nadále použije do dne 31. prosince 2015.
Článek 116
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Použije se ode dne 1. ledna 2014. Článek 47 a čl. 82 odst. 5 se však použijí ode dne 1. ledna 2015 a článek 32 a čl. 33 odst. 5 a 8 se použijí ode dne 1. ledna 2016.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 30. září 2013.
KOMISIJOS DELEGUOTASIS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1271/2013
2013 m. rugsėjo 30 d.
dėl finansinio pagrindų reglamento, taikomo įstaigoms, nurodytoms Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 208 straipsnyje
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (1), ypač į jo 208 straipsnį,
kadangi:
(1)
Komisijos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 (2) dėl finansinio pagrindų reglamento, skirto Bendrijų įsteigtoms įstaigoms, buvo pagrįstas Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (3). Reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 buvo pakeistas Reglamentu (ES, Euratomas) Nr. 966/2012. Todėl būtina peržiūrėti Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002. Dėl aiškumo Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 būtina pakeisti;
(2)
būtina atsižvelgti į 2012 m. liepos 19 d. Europos Parlamento, ES Tarybos ir Komisijos bendrą pareiškimą dėl decentralizuotų agentūrų;
(3)
tam tikras Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 nuostatas būtina peržiūrėti, kad būtų atsižvelgta į įgytą jų taikymo patirtį;
(4)
šiame reglamente, nedarant poveikio steigiamajam aktui, turėtų būti nustatyti pagal SESV ir Euratomo sutartį įsteigtoms įstaigoms, kurios gauna iš biudžeto mokamas išmokas, taikomi bendri principai ir pagrindinės taisyklės. Remdamosi šiuo reglamentu Sąjungos įstaigos turėtų priimti savo finansines taisykles, kurios negali nukrypti nuo šio reglamento, išskyrus atvejus, kai to reikia dėl jų specifinių reikalavimų ir gavus Komisijos išankstinį sutikimą;
(5)
vis dėlto Sąjungos įstaigos, kurios savo veiklą finansuoja vien savo lėšomis ir kurioms šis reglamentas netaikomas, jeigu įmanoma, dėl nuoseklumo turėtų nustatyti panašias taisykles. Pagal 2012 m. liepos 19 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos bendrą pareiškimą įstaigos Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai turėtų teikti savo biudžeto vykdymo ataskaitą ir tinkamai atsižvelgti į jų prašymus ir rekomendacijas;
(6)
Sąjungos įstaigos turėtų nustatyti ir vykdyti savo biudžetą pagal penkis pagrindinius biudžeto teisės principus: vieningumo, tikslumo, universalumo, konkretumo ir metinio periodiškumo, taip pat subalansuotumo, apskaitos vieneto, patikimo finansų valdymo ir skaidrumo;
(7)
reikėtų pabrėžti Sąjungos išmokos balansuojamąjį pobūdį. Sąjungos įstaigos teigiamo biudžeto vykdymo rezultato dalis, kuri viršija per metus išmokėtą Sąjungos išmoką, turėtų būti grąžinta į Sąjungos biudžetą;
(8)
jeigu steigiamajame akte numatyta, kad įplaukas be Sąjungos išmokos sudaro mokesčiai ir rinkliavos ir kad įplaukos iš mokesčių ir rinkliavų skiriamos specialioms išlaidoms, Sąjungos įstaigos turėtų turėti galimybę biudžetą iš anksto subalansuoti asignuotųjų įplaukų pavidalu;
(9)
būtina užtikrinti, kad būtų nustatyti tinkamo dydžio mokesčiai, kad paslaugų teikimo sąnaudos būtų padengtos ir nesusidarytų didelis perviršis;
(10)
biudžeto vykdymo užduočių pavedimas Sąjungos įstaigoms turi būti tinkamai pagrįstas Sąjungos įstaigos užduočių ir konkrečių ekspertinių žinių ypatybėmis, kartu užtikrinant patikimą finansų valdymą ir išlaidų veiksmingumą. Pavestos užduotys turėtų būti suderinamos su steigiamuoju aktu;
(11)
Sąjungos įstaigoms turėtų būti leidžiama gauti ad hoc dotacijas tik tuo atveju, kai tai aiškiai numatyta atitinkamuose pagrindiniuose teisės aktuose ir leidžiama pagal steigiamąjį aktą;
(12)
pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 50 straipsnį Sąjungos įstaiga turi dalyvauti atliekant lyginamąją analizę su kitomis Sąjungos įstaigomis ir institucijomis;
(13)
būtina nustatyti veiksmų plano taisykles, kad būtų galima stebėti tolesnį bendro periodinio vertinimo išvadų įgyvendinimą siekiant užtikrinti jų veiksmingą vykdymą;
(14)
siekiant užtikrinti nuoseklų programavimą, Sąjungos įstaiga, atsižvelgdama į Komisijos gaires, turėtų parengti dokumentą, kuriame nustatytas metinis ir daugiametis programavimas;
(15)
Sąjungos įstaiga turėtų suderinti metinio ir daugiamečio programavimo tvarkaraštį su biudžeto procedūra, kad užtikrintų jo veiksmingumą ir visų programavimo dokumentų nuoseklumą;
(16)
būtina paaiškinti dabartinę vidaus audito ir vidaus kontrolės funkcijų struktūrą ir suderinti ataskaitų teikimo reikalavimus. Vidaus audito funkciją Sąjungos įstaigoje turėtų atlikti Komisijos vidaus auditorius, kuris esant pagrįstai rizikai turėtų atlikti auditą. Reikia numatyti vidaus audito struktūrų steigimo ir veiklos taisykles;
(17)
ataskaitų teikimo įpareigojimai turėtų būti suderinti. Sąjungos įstaigos turėtų pateikti konsoliduotą metinę veiklos ataskaitą, kurioje pateikiama išsami informacija apie jų darbo programos įgyvendinimą, biudžetą, personalo politikos planą, valdymo ir vidaus kontrolės sistemas;
(18)
siekiant pagerinti Sąjungos įstaigų išlaidų veiksmingumą, būtina numatyti galimybę dalytis tarnybomis arba jų funkcijas perduoti kitai Sąjungos įstaigai arba Komisijai. Leidžiant Komisijos apskaitos pareigūnui atlikti visas Sąjungos įstaigos apskaitos pareigūno užduotis arba jų dalį, galima ypač pagerinti išlaidų veiksmingumą;
(19)
kaip numatyta Reglamente (ES, Euratomas) Nr. 966/2012, galimybė išskaidyti kelerių metų įsipareigojimus į metines dalis turėtų būti leidžiama tik tuo atveju, kai taip yra numatyta steigiamajame akte arba pagrindiniame teisės akte, arba kai jos susijusios su administracinėmis išlaidomis;
(20)
siekiant taisykles dėl asignuotųjų įplaukų suderinti su Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 taisyklėmis, būtina numatyti (vidaus ir išorės) asignuotųjų įplaukų diferencijavimą ir jų perkėlimą į kitą laikotarpį;
(21)
siekiant suderinti taisykles dėl Sąjungos išmokos Sąjungos įstaigai susikaupusių palūkanų traktavimo su Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 taisyklėmis, būtina numatyti, kad palūkanos nėra mokėtinos į biudžetą;
(22)
Reglamente (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 numatyta galimybė konkrečiais atvejais teisinį įsipareigojimą prisiimti prieš biudžetinį įsipareigojimą. Sąjungos įstaigos taip pat turėtų turėti tokią galimybę;
(23)
siekiant užtikrinti Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 2343/2002 ir Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 nuoseklumą, neturėtų būti leidžiama numatyti konkrečių nuostatų dėl viešųjų pirkimų ir dotacijų. Vieno taisyklių rinkinio taikymas užtikrina Sąjungos įstaigos darbo paprastinimą ir leidžia naudotis Komisijos parengtomis gairėmis ir modeliais;
(24)
siekiant Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 2343/2002 nuostatas suderinti su Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 nuostatomis, turėtų būti nustatyta galimybė Sąjungos įstaigai skirti apdovanojimus;
(25)
siekiant nustatyti ir tinkamai valdyti faktinę arba numanomą interesų konflikto riziką, turėtų būti reikalaujama, kad Sąjungos įstaigos priimtų interesų konfliktų prevencijos ir valdymo taisykles. Tokiose taisyklėse turėtų būti atsižvelgiama į Komisijos po 2012 m. liepos 19 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos bendro pareiškimo parengtas gaires;
(26)
nuostatos dėl pastatų politikos, įskaitant galimybės ir sąlygų, pagal kurias Sąjungos įstaigoms būtų leidžiama imti paskolas, sudarymą, turėtų būti suderintos su Reglamentu (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 siekiant užtikrinti, kad visos Sąjungos įstaigos ir institucijos nuosekliai taikytų naujas taisykles;
(27)
būtina programavimui ir ataskaitų teikimui nustatyti pereinamojo laikotarpio nuostatas, kurių Komisijai reikia, kad bendradarbiaudama su Sąjungos įstaigomis galėtų parengti atitinkamas gaires;
(28)
šis reglamentas turėtų įsigalioti kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, kad būtų sudarytos sąlygos laiku priimti peržiūrėtus Sąjungos įstaigų finansinius reglamentus nuo 2014 m. sausio 1 d. siekiant užtikrinti, kad kitos daugiametės finansinės programos laikotarpiu taisyklės būtų suderintos,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
I ANTRAŠTINĖ DALIS
BENDROSIOS NUOSTATOS
1 straipsnis
Dalykas
Šiuo reglamentu nustatomos esminės finansinės taisyklės, kurių pagrindu Sąjungos įstaigos priima savo finansines taisykles. Sąjungos įstaigos finansinės taisyklės nenukrypsta nuo šio reglamento, išskyrus atvejus, kai to reikia dėl jų specifinių poreikių ir gavus išankstinį Komisijos sutikimą.
2 straipsnis
Apibrėžtys
Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:
- steigiamasis aktas- Sąjungos teisės priemonė, kuria reglamentuojami pagrindiniai Sąjungos įstaigos steigimo ir veiklos aspektai;
- Sąjungos įstaigos biudžetas- priemonė, kuria numatomos ir leidžiamos naudoti kiekvienų finansinių metų įplaukos ir išlaidos, kurios laikomos reikalingomis Sąjungos įstaigai;
- Sąjungos įstaiga- Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 208 straipsnyje nurodyta įstaiga;
- valdyba- pagrindinis Sąjungos įstaigos vidaus organas, atsakingas už sprendimų finansų ir biudžeto klausimais priėmimą, neatsižvelgiant į jam duotą pavadinimą steigiamajame akte;
- direktorius- asmuo, atsakingas už valdybos sprendimų ir Sąjungos įstaigos biudžeto vykdymą kaip leidimus suteikiantis pareigūnas, neatsižvelgiant į tai, kaip jis įvardytas steigiamajame akte;
- vykdomoji valdyba- Sąjungos įstaigos vidaus organas, kuris padeda valdybai ir kurios atsakomybė bei darbo tvarkos taisyklės nustatytos steigiamajame akte;
3 straipsnis
Laikotarpiai, datos ir terminai
Jeigu nenustatyta kitaip, terminų, nustatytų šiame reglamente, apskaičiavimui taikomas Tarybos reglamentas (EEB, Euratomas) Nr. 1182/71 (4).
4 straipsnis
Asmens duomenų apsauga
Šis reglamentas neturi poveikio Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 95/46/EB (5) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 45/2001 reikalavimams (6).
5 straipsnis
Biudžeto principų laikymasis
Sąjungos įstaigos biudžetas sudaromas ir vykdomas laikantis vieningumo, biudžeto tikslumo, metinio periodiškumo, subalansuotumo, apskaitos vieneto, universalumo, konkretumo, patikimo finansų valdymo, kuriam užtikrinti būtina efektyvi ir veiksminga vidaus kontrolė, ir skaidrumo principų, kaip nustatyta šiame reglamente.
II ANTRAŠTINĖ DALIS
BIUDŽETO PRINCIPAI
1 SKYRIUS
Vieningumo ir biudžeto tikslumo principai
6 straipsnis
Sąjungos įstaigos biudžeto mastas
1. Sąjungos įstaigos biudžetą sudaro:
a)
nuosavos įplaukos, kurias sudaro visi mokesčiai ir rinkliavos, kuriuos Sąjungos įstaigai leidžiama rinkti dėl jai pavestų užduočių vykdymo, ir visos kitos įplaukos;
b)
įplaukos, kurias sudaro priimančiųjų valstybių narių finansiniai įnašai;
c)
Sąjungos suteikta išmoka;
d)
įplaukos, skirtos specialioms išlaidoms pagal 23 straipsnio 1 dalį;
e)
Sąjungos įstaigos išlaidos, įskaitant administracines išlaidas.
2. Įplaukos iš mokesčių ir rinkliavų skiriamos tik steigiamajame akte numatytais išimtiniais ir tinkamai pagrįstais atvejais.
3. Kai viename arba keliuose steigiamuosiuose aktuose numatyta, kad aiškiai apibrėžtos užduotys finansuojamos atskirai arba kai Sąjungos įstaiga įgyvendina jai pagal įgaliojimų perdavimo susitarimą pavestas užduotis, ji tvarko atskiras įplaukų ir išlaidų operacijų sąskaitas. Sąjungos įstaiga aiškiai nurodo kiekvieną užduočių grupę savo žmogiškųjų išteklių programavimo dokumente, įtrauktame į 32 straipsnyje nurodytą metinį ir daugiametį programavimo dokumentą.
7 straipsnis
Ad hoc dotacijos
1. Sąjungos įstaigos negali gauti ad hoc dotacijų iš biudžeto, nebent tai leidžiama pagal steigiamąjį aktą ir aiškiai numatyta atitinkamame pagrindiniame teisės akte.
2. Jeigu Sąjungos įstaigai leidžiama gauti ad hoc dotacijų, šiomis dotacijomis finansuojamos užduotys įtraukiamos į 32 straipsnio 3 dalyje nurodytą metinę darbo programą.
8 straipsnis
Įgaliojimų perdavimo susitarimai
1. Sąjungos įstaigai Komisija neperduoda biudžeto vykdymo užduočių, išskyrus tinkamai ypatingu veiksmų pobūdžiu ir konkrečiomis Sąjungos įstaigos ekspertinėmis žiniomis pagrįstus atvejus.
2. Pasirenkant Sąjungos įstaigą tinkamai atsižvelgiama į:
a)
išlaidų veiksmingumą vykdant tas pavestas užduotis;
b)
poveikį įstaigos valdymo struktūrai bei jos finansiniams ir žmogiškiesiems ištekliams.
3. Jeigu Komisija išimties tvarka Sąjungos įstaigai paveda užduotis:
a)
Sąjungos įstaigai, kiek tai susiję su toms užduotims skirtomis lėšomis, taikomas Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 60 straipsnis, o šio reglamento 108 ir 109 straipsniai netaikomi;
b)
pavestos užduotys tik informacijos tikslais turėtų būti nurodomos Sąjungos įstaigos metinėje darbo programoje, nurodytoje 32 straipsnio 3 dalyje.
4. Nedarydamas poveikio 2 daliai, prieš pasirašydamas įgaliojimų perdavimo susitarimą leidimus suteikiantis pareigūnas tariasi su valdyba.
9 straipsnis
Konkrečios vieningumo ir biudžeto tikslumo principų taisyklės
1. Jokios įplaukos nerenkamos ir jokios išlaidos nevykdomos, jei jos nėra įrašytos į tam tikrą Sąjungos įstaigos biudžeto eilutę.
2. Negalima prisiimti įsipareigojimų ir duoti leidimų jokioms išlaidoms, kurios viršija Sąjungos įstaigos biudžeto leidžiamus asignavimus.
3. Asignavimas negali būti įrašytas į Sąjungos įstaigos biudžetą, jei jis nėra skirtas išlaidoms, kurios laikomos būtinomis.
4. Palūkanos, sukauptos už išankstinio finansavimo iš Sąjungos įstaigos biudžeto mokėjimus, nėra mokėtinos Sąjungos įstaigai.
2 SKYRIUS
Metinio periodiškumo principas
10 straipsnis
Apibrėžtis
Į Sąjungos įstaigos biudžetą įrašytus asignavimus leidžiama naudoti finansinius metus, kurie prasideda sausio 1 d. ir baigiasi gruodžio 31 d.
11 straipsnis
Asignavimų rūšis
1. Sąjungos įstaigos biudžetą sudaro nediferencijuotieji asignavimai ir, veiklos poreikiais pateisinamais atvejais, diferencijuotieji asignavimai. Diferencijuotuosius asignavimus sudaro įsipareigojimų asignavimai ir mokėjimų asignavimai.
2. Įsipareigojimų asignavimus sudaro visų finansiniais metais prisiimtų teisinių įsipareigojimų suma.
3. Mokėjimų asignavimai apima mokėjimus, atliekamus vykdant finansiniais metais arba ankstesniais finansiniais metais prisiimtus teisinius įsipareigojimus.
12 straipsnis
Įplaukų ir asignavimų apskaita
1. Sąjungos įstaigos įplaukos, minėtos 6 straipsnyje, įrašomos į finansinių metų sąskaitas, remiantis tais finansiniais metais surinktomis sumomis.
2. Dėl Sąjungos įstaigos įplaukų susidaro lygiavertė mokėjimų asignavimų suma.
3. Finansiniais metais leidžiami asignavimai turi būti naudojami tik tais finansiniais metais įsipareigotoms ir apmokėtoms išlaidoms padengti ir mokėtinoms sumoms, kurios yra reikalingos ankstesniųjų finansinių metų įsipareigojimams įvykdyti, padengti.
4. Įsipareigojimai įrašomi į sąskaitas, remiantis teisiniais įsipareigojimais, įrašytais iki gruodžio 31 d.
5. Finansinių metų mokėjimai įrašomi į sąskaitas remiantis apskaitos pareigūno iki tų metų gruodžio 31 d. atliktais mokėjimais.
13 straipsnis
Asignavimų paskyrimas įsipareigojimams
Į Sąjungos įstaigos biudžetą įrašyti asignavimai gali būti paskiriami įsipareigojimams nuo sausio 1 d., kai tik galutinai priimamas Sąjungos įstaigos biudžetas.
14 straipsnis
Asignavimų panaikinimas ir perkėlimas į kitą laikotarpį
1. Asignavimai, nepanaudoti iki finansinių metų, į kuriuos jie buvo įrašyti, pabaigos, panaikinami. Jie gali būti perkelti, tačiau tik į kitus finansinius metus valdybos arba, jeigu tai leidžiama pagal steigiamąjį aktą, vykdomosios valdybos, sprendimu, priimtu ne vėliau kaip iki vasario 15 d., pagal 3 ir 4 dalis arba jie gali būti automatiškai perkelti pagal 5 dalį.
2. Asignavimų, susijusių su personalo išlaidomis, perkelti negalima.
3. Iki finansinių metų pabaigos dar nepaskirti diferencijuotieji įsipareigojimų asignavimai ir nediferencijuotieji asignavimai gali būti perkelti kaip:
a)
sumos, atitinkančios įsipareigojimų asignavimus;
b)
sumos, atitinkančios nediferencijuotuosius asignavimus, susijusius su statybos projektais, kurių panaudojimo procedūros parengiamųjų etapų didžioji dalis yra užbaigta iki gruodžio 31 d. Panaudojimo procedūros parengiamasis etapas apibūdintas kiekvienos Sąjungos įstaigos finansinio reglamento įgyvendinimo taisyklėse.
Kai tokios sumos yra susijusios su statybų projektais, jos gali būti panaudotos iki kitų metų kovo 31 d. arba kitų metų gruodžio 31 d.
4. Į kitą laikotarpį gali būti perkelti tokios sumos mokėjimų asignavimai, kurių reikia egzistuojantiems įsipareigojimams arba įsipareigojimams, susijusiems su į kitą laikotarpį perkeltais įsipareigojimų asignavimų mokėjimais, padengti, kai atitinkamose kitų finansinių metų biudžeto eilutėse numatytų asignavimų toms reikmėms nepakanka.
Atitinkama Sąjungos įstaiga pirma panaudoja einamiesiems metams nustatytus asignavimus, o perkeltų asignavimų nenaudoja tol, kol neišnaudoja pirmųjų.
5. Nediferencijuotieji asignavimai, atitinkantys iki finansinių metų pabaigos tinkamai prisiimtus įsipareigojimus, automatiškai perkeliami tik į kitus finansinius metus.
6. Asignavimai, perkelti į kitą laikotarpį, kurie nebuvo priskirti iki N + 1 metų kovo 31 d. panaikinami automatiškai arba išskiriami sąskaitose.
15 straipsnis
Asignuotųjų įplaukų perkėlimo taisyklės
23 straipsnyje nurodytų asignuotųjų įplaukų bei nepanaudotų ir gruodžio 31 d. turimų asignavimų, susidariusių iš tokių įplaukų, perkėlimas atliekamas laikantis šių taisyklių:
a)
išorės asignuotosios įplaukos perkeliamos automatiškai ir visiškai panaudojamos iki tol, kol įvykdomos visos su programa arba veiksmu, kuriems jos skirtos, susijusios operacijos; išorės asignuotosios įplaukos, gautos praėjusiais programos arba veiksmo metais, gali būti panaudotos pirmaisiais tolesnės programos arba veiksmo metais;
b)
vidaus asignuotąsias įplaukas galima perkelti į kitą laikotarpį tik vieniems metams, išskyrus vidaus asignuotąsias įplaukas, apibrėžtas 23 straipsnio 3 dalies f punkte, kurios perkeliamos automatiškai.
Ne vėliau kaip iki N + 1 metų birželio 1 d. Sąjungos įstaiga praneša Komisijai apie perkeltų asignuotųjų įplaukų vykdymą.
16 straipsnis
Asignavimų panaikinimas
Tais atvejais, kai įsipareigojimai panaikinami bet kuriais kitais finansiniais metais, einančiais po finansinių metų, kuriais asignavimai buvo įrašyti į Sąjungos įstaigos biudžetą, dėl tos priežasties, kad veiksmai, kuriems jie buvo numatyti, nebuvo visiškai arba iš dalies įgyvendinti, atitinkami asignavimai atšaukiami.
17 straipsnis
Įsipareigojimai
1. Nuo kiekvienų metų spalio 15 d. įprastos administracinės išlaidos gali būti paskirstytos iš anksto pagal kitiems finansiniams metams numatytus asignavimus. Tačiau tokie įsipareigojimai neviršija vieno ketvirtadalio asignavimų, valdybos nustatytų pagal atitinkamą biudžeto eilutę einamiesiems finansiniams metams. Jie netaikomi tokioms naujoms išlaidų rūšims, kurios dar nėra iš esmės patvirtintos paskutiniame tinkamai priimtame Sąjungos įstaigos biudžete.
2. Išlaidos, kurios apmokamos iš anksto, pavyzdžiui, nuompinigiai, gali būti išmokamos nuo gruodžio 1 d. iš kitiems finansiniams metams skirtų asignavimų. Tokiu atveju 1 dalyje minima riba netaikoma.
18 straipsnis
Taisyklės, taikytinos pavėluotai priėmus Sąjungos įstaigos biudžetą
1. Jei finansinių metų pradžioje Sąjungos įstaigos biudžetas dar nėra galutinai priimtas, taikomos 2-6 dalyse nustatytos taisyklės.
2. Įsipareigojimai ir mokėjimai gali būti atliekami laikantis 3 dalyje nurodytų apribojimų.
3. Galima nustatyti kiekvieno skyriaus įsipareigojimus, neviršijančius ankstesnių finansinių metų atitinkamo skyriaus visų asignavimų, kurie buvo patvirtinti, vieno ketvirtadalio, pridedant vieną dvyliktąją už kiekvieną praėjusį mėnesį.
Įplaukų ir išlaidų sąmatoje numatyta asignavimų riba neviršijama.
Mokėjimus galima atlikti kas mėnesį pagal kiekvieną skyrių, neviršijant ankstesnių finansinių metų atitinkamo skyriaus patvirtintų asignavimų vienos dvyliktosios dalies. Tačiau ta suma neviršija įplaukų ir išlaidų sąmatoje tame pačiame skyriuje numatytų asignavimų vienos dvyliktosios dalies.
4. Ankstesnių finansinių metų atitinkamo skyriaus patvirtinti asignavimai, kaip nurodyta 2 ir 3 dalyse, suprantami kaip Sąjungos įstaigos biudžete, įskaitant taisomuosius biudžetus, pripažinti asignavimai ir patikslinti pagal tais finansiniais metais atliktus perkėlimus.
5. Direktoriaus prašymu, jei to reikia Sąjungos įstaigos veiksmui tęsti ir valdymo poreikiams tenkinti, valdyba gali leisti viršyti įsipareigojimus ir mokėjimus, kuriuos automatiškai galima naudoti pagal 2 ir 3 dalis, viršijant vieną laikinąją dvyliktąją dalį, bet neviršijant keturių laikinųjų dvyliktųjų dalių, išskyrus tinkamai pagrįstus atvejus.
Papildomos dvyliktosios dalys skiriamos visos ir nedalijamos.
6. Jei konkrečiam skyriui pagal 5 dalį skirtų keturių laikinų dvyliktųjų dalių nepakanka išlaidoms, kurios yra būtinos siekiant išvengti Sąjungos įstaigos veiksmo, kuriam taikomas atitinkamas skyrius, tęstinumo pertrūkio, padengti, išimties tvarka gali būti duotas leidimas viršyti asignavimų sumą, įrašytą į buvusių finansinių metų Sąjungos įstaigos biudžeto atitinkamą skyrių. Valdyba imasi veiksmų 5 dalyje nustatyta tvarka. Tačiau jokiu atveju negalima viršyti bendros visų asignavimų sumos, numatytos ankstesnių finansinių metų Sąjungos įstaigos biudžete arba pasiūlytame Sąjungos įstaigos biudžeto projekte.
3 SKYRIUS
Subalansuotumo principas
19 straipsnis
Apibrėžtis ir taikymo sritis
1. Įplaukos ir mokėjimų asignavimai turi būti subalansuoti.
2. Mokėjimų asignavimai negali viršyti Sąjungos išmokos sumos, pridėjus nuosavas įplaukas ir visas kitas įplaukas, nurodytas 6 straipsnyje.
3. Įstaigų, kurių įplaukas, be Sąjungos išmokos, sudaro mokesčiai ir rinkliavos, mokesčiai turėtų būtų nustatyti tokio dydžio, kad nesusikauptų didelis perviršis. Jeigu pakartotinai susidaro didelis teigiamas arba neigiamas biudžeto vykdymo rezultatas, kaip numatyta 97 straipsnyje, mokesčių ir rinkliavų dydis peržiūrimas.
4. Sąjungos įstaiga negali imti paskolų pagal Sąjungos įstaigos biudžeto struktūrą.
5. Sąjungos išmoka Sąjungos įstaigai Sąjungos įstaigos biudžetui yra išlyginamoji išmoka ir gali būti padalyta į kelis mokėjimus.
6. Sąjungos įstaiga vykdo griežtą grynųjų pinigų valdymą, tinkamai įvertindama asignuotąsias įplaukas, kad užtikrintų, jog jos grynųjų pinigų likutis ribojamas tinkamai pagrįstais reikalavimais. Kartu su prašymu apmokėti ji pateikia išsamią ir naujausią savo realaus grynųjų pinigų poreikio per metus prognozę, įskaitant informaciją apie asignuotąsias įplaukas.
20 straipsnis
Finansinių metų biudžeto vykdymo rezultatas
1. Jeigu biudžeto vykdymo rezultatas, kaip numatyta 97 straipsnyje, yra teigiamas, Komisijai grąžinama suma, neviršijanti per metus išmokėtų lėšų sumos. Biudžeto vykdymo rezultato dalis, kuri viršija per metus išmokėtą Sąjungos išmoką, kitais finansiniais metais į Sąjungos įstaigos biudžetą įrašoma kaip įplaukos.
Pirma pastraipa taip pat taikoma, kai Sąjungos įstaigos įplaukas, be Sąjungos išmokos, sudaro mokesčiai ir rinkliavos.
Į biudžetą įrašytos išmokos ir faktiškai Sąjungos įstaigai išmokėtų lėšų skirtumas atšaukiamas.
Sąjungos įstaigos ne vėliau kaip iki N metų sausio 31 d. pateikia numatomą N - 1 metų biudžeto vykdymo rezultato sąmatą, kurios suma vėliau N metais turi būti grąžinta į biudžetą, siekiant papildyti jau turimą informaciją apie N - 2 metų biudžeto vykdymo rezultatą. Komisija tinkamai atsižvelgia į šią informaciją, vertindama Sąjungos įstaigos N + 1 metų finansinius poreikius.
2. Išimtiniais atvejais, kai steigiamajame akte numatyta, kad įplaukos iš mokesčių ir rinkliavų priskiriamos specialioms išlaidoms, Sąjungos įstaiga gali perkelti mokesčių ir rinkliavų likutį kaip asignuotąsias įplaukas veiklai, susijusiai su paslaugų, už kurias mokėtinas mokestis, teikimu.
3. Jeigu biudžeto vykdymo rezultatas, kaip numatyta 97 straipsnyje, yra neigiamas, jo suma kitais finansiniais metais į Sąjungos įstaigos biudžetą įrašoma kaip mokėjimų asignavimai arba prireikus kitais finansiniais metais kompensuojama teigiamo biudžeto vykdymo rezultato suma.
4. Įplaukos arba mokėjimų asignavimai į Sąjungos įstaigos biudžetą įrašomi vykstant biudžeto procedūrai, pasinaudojant Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 39 straipsnyje nustatyta taisomojo rašto procedūra, arba vykdant Sąjungos įstaigos biudžetą - taisomuoju biudžetu.
4 SKYRIUS
Apskaitos vieneto principas
21 straipsnis
Euro naudojimas
Sąjungos įstaigos biudžetas sudaromas ir vykdomas eurais, sąskaitos pateikiamos eurais. Tačiau pinigų srautų tikslais apskaitos pareigūnas, o avansinių sąskaitų atveju - avansinių lėšų administratoriai, įgaliojami vykdyti operacijas kitomis valiutomis, kaip nustatyta kiekvienos Sąjungos įstaigos finansinėse taisyklėse.
5 SKYRIUS
Universalumo principas
22 straipsnis
Apibrėžtis ir taikymo sritis
Nedarant poveikio 23 straipsniui, visos įplaukos padengia visus mokėjimų asignavimus. Nedarant poveikio 25 straipsniui, visos įplaukos ir išlaidos įrašomos, netikslinant jų viena kitos atžvilgiu.
23 straipsnis
Asignuotosios įplaukos
1. Išorės asignuotosios įplaukos ir vidaus asignuotosios įplaukos naudojamos specialioms išlaidoms padengti.
2. Išorės asignuotąsias įplaukas sudaro:
a)
valstybių narių ir trečiųjų šalių, įskaitant abiem atvejais valstybines agentūras, subjektus arba fizinius asmenis, finansiniai įnašai tam tikrai Sąjungos įstaigų veiklai, kiek tai numatyta Sąjungos įstaigos ir atitinkamos valstybės narės, trečiųjų šalių arba valstybinių agentūrų, subjektų arba fizinių asmenų sudarytame susitarime;
b)
konkretiems tikslams skirtos įplaukos, pvz., fondų pajamos, subsidijos, dovanojamas turtas ir testamentu paliekamas turtas;
c)
a punkte nenumatyti trečiųjų šalių arba įvairių Sąjungai nepriklausančių įstaigų finansiniai įnašai į Sąjungos įstaigų veiklą;
-
įplaukos iš ad hoc dotacijų, nurodytų 7 straipsnyje;
-
įplaukos iš įgaliojimų perdavimo susitarimų, nurodytų 8 straipsnyje;
d)
3 dalyje nurodytos vidaus asignuotosios įplaukos, papildančios šios dalies a-c punktuose nurodytas kitas įplaukas;
e)
įplaukos iš mokesčių ir rinkliavų, nurodytų 6 straipsnio 2 dalyje.
3. Vidaus asignuotąsias įplaukas sudaro:
a)
iš trečiųjų šalių už jų prašymu pateiktas prekes, suteiktas paslaugas arba atliktą darbą gautos įplaukos, išskyrus 6 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytus mokesčius ir rinkliavas;
b)
įplaukos, gautos už parduotas transporto priemones, įrangą, prietaisus, medžiagas ir mokslinius bei techninius aparatus, kurie keičiami kitais arba šalinami iš apyvartos visiškai nurašius jų buhalterinę vertę;
c)
įplaukos iš pagal 62 straipsnį grąžinamų neteisingai išmokėtų sumų;
d)
įplaukos už Sąjungos institucijoms arba kitoms Sąjungos įstaigoms pateiktas prekes, suteiktas paslaugas ir atliktą darbą;
e)
gautos draudimo išmokos;
f)
nuomojant patalpas gautos įplaukos;
g)
įplaukos iš leidinių ir filmų, įskaitant leidinius elektronine forma, pardavimo;
h)
įplaukos iš tolesnio mokesčių kompensavimo pagal 25 straipsnio 3 dalies b punktą.
4. Nedarant poveikio 23 straipsnio 2 dalies e punktui, atitinkamu steigiamuoju aktu taip pat galima skirti įplaukas specialioms išlaidoms padengti. Jeigu atitinkamame steigiamajame akte nenumatyta kitaip, tokios įplaukos yra vidaus asignuotosios įplaukos.
5. Visos įplaukos, kaip numatyta 2 dalies a-c punktuose ir 3 dalies a ir d punktuose, apima visas tiesiogines ir netiesiogines išlaidas, susidariusias dėl atitinkamos veiklos arba tikslo.
6. Sąjungos įstaigos biudžete yra įrašytos eilutės, skirtos išorės asignuotosioms įplaukoms ir vidaus asignuotosioms įplaukoms, ir visais įmanomais atvejais nurodoma suma.
Į įplaukų ir išlaidų sąmatą gali būti įtraukta tik tokio dydžio asignuotųjų įplaukų suma, dėl kurios neabejojama sąmatos sudarymo dieną.
24 straipsnis
Dovanojamas turtas
1. Direktorius gali priimti bet kokį Sąjungos įstaigai dovanojamą turtą, tokį kaip fondai, subsidijos, dovanojamas turtas ir testamentu paliekamas turtas.
2. Priimant dovanojamą turtą, su kuriuo yra susijusios finansinės išlaidos, būtina gauti valdybos arba, jeigu tai leidžiama pagal steigiamąjį aktą, vykdomosios valdybos leidimą, dėl kurio sprendimas priimamas per du mėnesius nuo prašymo gavimo datos. Jei per tą laiką valdyba arba, jeigu tai leidžiama pagal steigiamąjį aktą, vykdomoji vadyba tokio sprendimo nepriima, laikoma, kad dovanojamas turtas priimamas.
25 straipsnis
Atskaitymų ir valiutos keitimo kursų tikslinimo taisyklės
1. Iš mokėjimo prašymų, kurie paskui perduodami grynajai sumai apmokėti, gali būti atskaitoma:
a)
baudos, paskirtos viešųjų pirkimų sutarčių šalims arba naudos gavėjams;
b)
nuolaidos, grąžinimai ir kompensacijos pagal atskiras sąskaitas ir išlaidų ataskaitas;
c)
skirtumas, susidaręs dėl netinkamai išmokėtų sumų.
Pirmos pastraipos c punkte nurodytas skirtumas, susidaręs dėl netinkamai išmokėtų sumų, gali būti tiesiogiai atskaitomas iš naujo tarpinio mokėjimo arba likučių išmokėjimo tam pačiam gavėjui pagal tą patį skyrių, straipsnį ir už tuos pačius finansinius metus, kuriais buvo išmokėta per didelė suma.
Pirmos pastraipos c punkte nurodytiems atskaitymams taikomos Sąjungos apskaitos taisyklės.
2. Sąjungos įstaigai suteiktų produktų arba paslaugų kaina, į kurią įeina mokesčiai, kuriuos pagal Protokolą dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų grąžina valstybės narės, įskaitoma į Sąjungos įstaigos biudžetą kaip suma be mokesčių, jeigu tai taikoma Sąjungos įstaigai.
3. Sąjungos įstaigai suteiktų produktų arba paslaugų kaina, į kurią įeina mokesčiai, kuriuos grąžina trečiosios šalys, remdamosi atitinkamais susitarimais, gali būti įskaitoma į Sąjungos įstaigos biudžetą vienu iš šių būdų, kaip:
a)
suma be mokesčių;
b)
suma su mokesčiais. Tokiu atveju vėliau kompensuoti mokesčiai traktuojami kaip vidaus asignuotosios įplaukos.
4. Visi nacionaliniai mokesčiai, kuriuos Sąjungos įstaiga laikinai apmoka pagal 2 ir 3 dalis, įrašomi į laikinąją sąskaitą ir lieka ten įrašyti tol, kol atitinkama valstybė narė juos grąžina.
5. Bet kuris neigiamas biudžeto vykdymo rezultatas į Sąjungos įstaigos biudžetą įrašomas kaip išlaidos.
6. Galima daryti patikslinimus dėl valiutų santykio skirtumų Sąjungos įstaigos biudžeto vykdymo metu. Galutinis teigiamas arba neigiamas rezultatas įrašomas į metų biudžeto vykdymo rezultatą.
6 SKYRIUS
Konkretumo principas
26 straipsnis
Bendrosios nuostatos
Asignavimai paskiriami konkretiems tikslams pagal antraštinę dalį ir skyrių. Skyriai toliau dalijami į straipsnius ir punktus.
27 straipsnis
Perkėlimai
1. Direktorius asignavimus gali perkelti:
a)
iš vienos antraštinės dalies į kitą ne daugiau kaip 10 % asignavimų tiems metams, kurie nurodyti eilutėje, iš kurios perkeliami asignavimai;
b)
iš vieno skyriaus į kitą ir iš vieno straipsnio į kitą be apribojimų.
2. Dėl perkėlimų, viršijančių 1 dalyje nurodytas ribas, direktorius gali pasiūlyti valdybai arba, jeigu tai leidžiama pagal steigiamąjį aktą, vykdomajai valdybai asignavimus perkelti iš vienos antraštinės dalies į kitą. Valdyba arba, jeigu tai leidžiama pagal steigiamąjį aktą, vykdomoji valdyba per tris savaites gali pareikšti nepritarianti tokiems perkėlimams. Po šio termino perkėlimai laikomi priimtais.
3. Pasiūlymai dėl perkėlimų ir atlikti perkėlimai pagal 1 ir 2 dalis pagrindžiami atitinkamais ir išsamiais patvirtinamaisiais dokumentais, iš kurių matyti kredituotinose eilutėse ir eilutėse, iš kurių asignavimai perkeliami, įrašytų asignavimų vykdymas ir reikalingų sumų sąmata iki finansinių metų pabaigos.
4. Apie visus atliktus perkėlimus direktorius kuo greičiau praneša valdybai. Direktorius praneša Europos Parlamentui ir Tarybai apie visus pagal 2 dalį atliktus perkėlimus.
28 straipsnis
Specialios perkėlimo taisyklės
1. Asignavimai gali būti perkelti tik į Sąjungos įstaigos biudžeto eilutes, į kurias Sąjungos įstaigos biudžete leidžiama įrašyti asignavimus arba kuriose yra simbolinis įrašas „pro memoria“.
2. Asignavimai, atitinkantys asignuotąsias įplaukas, gali būti perkelti tik tuo atveju, jei tokios įplaukos naudojamos tai paskirčiai, kuriai jos yra numatytos.
7 SKYRIUS
Patikimo finansų valdymo principas
29 straipsnis
Ekonomiškumo, veiksmingumo ir efektyvumo principai / Patikimo finansų valdymo principas
1. Asignavimai naudojami laikantis patikimo finansų valdymo principo, tai yra laikantis ekonomiškumo, veiksmingumo ir efektyvumo principų.
2. Ekonomiškumo principu reikalaujama, kad Sąjungos įstaigos veiklos vykdymui reikalingi ištekliai būtų prieinami reikiamu laiku, pakankamo dydžio ir kokybės bei geriausia kaina.
Veiksmingumo principas reiškia siekti geriausio panaudotų išteklių ir pasiektų rezultatų santykio.
Efektyvumo principas - tai konkrečių nustatytų tikslų įvykdymas ir planuotų rezultatų pasiekimas.
3. Sąjungos įstaiga dalyvauja atliekant lyginamąją analizę, nurodytą Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 50 straipsnyje.
Lyginamoji analizė apima:
-
Sąjungos įstaigos horizontaliųjų tarnybų veiksmingumo peržiūrą;
-
dalijimosi tarnybomis arba visiško jų funkcijų perdavimo kitai Sąjungos įstaigai arba Komisijai sąnaudų ir naudos santykiu grindžiamą analizę.
Atlikdama šio straipsnio pirmoje ir antroje pastraipose nurodytą lyginamąją analizę, Sąjungos įstaiga imasi būtinų priemonių, kad išvengtų bet kokio interesų konflikto.
4. Visiems Sąjungos įstaigos biudžete numatytiems veiklos sektoriams nustatomi konkretūs, išmatuojami, pasiekiami, svarbūs ir nurodyto laikotarpio tikslai. Tų tikslų pasiekimas stebimas pagal kiekvienos veiklos rodiklius, o direktorius valdybai teikia informaciją. Ta formacija teikiama kasmet ne vėliau kaip kartu su dokumentais, pridedamais prie Sąjungos įstaigos biudžeto projekto.
5. Siekdama tobulinti sprendimų priėmimą, Sąjungos įstaiga atlieka ex ante ir ex post vertinimus, laikydamasi Komisijos pateiktų nurodymų. Tokie vertinimai taikomi visoms programoms ir veiklai, susijusioms su didelėmis išlaidomis, o vertinimo rezultatai pateikiami valdybai.
6. Direktorius parengia vertinimo, nurodyto 5 dalyje, išvadų tolesnio įgyvendinimo priemonių veiksmų planą ir du kartus per metus Komisijai ir reguliariai valdybai teikia jo pažangos ataskaitą.
7. Valdyba vykdo 6 dalyje nurodyto veiksmų plano įgyvendinimo priežiūrą.
30 straipsnis
Biudžeto vykdymo vidaus kontrolė
1. Sąjungos įstaigos biudžetas vykdomas taikant efektyvią ir veiksmingą vidaus kontrolę.
2. Sąjungos įstaigos biudžeto vykdymo tikslais vidaus kontrolė apibrėžiama kaip procesas, taikomas visais valdymo lygiais, kurio paskirtis - patikimai užtikrinti šių tikslų įgyvendinimą:
a)
operacijų efektyvumo, veiksmingumo ir ekonomiškumo;
b)
ataskaitų teikimo patikimumo;
c)
turto ir informacijos apsaugos;
d)
sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos, nustatymo, ištaisymo ir tolesnių su tokiu sukčiavimu ir pažeidimais susijusių veiksmų vykdymo;
e)
tinkamo rizikos, susijusios su pagrindinių operacijų teisėtumu ir tvarkingumu, valdymo atsižvelgiant į daugiametį programų ir atitinkamų mokėjimų pobūdį.
3. Veiksminga vidaus kontrolė grindžiama geriausia tarptautine praktika ir visų pirma apima:
a)
užduočių atskyrimą;
b)
tinkamą rizikos valdymą ir kontrolės strategiją, įskaitant kontrolę gavėjo lygmeniu;
c)
interesų konfliktų vengimą;
d)
tinkamą audito seką ir duomenų vientisumą duomenų sistemose;
e)
veiklos stebėsenos ir tolesnių priemonių nustačius vidaus kontrolės trūkumus ir išimtis taikymo procedūras;
f)
periodinį patikimo vidaus kontrolės sistemos veikimo vertinimą.
4. Veiksminga vidaus kontrolė grindžiama šiais elementais:
a)
tinkamo rizikos valdymo ir kontrolės strategijos, koordinuojamos tarp atitinkamų kontrolės grandinės dalyvių, įgyvendinimu;
b)
atliktos kontrolės rezultatų prieinamumu visiems atitinkamiems kontrolės grandinės dalyviams;
c)
kai tinkama, rėmimusi nepriklausomomis audito nuomonėmis, jei susijusios veiklos kokybė yra tinkama ir priimtina ir jei ji buvo vykdoma vadovaujantis standartais, dėl kurių buvo susitarta;
d)
savalaikiu taisomųjų priemonių, įskaitant, jei tinkama, atgrasomąsias nuobaudas, taikymu;
e)
kartotinės kontrolės panaikinimu;
f)
kontrolės ekonominės naudos gerinimu.
8 SKYRIUS
Skaidrumo principas
31 straipsnis
Ataskaitų rinkinio, biudžeto ir kitų ataskaitų paskelbimas
1. Sąjungos įstaigos biudžetas sudaromas ir vykdomas ir ataskaitos pateikiamos laikantis skaidrumo principo.
2. Sąjungos įstaigos biudžeto santrauka ir visi galutinai priimti Sąjungos įstaigos biudžeto pakeitimai skelbiami Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje per tris mėnesius nuo jų priėmimo.
Santraukoje nurodomos penkios pagrindinės Sąjungos įstaigos įplaukų biudžeto eilutės, penkios pagrindinės biudžeto administracinių ir veiklos išlaidų eilutės, etatų planas ir numatytas pagal sutartis dirbančių darbuotojų skaičius, išreikštas visos darbo dienos ekvivalentais, kuriam biudžete yra numatyti asignavimai, bei komandiruoti nacionaliniai ekspertai. Joje taip pat nurodomi praėjusių metų duomenys.
3. Sąjungos įstaigos biudžetas, įskaitant etatų planą ir Sąjungos įstaigos taisomuosius biudžetus, kai jie yra galutinai priimti, taip pat numatytą pagal sutartis dirbančių darbuotojų skaičių, išreikštą visos darbo dienos ekvivalentais, kuriam biudžete yra numatyti asignavimai, ir komandiruotus nacionalinius ekspertus, pateikiamas susipažinti Europos Parlamentui ir Tarybai, Audito Rūmams ir Komisijai bei paskelbiami atitinkamos Sąjungos įstaigos interneto svetainėje per keturias savaites nuo jų priėmimo.
4. Sąjungos įstaiga ne vėliau kaip kitų finansinių metų birželio 30 d. savo interneto svetainėje paskelbia informaciją apie Sąjungos įstaigos biudžeto lėšų gavėjus, įskaitant ekspertus, su kuriais sudarytos sutartys pagal 89 straipsnį, naudojant standartinę pateikimo procedūrą pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 1268/2012 (7) 21 straipsnio 2, 3 ir 4 dalis. Paskelbta informacija yra lengvai prieinama, skaidri ir visapusiška. Informacija pateikiama deramai laikantis konfidencialumo ir saugumo reikalavimų, visų pirma asmens duomenų apsaugos reikalavimo, nustatyto Reglamente (EB) Nr. 45/2001.
III ANTRAŠTINĖ DALIS
BIUDŽETO SUDARYMAS IR STRUKTŪRA
1 SKYRIUS
Sąjungos įstaigos biudžeto sudarymas
32 straipsnis
Metinis ir daugiametis programavimas
1. Sąjungos įstaiga parengia programavimo dokumentą, kuriame nurodomas daugiametis ir metinis programavimas, atsižvelgiant į Komisijos nustatytas gaires.
2. Daugiametėje programoje nustatoma:
-
bendras strateginis programavimas, įskaitant tikslus, laukiamus rezultatus ir veiklos rodiklius;
-
išteklių programavimas, įskaitant daugiametį biudžetą ir darbuotojus.
Išteklių programavimas apima kokybinę ir kiekybinę informaciją apie žmogiškuosius išteklius ir biudžeto klausimus ataskaitų rengimo tikslais, visų pirma:
-
apie N - 1 ir n metus - informacija apie pareigūnų, laikinųjų darbuotojų ir sutartininkų skaičių, kaip apibrėžta Tarnybos nuostatuose, taip pat komandiruotų nacionalinių ekspertų skaičių;
-
apie N - 1 metus - biudžeto operacijų pagal 97 straipsnį sąmata ir informacija apie Sąjungos įstaigos priimančiosios valstybės narės įnašą natūra;
-
apie N + 1 metus - pareigūnų, laikinųjų darbuotojų ir sutartininkų skaičiaus įvertis, kaip apibrėžta Tarnybos nuostatuose;
-
vėlesniais metais, numatomas biudžetas ir darbuotojų išteklių programavimas.
Komisija Sąjungos įstaigai pateikia savo atitinkamų tarnybų nuomonę apie žmogiškųjų išteklių programavimo projektą.
Jeigu Sąjungos įstaiga visiškai neatsižvelgia į Komisijos tarnybų nuomonę, ji Komisijai pateikia atitinkamus paaiškinimus.
Išteklių programavimas kasmet atnaujinamas. Prireikus strateginis programavimas atnaujinamas, visų pirma siekiant atsižvelgti į bendro vertinimo, nurodyto steigiamajame akte, rezultatus.
3. Sąjungos įstaigos metinėje darbo programoje nustatomi išsamūs tikslai ir numatomi rezultatai, įskaitant rezultatų rodiklius. Į jį taip pat įtraukiamas veiksmo (-ų), kurį (kuriuos) ketinama finansuoti, aprašymas, nurodoma kiekvienam veiksmui skirta finansinių ir žmogiškųjų išteklių suma. Metinė darbo programa dera su 1 dalyje nurodyta daugiamete programa.
Joje aiškiai nurodoma, kurios Sąjungos įstaigos užduotys buvo papildomai paskirtos, pakeistos ar panaikintos, palyginti su praėjusiais finansiniais metais.
4. Bet kokie esminiai metinės darbo programos pakeitimai priimami pagal tą pačią procedūrą kaip ir pradinė darbo programa pagal steigiamojo akto ir šio reglamento 33 straipsnio nuostatas.
Valdyba Sąjungos įstaigos leidimus suteikiančiam pareigūnui gali suteikti įgaliojimus priimti neesminius metinės darbo programos pakeitimus.
33 straipsnis
Biudžeto sudarymas
1. Biudžetas sudaromas laikantis steigiamojo akto nuostatų.
2. Sąjungos įstaiga ne vėliau kaip kiekvienų metų sausio 31 d. Komisijai perduoda savo įplaukų ir išlaidų sąmatos preliminarų projektą ir bendrąsias gaires, kuriomis grindžiama sąmata.
3. Pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 37 straipsnį kiekvienais metais Sąjungos įstaiga, vadovaudamasi savo steigiamuoju dokumentu, Komisijai, Europos Parlamentui ir Tarybai perduoda savo įplaukų ir išlaidų sąmatą.
4. Sąjungos įstaigos įplaukų ir išlaidų sąmatą sudaro:
a)
etatų planas, kuriuo nustatomas nuolatinių ir laikinų etatų skaičius, neviršijantis biudžeto asignavimų ribų, pagal lygį ir kategoriją;
b)
tuo atveju, jei etatų skaičius pasikeičia, aiškinamasis raštas, kuriuo pagrindžiamas prašymas leisti sukurti naujų etatų;
c)
išmokų ir įplaukų ketvirčio sąmata;
d)
informacija apie visų įvairioms veiklos sritims anksčiau nustatytų tikslų įgyvendinimą. Į vertinimo rezultatus atsižvelgiama ir jie nurodomi kaip Sąjungos įstaigos siūlomo biudžeto padidinimo ar sumažinimo, palyginti su jos biudžetu N metais, galimos naudos įrodymas.
5. Sąjungos įstaiga ne vėliau kaip kiekvienų metų sausio 31 d. Komisijai, Europos Parlamentui ir Tarybai perduoda savo programavimo dokumento projektą, nurodytą 32 straipsnyje, ir visas vėliau atnaujintas to dokumento versijas.
6. Laikydamasi biudžeto priėmimo procedūros, Komisija Sąjungos įstaigos sąmatą siunčia Europos Parlamentui ir Tarybai ir siūlo Sąjungos įstaigai skirtinos išmokos sumą bei darbuotojų skaičių, kurio, jos nuomone, įstaigai reikia. Komisija parengia Sąjungos įstaigos etatų plano projektą ir numatytą sutartininkų bei komandiruotų nacionalinių ekspertų skaičių, išreikštą visos darbo dienos ekvivalentais, kuriam siūloma numatyti asignavimus, kai tik Komisija sudarys biudžeto projektą.
7. Europos Parlamentas ir Taryba priima Sąjungos įstaigos etatų planą ir visus vėlesnius jo pakeitimus pagal 38 straipsnio 1 dalį. Etatų planas skelbiamas bendrojo biudžeto III skirsnio priede „Komisija“.
8. Sąjungos įstaigos biudžetą ir etatų planą kartu su programavimo dokumentu, nurodytu 32 straipsnyje, priima valdyba. Jie tampa galutiniais, kai yra galutinai priimamas biudžetas, kuriame nustatomas išmokos dydis ir etatų planas, ir prireikus Sąjungos įstaigos biudžetas bei etatų planas yra atitinkamai tikslinami.
9. Sąjungos įstaigai pavesdama naujas užduotis Komisija, nedarydama poveikio steigiamojo akto keitimo teisėkūros procedūrai, Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia reikiamą informaciją, kad būtų galima įvertinti naujų užduočių poveikį Sąjungos įstaigos ištekliams ir prireikus peržiūrėti jos finansavimą.
34 straipsnis
Taisomieji biudžetai
Visi Sąjungos įstaigos biudžeto, įskaitant etatų planą, pakeitimai priimami taisomuoju biudžetu pagal tą pačią procedūrą kaip ir pradinis Sąjungos įstaigos biudžetas pagal steigiamojo akto ir šio reglamento 33 straipsnio nuostatas.
2 SKYRIUS
Sąjungos įstaigos biudžeto struktūra ir pateikimas
35 straipsnis
Sąjungos įstaigos biudžeto struktūra ir pateikimas
Sąjungos įstaigos biudžetas susideda iš įplaukų suvestinės ir išlaidų suvestinės.
36 straipsnis
Biudžeto nomenklatūra
Jei tai pagrindžiama Sąjungos įstaigos veiklos pobūdžiu, išlaidų suvestinė turi būti sudaroma pagal nomenklatūrą ir yra suklasifikuota pagal paskirtį. Šią nomenklatūrą nustato Sąjungos įstaiga, ir joje aiškiai skiriami administraciniai asignavimai ir veiklos asignavimai.
37 straipsnis
Sąjungos įstaigos biudžeto pateikimas
Sąjungos įstaigos biudžete pateikiama:
1.
įplaukų suvestinėje:
a)
atitinkamų finansinių metų Sąjungos įstaigos įplaukų sąmata (N metai);
b)
praėjusių finansinių metų įplaukų sąmata ir N - 2 metų įplaukos;
c)
atitinkamos pastabos kiekvienoje įplaukų eilutėje;
2.
išlaidų suvestinėje:
a)
N metų įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai;
b)
praėjusių finansinių metų įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai ir N - 2 metų įsipareigotos išlaidos ir apmokėtos išlaidos, pastarosios išreiškiamos kaip Sąjungos įstaigos N metų biudžeto procentinė dalis;
c)
ateinančių metų privalomų vykdant biudžetinius įsipareigojimus, prisiimtus ankstesniais finansiniais metais, mokėjimo terminų suvestinė;
d)
atitinkamos pastabos kiekvienoje padaloje.
38 straipsnis
Etatų plano taisyklės
1. 33 straipsnyje minimame etatų plane šalia finansiniais metais leistino etatų skaičiaus nurodomas leistinas skaičius ankstesniais metais, taip pat realiai užpildytų etatų skaičius. Tai yra nekeičiamas Sąjungos įstaigai nustatytas limitas. Negali būti jokių šį limitą viršijančių paskyrimų.
Tačiau, išskyrus AD 16, AD 15, AD 14 ir AD 13 lygius, valdyba gali keisti jų etatų planą iki 10 % nustatytų etatų skaičiaus, jei laikomasi šių sąlygų:
a)
nedaromas poveikis personalo asignavimų dydžiui per visus finansinius metus;
b)
neviršijamas bendras etatų plane nustatytas etatų skaičius;
c)
Sąjungos įstaiga dalyvavo atliekant lyginamąją analizę su kitomis Sąjungos įstaigomis, vykdant Komisijos inicijuotą darbuotojų vertinimą.
2. Nukrypstant nuo šio straipsnio 1 dalies antros pastraipos, ne visą darbo dieną, kurią vadovaudamasi Tarnybos nuostatais, leidžia paskyrimų tarnyba, tikslai gali būti pasiekti kitais paskyrimais. Jeigu darbuotojas prašo panaikinti leidimą iki laikotarpio, kuriam jis duotas, pabaigos, Sąjungos įstaiga kuo greičiau imasi tinkamų priemonių užtikrinti, kad būtų laikomasi 1 dalies antros pastraipos b punkte nurodyto limito.
IV ANTRAŠTINĖ DALIS
SĄJUNGOS ĮSTAIGOS BIUDŽETO VYKDYMAS
1 SKYRIUS
Bendrosios nuostatos
39 straipsnis
Biudžeto vykdymas pagal patikimo finansų valdymo principą
1. Leidimus suteikiančio pareigūno pareigas atlieka direktorius. Jis biudžeto įplaukas ir išlaidas vykdo pagal Sąjungos įstaigos finansines taisykles ir patikimo finansų valdymo principą savo atsakomybe ir neviršydamas leistinų asignavimų.
2. Nedarant poveikio leidimus suteikiančio pareigūno atsakomybės sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos ir nustatymo srityje, Sąjungos įstaiga dalyvauja Europos kovos su sukčiavimu tarnybos sukčiavimo prevencijos veikloje.
40 straipsnis
Biudžeto vykdymo įgaliojimų perdavimas
1. Direktorius gali perduoti biudžeto vykdymo įgaliojimus Sąjungos įstaigos darbuotojams, kuriems taikomi Tarnybos nuostatai, pagal valdybos priimtose Sąjungos įstaigos finansinėse taisyklėse nustatytas sąlygas. Taip įgalioti asmenys gali veikti tik jeigu jie neperžengia aiškiai jiems suteiktų įgaliojimų.
2. Asmuo, kuriam tie įgaliojimai yra perduoti, gali perįgalioti kitus asmenis, kaip numatyta šio reglamento įgyvendinimo taisyklėse, nurodytose 114 straipsnyje. Kiekvienam perįgaliojimo veiksmui turi aiškiai pritarti direktorius.
41 straipsnis
Interesų konfliktas
1. Finansų pareigūnai, kaip numatyta šios antraštinės dalies 2 skyriuje, ir visi kiti su biudžeto vykdymu ir valdymu, įskaitant susijusius parengiamuosius aktus, auditu arba kontrole susiję asmenys nesiima veiksmų, dėl kurių gali kilti jų ir Sąjungos įstaigos interesų konfliktas.
Jei toks pavojus kyla, atitinkamas asmuo susilaiko nuo tokių veiksmų ir praneša apie tai kompetentingai institucijai, kuri raštu patvirtina, ar interesų konfliktas egzistuoja. Jei nustatyta, kad interesų konfliktas egzistuoja, atitinkamas asmuo nutraukia bet kokią susijusią veiklą. Kompetentinga institucija imasi visų tolesnių tinkamų veiksmų.
2. 1 dalyje minimas interesų konfliktas konstatuojamas tais atvejais, kai dėl priežasčių, susijusių su šeima, emociniu gyvenimu, politine arba pilietine priklausomybe, ekonominiais interesais arba kitais su gavėju turimais bendrais interesais, kyla pavojus, kad 1 dalyje nurodytas finansų pareigūnas arba kitas asmuo nebegalės nešališkai ir objektyviai atlikti savo pareigų.
3. 1 dalyje minėta kompetentinga institucija - tai atitinkamo darbuotojo tiesioginis viršininkas. Jeigu darbuotojas yra direktorius, kompetentinga institucija yra valdyba arba, jeigu tai leidžiama pagal steigiamąjį aktą, vykdomoji valdyba.
4. Sąjungos įstaiga priima interesų konflikto prevencijos ir valdymo taisykles.
42 straipsnis
Sąjungos įstaigos biudžeto vykdymo metodas
1. Sąjungos įstaigos biudžetą vykdo direktorius per savo departamentus, kuriems jis vadovauja.
2. Išoriniams privataus sektoriaus subjektams arba institucijoms, neteikiančioms viešųjų paslaugų, sutarčių pagrindu galima pavesti techninės ekspertizės užduotis ir administracinius, parengiamuosius arba pagalbinius darbus, kuriuos atliekant nesinaudojama viešosios valdžios įgaliojimais ar neveikiama savo nuožiūra, kai tai yra tikrai būtina.
2 SKYRIUS
Finansų pareigūnai
1 skirsnis
Pareigų atskyrimo principai
43 straipsnis
Pareigų atskyrimas
Leidimus suteikiančio pareigūno ir apskaitos pareigūno pareigos yra atskirtos ir nesidubliuoja.
2 skirsnis
Leidimus suteikiantis pareigūnas
44 straipsnis
Leidimus suteikiančio pareigūno įgaliojimai ir pareigos
1. Leidimus suteikiantis pareigūnas yra atsakingas už įplaukų ir išlaidų vykdymą, vadovaujantis patikimo finansų valdymo principu, ir už tai, kad būtų laikomasi teisėtumo bei tvarkingumo reikalavimų.
2. 1 dalies tikslais įgaliotas leidimus suteikiantis pareigūnas, pagal valdybos arba, jeigu tai leidžiama pagal steigiamąjį aktą, vykdomosios valdybos būtiniausius standartus, priimtus pagal lygiaverčius standartus, kuriuos Komisija nustatyto savo pačios departamentams, ir atsižvelgdamas į riziką, susijusią su valdymo aplinka ir finansuojamų veiksmų pobūdžiu, nustato organizacinę struktūrą ir vidaus kontrolės sistemas, tinkančias leidimus suteikiančio pareigūno pareigoms atlikti.
Tokia struktūra ir sistemos sukuriamos remiantis visapusiška rizikos analize, kurioje atsižvelgiama į jų ekonominį efektyvumą.
Leidimus suteikiantis pareigūnas savo departamentuose gali sukurti ekspertizės ir konsultacijų funkciją, skirtą jam padėti kontroliuoti su jo veikla susijusią riziką.
3. Vykdydamas išlaidas, leidimus suteikiantis pareigūnas prisiima biudžeto ar teisinius įsipareigojimus, tvirtina išlaidas, suteikia įgaliojimus vykdyti mokėjimus ir imasi preliminarių priemonių asignavimams vykdyti.
4. Į įplaukų vykdymą įeina gautinų sumų sąmatų rengimas, susigrąžintinų sumų nustatymas ir vykdomųjų raštų sumoms išieškoti išdavimas. Kai tinkama, įtraukiamas teisės į grąžintinas sumas atsisakymas.
5. Leidimus suteikiantis pareigūnas patvirtinamuosius dokumentus, susijusius su atliktomis operacijomis, saugo penkerius metus nuo Sąjungos įstaigos biudžeto įvykdymo sprendimo priėmimo dienos. Kai įmanoma, patvirtinamuosiuose dokumentuose nurodyti asmens duomenys ištrinami, kai šių duomenų nereikia biudžeto įvykdymo patvirtinimo, kontrolės ir audito tikslais. Bet kokiu atveju srauto duomenys saugomi pagal Reglamento (EB) Nr. 45/2001 37 straipsnio 2 dalį.
45 straipsnis
Ex ante kontrolė
1. Kiekvienai operacijai, nurodytai 44 straipsnyje, taikoma bent ex ante kontrolė, pagrįsta dokumentų tikrinimu ir turimais jau atliktos kontrolės, susijusios su operacijos veiklos ir finansiniais aspektais, rezultatais.
Ex ante kontrolė apima operacijos pradėjimą ir patikrinimą.
2. Operacijos pradėjimas suprantamas kaip visos operacijos, kurios sudaro parengiamąjį etapą priimant teisės aktus, kuriais remdamiesi leidimus suteikiantys pareigūnai, nurodyti 33 ir 34 straipsniuose, vykdo biudžetą.
3. Operacijos ex ante patikrinimas suprantamas kaip visos ex ante patikros, kurias organizuoja leidimus suteikiantis pareigūnas, norėdamas patikrinti veiklos ir finansinius aspektus.
4. Vykdant ex ante kontrolę, tikrinamas reikalaujamų patvirtinamųjų dokumentų ir kitos turimos informacijos ryšys. Ex ante kontrolės dažnumą ir intensyvumą nustato atsakingasis leidimus suteikiantis pareigūnas, atsižvelgdamas į rizikos ir ekonominio veiksmingumo kriterijus. Iškilus abejonių, už atitinkamo mokėjimo tvirtinimą atsakingas leidimus suteikiantis pareigūnas prašo papildomos informacijos arba vykdo kontrolę vietoje, kad gautų pakankamą užtikrinimą, kuris yra ex ante kontrolės dalis.
Ex ante kontrolės tikslas - įsitikinti, kad:
a)
išlaidos yra tvarkingos ir atitinka taikomas nuostatas;
b)
taikomas 29 straipsnyje nustatytas patikimo finansų valdymo principas.
Vykdant kontrolę, keli atskiri panašūs sandoriai, susiję su įprastomis išlaidomis, skirtomis atlyginimams, pensijoms, komandiruočių išlaidoms ir medicininėms išlaidoms grąžinti, leidimus suteikiančio pareigūno gali būti vertinami kaip viena operacija.
5. Konkrečios operacijos atveju patikrą atlieka kiti darbuotojai, nei tie, kurie operaciją pradėjo. Patikrą atliekantys darbuotojai nėra pavaldūs operaciją pradėjusiems darbuotojams.
46 straipsnis
Ex post kontrolė
1. Leidimus suteikiantis pareigūnas gali įvesti ex post kontrolę, kad patikrintų operacijas, kurios jau buvo patvirtintos atlikus ex ante kontrolę. Tokia kontrolė gali būti organizuojama atrankos būdu atsižvelgiant į riziką.
2. Ex post kontrolė gali būti vykdoma remiantis dokumentais ir prireikus vietoje.
Vykdant ex post kontrolę tikrinama, ar iš Sąjungos įstaigos biudžeto finansuojamos operacijos teisingai vykdomos, visų pirma, ar laikomasi 45 straipsnio 4 dalyje nurodytų kriterijų.
Bent kartą per metus ex post kontrolės rezultatus peržiūri leidimus suteikiantis pareigūnas, kad nustatytų bet kokias galimas sistemines problemas. Leidimus suteikiantis pareigūnas imasi priemonių toms problemoms spręsti.
Šio straipsnio 1 dalyje nurodyta rizikos analizė peržiūrima, atsižvelgiant į kontrolės rezultatus ir kitą svarbią informaciją.
Daugiamečių programų atveju leidimus suteikiantis pareigūnas nustato daugiametę kontrolės strategiją, išsamiau išdėstydamas kontrolės pobūdį ir mastą per tą laikotarpį ir tai, kaip kasmet turi būti vertinami rezultatai vykstant metiniam užtikrinimo procesui.
3. Ex ante kontrolę atlieka kiti darbuotojai nei tie, kurie atsakingi už ex post kontrolę. Už ex post kontrolę atsakingi darbuotojai nėra pavaldūs darbuotojams, atsakingiems už ex ante kontrolę.
Kai leidimus suteikiantis pareigūnas kaip ex post kontrolę atlieka gavėjų finansinį auditą, susijusios audito taisyklės turi būti aiškios, nuoseklios ir skaidrios ir turi būti gerbiamos ir Sąjungos įstaigos, ir audituojamų subjektų teisės.
4. Darbuotojai, atsakingi už finansinių operacijų, nurodytų 3 dalyje, valdymo kontrolę, turi turėti būtinus profesinius įgūdžius. Jie turi laikytis specialaus profesinių standartų kodekso, kurį yra priėmusi Sąjungos įstaiga, ir kuris grindžiamas standartais, Komisijos nustatytais savo pačios departamentams.
47 straipsnis
Konsoliduotoji metinė veiklos ataskaita
1. Leidimus suteikiantis pareigūnas valdybai už savo pareigų vykdymą atsiskaito parengdamas konsoliduotąją metinės veiklos ataskaitą, kurioje pateikiama:
a)
informacija apie:
-
įstaigos metinės darbo programos įgyvendinimą, biudžetą ir darbuotojų išteklius, nurodytus 38 straipsnyje;
-
valdymą ir vidaus kontrolės sistemas, įskaitant vidaus auditoriaus atliktų vidaus auditų skaičiaus ir rūšies santrauką, vidaus audito struktūras, pateiktų rekomendacijų ir veiksmų, kurių imtasi dėl tų rekomendacijų, taip pat ankstesniais metais pateiktų rekomendacijų santrauką, kaip nurodyta 82 ir 83 straipsniuose;
-
visas Audito Rūmų pastabas ir veiksmus, kurių dėl jų imtasi;
-
ataskaitas ir biudžeto ir finansų valdymo ataskaitas, nedarant poveikio 92, 96 ir 97 straipsniams.
b)
leidimus suteikiančio pareigūno deklaraciją, kurioje konstatuojama, ar jis turi pagrįstą užtikrinimą, išskyrus atvejus, kai su apibrėžtomis įplaukų ir išlaidų sritimis susijusiose išlygose nurodyta kitaip:
-
ataskaitoje pateikta informacija yra tikra ir teisinga;
-
ataskaitoje nurodytai veiklai skirti ištekliai panaudoti numatytu tikslu laikantis patikimo finansų valdymo principo;
-
nustatytomis kontrolės procedūromis užtikrinamos būtinos garantijos, susijusios su pagrindinių operacijų teisėtumu ir tvarkingumu.
Konsoliduotoje metinėje veiklos ataskaitoje nurodomi veiklos rezultatai remiantis nustatytais tikslais, su ta veikla susijusi rizika, suteiktų išteklių panaudojimas ir vidaus kontrolės sistemų veiksmingumas bei efektyvumas, įskaitant su kontrole susijusių išlaidų ir naudos bendrą įvertinimą.
Konsoliduota metinė veiklos ataskaita pateikiama valdybai įvertinti.
2. Ne vėliau kaip kiekvienų metų liepos 1 d. konsoliduotoji metinė veiklos ataskaita kartu su vertinimu valdybos teikiami Audito Rūmams, Komisijai, Europos Parlamentui ir Tarybai.
3. Papildomi ataskaitų teikimo reikalavimai gali būti numatyti steigiamajame akte tinkamai pagrįstais atvejais, visų pirma kai to reikalaujama dėl srities, kurioje veikia įstaiga, pobūdžio.
48 straipsnis
Sąjungos finansinių interesų apsauga
1. Jei finansų valdymo ir sandorių kontrolės veikloje dalyvaujantis darbuotojas mano, kad sprendimas, kurį jo viršininkas reikalauja vykdyti arba jam pritarti, yra klaidingas arba neatitinka patikimo finansų valdymo principų arba profesinių taisyklių, kurių iš to darbuotojo reikalaujama laikytis, jis apie tai raštu praneša direktoriui, kuris taip pat atsako raštu. Jei direktorius nesiima veiksmų arba patvirtina pradinį sprendimą arba nurodymą ir darbuotojas mano, kad toks patvirtinimas nėra pagrįstas atsakymas į jam rūpimą klausimą, darbuotojas raštu informuoja 54 straipsnio 5 dalyje nurodytą atitinkamą komisiją ir valdybą.
2. Neteisėtos veiklos, sukčiavimo arba korupcijos, kuri gali pakenkti Sąjungos interesams, atveju darbuotojas praneša institucijoms arba įstaigoms, nurodytoms taikytinuose teisės aktuose. Sutartyse su išorės auditoriais, vykdančiais Sąjungos įstaigos finansinio valdymo auditą, turi būti numatyta išorės auditorių pareiga informuoti leidimus suteikiantį pareigūną apie visus įtariamus neteisėtos veiklos, sukčiavimo arba korupcijos atvejus, kuriais gali būti pakenkta Sąjungos interesams.
49 straipsnis
Biudžeto vykdymo įgaliojimų perdavimas
Kai biudžeto vykdymo įgaliojimai yra perduoti arba perįgalioti, vadovaujantis 40 straipsniu, įgaliotiems ir perįgaliotiems leidimus suteikiantiems pareigūnams mutatis mutandis taikomos 44 straipsnio 1, 2 ir 3 dalys.
3 skirsnis
Apskaitos pareigūnas
50 straipsnis
Apskaitos pareigūno įgaliojimai ir pareigos
1. Valdyba paskiria apskaitos pareigūną, kuriam taikomi Tarnybos nuostatai ir kuris yra visiškai nepriklausomas vykdydamas savo pareigas. Apskaitos pareigūnas Sąjungos įstaigoje yra atsakingas už:
a)
tinkamą mokėjimų vykdymą, įplaukų surinkimą ir nustatytų gautinų sumų susigrąžinimą;
b)
sąskaitų parengimą ir pateikimą pagal IX antraštinę dalį;
c)
sąskaitų tvarkymą pagal IX antraštinę dalį;
d)
apskaitos taisyklių taikymą pagal IX antraštinę dalį bei sąskaitų plano nustatymą pagal Komisijos apskaitos pareigūno priimtas nuostatas;
e)
apskaitos sistemų nustatymą bei tvirtinimą ir, jei reikia, sistemų, kurias leidimus suteikiantis pareigūnas yra nustatęs apskaitos informacijos teikimui arba pagrindimui, tvirtinimą; šiuo atžvilgiu, apskaitos pareigūnas įgaliojamas bet kuriuo metu patikrinti, kaip laikomasi patvirtinimo kriterijų;
f)
iždo valdymą.
2. Dvi ar daugiau Sąjungos įstaigų gali paskirti tą patį apskaitos pareigūną.
Sąjungos įstaigos gali susitarti su Komisija, kad Komisijos apskaitos pareigūnas taip pat veikia kaip Sąjungos įstaigos apskaitos pareigūnas.
Sąjungos įstaigos taip pat gali pavesti Komisijos apskaitos pareigūnui dalį Sąjungos įstaigos apskaitos pareigūno užduočių, atsižvelgdamos į 29 straipsnyje nurodytą sąnaudų ir naudos santykiu grindžiamą analizę.
Šioje pastraipoje nurodytais atvejais jos imasi būtinų priemonių, kad būtų išvengta bet kokio interesų konflikto.
3. Apskaitos pareigūnas iš leidimus suteikiančio pareigūno gauna visą informaciją, kuri yra būtina ataskaitoms, iš kurių matyti teisinga ir objektyvi Sąjungos įstaigos finansinė padėtis ir biudžeto vykdymas, parengti. Leidimus suteikiantis pareigūnas užtikrina šios informacijos patikimumą.
4. Prieš direktoriui priimant sąskaitas, apskaitos pareigūnas jas pasirašo, taip patvirtindamas, kad apskaitos pareigūnas turi pagrįstą užtikrinimą, kad sąskaitose pateikta tikra ir teisinga Sąjungos įstaigos finansinė padėtis.
Pirmos pastraipos tikslais apskaitos pareigūnas patvirtina, kad ataskaitos yra parengtos pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 143 straipsnyje nurodytas apskaitos taisykles ir kad visos įplaukos ir išlaidos yra įrašytos į sąskaitas.
Leidimus suteikiantis pareigūnas apskaitos pareigūnui perduoda visą jo pareigoms vykdyti reikalingą informaciją.
Leidimus suteikiantys pareigūnai lieka visiškai atsakingi už tinkamą jų valdomų lėšų panaudojimą, jų kontroliuojamų išlaidų teisėtumą ir tvarkingumą ir apskaitos pareigūnui perduodamos informacijos išsamumą ir tikslumą.
5. Apskaitos pareigūnas įgaliojamas patikrinti gautą informaciją ir atlikti tolesnius patikrinimus, kurie, jo nuomone, yra reikalingi norint pasirašyti ataskaitas.
Apskaitos pareigūnas prireikus pareiškia išlygas, tiksliai paaiškindamas tokių išlygų pobūdį ir taikymo sritį.
6. Atsižvelgiant į šio straipsnio 7 dalį ir 51 straipsnį, tik apskaitos pareigūnas yra įgaliotas valdyti grynuosius pinigus ir pinigų ekvivalentus. Apskaitos pareigūnas atsakingas už jų saugojimą.
7. Apskaitos pareigūnas, vykdydamas savo pareigas, gali tam tikras užduotis perduoti jam pavaldiems darbuotojams, kuriems taikomi Tarnybos nuostatai, kai tai yra būtina jo pareigoms atlikti.
8. Pavedimo dokumente nurodomos užduotys, kurios yra pavedamos pavedimą gaunančiam asmeniui, jo teisės ir pareigos.
4 skirsnis
Avansinių lėšų administratorius
51 straipsnis
Avansinės sąskaitos
Kai tai yra tikrai būtina, mažoms sumoms išmokėti ir įplaukoms, išskyrus nuosavus išteklius, nurodytoms 6 straipsnyje, surinkti galima atidaryti avansines sąskaitas. Į avansines sąskaitas pinigus perveda apskaitos pareigūnas ir už jas yra atsakingi institucijos apskaitos pareigūno paskirti avansinių lėšų administratoriai.
Didžiausia kiekvieno išlaidų ar įplaukų straipsnio suma, kurią avansinių lėšų administratorius gali išmokėti trečiosioms šalims, negali viršyti 60 000 EUR sumos, kurią nustato Sąjungos įstaiga kiekvienam išlaidų ar įplaukų straipsniui. Mokėjimai iš avansinių sąskaitų gali būti atliekami kreditiniu banko pavedimu, įskaitant 74 straipsnio 1 dalyje nurodytą tiesioginio debeto sistemą, čekiais ar kitokiomis mokėjimo priemonėmis, laikantis apskaitos pareigūno išdėstytų nurodymų.
3 SKYRIUS
Finansų pareigūnų atsakomybė
1 skirsnis
Bendrosios taisyklės
52 straipsnis
Finansų pareigūnams suteiktų įgaliojimų atšaukimas ir sustabdymas
1. Institucija, paskyrusi įgaliotus ir perįgaliotus leidimus suteikiančius pareigūnus, gali bet kuriuo metu jų įgaliojimą arba perįgaliojimą laikinai ar visam laikui atšaukti. Leidimus suteikiantis pareigūnas bet kuriuo metu gali atšaukti savo sutikimą, duotą tam tikram perįgaliojimui.
2. Valdyba gali bet kuriuo metu apskaitos pareigūno arba avansinių lėšų administratoriaus, arba abiejų paskyrimą eiti pareigas laikinai arba visam laikui sustabdyti. Tokiu atveju valdyba paskiria laikinąjį apskaitos pareigūną.
3. 1 ir 2 dalys neturi poveikio jokioms drausminėms priemonėms, kurių buvo imtasi tose dalyse nurodytų finansų pareigūnų atžvilgiu.
53 straipsnis
Finansų pareigūnų atsakomybė už neteisėtą veiklą, sukčiavimą arba korupciją
1. 52-56 straipsniai neturi poveikio bet kokiai galimai 52 straipsnyje nurodytų finansų pareigūnų baudžiamajai atsakomybei, kaip numatyta taikomoje nacionalinėje teisėje ir galiojančiose nuostatose dėl Sąjungos finansinių interesų apsaugos ir dėl kovos su Sąjungos arba valstybių narių pareigūnų korupcija.
2. Nedarant poveikio 54, 55 ir 56 straipsniams, kiekvienas leidimus suteikiantis pareigūnas, apskaitos pareigūnas ir avansinių lėšų administratorius gali būti baudžiamas drausminėmis priemonėmis ir iš jo gali būti reikalaujama sumokėti kompensaciją, kaip nustatyta Tarnybos nuostatuose. Neteisėtos veiklos, sukčiavimo arba korupcijos atveju, kuris gali pakenkti Sąjungos interesams, klausimas perduodamas taikytinų teisės aktų paskirtoms institucijoms ir įstaigoms, visų pirma Europos kovos su sukčiavimu tarnybai.
2 skirsnis
Leidimus suteikiantiems pareigūnams taikomos taisyklės
54 straipsnis
Leidimus suteikiantiems pareigūnams taikomos taisyklės
1. Leidimus suteikiantis pareigūnas privalo sumokėti kompensaciją, kaip nustatyta Tarnybos nuostatuose.
2. Pareiga sumokėti kompensaciją visų pirma taikoma, jeigu leidimus suteikiantis pareigūnas tyčia arba dėl savo didelio aplaidumo:
a)
nustato teisę į grąžintinas sumas arba išduoda vykdomuosius raštus sumoms išieškoti, paskirsto išlaidas arba pasirašo mokėjimo pavedimą nesilaikydamas šio reglamento arba, jeigu taikytina, Sąjungos įstaigos finansinio reglamento įgyvendinimo taisyklių;
b)
neparengia dokumento, kuriuo nustatoma gautina suma, neišduoda vykdomojo rašto sumoms išieškoti arba vėluoja tą padaryti, arba vėluoja išduoti mokėjimo pavedimą, ir dėl to trečiosios šalys pareiškia Sąjungos įstaigai civilinį ieškinį.
3. Įgaliotas arba perįgaliotas leidimus suteikiantis pareigūnas, kuris mano, kad sprendimas, už kurio priėmimą jis yra atsakingas, yra neteisingas arba prieštarauja patikimam finansų valdymui, apie tai raštu praneša jį įgaliojusiai institucijai. Jei po to įgaliojusi institucija įgaliotam arba perįgaliotam leidimus suteikiančiam pareigūnui raštu pateikia pagrįstą nurodymą priimti tą sprendimą, atsakomybė leidimus suteikiančiam pareigūnui netaikoma.
4. Įgaliojimo atveju leidimus suteikiantis pareigūnas ir toliau lieka atsakingas už vidaus valdymo bei kontrolės sistemų veiksmingumą ir efektyvumą, ir už įgalioto leidimus suteikiančio pareigūno parinkimą.
5. Komisijos sudaryta speciali finansinių pažeidimų komisija arba speciali finansinių pažeidimų komisija, kurioje Komisija dalyvauja pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 73 straipsnio 6 dalį, Sąjungos įstaigos atžvilgiu turi tokias pačias teises kaip ir Komisijos departamentų atžvilgiu, nebent valdyba arba, jeigu tai leidžiama pagal steigiamąjį aktą, vykdomoji valdyba nusprendžia sudaryti funkciniu požiūriu nepriklausomą komisiją arba dalyvauti kelių įstaigų sudarytoje bendroje komisijoje. Nagrinėjant Sąjungos įstaigos pateiktas bylas specialioje Komisijos sudarytoje finansinių pažeidimų komisijoje arba specialioje finansinių pažeidimų komisijoje, kurioje Komisija dalyvauja, yra vienas Sąjungos įstaigos darbuotojas.
Remdamasi pirmoje pastraipoje nurodytos komisijos nuomone, direktorius nusprendžia, ar pradėti procesą dėl nubaudimo drausmine priemone arba dėl kompensacijos sumokėjimo. Jei komisija nustato problemas pačioje sistemoje, ji nusiunčia pranešimą su rekomendacijomis leidimus suteikiančiam pareigūnui ir Komisijos vidaus auditoriui. Jei nuomonėje kaltinamas direktorius, komisija nusiunčia pranešimą valdybai ir Komisijos vidaus auditoriui. Direktorius savo metinėje veiklos ataskaitoje anonimiškai nurodo komisijos narių nuomonę ir priemones, kurių toliau imtasi.
6. Iš bet kurio darbuotojo galima pareikalauti atlyginti žalą, visą ar tam tikrą jos dalį, padarytą Sąjungos įstaigai dėl svarbaus prasižengimo, atliekant savo pareigas ar susijusio su jomis. Paskyrimų tarnyba, atlikusi Tarnybos nuostatuose nustatytus formalumus dėl drausminių klausimų, priima pagrįstą sprendimą.
3 skirsnis
Apskaitos pareigūnams ir avansinių lėšų administratoriams taikomos taisyklės
55 straipsnis
Apskaitos pareigūnams taikomos taisyklės
Apskaitos pareigūnui taikoma drausminė priemonė ir reikalaujama sumokėti kompensaciją, kaip nustatyta Tarnybos nuostatuose, taikant juose numatytas procedūras. Tokios priemonės apskaitos pareigūnui ypač gali būti taikomos dėl bet kurio iš šių prasižengimų:
a)
saugomų lėšų, turto ar dokumentų praradimo arba sugadinimo, arba jų praradimo dėl jo kaltės, arba jiems padaromos žalos dėl jo aplaidumo;
b)
klaidingo banko sąskaitų arba pašto žiro sąskaitų pakeitimo;
c)
sumų, kurios neatitinka vykdomųjų raštų sumoms išieškoti arba mokėjimų pavedimų, susigrąžinimo arba sumokėjimo;
d)
gautinų įplaukų nesurinkimo.
56 straipsnis
Avansinių lėšų administratoriams taikomos taisyklės
Avansinių lėšų administratoriui taikoma drausminė priemonė ir reikalaujama sumokėti kompensaciją, kaip nustatyta Tarnybos nuostatuose, taikant juose numatytas procedūras. Tokios priemonės avansinių lėšų administratoriui ypač gali būti taikomos dėl bet kurio iš šių prasižengimų:
a)
saugomų lėšų, turto ir dokumentų praradimo arba sugadinimo, arba jų praradimo dėl jo kaltės, arba jiems padaromos žalos dėl jo aplaidumo;
b)
tinkamų savo atliktų mokėjimų patvirtinamųjų dokumentų nepateikimo;
c)
pinigų išmokėjimo asmenims, neturintiems teisės į tokias išmokas;
d)
gautinų įplaukų nesurinkimo.
4 SKYRIUS
Įplaukų operacijos
57 straipsnis
Mokėjimo prašymas
Vadovaudamasi su Komisija sutartais terminais ir laiko tarpais, Sąjungos įstaiga Komisijai teikia prašymus išmokėti visą Sąjungos išmoką ar jos dalį pagal 19 straipsnio 6 dalį.
58 straipsnis
Palūkanų traktavimas
Palūkanos, susikaupusios iš lėšų, kurias Europos įstaigai kaip išmoką išmokėjo Komisija, nėra grąžintinos į biudžetą.
59 straipsnis
Gautinų sumų apskaičiavimas
1. Kai leidimus suteikiantis pareigūnas turi pakankamos ir patikimos informacijos apie bet kurią priemonę arba padėtį, dėl kurios gali atsirasti skola Sąjungos įstaigai, leidimus suteikiantis pareigūnas apskaičiuoja gautiną sumą.
2. Leidimus suteikiantis pareigūnas tikslina apskaičiuotą gautiną sumą, kai tik sužino apie įvykį, dėl kurio pasikeičia priemonė arba padėtis, kurios lemia apskaičiavimą.
Rengiant vykdomąjį raštą sumoms išieškoti dėl priemonės arba padėties, dėl kurių pirmiau apskaičiuotos gautinos sumos, leidimus duodantis pareigūnas atitinkamai tikslina tą apskaičiavimą.
Jeigu parengiamas vykdomasis raštas sumoms išieškoti, kuriame nurodoma ta pati suma kaip pradinė apskaičiuota gautina suma, tos apskaičiuotos sumos sumažinamos iki nulio.
60 straipsnis
Gautinų sumų nustatymas
1. Gautinų sumų nustatymas - tai veiksmas, kuriuo leidimus suteikiantis pareigūnas:
a)
patikrina, ar skola yra;
b)
nustato arba patikrina skolos tikrumą ir jos sumą;
c)
patikrina sąlygas, kuriomis skola turi būti sumokėta.
2. Bet kuri tikrai patvirtinta tiksli gautina suma nustatoma apskaitos pareigūnui siunčiamame vykdomajame rašte sumoms išieškoti, o po to skolininkui siunčiamame debetiniame dokumente; abu dokumentus parengia leidimus suteikiantis pareigūnas.
3. Klaidingai išmokėtos sumos turi būti atgautos.
4. Nuo bet kokios debetiniame dokumente nustatytu laiku negrąžintos skolos skaičiuojamos palūkanos pagal Deleguotąjį reglamentą (ES) Nr. 1268/2012.
5. Tinkamai nustatytas atvejais tam tikri reguliarių įplaukų straipsniai gali būti nustatyti preliminariai. Kelios susigrąžintinos sumos nustatomos preliminariai, todėl jų nereikia nustatinėti atskirai. Iki finansinių metų pabaigos leidimus suteikiantis pareigūnas patikslina preliminariai nustatytas sumas, kad jos atitiktų nustatytas faktiškai gautinas sumas.
61 straipsnis
Leidimas išieškoti sumas
Leidimas išieškoti sumas - tai veiksmas, kuriuo leidimus suteikiantis atsakingas pareigūnas, išduodamas vykdomąjį raštą sumoms išieškoti, nurodo apskaitos pareigūnui išieškoti gautiną sumą, kurią leidimus suteikiantis pareigūnas yra nustatęs.
62 straipsnis
Susigrąžinimo taisyklės
1. Apskaitos pareigūnas veikia pagal vykdomuosius raštus sumoms išieškoti, kuriuos tinkamai išdavė leidimus suteikiantis pareigūnas. Apskaitos pareigūnas tai daro tinkamai, siekdamas užtikrinti, kad Sąjungos įstaiga gautų savo įplaukas, ir užtikrina jos teisių apsaugą.
2. Jei iki termino, nurodyto debetiniame dokumente, faktiškai negrąžinama suma, apskaitos pareigūnas praneša leidimus suteikiančiam pareigūnui ir nedelsdamas pradeda išieškojimo procedūrą teisinėmis priemonėmis, įskaitant atitinkamais atvejais išieškojimą tarpuskaitos būdu, o jei tai neįmanoma, priverstiniu būdu.
3. Apskaitos pareigūnas susigrąžina sumas, į Sąjungos įstaigos reikalavimus skolininkui įskaitydamas tolygią sumą, kurią pačiam skolininkui turi grąžinti Sąjungos įstaiga. Tokios sumos yra tiksliai nustatytos, fiksuoto dydžio ir mokėtinos sumos.
4. Kai leidimus suteikiantis pareigūnas ketina visiškai arba iš dalies atsisakyti teisės susigrąžinti nustatytą gautiną sumą, jis užtikrina, kad toks atsisakymas galimas ir atitinka patikimo finansų valdymo ir proporcingumo principus. Sprendimas atsisakyti išieškoti sumas pagrindžiamas. Leidimus suteikiantis pareigūnas gali pavesti priimti sprendimą atsisakyti išieškoti sumas tik tada, kai gautinos sumos mažesnės nei 5 000 EUR.
Sprendime atsisakyti išieškoti sumas nurodoma, kokių veiksmų buvo imtasi užtikrinti išieškojimą bei teisės straipsniai ir faktai, kuriais remiasi atsisakymas.
5. Leidimus suteikiantis pareigūnas gali visiškai arba iš dalies panaikinti nustatytą gautiną sumą, kai aptikus klaidą atskleidžiama, kad suma nebuvo teisingai nustatyta. Toks panaikinimas grindžiamas leidimus suteikiančio pareigūno motyvuotu sprendimu.
63 straipsnis
Surinkimo formalumai
1. Faktiškai susigrąžinus gautiną sumą, apskaitos pareigūnas sąskaitose padaro įrašą ir praneša leidimus suteikiančiam pareigūnui.
2. Už visas grynaisiais pinigais apskaitos pareigūnui sumokėtas sumas išduodamas kvitas.
3. Daline skolininko sugrąžinta suma, dėl kurios išduoti keli vykdomieji raštai sumoms išieškoti, visų pirma padengiama seniausia įsiskolinimo dalis, nebent skolininkas nurodo kitaip.
Bet kokiais daliniais mokėjimais visų pirma padengiamos palūkanos.
64 straipsnis
Papildomas sumokėjimo terminas
1. Apskaitos pareigūnas, bendradarbiaudamas su leidimus suteikiančiu pareigūnu, gali skirti papildomą sumokėjimo terminą, tik skolininkui raštu paprašius, tinkamai nurodžius priežastis ir jei yra tenkinamos šios sąlygos:
a)
skolininkas įsipareigoja visą numatytą papildomą laikotarpį, pradedant Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 1268/2012 80 straipsnio 3 dalies b punkte nurodytu terminu, mokėti palūkanas, taikant Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 1268/2012 83 straipsnyje nurodytą palūkanų normą;
b)
siekiant apsaugoti Sąjungos įstaigos teises, skolininkas pateikia Sąjungos įstaigos apskaitos pareigūnui priimtiną finansinę garantiją, kuri padengia negrąžintą skolą, kurią sudaro pagrindinė skolos suma ir palūkanos.
Pirmosios pastraipos b punkte minėta garantija gali būti pakeista solidariąja trečiosios šalies garantija, su kuria sutinka Sąjungos įstaigos apskaitos pareigūnas.
2. Išimtinėmis aplinkybėmis skolininko prašymu apskaitos pareigūnas gali atsisakyti reikalavimo pateikti 1 dalies pirmosios pastraipos b punkte nurodytą garantiją, kai, remdamasis savo vertinimu, skolininkas nori ir gali atlikti mokėjimą per papildomą laikotarpį, tačiau negali pateikti tokios garantijos ir yra atsidūręs sunkioje padėtyje.
65 straipsnis
Teisių į grąžintinas sumas sąrašas
1. Apskaitos pareigūnas sudaro grąžintinų sumų sąrašą. Sąjungos įstaigos teisių į grąžintinas sumas sąraše sugrupuojamos pagal jų vykdomojo rašto sumoms išieškoti išdavimo datą. Apskaitos pareigūnas taip pat nurodo sprendimus atsisakyti teisės į nustatytą grąžintiną sumą ar jos dalį. Sąrašas pridedamas prie Sąjungos įstaigos biudžeto ir finansų valdymo ataskaitos.
2. Komisija sudaro Sąjungos įstaigos teisių į grąžintinas sumas sąrašą, kuriame nurodomi skolininkų pavadinimai ir skolos suma, kai skolininkas ją turi sugrąžinti teismo sprendimu, turinčiu res judicata galią, ir kai per metus nuo sprendimo paskelbimo mokėjimas visai nebuvo atliktas arba nesugrąžinta reikšminga suma. Sąrašas skelbiamas tinkamai atsižvelgiant į asmens duomenų apsaugą pagal Reglamento (EB) Nr. 45/2001 reikalavimus.
Kiek tai susiję su fizinių asmenų asmens duomenimis, paskelbta informacija pašalinama tuomet, kai skola yra visiškai sugrąžinama. Tas pats taikoma juridinių asmenų, kurių oficialus pavadinimas nurodo vieną ar daugiau fizinių asmenų, asmens duomenims.
Sprendimas įtraukti skolininką į Sąjungos įstaigos teisių į grąžintinas sumas sąrašą priimamas laikantis proporcingumo principo ir visų pirma atsižvelgiant į sumos dydį.
66 straipsnis
Senaties terminas
Sąjungos įstaigos teisėms į grąžintinas sumas trečiųjų šalių atžvilgiu ir trečiųjų šalių teisėms į grąžintinas sumas Sąjungos įstaigos atžvilgiu taikomas penkerių metų senaties terminas.
67 straipsnis
Specialios mokesčiams ir rinkliavoms taikomos nuostatos
Jeigu Sąjungos įstaiga renka mokesčius ir rinkliavas, minėtus 6 straipsnio 1 dalies a punkte, kiekvienų finansinių metų pradžioje sudaroma tokių mokesčių ir rinkliavų bendra preliminari sąmata.
Jeigu mokesčiai ir rinkliavos nustatomi teisės aktu arba valdybos sprendimais, leidimus suteikiantis pareigūnas gali neišduoti vykdomojo rašto sumoms išieškoti ir, nustatęs gautinas sumas, išrašyti debetinius dokumentus. Tokiu atveju Sąjungos įstaigos teisė į gautinas sumas yra registruojama. Apskaitos pareigūnas sudaro visų debetinių dokumentų sąrašą ir nurodo jų skaičių bei bendrą sumą Sąjungos įstaigos biudžeto ir finansų valdymo ataskaitoje.
Jeigu Sąjungos įstaiga naudoja atskirą sąskaitų pateikimo sistemą, apskaitos pareigūnas reguliariai ir ne rečiau nei kas mėnesį į sąskaitas įrašo gautas mokesčių ir rinkliavų sumas.
Sąjungos įstaiga teikia paslaugas, susijusias su jai pavestomis užduotimis, tik po to, kai yra sumokėtas visas atitinkamas mokestis arba rinkliava. Tačiau išimtinėmis aplinkybėmis paslauga gali būti suteikta iš anksto nesumokėjus atitinkamo mokesčio ar rinkliavos. Tais atvejais, kai paslauga buvo suteikta iš anksto nesumokėjus atitinkamo mokesčio ar rinkliavos, taikomi 60-66 straipsniai.
5 SKYRIUS
Išlaidų operacijos
68 straipsnis
Finansavimo sprendimai
1. Kiekvienas išlaidų punktas turi turėti nustatytą paskirtį, būti patvirtintas, jam turi būti išduotas leidimas ir jis turi būti išmokėtas.
2. Prieš išlaidų paskirties nustatymą turi būti priimtas finansavimo sprendimas.
3. Sąjungos įstaigos metinė darbo programa yra lygiavertė veiklos, kurią ji vykdo, finansavimo sprendimui, jeigu aiškiai nustatomi 32 straipsnio 3 dalyje išdėstyti elementai.
4. Administraciniai asignavimai gali būti vykdomi be išankstinio finansavimo sprendimo.
69 straipsnis
Įsipareigojimų rūšys
1. Biudžetinis įsipareigojimas - tai operacija, kuria rezervuojamas asignavimas, būtinas būsimiems mokėjimams vykdant teisinius įsipareigojimus padengti.
2. Teisinis įsipareigojimas - tai veiksmas, kuriuo leidimus suteikiantis pareigūnas prisiima arba nustato įsipareigojimą, dėl kurio yra mokamos lėšos.
3. Biudžetiniai įsipareigojimai priklauso vienai iš šių trijų kategorijų:
a)
individualus - biudžetinis įsipareigojimas yra individualus, kai yra žinomas gavėjas ir išlaidų suma;
b)
bendras - biudžetinis įsipareigojimas yra bendras, kai bent vienas iš elementų, būtinų individualiam įsipareigojimui nustatyti, dar yra nežinomas;
c)
preliminarus - biudžetinis įsipareigojimas yra preliminarus, kai jis yra skirtas įprastoms administracinėms išlaidoms padengti ir kai jo suma arba galutiniai gavėjai nėra konkrečiai žinomi.
Preliminarus biudžetinis įsipareigojimas vykdomas prisiimant vieną ar kelis individualius teisinius įsipareigojimus, dėl kurių atsiranda teisė į būsimus mokėjimus, arba išimtiniais atvejais, susijusiais su išlaidomis personalo valdymui, tiesioginiais mokėjimais.
4. Biudžetiniai įsipareigojimai veiksmams, kurie tęsiasi daugiau kaip vienus finansinius metus, gali būti suskaidyti į per keletą metų mokamas metines dalis tik tuo atveju, kai taip yra numatyta steigiamajame akte arba pagrindiniame teisės akte, arba kai jie yra susiję su administracinėmis išlaidomis.
70 straipsnis
Įsipareigojimams taikomos taisyklės
1. Kiekvienai priemonei, dėl kurios gali atsirasti iš Sąjungos įstaigos biudžeto padengiamų išlaidų, leidimus suteikiantis pareigūnas, prieš prisiimdamas teisinį įsipareigojimą trečiosioms šalims, prisiima biudžetinį įsipareigojimą.
2. Pareiga prisiimti biudžetinį įsipareigojimą prieš prisiimant teisinį įsipareigojimą, kaip numatyta 1 dalyje, netaikoma teisiniams įsipareigojimams, prisiimtiems po krizės paskelbimo, vykdant veiklos tęstinumo planą laikantis tvarkos, kurią priėmė Sąjungos įstaiga.
3. Bendrieji biudžetiniai įsipareigojimai turi apima visą atitinkamų individualių teisinių įsipareigojimų, prisiimtų iki N + 1 metų gruodžio 31 d., sumą.
Atsižvelgiant į 69 straipsnio 4 dalį ir 87 straipsnio 2 dalį, individualūs teisiniai įsipareigojimai, susiję su individualiais arba preliminariais biudžetiniais įsipareigojimais, sudaromi iki N metų gruodžio 31 d.
Pirmoje ir antroje pastraipose nurodytų laikotarpių pabaigoje leidimus suteikiantis pareigūnas panaikina visus su nepanaudotu tokių biudžetinių įsipareigojimų likučiu susijusius įsipareigojimus.
Prieš pasirašydamas kiekvieną individualaus teisinio įsipareigojimo sumą, priimtą pagal bendrąjį biudžetinį įsipareigojimą, leidimus suteikiantis pareigūnas ją įregistruoja biudžetinėse sąskaitose ir priskiria bendrajam biudžetiniam įsipareigojimui.
4. Biudžetiniams ir teisiniams įsipareigojimams, kurie tęsiasi ilgiau kaip vienus finansinius metus, išskyrus personalo išlaidoms, nustatoma galutinė įvykdymo data, vadovaujantis patikimo finansų valdymo principu.
Visos tokių įsipareigojimų dalys, kurios nėra įvykdytos praėjus šešiems mėnesiams nuo tos datos, nurodytos šios dalies pirmoje pastraipoje, panaikinamos, vadovaujantis 16 straipsniu.
Biudžetinio įsipareigojimo suma, atitinkanti teisinį įsipareigojimą, pagal kurį, kaip nurodyta 75 straipsnyje, nebuvo atliktas mokėjimas per dvejus metus po teisinio įsipareigojimo pasirašymo, yra panaikinama, išskyrus, kai ta suma susijusi su atveju, kai vyksta bylinėjimasis teisme arba arbitraže, arba kai egzistuoja specialios sąlygos, nustatytos pagrindiniuose aktuose.
71 straipsnis
Įsipareigojimams taikomi patikrinimai
1. Priimdamas biudžetinį įsipareigojimą, leidimus suteikiantis pareigūnas užtikrina, kad:
a)
išlaidos būtų priskirtos teisingam Sąjungos įstaigos biudžeto punktui;
b)
asignavimai egzistuotų;
c)
išlaidos atitiktų taikytinas nuostatas, visų pirma steigiamojo akto nuostatas, kiekvienos Sąjungos įstaigos finansines taisykles ir visus pagal jas priimtus aktus;
d)
būtų laikomasi patikimo finansų valdymo principo.
2. Registruodamas teisinį įsipareigojimą fiziniu arba elektroniniu parašu, leidimus suteikiantis pareigūnas užtikrina, kad:
a)
įsipareigojimas būtų paremtas atitinkamu biudžetiniu įsipareigojimu;
b)
išlaidos būtų teisėtos ir tvarkingos bei atitiktų taikytinas nuostatas, visų pirma steigiamojo akto nuostatas, kiekvienos Sąjungos įstaigos finansines taisykles ir visus pagal jas priimtus aktus;
c)
būtų laikomasi patikimo finansų valdymo principo.
72 straipsnis
Išlaidų patvirtinimas
Išlaidų patvirtinimas yra veiksmas, kuriuo leidimus suteikiantis pareigūnas:
a)
patikrina kreditoriaus teisės buvimą;
b)
nustato arba patikrina reikalavimo tikrumą ir jo sumą;
c)
patikrina sąlygas, kuriomis turi būti atliktas mokėjimas.
73 straipsnis
Patvirtinimas ir materiali patvirtinimo „patvirtinta išmokėti“ forma
1. Išlaidos patvirtinamos pagal patvirtinamuosius dokumentus, įrodančius kreditoriaus teisę remiantis faktiškai suteiktų paslaugų, faktiškai pristatytų prekių arba faktiškai atliktų darbų sąskaita arba remiantis kitais išmokamas lėšas pateisinančiais dokumentais, įskaitant prenumeratos arba mokymo kursų pasikartojančius mokėjimus.
2. Leidimus suteikiantis pareigūnas, prieš priimdamas sprendimą patvirtinti išlaidas, asmeniškai patikrina patvirtinamuosius dokumentus arba savo atsakomybe įsitikina, kad tai yra padaryta.
3. Patvirtinimo sprendimas išreiškiamas leidimus suteikiančio pareigūno parašu ir užrašu „patvirtinta išmokėti“.
4. Nekompiuterizuotoje sistemoje, viza „patvirtinta išmokėti“ uždedama antspaudu, patvirtinant leidimus suteikiančio pareigūno parašu.
Kompiuterizuotoje sistemoje „patvirtinta išmokėti“ - tai leidimus suteikiančio pareigūno patvirtinimas, naudojant asmeninį slaptažodį.
74 straipsnis
Leidimas išlaidoms
1. Leidimas išlaidoms - tai veiksmas, kuriuo leidimus suteikiantis pareigūnas, patikrinęs, kad asignavimai egzistuoja, ir išdavęs mokėjimo pavedimą, nurodo apskaitos pareigūnui apmokėti išlaidų sumą, kurią leidimus suteikiantis pareigūnas patvirtino.
Jeigu periodiniai mokėjimai yra susiję su teikiamomis paslaugomis, įskaitant nuomos paslaugas, arba su pristatomomis prekėmis, leidimus suteikiantis pareigūnas, atsižvelgdamas į savo rizikos analizę, gali duoti nurodymą taikyti tiesioginio debeto sistemą.
2. Mokėjimo pavedime nurodoma data, jį pasirašo leidimus suteikiantis pareigūnas, po to jis siunčiamas apskaitos pareigūnui. Leidimus suteikiantis pareigūnas patvirtinamuosius dokumentus saugo, vadovaudamasis 44 straipsnio 5 dalimi.
3. Atitinkamais atvejais kartu su mokėjimo pavedimu, siunčiamu apskaitos pareigūnui, kartu siunčiamas ir dokumentas, liudijantis, kad prekės yra įrašytos į 106 straipsnio 1 dalyje minėtą inventorinį sąrašą.
75 straipsnis
Mokėjimų rūšys
1. Mokėjimas atliekamas, pateikus įrodymus, kad atitinkamas veiksmas atliktas pagal pagrindinio teisės akto arba sutarties ar susitarimo dėl dotacijos nuostatas, ir susideda iš vienos ar kelių šių operacijų:
a)
visos mokėtinos sumos apmokėjimo;
b)
mokėtinos sumos apmokėjimo vienu iš šių būdų:
1)
iš anksto finansuojant, kai sumą galima padalyti į kelias išmokas, pasirašius sutartį arba susitarimą dėl dotacijos arba pranešus apie sprendimą dėl dotacijos;
2)
vienu arba keliais tarpiniais mokėjimais, kaip veiksmo dalinio įvykdymo atitikmenį;
3)
mokėtinos sumos likučio išmokėjimu, kai veiksmas visiškai įvykdytas.
Išankstiniu finansavimu suteikiamos avansinės lėšos. Jis gali būti suskirstytas į keletą mokėjimų pagal patikimo finansų valdymo principą.
Tarpiniu mokėjimu, kuris gali būti atliekamas kelis kartus, galima padengti išlaidas, patirtas vykdant sprendimą arba susitarimą, arba siekiant apmokėti už suteiktas paslaugas, pateiktas prekes ir (arba) užbaigtus darbus tarpiniais sutarties vykdymo etapais. Jis gali būti lygus visai išankstinio finansavimo sumai ar jos daliai, nedarant poveikio pagrindinio teisės akto nuostatoms.
Išlaidų uždarymas - tai likučio išmokėjimas; jis negali būti pakartotas ir yra taikomas visoms ankstesnėms išlaidoms arba vykdomajam raštui sumoms išieškoti.
2. Biudžeto apskaitoje, įrašant skirtingų rūšių mokėjimus, nurodytus 1 dalyje, būtina kiekvieną mokėjimą atskirti.
76 straipsnis
Turimų lėšų neviršijantys mokėjimai
Apskaitos pareigūnas išlaidų mokėjimus atlieka neviršydamas turimų lėšų.
77 straipsnis
Terminai
Mokėjimai išlaidoms padengti atliekami pagal terminus, nurodytus Reglamente (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 ir Deleguotajame reglamente (ES) Nr. 1268/2012 ir jais vadovaujantis.
6 SKYRIUS
IT sistemos
78 straipsnis
Operacijų elektroninis valdymas
Kai įplaukos ir išlaidos valdomos kompiuterių sistemomis, dokumentai gali būti pasirašyti taikant kompiuterinę arba elektroninę procedūrą.
79 straipsnis
E. valdžia
Sąjungos įstaiga nustato ir taiko bendrus keitimosi informacija elektroniniu būdu su trečiosiomis šalimis, kurios dalyvauja viešųjų pirkimų ir dotacijų procedūrose, standartus. Visų pirma jos kuo aktyviau kuria ir taiko bendrus duomenų, perduotų vykdant dotacijų ir viešųjų pirkimų procedūras, perdavimo, saugojimo ir tvarkymo standartus ir šiuo tikslu nustato bendrą keitimosi elektroniniais duomenimis vietą pareiškėjams, kandidatams ir konkurso dalyviams.
80 straipsnis
Geras administravimas
1. Leidimus suteikiantis pareigūnas nedelsdamas praneša apie būtinybę pateikti įrodymus ir (arba) dokumentus, jų formą ir informaciją, kurią būtina įtraukti, taip pat prireikus preliminarų sutarties sudarymo procedūros užbaigimo tvarkaraštį.
2. Jei dėl akivaizdžios kanceliarinės klaidos, kurią padarė pareiškėjas ar konkurso dalyvis, pareiškėjas ar konkurso dalyvis nepateikia įrodymų arba netinkamai suformuluoja pareiškimą, vertinimo komitetas arba, prireikus, leidimus suteikiantis pareigūnas, išskyrus tinkamai pagrįstus atvejus, prašo, kad pareiškėjas arba konkurso dalyvis pateiktų trūkstamą informaciją arba paaiškintų patvirtinamuosius dokumentus. Tokia informacija arba paaiškinimai nekeičia iš esmės pasiūlymo arba konkurso sąlygų.
81 straipsnis
Teisių gynimo priemonių nurodymas
Jei leidimus suteikiančio pareigūno sudarytas procedūrinis aktas neigiamai veikia pareiškėjo ar konkurso dalyvio, naudos gavėjo ar rangovo teises, jame nurodoma, kokiomis administracinėmis ir (arba) teisinėmis teisių gynimo priemonėmis galima užginčyti tą aktą.
Visų pirma nurodoma, kokių teisių gynimo priemonių yra, kokiai institucijai ar institucijoms galima teikti prašymą dėl užginčijimo ir per kiek laiko tai reikia padaryti.
7 SKYRIUS
Vidaus auditorius
82 straipsnis
Vidaus auditoriaus skyrimas bei įgaliojimai ir pareigos
1. Sąjungos įstaiga turi vidaus audito funkciją, kuri vykdoma pagal atitinkamus tarptautinius standartus.
2. Vidaus audito funkciją vykdo Komisijos vidaus auditorius. Vidaus auditorius negali būti nei Sąjungos įstaigos, nei Komisijos leidimus suteikiantis pareigūnas, nei apskaitos pareigūnas.
3. Vidaus auditorius pataria Sąjungos įstaigai dėl rizikos valdymo, pareikšdamas nepriklausomas nuomones dėl valdymo ir kontrolės sistemų kokybės bei teikdamas rekomendacijas, kaip patobulinti operacijų vykdymo sąlygas ir skatinti patikimą finansų valdymą.
Vidaus auditorius visų pirma yra atsakingas už:
a)
vidaus valdymo sistemų tinkamumo ir efektyvumo bei departamentų veiklos įgyvendinant programas ir veiksmus, įvertinimą atsižvelgiant į su jais susijusią riziką;
b)
vidaus kontrolės ir audito sistemų, taikomų kiekvienai Sąjungos įstaigos biudžeto vykdymo operacijai, veiksmingumo ir efektyvumo vertinimą.
4. Vykdydamas savo pareigas, vidaus auditorius atlieka visos Sąjungos įstaigos veiklos ir visų departamentų auditą. Vidaus auditoriui prieinama visa be jokių apribojimų informacija, kurios jam reikia savo pareigoms atlikti.
5. Vidaus auditorius atsižvelgia į leidimus suteikiančių pareigūnų konsoliduotą metinę veiklos ataskaitą ir visą kitą nurodytą informaciją.
6. Vidaus auditorius praneša valdybai ir direktoriui savo nustatytus faktus ir rekomendacijas.
Vidaus auditorius taip pat praneša apie visus šiuos atvejus:
-
pagrindinę riziką ir rekomendacijas, kaip ją šalinti,
-
didelį vėlavimą įgyvendint ankstesniais metais pateiktas rekomendacijas.
Valdyba arba, jeigu tai leidžiama pagal steigiamąjį aktą, vykdomoji valdyba ir direktorius užtikrina audito rekomendacijų įgyvendinimo stebėseną. Valdyba arba, jeigu tai leidžiama pagal steigiamąjį aktą, vykdomoji valdyba nagrinėja 47 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytą informaciją ir tai, ar rekomendacijos buvo visiškai ir laiku įgyvendintos.
7. Sąjungos įstaiga sudaro galimybę susipažinti su vidaus auditoriaus kontaktiniais duomenimis bet kuriam fiziniam ar juridiniam asmeniui, dalyvaujančiam išlaidų operacijose, kad būtų galima konfidencialiai kreiptis į vidaus auditorių.
8. Vidaus auditoriaus ataskaitos ir išvados prieinami visuomenei tik po to, kai vidaus auditorius patvirtina veiksmus, kurių imtasi dėl rekomendacijų.
83 straipsnis
Vidaus auditoriaus nepriklausomumas
Vidaus auditoriaus nepriklausomumas, jo atsakomybė už veiksmus atliekant savo pareigas ir teisė kreiptis į Europos Sąjungos Teisingumo Teismą nustatoma pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 100 straipsnį.
84 straipsnis
Vidaus audito struktūros sukūrimas
1. Valdyba arba, jeigu tai leidžiama pagal steigiamąjį aktą, vykdomoji valdyba, tinkamai atsižvelgusios į sąnaudų veiksmingumą ir pridėtinę vertę, gali nustatyti vidaus audito struktūrą, kuri veikia pagal atitinkamus tarptautinius standartus.
Vidaus audito struktūros tikslas, įgaliojimai ir atsakomybė nustatoma vidaus audito chartijoje ir ją tvirtina valdyba arba, jeigu tai leidžiama pagal steigiamąjį aktą, vykdomoji valdyba.
Vidaus audito struktūros metinį audito planą parengia vidaus audito struktūros vadovas, atsižvelgdamas, inter alia, į Sąjungos įstaigos direktoriaus rizikos vertinimą
Jį peržiūri ir tvirtina valdyba arba, jeigu tai leidžiama pagal steigiamąjį aktą, vykdomoji valdyba.
Vidaus audito struktūra teikia ataskaitas valdybai ir direktoriui apie nustatytus faktus ir rekomendacijas.
2. Jeigu Sąjungos įstaigos vidaus audito struktūra nėra ekonomiškai veiksminga arba negali atitikti tarptautinių standartų, Sąjungos įstaiga gali nuspręsti dalytis vidaus audito struktūra su kitomis toje pačioje politikos srityje veikiančiomis Sąjungos įstaigomis.
Tokiais atvejais susijusių Sąjungos įstaigų valdyba arba, jeigu tai leidžiama pagal steigiamąjį aktą, vykdomoji valdyba susitaria dėl praktinių dalijimosi vidaus audito struktūra aspektų.
3. Vidaus auditoriai sėkmingai bendradarbiauja keisdamiesi informacija ir audito ataskaitomis bei prireikus rengia bendrus rizikos vertinimus ir vykdo bendrus auditus.
Valdyba arba, jeigu tai leidžiama pagal steigiamąjį aktą, vykdomoji valdyba ir direktorius užtikrina reguliarią vidaus audito struktūros rekomendacijų įgyvendinimo stebėseną.
V ANTRAŠTINĖ DALIS
VIEŠIEJI PIRKIMAI
85 straipsnis
Bendrosios nuostatos
1. Viešųjų pirkimų klausimu, atsižvelgiant į 86 straipsnį, taikoma Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 V antraštinė dalis ir Deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 1268/2012.
2. Sąjungos įstaiga jos prašymu gali būti pripažinta perkančiaja organizacija, kai sudaromos Komisijos arba tarpinstitucines sutartis ir sutartis su kitomis Sąjungos įstaigomis.
3. Sąjungos įstaiga dalyvauja Komisijos pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 108 straipsnį sukurtoje ir administruojamoje draudimo dalyvauti centrinėje duomenų bazėje.
86 straipsnis
Viešųjų pirkimų procedūros
1. Sąjungos įstaiga, netaikydama viešųjų pirkimų procedūros, gali sudaryti sutartį su Komisija, tarpinstitucinėmis įstaigomis ir pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2695/94 (8) įsteigtu Europos Sąjungos įstaigų vertimo centru dėl prekių tiekimo, paslaugų teikimo ar pastarųjų atliekamo darbo.
2. Kad būtų patenkinti administraciniai poreikiai, Sąjungos įstaiga gali taikyti bendro viešojo pirkimo procedūras kartu su priimančiosios valstybės narės perkančiosiomis organizacijomis. Tokiu atveju Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 1268/2012 133 straipsnis taikomas mutatis mutandis.
VI ANTRAŠTINĖ DALIS
SPECIALIOSIOS NUOSTATOS DĖL ADMINISTRACINIŲ ASIGNAVIMŲ
87 straipsnis
Administraciniai asignavimai
1. Administraciniai asignavimai yra nediferencijuotieji asignavimai.
2. Administracinės išlaidos pagal sutartis, kurios dėl susiklosčiusios vietinės praktikos arba dėl to, kad yra susijusios su įrangos tiekimu, turi būti apmokėtos pasibaigus finansiniams metams, įskaitomos į tų finansinių metų, kuriais jos yra padarytos, Sąjungos įstaigos biudžetą.
3. Sąjungos įstaiga Europos Parlamentui ir Tarybai iki kiekvienų metų liepos 1 d. pateikia pastatų politikos darbinį dokumentą, kuriame nurodoma ši informacija:
a)
kiekvieno pastato išlaidos ir plotas, kuriam skiriami asignavimai pagal atitinkamas Sąjungos įstaigos biudžeto eilutes;
b)
tikėtina ploto ir vietovių visuotinio programavimo raida per artimiausius metus, kartu pridedant pastatų, kuriuos planuojama statyti, projektų aprašymus, jei jie jau numatyti;
c)
galutinės sąlygos ir sąnaudos, taip pat atitinkama informacija, susijusi su naujų pastatų projektų, kurie anksčiau buvo pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai laikantis 88 straipsnyje nustatytos procedūros ir neįtraukti į praėjusių metų darbinius dokumentus, įgyvendinimu.
88 straipsnis
Pastatų projektai
1. Visų pastatų projektų, kurie gali turėti reikšmingos įtakos Sąjungos įstaigos biudžetui, atveju Sąjungos įstaiga kuo anksčiau, prieš vykdant vietos rinkos tyrimą sutarčių dėl pastatų atveju ar prieš paskelbiant konkursą arba jį vykdant statybos darbų atveju, informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą apie pastatams statyti reikalingą plotą ir preliminarų planavimą.
2. Visų pastatų projektų, kurie gali turėti reikšmingos įtakos Sąjungos įstaigos biudžetui, atveju Sąjungos įstaiga pateikia pastatų projektą, įskaitant jo išsamią sąnaudų sąmatą ir finansavimo planą, taip pat sutarčių projektų, kuriuos planuojama naudoti, sąrašą ir prieš sudarydama sutartis prašo Europos Parlamento ir Tarybos patvirtinimo. Sąjungos įstaigos prašymu su pastatų projektu susiję pateikti dokumentai naudojami konfidencialiai.
Išskyrus nenugalimos jėgos atvejus, Europos Parlamentas ir Taryba sprendimą dėl pastatų projekto priima per keturias savaites nuo tada, kai abi institucijos projektą gavo.
Laikoma, kad pasibaigus šiam keturių savaičių laikotarpiui pastatų projektas patvirtintas, jei Europos Parlamentas arba Taryba per tą laikotarpį nepriima sprendimo, kuriuo prieštaraujama pasiūlymui.
Jei Europos Parlamentas ir (arba) Taryba per keturių savaičių laikotarpį išreiškia tinkamai pagrįstą susirūpinimą, tas laikotarpis vieną kartą pratęsiamas dviem savaitėmis.
Jei Europos Parlamentas arba Taryba priima sprendimą, kuriuo prieštaraujama pastatų projektui, Sąjungos įstaiga atsiima savo pasiūlymą ir gali pateikti naują pasiūlymą.
3. Nenugalimos jėgos atvejais 4 dalyje numatyta informacija gali būti pateikta kartu su pastatų projektu. Europos Parlamentas ir Taryba sprendimą dėl pastatų projekto priima per dvi savaites nuo tada, kai abi institucijos projektą gavo. Laikoma, kad pasibaigus šiam dviejų savaičių laikotarpiui pastatų projektas patvirtintas, jei Europos Parlamentas ir (arba) Taryba per tą laikotarpį nepriima sprendimo, kuriuo prieštaraujama pasiūlymui.
4. Pastatų projektais, kurie gali turėti didelį finansinį poveikį Sąjungos įstaigos biudžetui, laikoma:
a)
bet koks žemės įsigijimas;
b)
daugiau negu 3 000 000 EUR kainuojantis pastatų įsigijimas, pardavimas, struktūrinė renovacija ar statyba arba bet koks projektas, kuriuo derinami šie elementai, įgyvendinami tuo pačiu laikotarpiu;
c)
visos naujos sutartys dėl pastatų (įskaitant uzufruktą, ilgalaikę nuomą ir esamų sutarčių dėl pastatų mažiau palankiomis sąlygomis atnaujinimą), nenurodytos b punkte, kai metiniai mokesčiai ne mažesni negu 750 000 EUR;
d)
esamų sutarčių dėl pastatų pratęsimas arba atnaujinimas (įskaitant uzufruktą ir ilgalaikę nuomą) tomis pačiomis arba mažiau palankiomis sąlygomis, kai metiniai mokesčiai ne mažesni negu 3 000 000 EUR.
5. Nedarant poveikio 19 straipsnio 4 daliai, pastatų įsigijimo projektas gali būti finansuojamas paskola, jei prieš tai gaunamas Europos Parlamento ir Tarybos patvirtinimas.
Paskola paimama ir grąžinama atsižvelgiant į patikimo finansų valdymo principą ir atitinkamai siekiant geriausių Sąjungos finansinių interesų.
Jei Sąjungos įstaiga siūlo įsigijimą finansuoti paskola, finansiniame plane, kurį atitinkama institucija turi pateikti su prašymu dėl išankstinio Sąjungos įstaigos patvirtinimo, visų pirma nurodomas didžiausias finansavimo mastas, finansavimo laikotarpis, finansavimo rūšis, finansavimo sąlygos ir, palyginti su kitomis sutartinių priemonių rūšimis, sutaupomos lėšos.
Europos Parlamentas ir Taryba sprendimą dėl prašymo dėl išankstinio patvirtinimo priima per keturias savaites nuo tada, kai abi institucijos prašymą gavo. Šis laikotarpis gali būti vieną kartą pratęstas dviem savaitėmis. Jei Europos Parlamentas ir Taryba per tą laikotarpį aiškiai nepatvirtino įsigijimo finansavimo paskola, laikoma, kad prašymas atmestas.
VII ANTRAŠTINĖ DALIS
EKSPERTAI
89 straipsnis
Išorės ekspertų apmokėjimas
Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 1268/2012 287 straipsnis ekspertų atrankai taikomas mutatis mutandis. Tokiems ekspertams sumokama iš anksto paskelbta fiksuota suma ir jie pasirenkami remiantis jų profesiniais gebėjimais. Atranka atliekama remiantis atrankos kriterijais, laikantis nediskriminavimo, vienodų sąlygų ir interesų konflikto nebuvimo principų.
VIII ANTRAŠTINĖ DALIS
SĄJUNGOS ĮSTAIGOS SKIRIAMOS DOTACIJOS IR APDOVANOJIMAI
90 straipsnis
Dotacijos
Jeigu Sąjungos įstaiga gali skirti dotaciją remdamasi steigiamuoju aktu arba Komisijos įgaliojimu pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 58 straipsnio 1 dalies c punkto iv papunktį, taikomos atitinkamos to reglamento ir Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 1268/2012 nuostatos.
91 straipsnis
Apdovanojimai
Jeigu Sąjungos įstaiga gali skirti apdovanojimą remdamasi steigiamuoju aktu arba Komisijos įgaliojimu pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 58 straipsnio 1 dalies c punkto iv papunktį, taikomos atitinkamos to reglamento ir Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 1268/2012 nuostatos.
IX ANTRAŠTINĖ DALIS
ATASKAITŲ PATEIKIMAS IR APSKAITA
1 SKYRIUS
Ataskaitų pateikimas
92 straipsnis
Ataskaitų struktūra
Sąjungos įstaigos ataskaitas sudaro:
a)
Sąjungos įstaigos finansinės ataskaitos;
b)
Sąjungos įstaigos biudžeto vykdymo ataskaitos.
93 straipsnis
Biudžeto ir finansų valdymo ataskaita
1. Kiekviena Sąjungos įstaiga rengia tų finansinių metų biudžeto ir finansų valdymo ataskaitą.
2. Iki kitų finansinių metų kovo 31 d. direktorius siunčia ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams.
3. 2 dalyje nurodytoje ataskaitoje atsižvelgiama (ir absoliučiais skaičiais, ir procentais) bent į asignavimų vykdymo normą ir į suvestinę informaciją apie asignavimų perkėlimus iš vieno biudžeto punkto į kitą.
94 straipsnis
Ataskaitoms taikomos taisyklės
1. Sąjungos įstaigos apskaitos pareigūnas taiko Komisijos apskaitos pareigūno priimtas taisykles, pagrįstas tarptautiniu mastu pripažintais apskaitos standartais, taikomais viešajam sektoriui.
2. 92 straipsnyje nurodytos Sąjungos įstaigos ataskaitos atitinka 5-31 straipsniuose nustatytus biudžeto principus. Jose pateikiama tikra ir teisinga informacija apie biudžeto įplaukas ir išlaidų operacijas.
95 straipsnis
Apskaitos principai
92 straipsnyje nurodytose finansinėse ataskaitose informacija, įskaitant informaciją apie apskaitos politiką, pateikiama tokiu būdu, kad būtų užtikrinama, jog ji yra susijusi, patikima, palyginama ir suprantama. Finansinės ataskaitos parengiamos laikantis visuotinai priimtų apskaitos principų, nustatytų Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 143 straipsnyje nurodytose apskaitos taisyklėse.
96 straipsnis
Finansinės ataskaitos
1. Finansinės ataskaitos pateikiamos milijonais eurų, jas sudaro:
a)
balansas ir finansinės veiklos ataskaita, kuriuose parodytas visas turtas ir įsipareigojimai, finansinė padėtis ir ekonominiai rezultatai praėjusių metų gruodžio 31 d.; jie pateikiami pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 143 straipsnyje nurodytas apskaitos taisykles;
b)
grynųjų pinigų srautų ataskaita, kurioje parodytos gautos ir išmokėtos sumos per metus ir galutinė iždo padėtis;
c)
grynojo turto pokyčių ataskaita, kuri yra rezervų ir sukauptų rezultatų judėjimo per metus apžvalga.
2. Finansinių ataskaitų pastabose papildoma ir komentuojama informacija, pateikta 1 dalyje nurodytose ataskaitose, ir pateikiama visa papildoma informacija, kurios reikalaujama pagal tarptautiniu mastu pripažintą apskaitos praktiką, kai tokia informacija yra svarbi Sąjungos įstaigos veiklai.
97 straipsnis
Biudžeto vykdymo ataskaitos
1. Biudžeto vykdymo ataskaitos pateikiamos milijonais eurų. Jas sudaro:
a)
ataskaitos, kuriose sujungiamos visos biudžeto įplaukų ir išlaidų operacijos per metus;
b)
aiškinamosios pastabos, kurios papildo ir komentuoja informaciją, pateiktą tose ataskaitose.
2. Biudžeto vykdymo rezultatas susideda iš:
-
visų įplaukų, surinktų tais finansiniais metais,
-
mokėjimų, atliktų pagal tų finansinių metų asignavimus, padidintų į tuos pačius finansinius metus iš ankstesnių finansinių metų perkeltų asignavimų suma, skirtumo.
Pirmoje pastraipoje nurodytas skirtumas, viena vertus, padidinamas grynąja iš ankstesnių finansinių metų perkeltų asignavimų, kurie buvo panaikinti, suma ir, kita vertus,
-
sumažinamas mokėjimų suma, kuri yra didesnė už nediferencijuotuosius asignavimus, perkeltus iš ankstesnių finansinių metų dėl euro kurso pasikeitimo,
-
valiutų keitimo pelno ir nuostolių per finansinius metus skirtumu, tiek realizuotojo, tiek nerealizuotojo.
3. Biudžeto vykdymo ataskaitų pateikimo struktūra yra tokia pat kaip ir Sąjungos įstaigos biudžeto.
98 straipsnis
Preliminarios ataskaitos
1. Sąjungos įstaigos apskaitos pareigūnas iki kitų metų kovo 1 d. siunčia Komisijos apskaitos pareigūnui ir Audito Rūmams preliminarias ataskaitas.
2. Sąjungos įstaigos apskaitos pareigūnas iki kitų metų kovo 1 d. taip pat siunčia Komisijos apskaitos pareigūnui ataskaitų rinkinį, parengtą standartine forma, kurią konsolidavimo tikslais nustato Komisijos apskaitos pareigūnas.
99 straipsnis
Galutinių ataskaitų patvirtinimas
1. Pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 148 straipsnio 1 dalį ne vėliau kaip iki birželio 1 d. Audito Rūmai pateikia savo pastabas dėl Sąjungos įstaigos preliminarių ataskaitų.
2. Gavęs Audito Rūmų pastabas dėl Sąjungos įstaigos preliminarių ataskaitų, apskaitos pareigūnas pagal 50 straipsnį parengia Sąjungos įstaigos galutines ataskaitas. Direktorius jas siunčia valdybai, kuri dėl šių ataskaitų pateikia nuomonę.
3. Galutines ataskaitas kartu su valdybos nuomone apskaitos pareigūnas siunčia Komisijos apskaitos pareigūnui, Audito Rūmams, Europos Parlamentui ir Tarybai ne vėliau kaip iki kitų finansinių metų liepos 1 d.
Sąjungos įstaigos apskaitos pareigūnas taip pat iki liepos 1 d. siunčia Komisijos apskaitos pareigūnui ataskaitų rinkinį, parengtą standartine forma, kurią konsolidavimo tikslais nustato Komisijos apskaitos pareigūnas.
4. Sąjungos įstaigos apskaitos pareigūnas tą pačią dieną, kurią siunčiamos jo galutinės ataskaitos, taip pat siunčia Audito Rūmams (ir kopiją Komisijos apskaitos pareigūnui) vadovybės pareiškimo raštą, kuriame apžvelgiamos tos galutinės ataskaitos.
Galutinės ataskaitos pateikiamos kartu su apskaitos pareigūno parengta aiškinamąja pastaba, kurioje jis pareiškia, kad galutinės ataskaitos parengtos pagal šią antraštinę dalį ir taikytinus apskaitos principus, taisykles ir metodus.
Galutinės Sąjungos įstaigos ataskaitos iki kitų metų lapkričio 15 d. paskelbiamos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
5. Ne vėliau kaip iki kitų metų rugsėjo 30 d. direktorius Audito Rūmams atsiunčia atsakymą į jų metinės ataskaitos pastabas. Tuo pat metu Komisijai siunčiami Sąjungos įstaigos atsakymai.
2 SKYRIUS
Apskaita ir turto inventorius
1 skirsnis
Bendrosios nuostatos
100 straipsnis
Apskaitos sistema
1. Sąjungos įstaigos apskaitos sistema padeda organizuoti biudžeto ir finansinę informaciją taip, kad skaičius būtų galima įrašyti, susisteminti ir užregistruoti.
2. Apskaitos sistemą sudaro bendrosios sąskaitos ir biudžeto sąskaitos. Sąskaitos rengiamos eurais pagal kalendorinius metus.
3. Leidimus suteikiantis pareigūnas taip pat gali sudaryti ir tvarkyti analitines sąskaitas.
101 straipsnis
Institucijų apskaitos sistemos bendrieji reikalavimai
Pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 152 straipsnį Komisijos apskaitos pareigūnas patvirtina apskaitos taisykles ir suderintą sąskaitų planą, kurį Sąjungos įstaiga turi taikyti.
2 skirsnis
Bendrosios ir biudžeto sąskaitos
102 straipsnis
Bendrosios sąskaitos
Bendrosiose sąskaitose chronologine tvarka dvejybiniu principu registruojami visi įvykiai ir operacijos, kurios turi įtakos Sąjungos įstaigos ekonominei ir finansinei padėčiai, turtui ir įsipareigojimams.
103 straipsnis
Įrašai bendrosiose sąskaitose
1. Likučiai ir bendrųjų sąskaitų pokyčiai įrašomi į apskaitos žurnalus.
2. Visi apskaitos įrašai, įskaitant sąskaitų tikslinimą, turi būti paremti patvirtinamaisiais dokumentais, su kuriais įrašai yra susiję.
3. Apskaitos sistemoje turi būti galima vykdant auditą aiškiai atsekti visus apskaitos įrašus.
104 straipsnis
Apskaitos patikslinimai
Laikotarpiu nuo finansinių metų pabaigos iki galutinių sąskaitų pateikimo dienos Sąjungos įstaigos apskaitos pareigūnas atlieka patikslinimus, nesusijusius su tų metų išmokomis ir įplaukomis, kurie yra būtini, kad sąskaitose pateikta informacija būtų teisinga ir tikra. Tokie patikslinimai atitinka 101 straipsnyje nurodytas apskaitos taisykles.
105 straipsnis
Biudžeto apskaita
1. Sąjungos įstaigos biudžeto sąskaitose pateikiama išsami biudžeto vykdymo informacija.
2. 1 dalies tikslais, biudžeto sąskaitose registruojamos visos biudžeto įplaukų ir išlaidų operacijos, numatytos IV antraštinėje dalyje.
106 straipsnis
Turto inventorius
1. Sąjungos įstaiga sudaro inventorinius sąrašus, kuriuose nurodomas viso Sąjungos materialaus, nematerialaus ir finansinio turto kiekis ir vertė pagal Komisijos apskaitos pareigūno parengtą modelį.
Sąjungos įstaiga tikrina, kad inventorinio sąrašo įrašai atitiktų tikrą padėtį.
2. Sąjungos įstaigos materialaus turto pardavimas turi būti tinkamai reklamuojamas.
X ANTRAŠTINĖ DALIS
IŠORĖS AUDITAS, BIUDŽETO ĮVYKDYMO PATVIRTINIMAS IR KOVA SU SUKČIAVIMU
107 straipsnis
Išorės auditas
1. Nepriklausomas išorės auditorius patikrina, ar metinėse Sąjungos įstaigos ataskaitose tinkamai nurodytos jos pajamos, išlaidos ir tos Sąjungos įstaigos finansinė būklė, iki tol, kol jos ataskaitos konsoliduojamos su galutinėmis Sąjungos įstaigos ataskaitomis.
Jeigu steigiamajame akte nenumatyta kitaip, Audito Rūmai pagal SESV 287 straipsnio 1 dalies reikalavimus parengia specialiąją metinę Sąjungos įstaigos ataskaitą.
Rengdami antroje pastraipoje nurodytą ataskaitą Audito Rūmai atsižvelgia į pirmoje pastraipoje nurodyto nepriklausomo išorės auditoriaus audito rezultatus ir veiksmus, kurių imtasi dėl auditoriaus nustatytų faktų.
2. Sąjungos įstaiga Audito Rūmams siunčia galutinai priimtą Sąjungos įstaigos biudžetą. Ji kuo greičiau Audito Rūmams praneša apie visus sprendimus ir aktus, kuriuos ji priima pagal 10, 14, 19 ir 23 straipsnius.
3. Audito Rūmų atliekama analitinė priežiūra reglamentuojama Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 158-163 straipsniais.
108 straipsnis
Biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūros tvarkaraštis
1. Europos Parlamentas, remdamasis Tarybos rekomendacija, iki N + 2 metų gegužės 15 d., jeigu steigiamajame akte nenumatyta kitaip, priima sprendimą, kad direktorius N metų biudžetą įvykdė. Direktorius praneša valdybai apie Europos Parlamento pastabas, pateiktas kartu rezoliucija, pridedama prie biudžeto įvykdymo patvirtinimo sprendimo.
2. Jei šio straipsnio 1 dalyje nustatytą dieną sprendimo priimti negalima, Europos Parlamentas arba Taryba Komisijai praneša sprendimo atidėjimo priežastis.
3. Jei Europos Parlamentas atideda biudžeto įvykdymo patvirtinimo sprendimą, direktorius, bendradarbiaudamas su valdyba, deda visas pastangas kuo skubiau imtis priemonių sprendimo priėmimo kliūtims pašalinti arba padėti jas pašalinti.
109 straipsnis
Biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūra
1. Sprendimas dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo priimamas dėl visų Sąjungos įstaigos įplaukų ir išlaidų sąskaitų, biudžeto vykdymo rezultato ir Sąjungos įstaigos turto bei įsipareigojimų, parodytų finansinėje ataskaitoje.
2. Prieš priimdamas sprendimą dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo, Europos Parlamentas, Tarybai tą jau atlikus, išanalizuoja Sąjungos įstaigos sąskaitas ir finansines ataskaitas. Jis taip pat išnagrinėja Audito Rūmų metinę ataskaitą kartu su Sąjungos įstaigos direktoriaus atsakymais, visomis atitinkamų finansinių metų specialiomis Audito Rūmų ataskaitomis, ir Audito Rūmų patikinimo pareiškimą dėl sąskaitų patikimumo ir operacijų, kuriomis jos paremtos, teisėtumo ir tvarkingumo.
3. Direktorius Europos Parlamento prašymu, kaip numatyta Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 165 straipsnio 3 dalyje, jam pateikia bet kurią informaciją, kurios reikia sklandžiai atitinkamų finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrai.
110 straipsnis
Tolesnės priemonės
1. Direktorius imasi deramų priemonių, atsižvelgdamas į pastabas, pateiktas kartu su Europos Parlamento sprendimu dėl biudžeto įvykdymo, ir į komentarus, pateiktus kartu su Tarybos priimta rekomendacija priimti sprendimą dėl biudžeto įvykdymo.
2. Europos Parlamento arba Tarybos prašymu direktorius praneša apie priemones, kurių buvo imtasi atsižvelgiant į tas pastabas ir komentarus. Tokio pranešimo kopiją direktorius siunčia Komisijai ir Audito Rūmams.
111 straipsnis
Komisijos, Audito Rūmų ir OLAF vykdomos patikros vietoje
1. ES įstaiga suteikia Komisijos darbuotojams ir kitiems jos ir Audito Rūmų įgaliotiems asmenims galimybę patekti į jos vietas ir patalpas ir susipažinti su visas duomenimis ir informacija, įskaitant duomenis ir informaciją elektroniniu formatu, kurios jiems reikia auditui atlikti.
2. Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) gali atlikti tyrimus, įskaitant patikras vietoje ir tikrinimus, remdamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 883/2013 (9) ir Tarybos reglamentu (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 (10), kad nustatytų, ar nebuvo sukčiavimo, korupcijos arba kitos neteisėtos veikos, kenkiančios Sąjungos finansiniams interesams, atvejų, susijusių su pagal šį reglamentą skiriamomis dotacijomis ir sudaromomis sutartimis.
3. Nedarant poveikio 1 ir 2 dalims, ES įstaigos susitarimuose su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis, sutartyse, susitarimuose dėl dotacijos ir viešųjų pirkimų yra nuostatos, kuriomis Europos Audito Rūmams ir OLAF aiškiai numatomi įgaliojimai atlikti auditą, patikras vietoje ir tikrinimus pagal atitinkamas jų kompetencijos sritis.
XI ANTRAŠTINĖ DALIS
PEREINAMOJO LAIKOTARPIO IR GALUTINĖS NUOSTATOS
112 straipsnis
Europos Parlamento ir Tarybos informacijos prašymai
Europos Parlamentas, Tarybas ir Komisija turi teisę iš Sąjungos įstaigos gauti visą būtiną informaciją arba paaiškinimus, susijusius su biudžeto reikalais, jų kompetencijos ribose.
113 straipsnis
Sąjungos įstaigos naujojo finansinio reglamento priėmimas
Kiekviena Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 208 straipsnyje nurodyta įstaiga priima naująjį finansinį reglamentą, kuris įsigalioja 2014 m. sausio 1 d. arba, bet kuriuo atveju, per šešis mėnesius nuo dienos, kurią įstaigai taikomas to reglamento 208 straipsnis, po išmokos iš biudžeto išmokėjimo.
114 straipsnis
Sąjungos įstaigos finansinio reglamento įgyvendinimo taisyklės
Prireikus ir gavus išankstinį Komisijos sutikimą, direktoriaus siūlymu valdyba priima išsamias Sąjungos įstaigos finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles.
115 straipsnis
Panaikinimas
Reglamentas (EB) Nr. 2343/2002 panaikinamas nuo 2014 m. sausio 1 d. Tačiau 40 straipsnis toliau taikomas iki 2014 m. gruodžio 31 d., o 27 straipsnio 4 ir 7 dalys toliau taikomos iki 2015 m. gruodžio 31 d.
116 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Jis taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d. Tačiau 47 straipsnis ir 82 straipsnio 5 dalis taikomi nuo 2015 m. sausio 1 d., o 32 straipsnis ir 33 straipsnio 5 ir 8 dalys taikomos nuo 2016 m. sausio 1 d.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2013 m. rugsėjo 30 d.