PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 471/2014
ze dne 13. května 2014
o uložení konečného vyrovnávacího cla na dovoz solárního skla pocházejícího z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na článek 15 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení řízení
(1)
Dne 27. dubna 2013 Evropská komise (dále jen „Komise“) zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie oznámení (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) (2), kterým informovala o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu solárního skla pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „Čína“) do Evropské unie.
(2)
Řízení zahájila Komise na základě podnětu, který podala dne 14. března 2013 společnost EU ProSun Glass (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby solárního skla v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o subvencování solárního skla a o tím způsobené podstatné újmě, což Komise považovala za dostačující pro zahájení šetření.
(3)
V souladu s čl. 10 odst. 7 nařízení (ES) č. 597/2009 (dále jen „základní nařízení“) Komise před zahájením řízení oznámila vládě Čínské lidové republiky (dále jen „čínská vláda“), že obdržela podnět s náležitými podklady, podle nějž subvencovaný dovoz solárního skla pocházejícího z ČLR způsobuje výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. Komise vyzvala čínskou vládu ke konzultacím s cílem vyjasnit situaci ohledně obsahu podnětu a dosáhnout řešení na základě vzájemní dohody.
(4)
Čínská vláda přijala nabídku ke konzultacím, jež pak následně proběhly. Řešení na základě vzájemné dohody se v rámci těchto konzultací nedosáhlo. Komise však řádně přihlédla ke stanoviskům, jež čínská vláda předložila ohledně režimů uvedených v podnětu. V návaznosti na konzultace byla obdržena podání ze strany čínské vlády.
2. Souběžné antidumpingové řízení
(5)
Dne 28. února 2013 Komise zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie oznámení (3), kterým informovala o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu solárního skla pocházejícího z ČLR.
(6)
Dne 27. listopadu 2013 Komise nařízením Komise (EU) č. 1205/2013 (4) uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz solárního skla pocházejícího z ČLR.
(7)
Analýza újmy provedená v rámci tohoto antisubvenčního šetření a analýza újmy provedená v rámci souběžně probíhajícího antidumpingového šetření vycházejí ze stejné definice výrobního odvětví Unie, stejných reprezentativních výrobců v Unii a stejného období šetření a přinášejí stejné závěry, není-li uvedeno jinak. Tento přístup byl považován za vhodný pro zefektivnění analýzy újmy a dosažení odpovídajícího zjištění v obou řízeních. Z tohoto důvodu byly stanoviska týkající se aspektů újmy předložená v jednom z těchto řízení zohledněna v obou řízeních.
3. Strany dotčené řízením
(8)
O zahájení šetření Komise oficiálně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v ČLR, známé dovozce, dodavatele, distributory, uživatele a sdružení, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká, jakož i orgány ČLR. V oznámení o zahájení řízení byly všechny strany, jichž se šetření týkalo, vyzvány, aby se obrátily na Komisi a přihlásily se.
(9)
Účastníci řízení měli možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(10)
Žadatelé, vyvážející výrobci v ČLR, dovozci a orgány ČLR předložili svá stanoviska. Všichni účastníci řízení, kteří o to požádali a kteří prokázali, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byli vyslechnuti.
3.1 Výběr vzorku
(11)
Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že by mohla omezit řízení na přiměřený počet vyvážejících výrobců v ČLR, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii, jichž se bude šetření týkat, a to prostřednictvím výběru vzorku v souladu s článkem 27 základního nařízení.
3.2 Výběr vzorku výrobců v Unii
(12)
Komise sestavila vzorek pěti společností z osmi výrobců, kteří se přihlásili, na základě největšího reprezentativního objemu prodeje obdobného výrobku v průběhu období šetření.
(13)
Po inspekcích na místě se Komise rozhodla vyjmout jednu z pěti společností zařazených do vzorku, neboť tato společnost nebyla shledána reprezentativní pro výrobní odvětví Unie, jelikož to byl jediný z osmi výrobců, jež se přihlásili, který byl v zahajovací fázi. Z tohoto důvodu spatřovala Komise nebezpečí v tom, že v případě jeho zahrnutí by ukazatele újmy, zejména pokud jde o ziskovost, nemusely poskytovat věrohodný obrázek o situaci výrobního odvětví Unie.
(14)
V důsledku toho zahrnoval konečný vzorek čtyři výrobce v Unii. Jejich výroba představovala 79 % objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie v průběhu období šetření. Vzorek byl tudíž považován za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.
(15)
Na základě článku 29 základního nařízení tři výrobci v Unii požádali, aby jejich totožnost nebyla odhalena. Tvrdili, že odhalení totožnosti by mohlo vést k vážným nepříznivým důsledkům pro jejich podnikatelskou činnost. Komise prozkoumala předložené důvody a jejich žádosti vyhověla. Vzhledem k omezenému počtu výrobců v Unii nebyla v obecném informačním dokumentu zveřejněna žádná další jména, jelikož by to umožnilo identifikaci společností požadujících zachování anonymity.
(16)
Totožnost společnosti Interfloat Corporation/GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH (dále jen „GMB/IF“) však již byla veřejně známá, poněvadž tato společnost prohlásila, že je jednou ze společností, které podnět podporují. V obecném informačním dokumentu proto byla tato společnost jmenována.
(17)
V nedůvěrné verzi svých stanovisek k poskytnutým informacím také žadatel jmenoval tři výrobce v Unii, kteří ukončili činnost (Guardian, AGC a Centrosolar Glass), a čtvrtou společnost, která výrazně omezila výrobu (Saint Gobain).
3.3 Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR
(18)
V oznámení o zahájení řízení byli všichni vyvážející výrobci v ČLR požádáni, aby se Komisi přihlásili a v dané lhůtě poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(19)
Devět vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců poskytlo požadované informace a souhlasilo se svým zařazením do vzorku. Spolupracující společnosti zahrnovaly téměř 100 % vykázaného vývozu solárního skla do Unie v průběhu roku 2012.
(20)
Podle článku 27 základního nařízení vybrala Komise vzorek čtyř vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců založený na největším reprezentativním objemu vývozu dotčeného výrobku, který mohl být v době, která byla k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Vybraný vzorek představoval 76 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie v období šetření.
(21)
Komise v souladu s čl. 27 odst. 2 základního nařízení informovala všechny dotčené strany o vybraném vzorku a vyzvala je, aby se s němu vyjádřily. Komise žádná stanoviska neobdržela.
3.4 Individuální zjišťování
(22)
Žádný vyvážející výrobce v ČLR nepožádal o individuální zjišťování podle čl. 27 odst. 3 základního nařízení.
3.5 Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení, a uživatelů
(23)
Na formulář pro výběr vzorku, který byl přiložen k oznámení o zahájení řízení, odpověděli čtyři dovozci, kteří nejsou ve spojení, a na dotazník odpověděli dva dovozci a dvanáct uživatelů. Vzhledem k nízkému počtu spolupracujících dovozců nebyl výběr vzorku nutný.
4. Odpovědi na dotazník a inspekce na místě
(24)
Dotazníky byly zaslány čínské vládě, vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku, výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, všem dovozcům, kteří se přihlásili, a všem uživatelům, kteří se přihlásili. Čínské vládě byl také zaslán dodatek k dotazníku, který jí byl zaslán, a čínská vláda byla požádána, aby jej předala komerčním bankám ve státním vlastnictví v ČLR, které v průběhu období šetření půjčily prostředky společnostem zařazených do vzorku. Čínská vláda uvedla, že dodatek dotčeným bankám předala, avšak zatím žádné odpovědi neobdržela.
(25)
Odpovědi na dotazníky došly od čtyř čínských vyvážejících výrobců, od všech výrobců v Unii zařazených do vzorku, od dvou dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, a od 12 uživatelů.
(26)
Komise si zjistila a ověřila všechny informace, které účastníci řízení poskytli a které považovala za nezbytné pro konečné zjištění subvencování, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě byly provedeny takto:
a)
vyvážející výrobci v ČLR:
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd, Flat Solar Glass Group Co., Ltd, Shanghai Flat Glass Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd. („Flat Solar Group“),
-
Henan Yuhua Photovoltaic New Material Co., Ltd,
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd. („Xinyi PV“);
b)
vláda ČLR:
-
ministerstvo obchodu, Peking,
-
čínská komise pro bankovní dohled, Peking;
c)
výrobci v Unii:
-
GMB/IF, Německo,
-
[důvěrné],
-
[důvěrné],
-
[důvěrné],
-
[důvěrné];
d)
dovozci, kteří nejsou ve spojení
-
Vetrad NV, Nizozemsko,
e)
uživatelé:
-
Sunerg Solar SRL, Itálie,
-
Viessmann Faulquemont SAS, Francie.
(27)
Všem účastníkům řízení byl zaslán informační dokument, který obsahoval základní skutečnosti a úvahy, na jejichž základě Komise navrhla uložit vyrovnávací cla na solární sklo pocházející z Čínské lidové republiky. Všem stranám byla sdělena lhůta, během níž se mohly k poskytnutým informacím vyjádřit.
(28)
Stanoviska předložená účastníky řízení byla zvážena a případně vzata v úvahu.
(29)
Čínská vláda tvrdila, že tento informační dokument nesplňoval normy stanovené v článcích 22.3 a 22.5 Dohody o subvencích a vyrovnávacích opatřeních, protože neobsahoval dostatečně podrobná zjištění a závěry vyšetřujícího orgánu. Čínská vláda však neposkytla žádný konkrétní příklad tohoto údajného selhání. Komise dokument důkladně přezkoumala a domnívá se, že obsahuje dostatečné informace k tomu, aby čínská vláda mohla uplatňovat svá práva na obhajobu.
(30)
Některé informace nemohly být v informačním dokumentu zahrnuty, jelikož se jednalo důvěrné obchodní informace, a proto byly poskytnuty pouze dotčeným vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku. Vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku byly zaslány důvěrné konkrétní informace obsahující výpočty a údaje týkající se jednotlivých vyrovnávaných režimů a výhod, a byla jim dána 25denní lhůta k poskytnutí stanovisek.
5. Období šetření
(31)
Šetření subvencování a újmy se týkalo období od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2012 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(32)
Výrobkem, který je předmětem šetření, je solární sklo složené z tvrzeného plochého sodnovápenatého skla s obsahem železa menším než 300 ppm, solární propustností větší než 88 % (měřeno podle AM1,5 300-2 500 nm), protitepelnou odolností až do 250 °C (měřeno dle EN 12150), odolností proti teplotním šokům z Δ 150 K (měřeno podle normy EN 12150) a minimální mechanickou pevností 90 N/mm2 nebo vyšší (měřeno podle normy EN 1288-3) (dále jen „dotčený výrobek“, běžně označovaný jako „solární sklo“). Dotčený výrobek spadá v současnosti pod kód KN ex 7007 19 80.
2. Obdobný výrobek
(33)
Z šetření vyplynulo, že dotčený výrobek, tedy výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu ČLR, a výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie mají podobné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a použití. Proto se považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení.
3. Definice výrobku
(34)
Jeden dovozce, který není ve spojení, požádal o vyloučení zahradnického skla používaného na stavbu skleníků z působnosti šetření, přičemž argumentoval tím, že k takovým stavbám jsou zapotřebí skleněné tabule mnoha různých velikostí, zatímco solární sklo se vyrábí pouze v určitých přesně stanovených velikostech. Tento dovozce také předložil osvědčení o tom, že část jeho dovozu tvoří sklo s obsahem železa vyšším než 300 ppm. V důsledku toho tento dovoz nespadá do definice výrobku. Pokud jde o zbývající část jeho dovozu, Komise je toho názoru, že navzdory rozdílu ve velikosti mohou být uvedené skleněné tabule použity také jako solární sklo. Dovozci by za účelem obcházení cla mohli objednat větší skleněné tabule, než potřebují, a pak sklo oříznout až v Unii. Zahradnické sklo s obsahem železa nižším než 300 ppm proto spadá do definice dotčeného výrobku.
(35)
Další dovozce, který není ve spojení, tvrdil, že jím dovážené sklo pro nábytkářský průmysl (používané pro skleněné poličky, výplně, stolní desky, posuvné dveře, svrchní díly výrobků atd.) má stejné nebo velmi podobné technické vlastnosti jako solární sklo, ale požádal o jeho vyloučení z působnosti šetření, protože má odlišné konečné užití.
(36)
Na základě poskytnutých důkazů se však zdá, že většina skla dováženého uvedeným výrobcem, který není ve spojení, nemá všechny technické vlastnosti solárního skla, jak jsou uvedeny výše. Konkrétně šest typů dováženého skla má obsah železa mnohem vyšší než 300 ppm a jeden druh dováženého skla má obsah železa nižší než 300 ppm, ale propustnost sluneční energie je u nich výrazně nižší než minimálních 88 % nutných k tomu, aby sklo bylo definováno jako solární.
(37)
Dovozce namítal, že i když tyto typy skla nesplňují jednu z technických vlastností solárního skla, jak jsou uvedeny výše, jsou přesto v souladu s primární klasifikací solárního skla, tj. „tvrzené ploché sodnovápenaté sklo“. Komise však zastává názor, že pouze ty druhy skla, které splňují všechny technické vlastnosti solárního skla, spadají do působnosti tohoto šetření. Všechny výše uvedené typy skla dovážené tímto konkrétním dovozcem jsou proto mimo oblast působnosti tohoto šetření.
(38)
Z důvodu právní jistoty je třeba objasnit, že jakýkoli typ zahradnického a nábytkářského skla, které splňuje technické vlastnosti uvedené v 32. bodě odůvodnění, spadá i nadále do definice dotčeného výrobku, neboť může být používáno jako solární sklo.
(39)
Po poskytnutí informací tentýž dovozce namítal, že jelikož solární sklo, které lze též použít jako nábytkářské sklo, nebylo z působnosti vyloučeno, znamená to pro společnosti administrativní zátěž a zpoždění. To je údajně způsobeno skutečností, že společnosti jsou povinny zasílat zkušební protokoly celním orgánům v Unii pokaždé, když se celní orgány dotazují, zda se na dovážené zboží vztahují opatření.
(40)
Komise se domnívá, že tyto druhy skla by neměly být vyloučeny z oblasti působnosti šetření, protože solární sklo lze potenciálně používat i v zahradnictví a nábytkářství. K zajištění náležité ochrany výrobního odvětví Unie proti poškozujícímu účinku subvencí, které jsou vyrovnávány, je třeba zabránit mezerám, které mohou umožnit obcházení. Pozitivní účinek odpovídající ochrany převažuje nad negativním účinkem dodatečné administrativní zátěže pravděpodobně způsobené dotčenému dovozci.
(41)
Tentýž dovozce rovněž tvrdil, že z definice dotčeného výrobku by mělo být vyloučeno plavené sklo, protože proces jeho výroby se liší od výrobního procesu válcovaného skla, které dovozce chápe jako jediný typ solárního skla. Dovozce uvedl, že výrobky z plaveného skla určené pro bytové zařízení nelze použít jako solární sklo, a proto by měly být vyloučeny z působnosti šetření. Plavené sklo však nemůže být vyloučeno z působnosti šetření, neboť splňuje všechny technické vlastnosti uvedené výše. Z důvěrných dokumentů, které Komisi poskytli během šetření účastníci řízení, vyplývá, že plavené sklo lze použít jako solární sklo a vyrábí jej jak výrobní odvětví v Unii, tak čínští vývozci. Tuto skutečnost potvrzují informace veřejně dostupné na internetu (5). Plavené sklo proto zůstává v působnosti šetření.
C. SUBVENCE
1. Úvod
(42)
Žadatel uvedl, že ČLR subvencuje své odvětví výroby solárního skla. Podnět obsahuje důkazy prima facie týkající se několika praktik subvencování zahrnutých jak v právních předpisech, tak i v řadě politických a plánovacích dokumentů, na nichž je státní podpora v daném odvětví založena.
(43)
Komise přezkoumala a analyzovala dokumenty uvedené v podnětu, jakož i další dokumenty předložené v průběhu šetření čínskou vládou a vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku a zjistila, že mnoho z těchto dokumentů skutečně dokazuje, že odvětví výroby solárního skla v ČLR využívá v mnoha oblastech preferenčního zacházení.
(44)
Čínská vláda zahrnula odvětví výroby solárního skla mezi „klíčová“ výrobní odvětví ve svém 12. pětiletém plánu (6). Čínská vláda rovněž vydala zvláštní politický dokument „12. pětiletý plán pro solární fotovoltaické odvětví“, ve kterém se klade důraz na sklo jako hlavní pomocný materiál pro fotovoltaické odvětví, u něhož je vyžadována domácí výroba. V souladu s tímto plánem má vláda podporovat průmyslový vývoj a technologické inovace a přilákat finanční prostředky pro toto odvětví.
(45)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila způsob, jakým Komise citovala z 12. pětiletého plánu v kontextu solárního skla. To bylo zamítnuto, jelikož uvedený plán konkrétně zmiňuje solární sklo, a to v kapitole 9 sloupci 6 týkajícím se „Klíčových oblastí rozvoje výroby“. 12. pětiletý plán jasně stanoví priority čínské vlády pro období, na které se vztahuje, přičemž jednou z těchto priorit je výroba solárního skla.
(46)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila způsob, jakým Komise interpretovala „12. pětiletý plán pro solární fotovoltaické odvětví“, přičemž uvedla, že se závěry Komise nesouhlasí. Nicméně tato výhrada byla odmítnuta, neboť jasně odporuje informacím obdrženým od jiných orgánů čínské vlády. Během návštěvy u čínské vlády ministerstvo průmyslu a informačních technologií vysvětlilo, že solární sklo je zahrnuto v tomto plánu, který se silně zaměřuje na zvyšování kvality, jelikož dobrá kvalita solárního skla je nezbytná k podpoře solárního fotovoltaického odvětví.
(47)
O významu inovací a nových materiálů obecně pojednává dokument „12. pětiletý program průmyslových technologických inovací“ (7), který je určen k provádění pětiletého plánu a také „dlouhodobého plánu vědeckotechnického rozvoje“ (8). Jeho silné zaměření na technologické inovace zahrnuje vývoj nových materiálů. V této souvislosti se také konkrétně zmiňuje solární sklo.
(48)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila závěry Komise, přičemž uvedla, že v žádném z uvedených dokumentů nebylo solární sklo zmíněno. Komise konstatuje, že oba tyto dokumenty jsou určeny k tomu, aby poskytovaly zvláštní pomoc technologicky vyspělým podnikům, jak je uvedeno v 401. a 402. bodě odůvodnění prováděcího nařízení Rady (EU) č. 1239/2013 (dále jen „nařízení o solárních panelech“), kde čínská vláda uvedla tytéž argumenty. (9) Oba dokumenty provádějí 12. pětiletý plán pro solární fotovoltaické odvětví a pomáhají technologicky vyspělým podnikům, které zahrnují mnoho výrobců solárního skla.
(49)
„Rozhodnutí Státní rady č. 40 o vyhlášení a provedení „dočasných pravidel o podpoře průmyslové restrukturalizace““, (které se společně s přiloženými „dočasnými pravidly o podpoře průmyslové restrukturalizace“ označuje jako „rozhodnutí č. 40“) uvádí, že čínská vláda bude aktivně podporovat rozvoj nových odvětví energetiky a urychlí rozvoj odvětví solární energie (10); vyzývá všechny finanční instituce, aby poskytly úvěrovou pomoc pouze podporovaným projektům (kategorie, do níž patří projekty týkající se solárního skla) a slibuje provádění „dalších preferenčních politik na podporované projekty“ (11).
(50)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila výklad Komise, pokud jde o článek 5 a článek 17 „dočasných pravidel o podpoře průmyslové restrukturalizace“. Čínská vláda uvedla, že článek 5 nezmiňuje solární sklo. Jelikož však zmiňuje podporu solární energetiky, k níž je solární sklo zapotřebí, Komise je toho názoru, že solární sklo spadá do oblasti působnosti dočasných pravidel.
(51)
Čínská vláda pak zpochybnila výklad Komise, pokud jde o článek 17, který sice stanoví, že pouze podporovaná odvětví by měla obdržet úvěrovou pomoc, avšak nařizuje, aby se tak dělo spíše „podle úvěrových zásad“ než na preferenčním základě.
(52)
Při kontrole společností zařazených do vzorku ani při návštěvě u čínské vlády nebyly zjištěny žádné důkazy, že toto ustanovení bylo dodržováno. Dotčené banky při šetření nespolupracovaly tak, aby bylo možné toto ustanovení vyzkoušet nebo ověřit. Šetření ve skutečnosti ukázalo, že některé podniky preferenční úvěrové politiky využívají. Komise proto odmítá tvrzení čínské vlády, že poskytování úvěrů odvětví výroby solárního skla bylo prováděno „podle úvěrových zásad“. Klíčovým bodem zůstává, že všechny finanční instituce poskytují úvěry podporovaným odvětvím, která zahrnují výrobu solárního skla, a že tato podpora je poskytována de facto za preferenčních podmínek.
(53)
Národní komise pro rozvoj a reformy v roce 2011 vydala Státní radě doporučení, aby přezkoumala program v rozhodnutí č. 40. Státní rada vydala „Rozhodnutí Státní rady č. 9 o vyhlášení a provedení katalogu pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci“ (dále jen „rozhodnutí č. 9“). Tento dokument „aktivně vyzývá“ čínskou vládu a veřejné orgány, aby „vedly rozvoj příslušných odvětví a optimalizovaly průmyslovou restrukturalizaci“. Ustanovení čl. 12 odst. 2 rozhodnutí č. 9 konkrétně zmiňuje podporu výroby „ultra čirého plaveného skla pro odvětví solární energie“.
(54)
Národní plán pro střednědobý a dlouhodobý rozvoj v oblasti vědy a technologie (2006-2020), přijatý čínskou vládou, slibuje, že „politika financování bude na prvním místě“, že „podpoří finanční instituce, aby poskytovaly preferenční úvěrovou pomoc hlavním národním projektům v oblasti vědecké a technologické industrializace“, „podpoří finanční instituce, aby zlepšily a posílily finanční služby poskytované podnikům působícím v oblasti špičkových technologií“ a „zavede preferenční daňovou politiku v zájmu rozvoje podniků působících v oblasti špičkových technologií“.
(55)
Výroba solárního skla spadá pod popis technologicky vyspělého podniku, jak dokazuje řada výrobců se statusem podniků působících v oblasti špičkových a nových technologií, a je novým odvětvím jak v Číně, tak i v Unii. V této souvislosti Komise rovněž poznamenává, že jedna ze společností zařazených do vzorku obdržela zvláštní grant od Národní komise pro rozvoj a reformy jako ocenění za její inovace v oblasti solárního skla, což jednoznačně dokazuje zájem čínské vlády v tomto odvětví vyspělých technologií.
(56)
Žadatel uvedl, že údajné subvence sestávaly z režimů uvedených v oddílu C bodě 2. Po kontrole společností zařazených do vzorku v ČLR a návštěvě u čínské vlády Komise tyto režimy analyzovala, pokud z nich společnosti zařazené do vzorku získaly výhodu v průběhu období šetření.
2. Další zjištěné režimy subvencí
(57)
Během kontroly společností zařazených do vzorku vyšly při analýze jejich vnitřních záznamů najevo subvence od správních orgánů na úrovni provincií, měst, obvodů nebo okresů. Tyto subvence žadatel ve svém podnětu konkrétně neuváděl. Na základě informací, které má Komise k dispozici, není jasné, zda se jedná o subvence ad hoc nebo o místní subvenční programy. Nicméně v důsledku místní povahy těchto režimů nelze očekávat, že by žadatelé byli o podrobnostech uvedených subvencí informováni, a proto nejsou uvedené subvence v podnětu přímo zmíněny.
(58)
Komise nabídla další konzultace s čínskou vládou týkající se těchto jiných subvencí, které jsou specifické pro určité společnosti nebo umístění, jež byly zjištěny v záznamech společností zařazených do vzorku v průběhu inspekcí na místě a nebyly zmíněny v podnětu. Tyto konzultace Komise nabídla za účelem zajištění náležitého postupu v průběhu šetření. Čínská vláda tuto nabídku odmítla, přičemž uvedla, že by taková nabídka nebyla v souladu s Dohodou o subvencích a vyrovnávacích opatřeních.
(59)
Komise se domnívá, že tyto jiné subvence jsou úzce spojeny s druhy opatření a postupů, o kterých pojednává podnět a oznámení o zahájení řízení. Tato opatření zahrnují stejný druh finančního příspěvku a výhod, pokud jde o dotčený výrobek, a proto se na ně vztahuje definice „subvenční praktiky nebo praktik, které mají být předmětem šetření“, jež mají být podle čl. 22 odst. 2 písm. iii) Dohody o subvencích a vyrovnávacích opatřeních uvedeny v oznámení o zahájení řízení. Seznam režimů uvedených v oznámení o zahájení řízení není vyčerpávající, což je patrné z formulace „Subvence spočívají mimo jiné v...“ v oddílu 3. Komise proto dospěla k závěru, že tyto další subvence spadají do oblasti působnosti tohoto řízení.
(60)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila výklad Dohody o subvencích a vyrovnávacích opatřeních ze strany Komise a uvedla, že podle jejího názoru neměla Komise žádný právní základ pro vyrovnávání zvláštní subvence poskytnuté jednomu z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, i kdyby tato subvence byla přímo spojena se subvenční praktikou zjištěnou žadateli. Komise nesouhlasí s výkladem Dohody o subvencích a vyrovnávacích opatřeních ze strany čínské vlády v tomto bodě. Pokud žadatelé zjistili subvenční praktiku a v rámci stejné subvenční praktiky jsou společně s příklady vnitrostátních režimů zjištěny místní výhody, Komise má za to, že má právo vyrovnávat veškeré zjištěné výhody. To platí zejména v případě, kdy jsou působení, povaha a účinky zjištěných výhod stejné jako u jiných režimů, které jsou již uvedeny v podnětu i oznámení o zahájení řízení.
3. Nedostatečná spolupráce a využití dostupných údajů
(61)
Komise oznámila čínské vládě dne 18. prosince 2013, že zváží použití dostupných údajů, a to v důsledku nedostatečné reakce komerčních bank ve státním vlastnictví, kterým čínská vláda zaslala dodatek, který jí byl poskytnut.
(62)
Dne 26. prosince 2013 čínská vláda odpověděla a vyjádřila nesouhlas s navrhovaným použitím článku 28 proti „údajně státem vlastněným bankám“, avšak nezpochybnila skutečnost, že banky odpověď na dotazník nepředložily. Čínská vláda rovněž nezpochybnila skutečnost, že jsou uvedené banky ve vlastnictví státu. Proto neměla Komise jinou možnost, než využít nejlepší dostupné údaje, pokud jde o údaje, které měly poskytnout komerční banky ve státním vlastnictví.
(63)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila použití článku 28 pro nahrazení informací, které byly požadovány v dodatku zaslaném komerčním bankám ve státním vlastnictví. Komise nepopírá, že čínská vláda předložila v tomto šetření informace, které Komise analyzovala a v nezbytné míře zohlednila. Jelikož však ani čínská vláda, ani komerční banky ve státním vlastnictví nebyly schopny poskytnout některé informace, například o úvěruschopnosti, musela Komise využít „dostupné údaje“ podle článku 28 základního nařízení.
(64)
Pokud jde o jiné subvence, které nebyly výslovně uvedeny v oznámení o zahájení řízení s odkazem na konkrétní program a byly zjištěny během inspekcí na místě u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, Komise k dosažení svých závěrů využila veškeré důkazy, které měla k dispozici. Tyto zjištěné subvence náležely k typům opatření a postupů popsaným v oznámení o zahájení řízení a Komise nabídla čínské vládě další konzultace ohledně těchto subvencí, nicméně tato nabídka nebyla přijata. Komise se domnívá, že uvedené subvence jsou úzce spojeny s druhy opatření a postupů, o kterých pojednává podnět a oznámení o zahájení řízení.
(65)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila závěry Komise, pokud jde o subvence zjištěné v průběhu kontrol provedených u společností zařazených do vzorku a všechny ostatní body týkající se režimů subvencí. Komise by ráda objasnila, že v těchto případech článek 28 nepoužila. V případě, že byla spolupráce dobrá, avšak informace jednoduše nebylo možné poskytnout - například pokud jde o přesný právní základ pro jednorázovou platbu subvence - byly důkazy poskytnuté dotčenou společností použity pro dosažení závěru, zda se jednalo o napadnutelnou subvenci či nikoli.
(66)
Čínská vláda též tvrdila, že Komise neposkytla dostatečné informace, když použila nejlepší dostupné údaje podle článku 28 základního nařízení. Toto tvrzení se ve skutečnosti týká použití závěrů z předchozích šetření, kdy byla šetřena tatáž subvence. V takových případech Komise odkazuje na příslušné body odůvodnění dotčeného nařízení a shrnuje zjištěné argumenty.
(67)
Čínská vláda poznamenává, že informační dokument nepopisuje podrobně u společností zařazených do vzorku žádné zjištěné konkrétní jednorázové subvence. Takto bylo učiněno výslovně za účelem ochrany důvěrných obchodních informací poskytnutých Komisi společnostmi zařazenými do vzorku a žádný další výtah, který nemá důvěrnou povahu, není možný. Úplné důvěrné informace byly poskytnuty každému jednotlivému vyvážejícímu výrobci zařazenému do vzorku. Pokud právní základ poskytl vyvážející výrobce zařazený do vzorku, pak to bylo poznamenáno v informacích, které byly poskytnuty zpět společnosti. V každém případě, když byly čínské vládě v souvislosti s uvedenými subvencemi nabídnuty konzultace, byla jí rovněž dána příležitost poskytnout další podstatné informace, což neučinila.
4. Šetřené režimy
(68)
Komise zaslala čínské vládě a vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku dotazník a vyžádala si informace týkající se těchto režimů, v jejichž rámci byly údajně poskytovány subvence odvětví výroby solárního skla:
-
preferenční úvěry odvětví výroby solárního skla:
-
úvěrové linky a půjčky se zvýhodněnou úrokovou sazbou poskytnuté komerčními bankami ve státním vlastnictví a veřejnými rozvojovými bankami (12),
-
subvenční programy vývozních úvěrů,
-
vývozní záruky,
-
státem financované pojištění pro zelené technologie („Green express“),
-
finanční výhody z poskytnutí přístupu k offshore holdingovým společnostem,
-
splátky úvěru vládou;
-
grantové programy:
-
subvence „známých značek“ a programu „China World Top Brands“,
-
fondy pro vnější expanzi průmyslu v provincii Guandong;
-
dodání zboží nebo poskytnutí služeb vládou za cenu nižší než přiměřenou:
-
poskytování antimonu,
-
dodávání elektrické energie,
-
poskytování práv k užívání pozemků;
-
programy osvobození od přímých daní a jejich snížení:
-
programy osvobození od přímých daní nebo jejich snížení v rámci programu „Dva roky úplného a tři roky polovičního osvobození od daně“
-
snížení daně z příjmů pro podniky se zahraničními investicemi na základě zeměpisné polohy,
-
osvobození od daně a snížení daně z příjmů pro „produktivní podniky se zahraničními investicemi“,
-
snížení daně z příjmů pro podniky se zahraničními investicemi, které nakupují zařízení vyrobená v Číně,
-
zápočet daně u výzkumných a vývojových činností podniků se zahraničními investicemi,
-
preferenční daň z příjmů pro podniky se zahraničními investicemi, které jsou uznávány jako podniky využívající nejnovější a špičkové technologie,
-
snížení daní pro podniky působící v oblasti špičkových a nových technologií a zapojené v určených projektech,
-
preferenční politika, pokud jde o daně z příjmu pro podniky v severovýchodním regionu,
-
daňové programy v provincii Guandong,
-
osvobození od daně z dividend mezi způsobilými tuzemskými podniky,
-
programy týkající se nepřímých daní a dovozního cla:
-
osvobození od DPH při využívání dovezeného zařízení,
-
odpočty DPH pro podniky se zahraničními investicemi na nákup zařízení vyrobeného v Číně,
-
osvobození od DPH a od cla na nákupy fixních aktiv rámci programu na rozvoj zahraničního obchodu
-
jiné subvence a jiné subvenční programy (včetně programů správních orgánů na úrovni provincií, měst, obvodů nebo okresů).
5. Politika preferenčních úvěrů, jiné financování, záruky a pojištění
5.1 Zvýhodněné úvěry
a) Úvod
(69)
Komise zaslala čínské vládě dodatek, který měl být předán komerčním bankám ve státním vlastnictví, veřejným rozvojovým bankám a soukromým finančním institucím, které půjčily v průběhu období šetření finanční prostředky společnostem zařazeným do vzorku. Čínská vláda sdělila Komisi, že tak učinila, avšak zatím žádné odpovědi neobdržela. Jak bylo uvedeno výše, Komise proto oznámila čínské vládě, že kvůli této nedostatečné spolupráci použije článek 28 a k dosažení závěrů ohledně tohoto bodu využije dostupné údaje.
b) Právní základ
(70)
Preferenční úvěry v Číně upravují tyto právní předpisy: Zákon ČLR o komerčním bankovnictví (dále jen „zákon o bankovnictví“), obecná pravidla týkající se půjček vyhlášená Čínskou lidovou bankou dne 28. června 1996 a rozhodnutí č. 40 Státní rady, jak je uvedeno výše.
c) Zjištění, jež šetření přineslo
(71)
Předchozí antisubvenční šetření proti ČLR dospěla k závěru, že v bankovním systému v Číně převládají banky vlastněné státem nebo banky, ve kterých má stát vliv prostřednictvím držby akcií. Obojí se souhrnně označuje jako „komerční banky ve státním vlastnictví“. Komise rovněž zjistila, že komerční banky ve státním vlastnictví vykonávají vládní moc. Komise neshledala žádné důkazy, že se situace změnila. Jak je uvedeno ve 161. bodě odůvodnění nařízení o solárních panelech, které se týká posledního šetření v této záležitosti, pět největších komerčních bank ve státním vlastnictví (Agricultural Bank of China, Bank of China, China Construction Bank, Bank of Communications a ICBC) představuje více než 50 % bankovního sektoru z hlediska bilanční sumy.
(72)
Na základě využití dostupných údajů, včetně skutečností stanovených v nařízení o solárních panelech, platí i nadále závěr, že komerční banky ve státním vlastnictví jsou veřejnoprávní subjekty ve smyslu čl. 2 písm. b) základního nařízení, jak bylo podrobně uvedeno ve 158. až 168. bodě odůvodnění nařízení o solárních panelech.
(73)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila tento závěr, přičemž uvedla, že Komise neuvedla důvody, proč považovala komerční banky ve státním vlastnictví za veřejnoprávní subjekty. Komise toto tvrzení odmítá, jelikož důvody, proč jsou komerční banky ve státním vlastnictví veřejnoprávními subjekty, jsou uvedeny ve 158. až 168. bodě odůvodnění nařízení o solárních panelech a čínská vláda neposkytla žádné informace, které by byly s uvedenými nejlepšími dostupnými údaji v rozporu. Zde je jejich shrnutí:
a)
komerční banky ve státním vlastnictví drží největší tržní podíl a jsou převládajícími aktéry na trhu v ČLR;
b)
z dostupných údajů vyplývá, že komerční banky ve státním vlastnictví podléhají vládnímu dozoru prostřednictvím vlastnictví a správní kontroly jejich obchodního chování, včetně mezí pro úrokové sazby, které mohou nabízet;
c)
zákon o bankovnictví a ostatní právní předpisy vyžadují, aby banky půjčovaly v souladu s potřebami národního hospodářství, poskytovaly úvěrovou pomoc podporovaným projektům a upřednostňovaly podniky působící v oblasti nových a špičkových technologií.
(74)
Závěry v těchto bodech odůvodnění jsou nedávné, jelikož byly zveřejněny až na konci roku 2013, a byly zveřejněny s plným vědomím změny, která v červenci 2013 nastala v oblasti politiky týkající se spodních hranic pro úrokové sazby v Číně.
(75)
Stejně jako v předchozích šetřeních se Komise pokusila ověřit úlohu, kterou sehrává čínská vláda a zejména centrální banka, Čínská lidová banka, na finančních trzích a v bankovním sektoru, pokud jde o poskytování úvěrů pro odvětví výroby solárního skla. Zatímco spolupráce ze strany čínské vlády a Čínské lidové banky byla obecně uspokojivá, Čínská lidová banka neposkytla úplné znění „oběžníku Čínské lidové banky o otázkách úpravy úrokových sazeb u vkladů a úvěrů“ (YinFa (2004) 251), který stanoví spodní hranice a stropy úrokových sazeb pro úvěry a vklady. Pro úvěry komerčních bank (komerční banky ve státním vlastnictví i soukromé komerční banky) a úvěry veřejných rozvojových bank oběžník pouze stanovuje spodní hranici. V případě preferenčních úvěrů a úvěrů, pro něž čínská vláda přijala zvláštní předpisy, oběžník stanoví, že se úrokové sazby nesmějí pohybovat směrem nahoru. Přesná horní mez pro uvedené úvěry se stanoví ve zvláštních předpisech.
(76)
V průběhu inspekce Komise na místě Čínská lidová banka uvedla, že zmíněný dokument nelze poskytnout, jelikož nebyl veřejně k dispozici na jejích internetových stránkách. Vyhledáváním na internetu však byla nalezena kopie oběžníku a jeho překlad do angličtiny, a to v balíčku dokumentů, které čínská vláda před několika lety poskytla australským orgánům. (13) Vzhledem k neexistenci úřední kopie přímo od čínské vlády považovala Komise tuto verzi za pravdivou a úplnou kopii dotčeného oběžníku.
(77)
Z oběžníku vyplývá, že Čínská lidová banka ovlivňovala stanovování úrokových sazeb pro úvěry, které v období šetření v ČLR poskytovaly komerční banky ve státním vlastnictví. Čínská vláda vysvětlila, že v červenci 2013 Čínská lidová banka zrušila jak spodní hranici, tak strop pro úrokové sazby úvěrů. Tato skutečnost byla vzata na vědomí, nicméně jelikož k ní došlo po konci období šetření, nemá vliv na zde uvedené závěry. V každém případě spodní hranice pro úrokové sazby, která byla běžná v průběhu období šetření, není jediným argumentem, proč Komise považuje komerční banky ve státním vlastnictví za veřejnoprávní subjekty. Bez ohledu na to závěry uvedené v 158. až 168. bodě odůvodnění nařízení o solárních panelech stále platí.
(78)
Po poskytnutí informací čínská vláda učinila několik připomínek týkajících se oběžníku „YinFa (2004) 251“, aniž by poskytla vysvětlení, proč úplné znění tohoto oběžníku nebylo Komisi poskytnuto a aniž by potvrdila, zda je znění, které bylo poskytnuto australským orgánům a které Komise nalezla, správné. Jak bylo dříve zjištěno v šetření týkajícím se solárních panelů, tento oběžník jasně stanoví pokyny Čínské lidové banky ohledně poskytování úvěrů určené bankám. Jak bylo uvedeno v předchozích šetřeních, obsah tohoto oběžníku je důležitý pro porozumění toho, jakou úlohu čínská vláda a Čínská lidová banka sehrávají ve směřování bank a poskytování úvěrů.
(79)
I nadále platí závěr Komise, který byl již uveden v nařízení o solárních panelech, totiž že zaprvé článek 34 zákona o bankovnictví ukládá bankám povinnost vykonávat svou úvěrovou činnost v souladu s potřebami národního hospodářství. Potřeby národního hospodářství jsou stanoveny v 12. pětiletém plánu.
(80)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila výklad článku 34 zákona o bankovnictví ze strany Komise, přičemž uvedla, že „tato věta je nejednoznačná a nedává bankám žádný výslovný pokyn, aby jednaly určitým způsobem. Žádný dokument nepopisuje potřeby národního hospodářství, ať se jedná o 12. pětiletý plán nebo jiné nařízení/rozhodnutí“.
(81)
To se odlišuje od výkladu článku 34 ze strany čínské vlády v šetření týkajícím se solárních panelů, kde byl popsán jako „neutrální“. Komise s tímto posouzením ze strany čínské vlády nesouhlasí. Komise je toho názoru, že politiky týkající se národního hospodářství jsou stanovené v 12. pětiletém plánu a zvláštním plánu pro fotovoltaické odvětví a že finanční ústavy jsou vyzývány k poskytování úvěrů podporovaným odvětvím, jako je odvětví výroby solárního skla, a čínská vláda neprokázala, že tomu tak není.
(82)
Čínská vláda upozornila Komisi na jiné články zákona o bankovnictví, zejména na články 4, 5 a 7, které by měly zajistit, aby byly úvěry poskytovány bez zásahů a po příslušném posouzení. Komise uznává, že tyto články existují, avšak poznamenává, že čínská vláda, banky a také dotčené společnosti zařazené do vzorku nebyly schopny prokázat, že úvěry byly poskytnuty bez zásahů - vzhledem k preferenčním úvěrům pro odvětví výroby solárního skla - a s posouzením úvěru -, jelikož navzdory žádostem nebyly žádné úvěrové dohody ani posouzení rizik, včetně úvěrových ratingů, poskytnuty jako věcné důkazy, ani nebylo shledáno jejich spojení s jakýmkoli úvěrem poskytnutým jakémukoli vyvážejícímu výrobci zařazenému do vzorku.
(83)
Zadruhé se od bank vyžaduje, aby poskytovaly úvěrovou pomoc podporovaným odvětvím podle rozhodnutí č. 40 a č. 9, které mají právní sílu zákona. Čínská vláda potvrdila během kontroly na ministerstvu obchodu, že solární sklo je podporovaným odvětvím. To je v souladu s katalogem pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci z roku 2011, který poskytla čínská vláda ve své odpovědi na dotazník, a v němž je solární sklo klasifikováno v podporované kategorii.
(84)
Rozhodnutí č. 40 stanoví instrukce pro všechny finanční instituce v podobě závazných pokynů ohledně propagace a pomoci týkající se podporovaných odvětví, přičemž odvětví výroby solárního skla je podporovaným odvětvím.
(85)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila posouzení Komise, pokud jde o dopad rozhodnutí č. 40 a připojených nařízení, a rozhodnutí č. 9. Komise potvrzuje, že podle jejího posouzení jak rozhodnutí č. 40, tak připojená nařízení stanoví potřeny národního hospodářství. Stanoví strategii pro vládu a pro finanční sektor a zejména stanoví poskytování přímých úvěrů podporovaným odvětvím, jako je odvětví výroby solárního skla.
(86)
Čínská vláda byla požádána, aby objasnila právní status rozhodnutí Státní rady, jako je rozhodnutí č. 40. Ta však pouze odpověděla, že se jedná o nařízení vydané Státní radou, které není součástí čínských právních předpisů. Na podporu tohoto tvrzení však neposkytla žádné důkazy. Postoj, který čínská vláda zaujala, je v rozporu s veřejně dostupnými informacemi, které popisují Státní radu jako nejvyšší správní orgán, který má správní legislativní pravomoc. Podle těchto zdrojů jsou rozhodnutí Státní rady právně závaznými předpisy. (14) Na základě dostupných údajů Komise tedy zastává názor, že rozhodnutí č. 40 a prováděcí rozhodnutí připojená k uvedenému rozhodnutí, jako například rozhodnutí č. 9, jsou správní předpisy, a proto jsou součástí čínských právních předpisů.
(87)
Komise proto potvrzuje analýzu uvedenou ve 191. bodě odůvodnění nařízení o solárních panelech, v němž dospěla k závěru, rozhodnutí č. 40 a rozhodnutí č. 9 jsou právně závazná pro ostatní veřejnoprávní a hospodářské subjekty.
(88)
Komise rovněž zjišťovala, zda jsou soukromé banky v Číně pověřeny a/nebo řízeny čínskou vládou, aby výrobcům solárního skla nabízely preferenční úvěry ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení.
(89)
Článek 34 zákona o bankovnictví je použitelný také pro soukromé banky v Číně. Čínská vláda a účastníci řízení nepředložili žádný důkaz, že závěr týkající se právní situace, jehož bylo dosaženo ve 174. bodě odůvodnění nařízení o solárních panelech, totiž že jim čínská vláda dává pokyny stejně jako bankám ve vlastnictví státu, přestává platit. Článek 34 zákona o bankovnictví stanoví, že je bankám nařízeno „vykonávat úvěrovou činnost v souladu s potřebami národního hospodářství a sociálního rozvoje a v duchu státní průmyslové politiky“ (15). Za těchto okolností, jak je uvedeno v 188. bodě odůvodnění nařízení o solárních panelech, o strategii komerčních bank ve státním vlastnictví i soukromých bank, pokud jde o poskytování úvěrů jak, rozhoduje čínská vláda.
(90)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila závěr, že pověřuje nebo řídí soukromé banky v ČLR a napadla zejména váhu, jakou Komise přikládá článku 34 zákona o bankovnictví, přičemž uvedla, že „pokud jde o“„potřeby národního hospodářství“, lze je vykládat různě a výklad se evidentně liší v závislosti na osobě/subjektu, která/který uvedené ustanovení zkoumá“.
(91)
Je pozoruhodné, že čínská vláda vyjádřila nesouhlas s výkladem Komise, nicméně nepředložila vlastní výklad vlastního právního předpisu.
(92)
Komisi však postačí odkázat na zjištění z předchozích šetření a v tomto případě na dostupné údaje, aby zopakovala závěr, že potřeby národního hospodářství jsou stanoveny v plánech a nařízeních vydaných ČLR a že článek 34 vyžaduje, aby banky poskytovaly úvěry v souladu s těmito popisy národního hospodářství, což zahrnuje podporu výroby solárního skla.
(93)
Zjištění, že čínská vláda pověřuje a řídí soukromé banky, aby v souladu s článkem 34 zákona o bankovnictví poskytovaly úvěry podporovaným odvětvím, proto zůstává zachováno.
(94)
Komise proto dospěla k závěru, že v případě úvěrů poskytnutých komerčními bankami ve státním vlastnictví v ČLR se jedná o finanční příspěvek výrobcům solárního skla ve formě přímého převodu peněžních prostředků vládou ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení.
(95)
Stejné důkazy také ukazují, že komerční banky ve státním vlastnictví (jakož i soukromé banky) jsou pověřeny nebo řízeny vládou, což v důsledku znamená, že existuje finanční příspěvek stanovený v čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení.
(96)
Pokud jde o specifičnost, Komise poznamenává, že čínská vláda nařizuje poskytovat preferenční úvěry omezenému počtu odvětví a že odvětví výroby solárního skla, jakožto součást fotovoltaického odvětví, je jedním z nich, jak je podrobně uvedeno v 172. bodě odůvodnění nařízení o solárních panelech. Čínská vláda zahrnula odvětví výroby solárního skla mezi „klíčová“ výrobní odvětví ve svém 12. pětiletém plánu. Rozhodnutí č. 40 uvádí, že čínská vláda aktivně podpoří rozvoj nových odvětví energetiky a urychlí rozvoj odvětví solární energie. Všem finančním institucím je dán pokyn, aby poskytly úvěrovou pomoc pouze podporovaným projektům, což je kategorie, do níž patří projekty týkající se solárního skla. Rozhodnutí rovněž slibuje provádění „dalších preferenčních politik na podporované projekty“.
(97)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila zjištění o specifičnosti a zejména způsob, jakým Komise interpretovala 12. pětiletý plán, přičemž uvedla, že „nemá žádnou právní hodnotu a není závazným dokumentem“. Komise nesouhlasí s tímto prohlášením, a poznamenává, že čínská vláda uvedla v předchozích šetřeních stejná tvrzení, která rovněž nebyla přijata. 12. pětiletý plán uvádí, že byl „projednán a schválen Všečínským shromážděním lidových zástupců a má sílu zákona.“
(98)
Komise proto dospěla k závěru, že subvence v podobě preferenčních úvěrů nejsou poskytovány obecně, a jsou tudíž specifické ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení.
(99)
V míře, v níž jsou vládní půjčky nebo půjčky od soukromých subjektů pověřených nebo řízených vládou poskytovány za podmínek výhodnějších, než jaké by mohli jejich příjemci skutečně získat na trhu, je těmto poskytována výhoda.
(100)
Stejně jako v předchozích šetřeních se Komise pokusila ověřit posouzení úvěrového rizika vypracovaná bankami, které v průběhu období šetření půjčily finanční prostředky společnostem zařazeným do vzorku. Společnosti nepředložily žádné důkazy týkající se jejich úvěrového ratingu a banky při šetření nespolupracovaly. Komise proto neměla k dispozici žádný důkaz, že úvěry pro společnosti v odvětví výroby solárního skla byly založeny na posouzení rizik a že stanovená úroková sazba je výsledkem tohoto posouzení.
(101)
Vzhledem k tomu, že čínská vláda, vyvážející výrobci ani banky neposkytly žádné informace, Komise využila dostupných údajů ke stanovení, zda preferenční úvěry v ČLR ve skutečnosti přinesly výhody vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku, kteří měly úvěry od bank v ČLR.
(102)
Komise, stejně jako v šetření týkajícím se solárních panelů, začala s úředně zveřejněnými úrokovými sazbami centrální banky z Čínské lidové banky pro úvěry v juan renminbi („CNY“). Průměrná úroková sazba za období šetření činila 6,26 %.
(103)
Komise poté upravila úrokovou sazbu Čínské lidové banky s ohledem na úvěrové riziko dotčených společností. Ty však neposkytly žádné nezávislé úvěrové ratingy ani podobné informace, které by Komisi umožnily výpočet úvěrového ratingu. Komise nicméně v předchozích šetřeních zjistila, že úvěrové ratingy čínských firem jsou narušené vládní podporou a že neexistují žádné důkazy o jakémkoli smysluplném posouzení rizika příjemců úvěrů. Komise proto použila stejnou metodiku jako v šetření týkajícím se solárních panelů a považovala všechny dotčené společnosti za společnosti s neinvestičním stupněm „BB“, jak je definuje úvěrová ratingová společnost Bloomberg.
(104)
Prémie u dluhopisů vydávaných společnostmi s ratingy BB proti dluhopisům vydávaným společnostmi s ratingy AAA (které má ČLR u dluhopisů), jak ji zaznamenala společnost Bloomberg, pak byla přičtena k průměrné úvěrové úrokové sazbě Čínské lidové banky v průběhu období šetření. Výsledkem byla referenční úroková sazba pro období šetření za úvěry poskytnuté společnostem zařazeným do vzorku v CNY, ve výši 10,37 %.
(105)
Srovnáním této referenční úrokové sazby se skutečnou úrokovou sazbou účtovanou během období šetření dotčeným společnostem Komise dospěla k závěru, že úvěry byly odvětví výroby solárního skla poskytnuty za podmínek, které jsou příznivější než tržní podmínky.
(106)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila volbu referenční hodnoty ze strany Komise a závěry, které Komise učinila na základě srovnání referenční hodnoty a skutečně placeného úroku.
(107)
Srovnání mezi referenčním a skutečně zaplaceným úrokem jasně ukazuje, že vyvážející výrobci, kteří si půjčovali od čínských bank, v CNY, platili méně, než běžné komerční úrokové sazby pro společnosti v jejich finančním postavení.
(108)
Za druhé, Komise si byla vědoma toho, že Čínská lidová banka v červenci 2013 zrušila spodní hranici, a tuto skutečnost uvedla v informačním dokumentu. To však nic nemění na závěru, že čínská vláda zasahuje do chování bank v Číně, pokud jde o poskytování úvěrů, zejména prováděním rozhodnutí č. 40 a přiložených nařízení, a ustanovení článku 34 zákona o bankovnictví.
(109)
Za třetí Komise vypočítala referenční hodnotu pouze pro úvěry poskytnuté v CNY, jelikož vyvážející výrobci zařazení do vzorku neměli u čínských bank úvěry v EUR nebo USD.
(110)
Čínská vláda dále požadovala podrobnější informace o tom, proč Komise měla za to, že vyvážející výrobci zařazení do vzorku by měli mít úvěrový rating BB. Důvodem, proč byl zvolen rating BB, byla skutečnost, že Komise neobdržela žádné důkazy, že byl úvěrový rating vypočten pro kteréhokoli vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku z důvodu nespolupráce dotčených bank. Úvěrový rating BB navíc není nepříznivý úsudek a ve skutečnosti je pro společnosti zařazené do vzorku výhodný, jelikož je nejlepším neinvestičním stupněm na finančních trzích.
(111)
Podle článku 28 musela Komise využít nejlepších dostupných údajů, které byly převzaty ze závěrů nařízení o solárních panelech, kde byl pro společnosti zařazené do vzorku v uvedeném nařízení použit úvěrový rating BB. To bylo v tomto případě považováno za přiměřené a po poskytnutí informací nebyly obdrženy žádné důkazy, že by společnostem zařazeným do vzorku udělily dotčené banky jiný úvěrový rating.
d) Závěr
(112)
Na základě zjištění v rámci šetření dospěla Komise k závěru, že odvětví výroby solárního skla v Číně byly v průběhu období šetření poskytovány preferenční úvěry, a to jak ze strany bank ve vlastnictví státu, tak ze strany soukromých bank. Financování odvětví výroby solárního skla je subvencí ve smyslu základního nařízení, jelikož
a)
existuje finanční příspěvek vlády podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i);
b)
existuje pověření a řízení vládou podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) a
c)
a je tím příjemci poskytnuta výhoda, jak vyžaduje čl. 3 odst. 2.
(113)
Vzhledem k existenci finančního příspěvku, výhodě vzniklé vyvážejícím výrobcům a specifičnosti by tato subvence měla být pokládána za napadnutelnou.
(114)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila použití zjištění z předchozích šetření za účelem dosažení závěrů ohledně subvencování v tomto případě, a zejména tvrdila, že Komise příliš spoléhala na zjištění v nařízení o solárních panelech.
(115)
Toto tvrzení bylo odmítnuto. Jak již bylo poznamenáno výše, vzhledem k nespolupráci ze strany bank v ČLR byla Komise nucena použít ustanovení článku 28 a využít nejlepší dostupné údaje. Šetření v oblasti solárních panelů je nejnovější a obsahuje nejaktuálnější zjištění o subvencování v Číně. Solární panely nejsou stejný výrobek jako solární sklo, ale oba tyto výrobky se používají v témže novém energetické odvětví a vztahují se na ně tytéž plánovací dokumenty vlády. Vzhledem k tomu, že jiné informace nebyly k dispozici, je využití zjištění uvedených v nařízení o solárních panelech jakožto „nejlepších dostupných údajů“ vhodné. Čínská vláda dále tvrdila, že mezi šetřením týkajícím se solárních panelů a tímto šetřením došlo k významným změnám, zejména ke zrušení spodní hranice úrokových sazeb Čínskou lidovou bankou v červenci 2013. Toto tvrzení bylo odmítnuto, neboť závěry z šetření týkajícího se solárních panelů odkazují na uvedené období šetření, stejně jako toto šetření odkazuje na své vlastní období šetření. V obou případech se zrušení spodní hranice uskutečnilo po skončení období šetření, a proto nemá vliv na použití článku 28 a zjištění z šetření týkajícího se solárních panelů jakožto nejlepších dostupných údajů.
(116)
Všem společnostem zařazeným do vzorku, kromě jedné, poskytly úvěry komerční banky ve státním vlastnictví a soukromé banky. Jedna společnost byla financována výhradně prostřednictvím své offshore mateřské společnosti a žádné úvěry od bank se sídlem v ČLR nezískala.
(117)
Po poskytnutí informací jedna ze společností zařazených do vzorku zpochybnila závěr Komise, a uvedla, že ji Komise nepožádala, aby poskytla svůj nezávislý úvěrový rating. Komise však uvedenou společnost požádala, aby poskytla veškeré informace týkající se úvěrů, které získala, avšak společnost neposkytla nezávislý úvěrový rating. Pokud společnost tyto informace měla, pak je vzhledem k tvrzením uvedeným v podnětu a informacím požadovaným v dotazníku měla poskytnout. A zejména vzhledem k informacím v informačním dokumentu, pokud měla nezávislý úvěrový rating, měla jej poskytnout neprodleně. Tento argument se proto odmítá.
e) Výpočet výše subvence
(118)
Ustanovení čl. 6 písm. b) základního nařízení stanoví, že výhoda u preferenčních půjček by se měla vypočítat jako rozdíl mezi částkou zaplacených úroků a částkou, která by byla zaplacena za srovnatelnou obchodní půjčku, kterou by společnost mohla získat na trhu. Jak již bylo uvedeno, vzhledem k neexistenci smysluplného posouzení rizik Komise pro srovnatelné obchodní půjčky vytvořila tržní referenční hodnotu.
(119)
Výhoda byla vypočtena pro období šetření jako rozdíl mezi úroky skutečně placenými v průběhu období šetření a úrokem, který by byl zaplacen při použití referenční hodnoty.
(120)
Subvenční rozpětí vypočtená pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku, založená na této metodice, jsou:
Preferenční půjčky
Název společnosti
Subvenční rozpětí
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
6,2 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
2,5 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
4,8 %
5.2 Další režimy preferenčních půjček
(121)
Vyvážející výrobci zařazení do vzorku nezískali v průběhu období šetření žádné výhody na základě subvenčních programů vývozních úvěrů, úvěrových linek, vývozních záruk, programu „Green Express“ nebo jako výhody prostřednictvím poskytnutí přístupu k offshore holdingovým společnostem.
6. Grantové programy
(122)
Společnosti zařazené do vzorku nezískaly v průběhu období šetření žádné výhody z programů „známé značky“ nebo „China World Top Brands“.
6.1 Zvláštní grantové programy a granty
a) Úvod
(123)
Společnosti zařazené do vzorku obdržely značné jednorázové granty od různých vládních orgánů na mnoha úrovních, v důsledku čehož získaly v průběhu období šetření výhodu. Tyto skutečnosti byly zjištěny v průběhu inspekcí dotčených společností a nebyly uvedeny v odpovědích na dotazník dotčených společností ani nebyly uvedeny v odpovědi čínské vlády na dotazník, jak bylo požadováno. Žadatel tvrdil, že výrobci solárního skla obdrželi uvedené jednorázové granty od orgánů správy provincie nebo místní samosprávy a že tyto granty přinesly výhodu, protože byly finanční prostředky obdrženy bez odpovídajícího zohlednění. (16) Oznámení o zahájení řízení rovněž stanoví, že „grantové programy“ jsou subvence používané na podporu odvětví výroby solárního skla.
b) Právní základ
(124)
Tyto granty společnostem poskytly orgány na úrovni provincií, měst, správních obvodů nebo okresů a všechny se zdály být specifické pro dotčené společnosti nebo specifické, pokud jde o umístění a druh výrobního odvětví. Úroveň právní podrobnosti pro příslušný zákon, na jehož základě byly tyto výhody uděleny, pokud pro ně vůbec nějaký právní základ existoval, obvykle nebyla Komisi sdělena, přestože byla Komisi často, ne však vždy, předána kopie dokumentu vydaného vládním orgánem, který udělení finančních prostředků doprovázel.
c) Zjištění, jež šetření přineslo
(125)
Jedna společnost zařazená do vzorku obdržela v průběhu období šetření granty od zóny hospodářského rozvoje, v níž se nacházela. Uvedené granty vypočítala zóna hospodářského rozvoje na úrovni 20 % veškerých daní, které společnost odvedla místním daňovým orgánům a které zahrnovaly mimo jiné daň z příjmu právnických osob, daň z užívání pozemků a daň z výnosů z dividend.
(126)
Další společnost zařazená do vzorku obdržela v období šetření velký grant od místní samosprávy na pokrytí poplatků potřebných k připojení společnosti k elektrické síti, které by jinak společnost musela zaplatit sama. Ten byl udělen společnosti „na podporu velkých společností sídlících v regionu“.
(127)
Další společnost zařazená do vzorku obdržela přímý grant ve výši 25 milionů CNY z fondu pro přizpůsobování průmyslu pro výrobu technicky vyspělého solárního skla Národní komise pro rozvoj a reformy. Tento přímý grant od státu byl obdržen v roce 2006 a uvedená společnost si jej rovnoměrně rozdělila po 10 % na následujících 10 let. Za výhodu v průběhu období šetření bylo tedy považováno 2,5 milionu CNY.
(128)
Tatáž společnost rovněž zaevidovala ve svém účetnictví za rok 2012 další granty od místních finančních úřadů a jiných vládních subjektů. Společnost uvedla, že většina těchto grantů nebyly ve skutečnosti přímé převody finančních prostředků od uvedených subjektů určené uvedené společnosti, nýbrž náhrady částek, které uvedená společnost předtím zaplatila vládě. Jelikož nebyl poskytnut žádný uspokojivý důkaz, nemůže Komise toto vysvětlení přijmout.
(129)
Jiná společnost zařazená do vzorku obdržela přímý grant ve výši 15 milionů CNY před obdobím šetření od místní vlády a tato společnost si jej rovnoměrně rozdělila po 10 % na následujících 10 let. Grant byl vyplacen společnosti na vývoj fotovoltaického odvětví (jež zahrnuje odvětví výroby solárního skla), urychlené vybudování pokročilé výrobní základny v místní průmyslové zóně a bezproblémové provádění velkých projektů.
(130)
Stejná společnost rovněž obdržela několik dalších grantů před obdobím šetření, a určitý podíl grantu si přidělila do období šetření. Společnost však neposkytla žádné podrobné údaje o povaze uvedených grantů a vhledem k tomu, že tyto informace nebyly k dispozici, byly k dosažení závěrů využity dostupné údaje. Komise dospěla k závěru, že vzhledem k tomu, že jiné dostupné údaje nebyly k dispozici, jsou uvedené granty specifické pro uvedenou společnost a že výše grantu přiděleného v období šetření by měla být považována za výhodu.
d) Závěr
(131)
Čínská vláda byla vyzvána, aby podala další informace a zahájila konzultace ohledně těchto grantů, což však odmítla. Na základě shromážděných důkazů ohledně obdržení těchto grantů společnostmi zařazenými do vzorku a vzhledem k tomu, že žádné jiné informace nebyly k dispozici, má Komise za to, že uvedené granty jsou subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, jelikož čínská vláda převedla finanční prostředky v podobě grantů výrobcům dotčeného výrobku, a že tím byla příjemci poskytnuta výhoda.
(132)
Tyto granty jsou rovněž specifické ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) a čl. 4 odst. 3 základního nařízení, jelikož se zdají být omezeny na některé společnosti nebo specifické projekty v určitých regionech a jsou udělovány ke splnění jednorázových požadavků společností zařazených do vzorku. Tyto granty nesplňují požadavky čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení týkající se nespecifičnosti, jelikož podmínky pro vznik nároku a skutečná výběrová kritéria pro podniky nejsou transparentní, nejsou objektivní a nepoužijí se automaticky. Kromě toho neexistují žádné důkazy, že uvedené granty patří do zastřešujícího subvenčního programu.
(133)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila pravomoc Komise vyšetřovat uvedené granty a analýzu Komise týkající se částečných informací, které měla k dispozici. Komise však pečlivě analyzovala důvěrné obchodní informace poskytnuté dotčenými společnostmi, a pokud existují důkazy, že se jedná o výhodu a že grant je specifický, byla ve vztahu k uvedenému grantu uplatněna vyrovnávací opatření.
(134)
Ve všech případech společnosti poskytly informace ohledně výše grantu, a informace o tom, kdo grant poskytl, i když v některých případech neměla daná společnost žádný dokument, kterým by prokázala právní základ, z něhož subjekt udělující grant vycházel. Dotčené společnosti rovněž většinou tento příjem zaznamenávaly ve svém účetnictví jako „příjem ze subvencí“, přičemž toto účetnictví bylo ověřeno nezávislým auditem. Tato skutečnost byla považována za skutečný důkaz subvence, která přinesla napadnutelnou výhodu.
(135)
Jedna společnost zařazená do vzorku ze stejných důvodů rovněž zpochybnila pravomoc Komise vyšetřovat a vyrovnávat uvedené granty specifické pro jednotlivé společnosti. Ze stejných důvodů Komise odmítá jejich argument a opakuje svůj postoj, že má pravomoc vyšetřovat tyto granty a vyrovnávat je, pokud je to vhodné.
e) Výpočet výše subvence
(136)
Níže uvedená tabulka obsahuje výpočet výhody pro tyto výše uvedené granty, přičemž se za výhodu považuje částka obdržená v průběhu období šetření nebo zaúčtovaná v uvedeném období, pokud byla uvedená částka dotčenou společností odepisována.
Ostatní grantové programy
Název společnosti
Subvenční rozpětí
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
1,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
2,9 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
1,1 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
3,0 %
7. Programy osvobození od přímých daní a jejich snížení
7.1 Program „Dva roky úplného a tři roky polovičního osvobození od daně“ pro podniky se zahraničními investicemi
a) Úvod
(137)
Program „Dva roky úplného a tři roky polovičního osvobození od daně“ opravňuje podniky se zahraničními investicemi k tomu, aby první dva roky neplatily žádnou daň z příjmu právnických osob a tři následující roky platily pouze 12,5 % místo 25 %.
b) Právní základ
(138)
Právním základem tohoto programu je článek 8 zákona Čínské lidové republiky o dani z příjmů podniků se zahraničními investicemi a zahraničních podniků (dále jen „zákon o dani týkající se podniků se zahraničními investicemi“) a článek 72 prováděcích pravidel k zákonu Čínské lidové republiky o dani z příjmů podniků se zahraničními investicemi a zahraničních podniků. Podle čínské vlády byl tento program ukončen podle článku 57 zákona o dani z příjmů podniků z roku 2008 s přechodným obdobím do konce roku 2012. Uvedený zákon tedy objasňuje, že v rámci tohoto režimu bude existovat výhoda v daňovém roce 2012.
c) Zjištění, jež šetření přineslo
(139)
Uvedený režim „Dva roky úplného a tři roky polovičního osvobození od daně“ přinesl výhody podnikům v průběhu účetního roku 2012, načež byl podle čínské vlády uvedený režim zrušen.
(140)
Jedna ze společností zařazených do vzorku byla podnikem se zahraničním vlastníkem, který uvedený daňový režim využíval v průběhu období šetření. Uvedená společnost získala místo plné sazby ve výši 25 % sazbu daně z příjmu právnických osob ve výši 12,5 %, což bylo uvedeno v jejím přiznání k dani z příjmu právnických osob za rok 2012 a v její roční účetní závěrce.
(141)
Komise o těchto zjištěních informovala účastníky řízení a obdržela stanoviska čínské vlády, která uvedla, že podle oznámení o přechodu (17) budou všechny výhody z tohoto režimu ukončeny v roce 2012. Čínská vláda uvedla, že v případě, že budou uložena vyrovnávací cla, nelze je uložit v případě výhody získané z tohoto režimu jednou společností zařazenou do vzorku v průběhu období šetření. Uvedené tvrzení se přijímá, jelikož pro tuto společnost zařazenou do vzorku, za zvláštních okolností tohoto případu, nemá Komise důkazy o žádné trvající výhodě.
d) Závěr
(142)
Ačkoliv byl režim „Dva roky úplného a tři roky polovičního osvobození od daně“ v předchozích nařízeních vyrovnáván, Komise pro tuto jednu společnost zařazenou do vzorku neukládá clo na vyrovnání výhody zjištěné v průběhu období šetření, jelikož nemá žádné důkazy o tom, že pro tuto jednu společnost zařazenou do vzorku byl ke dni uložení cel v platnosti uvedený režim nebo jakákoli jeho varianta.
7.2 Podniky využívající nejnovější a špičkové technologie
a) Úvod
(143)
Na základě tohoto programu mohou společnosti, které jsou schopny prokázat splnění určitého souboru kritérií k získání statusu „podniku využívajícího nejnovější a špičkové technologie“, využívat sníženou sazbu u daně z příjmů právnických osob ve výši 15 % v porovnání s běžnou sazbou 25 %.
b) Právní základ
(144)
Právní základ tohoto programu je čl. 28 odst. 2 zákona o dani z příjmů podniků z roku 2008 (dále jen „zákon o dani z příjmů podniků“), společně se „správními opatřeními pro označení podniků využívajících nejnovější a špičkové technologie“ (Guo Ke Fa Huo [2008] No. 172) a článek 93 nařízení, kterými se provádí zákon o dani z příjmu podniků, společně s Oznámením státní daňové správy o otázkách úhrady daně z příjmů podniků působících v oblasti špičkových a nových technologií (Guo Shui Han [2008] č. 985).
c) Zjištění, jež šetření přineslo
(145)
Tento režim se použije pro podniky, které byly za podniky využívající nejnovější a špičkové technologie uznány čínskou vládou. Aby byly podniky pro tento režim způsobilé, musí mít základní nezávislá práva duševního vlastnictví a musí splňovat následující požadavky, které jsou stanoveny v uvedeném právním základě a shrnují se takto:
a)
jejich výroba je zahrnuta do oblasti působnosti výrobků v „odvětvích špičkových technologií s klíčovou státní podporou“;
b)
jejich celkové výdaje na výzkum a vývoj tvoří 3-6 % celkového příjmu z prodeje;
c)
jejich příjem z výrobků v oblasti špičkových a nových technologií činí více než 60 % celkového příjmu z prodeje;
d)
pracovníci zapojení do výzkumu a vývoje představují 10 % z celkového počtu zaměstnanců;
e)
ostatní požadavky stanovené „správními opatřeními pro podniky využívající špičkové a nové technologie z roku 2008“ jsou splněny.
(146)
Bylo zjištěno, že některé, nikoli však všechny, společnosti zařazené do vzorku tento režim využívají, a tedy platí daň z příjmu právnických osob pouze ve výši 15 % a nikoli 25 %. Tyto společnosti požádaly o status podniků využívajících nové a špičkové technologie a obdržely úřední oznámení, že splnily kritéria režimu, a proto byly způsobilé k tomu, aby svá přiznání k dani právnických osob vyplnily odpovídajícím způsobem.
d) Závěr
(147)
Stejně jako v 322. až 326. bodě odůvodnění šetření týkajícího se solárních panelů je Komise toho názoru, že tento režim je subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, neboť existuje finanční příspěvek v podobě ušlých příjmů čínské vlády, čímž získávají dotčené společnosti výhodu. Výhoda pro příjemce se rovná daňové úspoře.
(148)
Tato subvence je specifická, jak je definováno v čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, jelikož je omezena na podniky, které získaly osvědčení podniků využívajících špičkové a nové technologie a splňujících všechny požadavky správních opatření z roku 2008. Společnosti zařazené do vzorku toto osvědčení získaly. Způsobilost není automatická a právní předpisy ani orgán poskytující subvenci nestanovily žádná objektivní kritéria.
(149)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila závěry Komise, přičemž tvrdila, že kritéria způsobilosti byla objektivní a platila stejně pro všechny společnosti v ČLR. Komise nesouhlasí s výkladem zákonů a prováděcích opatření ze strany čínské vlády, ze kterých vyplývá, že je uvedený program omezen na některá odvětví a podniky podporované čínskou vládou na základě kritérií, které se nezdají být objektivní či neutrální, jako například, že je jejich výroba zahrnuta v rozsahu výrobků v „oblasti špičkových technologií s klíčovou státní podporou“.
(150)
Způsobilost rovněž není automatická, ale závisí na udělení osvědčení podniku působícímu v oblasti špičkových a nových technologií, které vydá příslušný orgán na základě vlastního uvážení.
(151)
Komise proto tuto subvenci považuje za napadnutelnou.
e) Výpočet výše subvence
(152)
Komise vypočítala výši napadnutelné subvence jako rozdíl mezi výší daně běžně placené v průběhu období šetření a výší daně, kterou v období šetření skutečně zaplatily dotčené společnosti.
Podniky využívající nejnovější a špičkové technologie
Název společnosti
Subvenční rozpětí
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
0,4 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
1,8 %
7.3 Osvobození od daně z výnosů z dividend mezi způsobilými tuzemskými podniky
a) Úvod
(153)
Podnět uváděl, že vyvážející výrobci solárního skla dostávali subvence z jiného režimu přímého osvobození od daně, totiž osvobození od daně z výnosů z dividend mezi způsobilými tuzemskými podniky (18). To spadá pod obecné subvenční praktiky osvobození od přímé daně z příjmu a/nebo jejího snížení, jak stanoví oznámení o zahájení řízení.
b) Právní základ
(154)
Právní základy těchto osvobození od daně z výnosů z dividend jsou články 25-26 zákona o dani z příjmu podniků a článek 83 nařízení, kterými se provádí zákon o dani z příjmu podniků.
c) Zjištění, jež šetření přineslo
(155)
Komise zjistila, že jedna společnost zařazená do vzorku získala osvobození od daně z výnosu z dividend mezi způsobilými tuzemskými podniky. Tato společnost požádala přímo místní finanční úřad o odečtení dividend získaných z kapitálových investic ze zdanitelného příjmu.
d) Závěr
(156)
Komise je toho názoru, že se jedná o subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, neboť existuje finanční příspěvek v podobě ušlých příjmů čínské vlády, čímž získává dotčená společnost výhodu. Výhoda pro příjemce se rovná daňové úspoře.
(157)
V informačním dokumentu Komise uvedla, že je tento režim subvencí specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, jelikož právní předpisy omezují přístup k tomuto režimu na určité podniky, které sídlí v Čínské lidové republice a které investovaly do jiných tuzemských podniků.
(158)
Po poskytnutí informací čínská vláda tyto závěry zpochybnila, přičemž uvedla, že osvobození od daně z výnosů z dividend mezi způsobilými tuzemskými podniky nelze považovat za specifické, jelikož čl. 26 odst. 3 zákona o dani z příjmů podniků stanoví, že uvedené osvobození od daně z výnosů z dividend je k dispozici i jiným než tuzemským podnikům. Kromě toho čínská vláda uvádí, že kritéria způsobilosti jsou objektivní a vztahují se na všechny tuzemské podniky bez ohledu na odvětví, výrobek nebo zeměpisnou polohu.
(159)
Třebaže je pravdou, že zákon o dani z příjmů podniků předložený čínskou vládou v předchozím řízení ve svém čl. 26 odst. 3 stanoví, že uvedené osvobození od daně z výnosů z dividend je k dispozici i jiným než tuzemským podnikům, Komise je i nadále toho názoru, že je tento režim subvencí specifický. Článek 25 zákona o dani z příjmů podniků totiž potvrzuje, že toto osvobození od daně je vyhrazeno odvětvím a projektům, které podporuje stát. Přístup k tomuto režimu mají proto pouze podporovaná odvětví a projekty. Jak je vysvětleno v oddíle 5.1 písm. c), je odvětví výroby solárního skla podporovaným odvětvím.
e) Výpočet výše subvence
(160)
Komise vypočítala výši subvence jako rozdíl mezi výší daně běžně vybírané v průběhu období šetření a výší daně, kterou skutečně zaplatila dotčená společnost.
Režimy daně z výnosů z dividend
Název společnosti
Subvenční rozpětí
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
5,8 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
0 %
7.4 Jiné režimy osvobození od přímých daní a programy jejich snížení
a) Úvod
(161)
Kromě režimů posuzovaných v bodech 7.1-7.3 neshledala Komise žádné důkazy, že by společnostem zařazeným do vzorku byla poskytnuta výhoda prostřednictvím jiných režimů osvobození od přímých daní a programů jejich snížení uvedených výše v oddílu C bodě 4. Nicméně během svých kontrol Komise zjistila dva další režimy daně z příjmů právnických osob, které byly zahrnuty v účetnictví jedné ze společností zařazených do vzorku, konkrétně zápočet výdajů na výzkumné a vývojové činnosti a vracení daně z nemovitostí a daně z užívání pozemků. Ty také spadají pod „režimy osvobození od přímých daní a jejich snížení“ uvedené v oznámení o zahájení řízení, jakožto opatření, prostřednictvím kterých daňový orgán snížil placenou daň z příjmu právnických osob nebo vrátil daň z příjmu právnických osob, která již byla zaplacena. Zápočet daňových výdajů na výzkumné a vývojové činnosti je také spojen s „zápočtem daně u výzkumných a vývojových činností podniků se zahraničními investicemi“ uvedeným v oddílu C bodě 4.
b) Právní základ
(162)
Právním základem pro zápočet daňových výdajů na výzkumné a vývojové činnosti je článek 30 čínského zákona o dani z příjmů podniků.
(163)
Komisi nebyl sdělen konkrétní zákon pro vracení daně z nemovitostí a daně z užívání pozemků, nicméně byla Komisi poskytnuta kopie oběžníku vydaného správním orgánem provincie, který osvobození od daně doprovázel.
c) Zjištění, jež šetření přineslo
(164)
Komise zjistila, že jedné společnosti zařazené do vzorku byly započteny výdaje a vrácena daň z nemovitostí a daň z užívání pozemků. Dokument vydaný správním orgánem provincie omezuje vracení na podniky využívající špičkové a nové technologie.
d) Závěr
(165)
Pokud jde o zápočet výdajů na výzkumné a vývojové činnosti, Komise se domnívá, že je tento subvenční režim specifický, jelikož článek 30 je nutno vykládat společně s článkem 25 zákona o dani z příjmů podniků, v němž se uvádí, že toto osvobození od daně je vyhrazeno odvětvím a projektům, které podporuje stát. Přístup k tomuto režimu mají proto pouze podporovaná odvětví a projekty. Jak je vysvětleno v oddíle 5.1 písm. c), je odvětví výroby solárního skla podporovaným odvětvím.
(166)
Vrácení daně z nemovitostí a daně z užívání pozemků bylo specifické z hlediska umístění nebo druhu odvětví. Čínská vláda byla vyzvána, aby poskytla více informací o těchto daňových režimech v žádosti o další konzultace, což však odmítla. Komise proto postupovala na základě shromážděných důkazů, pokud jde o uplatňování uvedených režimů pro společnost zařazenou do vzorku, a také proto, že žádné další údaje nebyly k dispozici.
(167)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila zjištění Komise, přičemž uvedla, že Komise neuvedla v informačním dokumentu žádné skutečné důkazy ohledně specifičnosti těchto režimů. Podrobné informace o specifičnosti těchto režimů byly poskytnuty pouze uvedené společnosti a od uvedené společnosti nebyla obdržena žádná stanoviska. Komise též uvedla další informace o specifičnosti uvedených režimů ve výše uvedených bodech odůvodnění.
(168)
Komise je toho názoru, že tyto režimy jsou subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, neboť existuje finanční příspěvek v podobě ušlých příjmů čínské vlády, čímž získává dotčená společnost výhodu. Výhoda pro příjemce se rovná daňové úspoře.
e) Výpočet výše subvence
(169)
Komise vypočítala výši subvence jako rozdíl mezi výší daně běžně vybírané v průběhu období šetření a výší daně, kterou skutečně zaplatila dotčená společnost.
Režimy daně z příjmu právnických osob
Název společnosti
Subvenční rozpětí
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
0,7 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
0 %
8. Programy nepřímých daní a dovozního cla
(170)
Komise nezjistila žádnou výhodu, kterou by získala jakákoli společnost zařazená do vzorku v rámci programů nepřímých daní a dovozního cla uvedených v oddílu C bodě 4.
9. Dodání zboží nebo poskytnutí služeb vládou za cenu nižší než přiměřenou
9.1 Poskytování antimonu, dodávání elektřiny
(171)
Nebyla zjištěna žádná výhoda spojená s nákupem antimonu nebo elektřiny, kterou by společnosti zařazené do vzorku získaly v průběhu období šetření.
9.2 Poskytování práv k užívání pozemků
a) Úvod
(172)
Jak je rovněž uvedeno v 354. až 370. bodu odůvodnění nařízení o solárních panelech, společnosti nemohou v ČLR přímo nakupovat pozemky, nýbrž pouze od místních orgánů kupují právo k užívání pozemků.
b) Právní základ
(173)
Zákon o správě půdy ČLR uvádí, že veškerá půda patří lidu a nelze ji kupovat či prodávat, ale stanoví podmínky, za kterých lze prodávat práva k užívání pozemků podnikům, a to na základě výzvy k podávání nabídek, cenových odhadů či dražby.
c) Zjištění, jež šetření přineslo
(174)
Systém dražby by v zásadě umožnil trhu posoudit cenu konkrétního práva k užívaní pozemků, a cena by tedy byla stanovena nezávisle. Nicméně v průběhu návštěvy Komise čínská vláda uvedla, že v každém případě stanoví spodní hranice cen pro každý stupeň pozemku (pozemky jsou ohodnoceny stupněm od 1 do 15 na základě kvality parcely), pod které nemůže cena práva k užívání pozemku klesnout.
(175)
Čínská vláda rovněž řídí nabídku pozemků tím, že stanoví kvótu, omezuje plochu, pro kterou lze prodávat práva k užívání pozemků pro průmyslové účely nebo pro účely bydlení, pro jednotlivé provincie a jednotlivé roky.
(176)
V každém případě, u žádného nákupu práva k užívání pozemku vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku Komise neshledala žádné důkazy dražebního procesu, který by nezávisle stanovil cenu práva k užívání pozemků. Společnost, která pozemky získala, buď nabídla vyvolávací cenu, nebo o 5 CNY za metr čtvereční více, než činila vyvolávací cena, a jelikož byla jediným zájemcem, právo k užívání pozemku získala.
(177)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila zjištění Komise a prohlásila, že práva k užívání pozemků byla výrobním odvětvím v ČLR prodávána skutečným dražebním postupem.
(178)
Čínská vláda nejprve tvrdila, že existoval skutečný dražební systém, protože jediné, co vláda dělala, bylo, stejně jako u každého dražitele, stanovení vyvolávací ceny. Tento argument je odmítnut, jelikož dražba obvykle zahrnuje stanovení vyvolávací ceny nezávislým dražebníkem po nezávislém ocenění, k čemuž v tomto případě nedošlo, jelikož vlastník práva k užívání pozemků je rovněž dražebníkem.
(179)
Čínská vláda poté uvedla, že spodní hranice cen se obvykle používají k zajištění toho, aby konečná cena neklesla pod „základní tržní hodnotu“ práva k užívání pozemků. Žádný důkaz nebyl poskytnut na podporu tohoto argumentu, protože se jedná o argumentaci kruhem, jelikož částka zaplacená za právo k užívání pozemků (kterou vláda stanovila) má být tržní cena (na základě které se pak stanoví spodní hranice).
(180)
Čínská vláda pak uvedla, že skutečnost, že žádní další uchazeči se dražby neúčastnili, „nemůže být základem pro předpoklad, že právo k užívání pozemků nebylo ve skutečnosti vydraženo“. Závěr založený na tomto důkazu je ve skutečnosti přesně opačný. Čínská vláda, navzdory žádostem, neposkytla důkaz jediného práva k užívání pozemků, jehož cena by byla stanovena soutěžní dražbou, a proto je důsledkem tohoto postupu skutečnost, že vláda stanoví cenu a tuto cenu pak společnost zaplatí. Větší počet uchazečů sice nemusí být v každém jednotlivém případě absolutním požadavkem nezbytným pro zajištění existence tržního systému, avšak naprostá neexistence většího počtu uchazečů, která byly zjištěna v případě všech společností zařazených do vzorku, je jasným důkazem neexistence skutečných tržních cen.
(181)
V případě, kdy jedna společnost zařazená do vzorku zaplatila o 5 CNY za metr čtvereční více, než činila cena stanovena vládou, společnost Komisi sdělila, že jim příslušný orgán jednoduše sdělil, že tak mají učinit, aby vznikl dojem, že k dražbě došlo. Komise tudíž nemůže přijmout tuto skutečnost za skutečný důkaz, že v ČLR existuje trh pro prodej práv k užívání pozemků.
(182)
Ve skutečnosti tedy společnosti zařazené do vzorku zaplatily cenu stanovenou čínskou vládou. Jak též uvádí nařízení o solárních panelech (v 361. až 370. bodě odůvodnění), právo k užívání pozemků se poskytuje za cenu nižší než přiměřenou v porovnání s referenční tržní hodnotou, která je uvedena v písmeni e) níže.
d) Závěr
(183)
Komise dospěla k závěru, že poskytování práv k užívání pozemků čínskou vládou je proto nutno pokládat za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení v podobě dodání zboží, kterým získávají společnosti výhodu. Jelikož šetření neprokázalo existenci fungujícího trhu pro prodej práv k užívání pozemků v ČLR, použití vnější referenční hodnoty (viz písmeno e) níže) ukazuje, že částka, kterou vývozci zařazení do vzorku zaplatili za práva k užívání pozemků, je nižší než tržní sazba.
(184)
Subvence je specifická podle čl. 4 odst. 2 písm. a) a c) základního nařízení, protože rozhodnutí Státní rady č. 40 ukládá veřejným orgánům povinnost zajistit, aby byly pozemky poskytovány podporovaným odvětvím, k nimž patří i odvětví solárního skla. Článek 18 rozhodnutí č. 40 objasňuje, že odvětví, která jsou „omezená“, nebudou mít k právům k užívání pozemků přístup.
(185)
Situaci týkající se pozemků v ČLR rozebírá rovněž pracovní dokument MMF, který potvrzuje, že při poskytování práv k užívání pozemků čínským podnikům nejsou dodržovány tržní podmínky (19).
(186)
Čínská vláda zpochybnila zjištění o specifičnosti, přičemž uvedla, že omezení v rozhodnutí č. 40 nemohou být použita k prokázání specifického poskytnutí výhody. Tento argument se odmítá, jelikož se v důsledku rozhodnutí č. 40 poskytují práva k užívání pozemků podporovaným odvětvím. Výroba solárního skla je podporovaným odvětvím, a proto je poskytování práv k užívání pozemků pro výrobce solárního skla zahrnuto v ustanoveních rozhodnutí č. 40.
(187)
Jedna společnost zařazená do vzorku rovněž zpochybnila zjištění Komise, a uvedla, že v Číně existuje fungující trh s právy k užívání pozemků. Nicméně její posouzení postupu týkajícího se práv k užívání pozemků v Číně nevede k uvedenému závěru. Společnost nebyla stále schopna prokázat, že práva k užívání pozemků jsou nezávisle oceněna, že se prodávají prostřednictvím nezávislé dražby, že cena práva k užívání pozemků je výsledkem postupu podávání konkurenčních nabídek a že žádná cena není narušena podporou ze strany vlády.
(188)
Společnost zařazená do vzorku poté prohlásila, že navzdory skutečnosti, že Komise měla shledat, že trh funguje, a že tedy neexistují žádné subvence, Komise by měla porovnat cenu práva k užívání pozemku dané společnosti s referenční hodnotou, konkrétně s cenami práva k užívání pozemků v provincii, ve které se společnost nachází. Vzhledem k tomu, že Komise zjistila, že v uvedené provincii neexistuje žádná vhodná tržní referenční hodnota, byl tento argument odmítnut.
e) Výpočet subvenčního rozpětí
(189)
Výhodu tedy představuje rozdíl mezi cenou zaplacenou za právo k využívání pozemků a vhodnou vnější referenční hodnotou. Stejně jako v nařízení o solárních panelech je touto referenční hodnotou tržní cena za pozemky v samostatném celním územím Tchaj-wan, Penghu, Kinmen a Matsu (dále jen „Čínská Tchaj-pej“).
(190)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila použití Čínské Tchaj-peje jako referenční hodnoty a požadovala další informace o tom, proč je Čínská Tchaj-pej vhodná. Jak bylo vysvětleno v 467. bodě odůvodnění nařízení o solárních panelech, Komise považuje Čínskou Tchaj-pej za vhodný referenční základ z těchto důvodů:
a)
srovnatelná úroveň hospodářského rozvoje, HDP a hospodářské struktury v Čínské Tchaj-peji a většině provincií a měst v ČLR, kde sídlí spolupracující vyvážející výrobci zařazení do vzorku;
b)
fyzická blízkost ČLR a Čínské Tchaj-peje;
c)
vysoký stupeň rozvoje průmyslové infrastruktury v Čínské Tchaj-peji i v mnoha provinciích v ČLR;
d)
silné hospodářské vazby a přeshraniční obchod mezi Čínskou Tchaj-pejí a ČLR;
e)
vysoká hustota obyvatelstva v mnoha provinciích ČLR a v Čínské Tchaj-peji;
f)
podobný typ pozemků a obchodních transakcí použitých pro stanovení relevantního referenčního základu Čínské Tchaj-peji a v ČLR a
g)
společné demografické, jazykové a kulturní charakteristiky Čínské Tchaj-peje a ČLR.
(191)
Vzhledem ke všem těmto faktorům dospěla Komise k závěru, že ceny práv k užívání pozemků v ČLR, pokud by na trhu převládaly tržní podmínky, by pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku byly velmi podobné cenám pozemků v Čínské Tchaj-peji.
(192)
Jedna společnost uvedla, že pokud je třeba použít vnější referenční základ, pak by měl být vzat v úvahu HDP provincie, v níž se společnost nachází, a referenčním základem by měly být „současné ceny pozemků v Egyptě, Arménii, Guatemale, Kongu, Mongolsku nebo Indonésii“, jelikož tyto země mají „podobný stupeň rozvoje“. Tento argument byl odmítnut z těchto důvodů:
a)
úroveň hospodářského rozvoje není jediným výše uvedeným faktorem, proč je Čínská Tchaj-pej vhodným referenčním základem;
b)
společnost odkazovala na provincii, ve které se nachází, a ne na město, které má mnohem vyšší HDP na obyvatele než uvedená provincie, které je obklopuje, a
c)
nepředložila žádné argumenty jiné než HDP, proč by byl kterýkoli z jiných vnějších referenčních základů vhodnější než Čínská Tchaj-pej.
(193)
Další společnost zařazená do vzorku po poskytnutí informací uvedla, že Čínská Tchaj-pej není vhodná s ohledem na hospodářské podmínky v dané provincii, ve které se společnost nachází, nicméně nenavrhla žádné jiné řešení. Vzhledem k tomu, že jiné návrhy řešení referenční hodnoty nebyly předloženy, použití Čínské Tchaj-peje se potvrzuje.
(194)
Průměrné ceny pozemků v Čínské Tchaj-peji pro rok 2012 byly převzaty z odboru průmyslu ministerstva hospodářství a upraveny zpětně o inflaci a růst HDP za účelem stanovení referenční ceny pro pozemky v každém kalendářním roce. Vzhledem k tomu, že práva k užívání pozemků platí 50 let a odepisují se na tomto základě, výhoda v období šetření bude 1/50 rozdílu mezi referenční cenou a skutečně hrazenou cenou.
(195)
Subvenční sazba zjištěná pro poskytování pozemků za cenu nižší než přiměřenou je:
Poskytování půdy za cenu nižší než přiměřenou
Název společnosti
Subvenční rozpětí
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
2,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
8,0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
2,3 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
7,1 %
10. Závěr ohledně subvencování
(196)
Komise vypočítala výše napadnutelných subvencí v souladu s ustanoveními základního nařízení u šetřených společností pro jednotlivé režimy, a sečtením těchto údajů vypočítala celkovou výši subvence pro celou společnost za období šetření.
(197)
Pro výpočet níže uvedených celkových subvenčních rozpětí Komise nejprve vypočítala procento subvencování, což je podíl výše subvence na celkovém obratu společnosti. Tato procentuální hodnota pak byla použita k výpočtu subvence přiřazené k vývozu dotčeného výrobku do Unie v období šetření.
(198)
Dále byla vypočítána výše subvence na metr čtvereční dotčeného výrobku vyváženého do Unie v průběhu období šetření a níže uvedená rozpětí byla vypočítána jako procento hodnoty CIF stejného dovozu na metr čtvereční.
(199)
Po poskytnutí informací čínská vláda uvedla, že Komise při zveřejňování subvenčních rozpětí v době poskytnutí informací nevzala v úvahu dumpingová rozpětí vypočítaná v souběžném antidumpingovém řízení a že Komise se při výpočtu cla, jež má být uloženo, zabývala pouze otázkou „dvojího započítání“.
(200)
Čínská vláda žádala, aby v případě zjištění, že subvencování způsobilo dumping, byla tato skutečnost zohledněna při výpočtech rozpětí, jakož i při výpočtech cla.
(201)
Jelikož v tomto případě jsou opatření omezena rozpětím újmy, takový zásah by skutečná uložená cla nezměnil. Komise proto nepovažovala za nezbytné zabývat se obsahem těchto tvrzení.
Název společnosti
Subvenční rozpětí
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
D. ÚJMA
1. Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii
(202)
Po zahájení řízení se přihlásilo osm výrobců, kteří vyráběli v Unii obdobný výrobek v průběhu období šetření. Komisi není znám žádný jiný výrobce obdobného výrobku v Unii. Komise se proto domnívá, že těchto osm výrobců představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 9 odst. 1 základního nařízení, a proto budou uvedení výrobci označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
(203)
K určení celkové výroby v Unii během období šetření byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobního odvětví Unie, včetně informací poskytnutých žadatelem, makroekonomické údaje poskytnuté sdružením výrobního odvětví Unie (Glass for Europe) a odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku byly porovnány s odpověďmi na dotazník. Na tomto základě bylo odhadnuto, že celková výroba v Unii činila během období šetření asi 21 734 000 metrů čtverečních.
(204)
Po poskytnutí informací si čínská vláda povšimla rozdílů mezi údaji uvedenými v informačním dokumentu a údaji obsaženými v podnětu, které se týkaly odvětví Unie. Dále uvedla, že to svědčí o neexistenci objektivních a věrohodných důkazů a zpochybňuje závěry, k nimž Komise dospěla.
(205)
Rozdíly mezi údaji uvedenými v podnětu a v informačním dokumentu zjištěné čínskou vládou jsou způsobeny tím, že všechny údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku byly ověřeny na místě a v případě potřeby aktualizovány. Jelikož vzorek představuje 79 % celkového prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, Komise nemůže přijmout argument, že použité důkazy nebyly objektivním a věrohodným základem pro závěry, k nimž dospěla.
2. Určení příslušného trhu Unie
(206)
Výroba žádného výrobce v Unii zařazeného do vzorku nebyla určena pro vlastní spotřebu. Proto nebylo nutné provést zvláštní analýzu závislého prodeje.
3. Spotřeba v Unii
(207)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu celkového prodeje všech výrobců v Unii na trhu Unie po odečtení jejich vývozu a přičtení dovozu z ČLR a z dalších třetích zemí. Stanovení spotřeby v Unii bylo založeno na údajích poskytnutých žadatelem a sdružením Glass for Europe, které byly pokud možno porovnány s odpověďmi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(208)
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:
Tabulka č. 1
Spotřeba v Unii (1 000 m2)
2009
2010
2011
Období šetření
Celková spotřeba v Unii
16 596
28 239
33 993
27 412
Index
100
170
205
165
Zdroj: Glass for Europe, žadatel a odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
(209)
V posuzovaném období mezi roky 2009 a 2011 se celková spotřeba v Unii zvýšila o 65 %, ale v období šetření se oproti roku 2011 snížila. Spotřeba v roce 2012 však zůstala výrazně nad úrovní z roku 2009. Bylo to způsobeno především vyšší spotřebou konečných produktů, zejména solárních modulů (viz oddíl E bod 2.3).
4. Dovoz z dotčené země
4.1 Objem a podíl subvencovaného dovozu z dotčené země na trhu
(210)
Jelikož se solární sklo dováží do Unie pod kódem KN 7007 19 80 - Ostatní - Vrstvené bezpečnostní sklo, jež zahrnuje i jiné výrobky, které nejsou předmětem tohoto šetření, nemohly být k určení objemu dovozu a hodnoty použity údaje Eurostatu. Objem a hodnota dovozu vycházely z údajů, které poskytli žadatel a Glass for Europe. Subvencovaný dovoz z dotčené země do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka č. 2
Objem dovozu (1 000 m2) a podíl na trhu
2009
2010
2011
Období šetření
Objem dovozu z ČLR (1 000 m2)
1 200
2 050
6 150
8 350
Index
100
171
513
696
Podíl na trhu
7,2 %
7,3 %
18,1 %
30,5 %
Index
100
100
250
421
Zdroj: Glass for Europe a podnět.
(211)
Objem subvencovaného dovozu dotčeného výrobku do Unie v posuzovaném období výrazně vzrostl o 596 %. To vedlo k významnému zvýšení tržního podíl dovozu dotčeného výrobku z ČLR na trhu Unie (zvýšení z 7,2 % na 30,5 %).
(212)
Spotřeba v Unii se rovněž zvýšila do roku 2012. V roce 2012, když se trh Unie zmenšil, dokázali čínští vyvážející výrobci přesto zvýšit svůj celkový objem dovozu.
(213)
Po poskytnutí informací čínská vláda tvrdila, že Komise použila značně přehnané údaje, zatímco čínské statistiky vývozu pravděpodobně vykázaly mnohem nižší vývoz v období šetření ve srovnání s objemem dovozu podle informačního dokumentu a požádala o vysvětlení, jak tyto objemy byly vypočteny.
(214)
Komise nejprve poznamenává, že vývozní statistiky předložené čínskou vládou - včetně všech druhů z tvrzeného skla - jsou více než 2,5krát nižší než statistiky Eurostatu pro celý kód KN ex 7007 19 80 pro rok 2012. V důsledku toho je nelze považovat za dostatečně spolehlivé.
(215)
Komise své výpočty založila na informacích, které poskytli žadatel a sdružení Glass for Europe. Tyto údaje jsou k dispozici v nedůvěrném spisu. Komise tyto informace porovnala s ověřenými údaji, které poskytli vyvážející výrobci zařazení do vzorku a ostatní spolupracující vyvážející výrobci. Jako je uvedeno v oddíle A bodě 3.3, spolupracující vyvážející výrobci zahrnovali téměř 100 % vykázaného vývozu solárního skla do Unie v průběhu roku 2012. Komise proto nemá důvod se domnívat, že informace, na nichž se její zjištění zakládá, jsou nesprávné. Kromě toho čínská vláda neposkytla na podporu svého tvrzení žádné důkazy.
4.2 Ceny subvencovaného dovozu z dotčené země a cenové podbízení
(216)
Průměrná cena subvencovaného dovozu z dotčené země do Unie se vyvíjela takto:
Tabulka č. 3
Dovozní ceny (EUR/m2)
2009
2010
2011
Období šetření
ČLR
6,02
6,10
4,96
4,38
Index
100
101
82
73
Zdroj: žadatel a odpovědi čínských vyvážejících výrobců na dotazník.
(217)
Průměrná dovozní cena dotčeného výrobku v posuzovaném období klesla. Průměrná dovozní cena poklesla o 27,2 % z 6,02 EUR/m2 v roce 2009 na 4,38 EUR/m2 v období šetření.
(218)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření byly porovnány vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých typů výrobku prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku, účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, a upravené na úroveň cen ze závodu s odpovídajícími váženými průměrnými cenami jednotlivých typů výrobku z dovozu čínských výrobců zařazených do vzorku, účtovaných prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, zjištěné na základě cen CIF s příslušnou úpravou směrem nahoru, tj. o náklady na celní odbavení, manipulaci a nakládku ve výši 0,40 EUR/m2 a dovozní clo 3 %. Tyto úpravy zvýšily cenu o 7 až 15 %, tj. o vážený průměr 11 %, v závislosti na kontrolním čísle výrobku.
(219)
Porovnání cen bylo provedeno podle typu výrobku u transakcí na stejné úrovni obchodní činnosti s náležitou úpravou, jak je uvedeno v bodě odůvodnění výše, a po odečtení rabatů a slev. Výsledkem porovnání vyjádřeném v procentech obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření bylo vážené průměrné rozpětí cenového podbízení na společnost mezi 10,6 % a 26,7 % cen výrobců v Unii zařazených do vzorku ze subvencovaného dovozu dotčeného výrobku.
5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(220)
V souladu s čl. 8 odst. 5 základního nařízení byly v rámci posouzení účinků subvencovaného dovozu na výrobní odvětví Unie posouzeny všechny hospodářské činitele a ukazatele, které v posuzovaném období ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie.
(221)
Jak je vysvětleno v oddílu A bodu 3.2, byl za účelem posouzení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie proveden výběr vzorku.
(222)
Pro účely analýzy újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise analyzovala makroekonomické ukazatele za posuzované období na základě údajů poskytnutých sdružením Glass for Europe a žadatelem a vztahujících se na všechny výrobce v Unii. Mikroekonomické ukazatele analyzovala Komise na základě odpovědí na dotazník, které zaslali výrobci v Unii zařazení do vzorku.
(223)
Za účelem tohoto šetření byly posouzeny tyto makroekonomické ukazatele: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, velikost subvenčního rozpětí a překonání účinků dřívější subvence.
(224)
Rovněž byly posouzeny tyto mikroekonomické ukazatele: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál.
(225)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že Komise neprovedla analýzu újmy v souladu s čl. 8 odst. 1 a 4 základního nařízení, protože analýzu újmy provedla na základě dvou samostatných a údajně rozporuplných souborů údajů, a to makroekonomických a mikroekonomických ukazatelů újmy. Dále tvrdí, že údajná rozporuplnost analýzy založené na dvou souborech údajů vyvolává vážné pochybnosti o vhodnosti, spravedlivosti a objektivitě celkového obrazu o újmě.
(226)
Tentýž účastník citoval řadu předchozích šetření, kde orgány Unie údajně definovaly nejednotným způsobem různé soubory údajů jako makroekonomické nebo mikroekonomické údaje.
(227)
Komise nemůže toto tvrzení přijmout. Jedná se o metodiku, jež se používá v případech výběru vzorku za účelem analýzy situace ve výrobním odvětví unie a s ohledem na vývoj, který vykazuje nejen vzorek, nýbrž i výrobní odvětví Unie jako celek. Při analýze byly zohledněny všechny činitele uvedené v čl. 8 odst. 4 základního nařízení. Závěr o újmě je též vypracován na základě všech těchto činitelů. Analýza újmy byla tedy provedena v souladu s čl. 8 odst. 1 a 4 základního nařízení.
6. Makroekonomické ukazatele
6.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(228)
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka č. 4
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2009
2010
2011
Období šetření
Výrobní kapacita (1 000 m2)
39 000
44 611
48 511
54 615
Index 2009
100
114
124
140
objem výroby (1 000 m2)
17 540
29 245
31 245
21 734
Index
100
167
178
124
Využití kapacity
45 %
66 %
64 %
40 %
Index
100
146
143
88
Zdroj: žadatel a odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
(229)
Výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období zvyšovala v souladu se spotřebou. Již na začátku posuzovaného období mělo výrobní odvětví Unie nadbytečnou výrobní kapacitu. V důsledku rychlého růstu spotřeby v Unii uvedená nadbytečná kapacita klesala do roku 2011, neboť výrobní kapacita v Unii sice rostla, nicméně pomaleji než spotřeba v Unii. Výrobní kapacita v roce 2012 dále rostla, avšak spotřeba v Unii klesala. Výroba rostla od roku 2009 do roku 2011 a poté v období šetření klesla o 30 %. V důsledku stávajících kapacit bylo výrobní odvětví Unie schopno rozšířit výrobu, aby vycházelo vstříc silnému růstu poptávky v Unii do roku 2011. V reakci na růst pozorovaný od roku 2009 do roku 2011 výrobní odvětví Unie zároveň přidalo další kapacitu, která začala vyrábět částečně až v období šetření. To vedlo k prudkému poklesu využití kapacity v období šetření ve srovnání s předchozími roky.
(230)
Ačkoli v posuzovaném období výrobní odvětví Unie rozšířilo svou kapacitu v reakci na zvýšenou spotřebu, úroveň výroby výrobního odvětví Unie narostla méně než spotřeba a využití kapacity po značném nárůstu v prvních třech letech posuzovaného období klesalo během období šetření, což se časově shodovalo s růstem podílu na trhu subvencovaného dovozu z dotčené země a nekalou soutěží, se kterou se setkávali hlavní odběratelé výrobního odvětví Unie v sektoru solárních panelů v důsledku čínského dumpingu a také zjištěného subvencování v uvedeném odvětví.
6.2 Objem prodeje a podíl na trhu
(231)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka č. 5
Objem prodeje a podíl na trhu
2009
2010
2011
Období šetření
Objem prodeje (1 000 m2)
14 696
25 303
26 556
18 039
Index
100
172
181
123
Podíl na trhu
88,6 %
89,6 %
78,1 %
65,8 %
Index
100
101
88
74
Zdroj: Glass for Europe, žadatel a odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
(232)
Během posuzovaného období vzrostl objem prodeje výrobního odvětví Unie o 22,7 %. V souvislosti s růstem spotřeby v Unii o 65 % se to však projevilo poklesem podílu výrobního odvětví Unie na trhu z 88,6 % v roce 2009 na 65,8 % v období šetření, tj. poklesem o 25,7 % v posuzovaném období. Prodej výrobního odvětví Unie se zvýšil mnohem méně než subvencovaný dovoz z dotčené země. Z toho vyplývá, že výrobci v Unii nebyli s to plně využít rostoucí spotřeby, a jejich podíl na trhu se proto v průběhu posuzovaného období snížil.
6.3 Růst
(233)
Růst výrobního odvětví Unie se odráží v objemových ukazatelích, jako je výroba, prodej, a v jeho podílu na trhu ve srovnání s vývojem spotřeby. I přes vzrůst spotřeby během posuzovaného období nerostl podíl výrobců v Unii na trhu v souladu se spotřebou. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu v posuzovaném období klesal. Ve stejném období se podíl dovozu z ČLR zvýšil o 321 %. Skutečnost, že výrobní odvětví Unie nemohlo růst v souladu s růstem trhu, měla celkový nepříznivý dopad na jeho hospodářskou situaci.
6.4 Zaměstnanost a produktivita
(234)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 6
Zaměstnanost a produktivita
2009
2010
2011
Období šetření
Zaměstnanost - ekvivalent plného úvazku (FTE)
565
792
932
857
Index
100
140
165
152
Produktivita (1 000 m2/FTE)
31
37
34
25
Index
100
119
108
82
Zdroj: žadatel a odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
(235)
Od roku 2009 do období šetření se zaměstnanost celkově zvýšila o 52 %. Ke zvýšení však došlo v období do roku 2011, kdy dosáhla nejvyšší hodnoty ve výši 932 plných úvazků (FTE) a následně poklesla na 857 FTE během období šetření. Produktivita se v letech 2010 a 2011 ve srovnání s rokem 2009 zvýšila pouze mírně. Částečně to bylo způsobeno tím, že výroba obdobného výrobku je vysoce automatizovaná a vyžaduje malý počet pracovních sil. V období šetření ovšem klesla o 24,4 % oproti roku 2011. Příčinou byl pokles výroby během stejného období o přibližně 30 %, což nepříznivě ovlivnilo míru využití kapacity.
(236)
Zaměstnanost tedy během období šetření poklesla, reagujíc tak na vývoj výroby obdobného výrobku v Unii během období šetření.
6.5 Velikost subvenčního rozpětí a překonání účinků dřívější subvence
(237)
Všechna subvenční rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. S ohledem na objem a ceny dovozu z dotčené země lze dopad skutečných subvenčních rozpětí tohoto rozměru na výrobní odvětví Unie považovat za podstatný.
(238)
Jelikož se jedná o první antisubvenční šetření ohledně dotčeného výrobku, není překonání účinků dřívější subvence pro toto posouzení relevantní.
7. Mikroekonomické ukazatele
(239)
Jak je uvedeno výše, mikroekonomické ukazatele byly analyzovány na základě odpovědí na dotazník, které poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku. Většina výrobců v Unii zařazených do vzorku učinila počáteční investice a zahájila výrobu obdobného výrobku v roce 2009. Ačkoli se většina výrobců v Unii zařazených do vzorku již obchodování se sklem věnovala dříve, musely všechny společnosti investovat do specializovaných zařízení pro solární sklo, která jsou zcela nezávislá na výrobě běžného skla, jelikož čistota skla a obsah železa ve skle se velmi liší, stejně jako jeho celková kvalita. Kromě toho musí být solární sklo tvrzeno, což se u obyčejného skla neprovádí. Dále se také na sklo nanáší povlak. Proto jsou všechny níže analyzované ukazatele výrazně ovlivněny touto počáteční fázi v roce 2009. Aby se ukázal vývoj bez rušivého vlivu počáteční fáze společností zařazených do vzorku, jsou i indexy prezentovány od roku 2010.
7.1 Ceny a faktory ovlivňující ceny
(240)
Průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka č. 7
Průměrné prodejní ceny v Unii
2009
2010
2011
Období šetření
Průměrná prodejní jednotková cena na trhu Unie (EUR/m2)
10,64
9,07
8,91
8,20
Index 2009
100
85
84
77
Index 2010
117
100
98
90
Jednotkové výrobní náklady (EUR/m2)
13,13
8,38
8,44
9,34
Index 2009
100
64
64
71
Index 2010
157
100
101
112
Zdroj: odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
(241)
Po celé posuzované období prodejní jednotkové ceny klesaly, ale pád cen byl nejvýraznější v období šetření, kdy se snížily o 7,9 % oproti roku 2011, o 9,5 % ve srovnání s rokem 2010 a o 23 % proti roku 2009. Pokles prodejních cen výrobců v Unii byl pomalejší než trend pozorovaný u prodejních cen dovážených výrobků z dotčené země. Například pokles čínských cen mezi roky 2011 a 2012 činil 11 %, zatímco ceny v Unii klesly během stejného období o 8 %.
(242)
Navzdory velkému rozdílu mezi průměrnou prodejní jednotkovou cenou výrobního odvětví Unie a cenou čínského dovozu (jak je vysvětleno v oddílu D bodě 4.2) bylo skutečné cenové podbízení v období šetření na základě porovnání jednotlivých typů výrobku mnohem menší, tj. mezi 10,6 % a 26,7 %. To je způsobeno tím, že ne všechny typy výrobku, které byly vyráběny výrobním odvětvím Unie, vyváželi čínští výrobci zařazení do vzorku.
(243)
Po poskytnutí informací čínská vláda tvrdila, že Komise nevzala při posuzování průměrných čínských cen v úvahu rozdíl mezi typy výrobku vyváženými čínskými vyvážejícími výrobci a typy výrobku prodávanými výrobci v Unii. Zmínka o tom, že mezi průměrnou prodejní cenou výrobního odvětví v Unii a průměrnou prodejní cenou čínských vyvážejících výrobců byl velký rozdíl, údajně vedla ke zkreslené prezentaci skutečností z důvodu rozdílu mezi prodejními cenami v Unii a čínskými dovozními cenami.
(244)
Jak je uvedeno výše, Komise provedla podrobné srovnání u jednotlivých typů výrobku pro účely cenového podbízení, což je nepopiratelně součástí analýzy újmy. Navíc jasně označila příčinu uvedených rozdílů - skutečnost, že ne všechny typy výrobku, které byly vyráběny výrobním odvětvím Unie, vyráběli čínští vyvážející výrobci. V důsledku toho nelze tvrdit, že Komise prezentovala skutečnosti zavádějícím a zkreslujícím způsobem.
(245)
Jednotkové výrobní náklady se mezi rokem 2011 a obdobím šetření zvýšily o více než 10 %, zatímco mezi roky 2010 a 2011 zůstaly relativně stabilní. Výrobní náklady obecně sledovaly trend prodejních cen mezi roky 2009 a 2011. Zvýšení jednotkových výrobních nákladů v roce 2012 bylo způsobeno snížením objemu výroby.
(246)
Čínská vláda rovněž tvrdila, že snížení průměrné jednotkové prodejní ceny během posuzovaného období bylo způsobeno mimo jiné zvýšením efektivity výroby. Zvýšení jednotkových výrobních nákladů v roce 2012 navíc pravděpodobně nebylo způsobeno snížením objemu výroby, ale zvýšením výrobní kapacity.
(247)
Zvýšení efektivity v období 2009-2011 vedlo ke snížení jednotkových výrobních nákladů, a tím přispělo ke snížení jednotkové prodejní ceny. Komise však zjistila, že v průběhu období šetření průměrná prodejní cena klesla výrazně pod úroveň průměrných jednotkových výrobních nákladů, a tudíž pokrývala pouze 88 % těchto nákladů. Zvýšení výrobní kapacity společností zařazených do vzorku nemohlo ve stejnou dobu způsobit zvýšení jejich jednotkových výrobních nákladů. Jejich výrobní kapacita se mezi roky 2011 a 2012 zvýšila pouze o 2,6 %, zatímco jejich průměrné jednotkové výrobní náklady se během stejného období zvýšily o 10,6 %. Tato tvrzení byla proto odmítnuta.
7.2 Náklady práce
(248)
Průměrné náklady práce výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka č. 8
Průměrné náklady práce na zaměstnance
2009
2010
2011
Období šetření
Průměrné náklady na zaměstnance (v EUR)
45 232
44 503
48 288
50 615
Index 2009
100
98
107
112
Index 2010
102
100
109
114
Zdroj: odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
(249)
Mezi rokem 2009 a obdobím šetření průměrné náklady práce na zaměstnance průběžně vzrostly celkem o 12 %. Nicméně mezi rokem 2011 a obdobím šetření došlo ke značnému nárůstu, a to o 4,8 %. Celkový nárůst nákladů práce lze částečně vysvětlit náklady vynaloženými některými výrobci v Unii v souvislosti s nevyužitím kapacity závodů mezi rokem 2011 a obdobím šetření, jinak řečeno nutností platit zaměstnance bez ohledu na to, že ve skutečnosti nepracovali.
7.3 Zásoby
(250)
Úroveň zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka č. 9
Zásoby
2009
2010
2011
Období šetření
Stav zásob na konci období (1 000 m2)
1 540
1 875
1 657
1 778
Index 2009
100
122
108
115
Index 2010
82
100
88
95
Zdroj: odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
(251)
Mezi rokem 2011 a obdobím šetření se zásoby zvýšily o 7,3 % a mezi rokem 2009 a obdobím šetření vzrostly o 15 %, zatímco v období 2010-2011 meziročně klesly o 11,6 %.
(252)
Po poskytnutí informací čínská vláda tvrdila, že trendy týkající se zásob nejsou relevantní, jelikož jejich nárůst v absolutních a relativních hodnotách byl velmi nízký.
(253)
Vzhledem ke zjištěnému cenovému vývoji, není pro výrobce racionální udržovat velké zásoby, protože jejich hodnota rychle klesá. Proto by bylo možno očekávat, že výrobci v Unii budou udržovat omezené zásoby obdobného výrobku. Růst zásob obdobného výrobku mezi roky 2011 a obdobím šetření je proto sice omezeným, nicméně významným ukazatelem pro určení toho, zda byla výrobnímu odvětví Unie způsobena podstatná újma. Na vysoký objem zásob v absolutních hodnotách v roce 2010 je třeba nahlížet v kontextu prodeje, který byl v uvedeném roce mnohem větší v než v období šetření.
7.4 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(254)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka č. 10
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
2009
2010
2011
Období šetření
Ziskovost
-20,3 %
8,3 %
8,2 %
-14,5 %
Index 2009
100
241
240
129
Index 2010
- 244
100
99
- 174
Peněžní tok (v tis. EUR)
-21 550
29 574
33 425
6 200
Index 2009
100
337
355
229
Index 2010
-73
100
113
21
Investice (v tis. EUR)
46 087
18 230
7 633
10 712
Index 2009
100
40
17
23
Index 2010
253
100
42
59
Návratnost investic
-6,9 %
9,6 %
13,3 %
-11,5 %
Index 2009
100
339
393
66
Index 2010
-72
100
139
- 120
Zdroj: odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
(255)
Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku byla stanovena tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, před zdaněním, byl vyjádřen jako procentní podíl na obratu tohoto prodeje.
(256)
Jak je vysvětleno v oddílu D bodě 7, v roce 2009 zaznamenala většina výrobců v Unii zařazených do vzorku ztráty způsobené zejména tím, že v té době zahajovala výrobu obdobného výrobku. Již v roce 2010 však průměrný zisk činil 8,31 %. Následně ziskovost v roce 2011 mírně klesla, když se začal zvyšovat subvencovaný dovoz. A konečně, toto odvětví utrpělo značné ztráty během období šetření, zejména pokles o 276,6 % v porovnání s rokem 2011.
(257)
Vývoj čistého peněžního toku, což je schopnost výrobců v Unii zařazených do vzorku samofinancovat svoji činnost, zaznamenal mezi rokem 2011 a obdobím šetření výrazný propad o 81 %. Od roku 2010 postupně rostl a za posuzované období se celkově zvýšil.
(258)
Návratnost investic byla vyjádřena jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic.
(259)
Z tabulky 10 vyplývá, že po počáteční fázi v roce 2009, kdy výrobní odvětví značně investovalo do obdobného výrobku, investice v letech 2009 až 2011 postupně klesaly a poté se v období šetření zvýšily. V období šetření však investice zůstaly na nízké úrovni ve srovnání s rokem 2009. Investice učiněné v období šetření směřovaly hlavně do výzkumu a vývoje a do zlepšování a údržby výrobní technologie a výrobního procesu s cílem zlepšit efektivitu. Výrobní odvětví ve stejném období investovalo zejména do nových typů výrobku, které se z ČLR nedováží, a které jsou náročné na výzkum a inovace.
(260)
Naopak návratnost investic v letech 2009 až 2012 klesla o 34 %. Před obdobím šetření však neustále rostla, a to v letech 2009 až 2011 o 293 %, ale v období šetření klesla ve srovnání s rokem 2011 o 186 %. Propad v roce 2012 je logickým důsledkem skutečnosti, že výrobní odvětví Unie utrpělo v průběhu období šetření ztrátu.
(261)
Co se týče schopnosti opatřit si kapitál, byla zjištěna trvale klesající schopnost výrobního odvětví Unie vytvářet hotovost pro výrobu obdobného výrobku, a v důsledku toho zhoršování jeho finanční situace.
8. Závěr ohledně újmy
(262)
Analýza situace ve výrobním odvětví Unie odhalila u většiny ukazatelů újmy jednoznačně klesající vývoj. Díky celkově rostoucí spotřebě celková výroba v posuzovaném období vzrostla. Ačkoli se objem prodeje zvýšil, podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v posuzovaném období v důsledku silnějšího růstu spotřeby během uvedeného období zmenšil. Průměrná prodejní cena během posuzovaného období prudce klesala, což mělo nepříznivý vliv na všechny ukazatele finanční výkonnosti, jako je ziskovost, peněžní tok, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál.
(263)
V posuzovaném období se zvýšil celkový objem prodeje výrobního odvětví Unie. Růst objemu prodeje výrobního odvětví Unie však byl doprovázen výrazným snížením průměrné prodejní ceny, jakož i zmenšením podílu výrobního odvětví Unie na trhu.
(264)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti šetření zejména potvrdilo, že prodejní ceny výrobního odvětví Unie nedosahují ani výrobních nákladů v průběhu období šetření, což se nepříznivě projevuje na ziskovosti výrobního odvětví Unie, která během období šetření vykazovala výrazně záporné hodnoty.
(265)
Výrobní kapacita se však mezi rokem 2009 a obdobím šetření vyvíjela příznivě. Kromě toho, ačkoli investice mezi rokem 2009 a obdobím šetření klesly, od roku 2011 do období šetření se opět zvýšily. Jak je vysvětleno v oddíle D bodě 7.4, příčina je v tom, že společnosti zařazené do vzorku i nadále investovaly do obdobného výrobku a přitom se zaměřily mimo jiné na ty typy výrobku, které vyplňovaly mezery na trhu, kam se ještě nedostal vývoz těchto konkrétních typů výrobku z dotčené země, které byly náročné na výzkum a inovace. Zároveň je zřejmé, že výrobní odvětví Unie musí být rovněž schopno vyrábět a prodávat vysoké objemy více základních typů výrobku (které v současnosti soutěží se subvencovaným dovozem z ČLR), aby se tak více rozptýlily fixní náklady a mohlo být dosahováno úspor z rozsahu.
(266)
Po poskytnutí informací čínská vláda tvrdila, že v posouzení ze strany Komise je určitý rozpor, jelikož v něm bylo uvedeno, že se investice týkaly zejména výzkumu a vývoje, a zároveň se v něm tvrdí, že kapacita byla v období šetření navýšena v očekávání zvýšené poptávky. Tato tvrzení nejsou v rozporu, nýbrž se vzájemně doplňují - investice do nových typů výrobku v průběhu stejného období nutně vedou také ke zvýšení kapacity. Přestože se uvedené investice náklady výrobního odvětví Unie zvyšují, jsou navíc také důležitým ukazatelem toho, že odvětví činí vše, co je v jeho silách, aby zůstalo konkurenceschopné.
(267)
Proto lze dospět k závěru, že výrobnímu odvětví Unie během období šetření byla nejen způsobena podstatná újma, ale toto odvětví také aktivně hledalo způsoby, jak oslabit vliv subvencovaného dovozu dotčeného výrobku, a to vývojem inovovaných výrobků, jež se z dotčené země zatím nedovážejí.
(268)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újmu ve smyslu čl. 8 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
(269)
V souladu s čl. 8 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda subvencovaný dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, kterou lze považovat za podstatnou. Byly zkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle subvencovaného dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude přičítána subvencovanému dovozu.
1. Účinek subvencovaného dovozu
(270)
Ze šetření vyplynulo, že subvencovaný dovoz v posuzovaném období vzrostl, přičemž se jeho objem zvýšil o 596 % a jeho podíl na trhu o 366 %. Je proto potvrzeno, že objem i podíl dovozu dotčeného výrobku na trhu během posuzovaného období výrazně vzrostl. Mezi nárůstem subvencovaného dovozu a ztrátou podílu výrobního odvětví Unie na trhu existuje zjevná časová souvislost. Jinak řečeno, dovoz rostl podstatně rychleji než trh Unie a výrobci v Unii ztráceli podíl na trhu v důsledku čínského subvencovaného dovozu. Šetření rovněž prokázalo, že - jak je uvedeno v oddílu D bodě 4.2 - ceny subvencovaného dovozu během období šetření byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(271)
Šetření ukázalo, že ceny subvencovaného dovozu se během posuzovaného období snížily o 27,2 %, což vedlo k ještě větším rozdílům mezi cenami výrobců v Unii a cenami vyvážejících výrobců. Výrobní odvětví Unie kvůli tomuto extrémnímu cenovému tlaku vyvinulo značné úsilí zaměřené na snížení výrobních nákladů. I přes toto úsilí však mimořádně nízká úroveň čínských dovozních cen donutila výrobní odvětví Unie k dalšímu snižování jeho prodejní ceny, a to až na neziskovou úroveň. Po počáteční fázi v roce 2009 výrobci v Unii dosáhli stabilní úrovně zisku v letech 2010 a 2011. V průběhu období šetření však výrobci v Unii zaznamenali značné ztráty.
(272)
Po poskytnutí informací několik účastníků řízení napadlo závěr Komise, že mezi podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie a subvencovaným dovozem z ČLR je příčinná souvislost. Účastníci tvrdili, že mezi újmou a zvýšeným dovozem z dotčené země není žádná časová souvislost. Důvodem je skutečnost, že mezi roky 2009 a 2011 se čínský dovoz výrazně zvýšil. Kromě toho průměrná cena čínského dovozu v roce 2011 činila 4,96 EUR/m2, což je částka, která se blíží částce v roce 2012 (4,38 EUR/m2).
(273)
Titíž účastníci tvrdili, že závěr, že újma způsobená výrobnímu odvětví Unie by měla být přičítána čínskému dovozu v roce 2012, je v rozporu s jeho zjištěním, že čínský dovoz údajně neměl žádný nepříznivý dopad o rok dříve, přestože průměrná dovozní cena byla velmi podobná.
(274)
Účastníci také tvrdili, že časovou souvislost mezi způsobenou podstatnou újmou a subvencovaným čínským dovozem nelze posuzovat na základě celého posuzovaného období od roku 2009 do konce období šetření, bez ohledu na trendy, které nastaly během tohoto období.
(275)
Od počátku posuzovaného období do konce období šetření dovozy vzrostly o 596 %, přičemž jejich podíl na trhu se zvýšil o 321 %. V průběhu posuzovaného období klesla dovozní cena o 27,2 %.
(276)
Je pravdou, že ziskové rozpětí výrobního odvětví Unie v roce 2011 bylo jen mírně nižší než v roce 2010, a to navzdory vysokému růstu dovozu z ČLR již v roce 2011. V průběhu roku 2011 však spotřeba solárního skla v Unii výrazně vzrostla, konkrétně o 20,4 % mezi roky 2010 a 2011, zatímco dovoz z ČLR se během stejného období zvýšil o 150 %. V období šetření sice spotřeba skutečně klesla o něco více než 19 %, avšak objem čínského dovozu se dále zvýšil o více než 35 %. To jasně ukazuje časovou souvislost mezi podstatnou újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie v období šetření, a silným růstem čínského subvencovaného dovozu. Rovněž je logické, že trvá určitou dobu, než některé nepříznivé účinky zvýšených subvencovaných dovozů (například ztrátu klientů, ztráty, snížení návratnosti investic a peněžního toku atd.) pocítí výrobci v Unii. Toto tvrzení se proto odmítá.
(277)
Komise také analyzovala trendy, které nastaly během posuzovaného období. Skutečnost, že v roce 2011 bylo výrobní odvětví Unie ještě ziskové, i když čínský dovoz vzrostl již v uvedeném roce, neovlivňuje závěr, že v období šetření existovala časová souvislost mezi újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, a pokračujícím růstem subvencovaného čínského dovozu.
(278)
Přestože spotřeba v období šetření poklesla o něco více než 19 %, čínští vyvážející výrobci v témže období:
a)
zvýšili svůj podíl na trhu e srovnání s rokem 2011 o 12,4 procentních bodů, zatímco podíl výrobního odvětví Unie na trhu se snížil o 12,3 procentních bodů;
b)
zvýšili objem čínského dovozu o více než 35 %, přičemž prodej výrobního odvětví Unie poklesl o 32 %, a
c)
dále snížili své již tak velmi nízké vývozní ceny o více než 10 % a jejich ceny byly až o 26,7 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie, čímž přispívali ke ztrátám způsobeným výrobnímu odvětví Unie v období šetření.
(279)
Na základě výše uvedené analýzy dospěla Komise k závěru, že subvencovaný dovoz a značný nárůst jeho podílu na trhu za ceny, které se trvale podbízejí vůči cenám výrobního odvětví Unie, způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
2. Účinky jiných činitelů
2.1 Dovoz ze třetích zemí
(280)
Objem dovozu z dalších třetích zemí se během posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka č. 11
Dovoz z třetích zemí (1 000 m2)
Třetí země
2009
2010
2011
Období šetření
Objem (m2)
700
886
1 287
1 023
Index
100
127
184
146
Podíl na trhu
4,2 %
3,1 %
3,8 %
3,7 %
Index
100
74
90
88
Průměrná cena v EUR/m2
10,50
10,09
9,60
8,40
Index
100
96
91
80
Zdroj: Glass for Europe a žadatel.
(281)
Objem dovozu z dalších třetích zemí v posuzovaném období vzrostl o 46 %, což je v souladu s nárůstem spotřeby v Unii. Jeho podíl na trhu se mírně snížil během období šetření ve srovnání s rokem 2011 (3,7 %), ale celkově zůstal během posuzovaného období stabilní. Druhým největším vývozcem po ČLR je Turecko následované Indií.
(282)
Z dostupných informací o dovozu ze všech třetích zemí vyplývá, že průměrná dovozní cena byla vyšší než průměrná čínská dovozní cena. Totéž platí i pro jednotkovou cenu za určité typy dotčeného výrobku. Na druhé straně byla průměrná dovozní cena třetích zemí podobná nebo vyšší než průměrná cena výrobního odvětví Unie.
(283)
S ohledem na celkové objemy dovozu z třetích zemí a jejich podíl na trhu a s ohledem na úroveň jejich cen, Komise dospěla k závěru, že dovoz ze třetích zemí nenarušil příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
2.2 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(284)
Objem vývozu výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:
Tabulka č. 12
Vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku
2009
2010
2011
IP
Hodnota prodeje na vývoz (1 000 EUR)
19 313
19 814
27 419
7 001
Index
100
103
142
36
Objem prodeje na vývoz (1 000 m2)
1 460
1 713
2 708
760
Index
100
117
185
52
Průměrná cena v EUR/m2
13,22
11,56
10,12
9,21
Index
100
87
77
70
Zdroj: odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
(285)
Prodej na vývoz výrobců v Unii zařazených do vzorku se v letech 2009 až 2011 zvýšil, ale v období šetření náhle klesl o 74 % z hlediska hodnoty a o 71,9 % z hlediska objemu. Na základě odpovědí čínských vývozců zařazených do vzorku se zdá, že to způsobily velmi nízké ceny čínského vývozu do zemí, kam především mířil vývoz výrobního odvětví Unie (zejména USA, Kanada).
(286)
Prodej na vývoz výrobců v Unii zařazených do vzorku tvořil 20 % objemu jejich celkového prodeje v roce 2009 (v zahajovací fázi), v roce 2010 to bylo 11 % a v nejlepším roce 2011 jen 14 %. V roce 2012 došlo k dalšímu poklesu na 5 %.
(287)
Pro výrobní odvětví Unie je hlavním trhem trh Unie, který je jedním z největších na světě, a nikoliv trhy třetích zemí. Skutečnost, že solární sklo je poměrně těžké a křehké, také způsobuje dodatečné náklady při dálkové přepravě (z důvodu rozbití a koroze). Šetření rovněž potvrdilo, že snížená vývozní výkonnost je především důsledkem soutěžení s levným čínským vývozem také na trzích třetích zemí. Proto Komise nemůže učinit závěr, že zhoršená vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku narušuje příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(288)
Po poskytnutí informací někteří účastníci zpochybnili zjištění Komise, že pokles prodeje na vývoz výrobců v Unii zařazených do vzorku v průběhu období šetření byl s největší pravděpodobností způsoben velmi nízkými cenami čínského vývozu do hlavních míst určení vývozu Unie (zejména USA, Kanada). Domnívali se, že je tento závěr neodůvodněný, jelikož k čínskému vývozu docházelo také v roce 2011, a proto neexistuje žádný důvod, proč by se měl dopad projevit pouze v roce 2012. Byli rovněž toho názoru, že skutečným důvodem jejich nízkého prodeje na vývoz byla skutečnost, že výrobní odvětví Unie nebylo konkurenceschopné, a jakmile ceny na světových trzích poklesly, výrobní odvětví Unie si nedokázalo konkurenceschopnost udržet. V důsledku toho účastníci tvrdili, že k způsobené újmě dále přispěl pokles prodeje na vývoz výrobního odvětví Unie v průběhu období šetření.
(289)
Komise tato tvrzení odmítá, a to z následujících důvodů. Pro výrobní odvětví Unie je stále hlavním trhem trh Unie, nikoli trhy třetích zemí. Dodatečné náklady vynaložené při dálkové přepravě (z důvodu rozbití a koroze) lze kompenzovat pouze tehdy, pokud je úroveň cen ve třetích zemích dostatečně vysoká. Zdá se, že tomu tak není. Na základě informací, které má Komise k dispozici z odpovědí na dotazník vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, byly ceny čínského vývozu do hlavních míst určení vývozu Unie skutečně velmi nízké a v porovnání s rokem 2011 v průběhu období šetření ještě více poklesly. Z toho vyplývá, že snížená vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie je způsobena zejména stále nižšími ceny čínského vývozu na trzích třetích zemí, jak bylo potvrzeno v průběhu šetření.
(290)
Titíž účastníci rovněž tvrdili, že se šetření týkalo trhu Unie a neposuzovalo žádné údajné nekalé cenové praktiky na trzích třetích zemí.
(291)
Kromě toho zjištění ze strany orgánů EU, a to i za předpokladu, že byla správná, údajně připisovala subvencovanému dovozu do Unie újmu způsobenou jinými činiteli. Údajný levný nebo subvencovaný čínský vývoz do třetích zemí tedy nebyl subvencovaným dovozem do EU, a jako takový se považuje za jiný činitel, jehož poškozující účinky nelze připisovat subvencovanému dovozu.
(292)
Výše uvedené tvrzení Komise odmítá. Komise nešetřila, zda jsou ceny dovozu z ČLR do třetích zemí dumpingové a/nebo subvencované. Pouze na základě vývozních cen do třetích zemí, které předložili vyvážející výrobci zařazení do vzorku, stanovila, že se tyto ceny v posledních letech neustále snižují.
(293)
Ve stejném duchu Komise analyzovala snížení cen dovozu z ČLR do třetích zemí jako samostatný činitel a nepřipisovala jej subvencovanému dovozu do Unie. Tato skutečnost byla pouze použita jako možné vysvětlení snížení objemu vývozu Unie do jeho hlavních míst určení ve třetích zemích v souvislosti s tím, že uvedené trhy nejsou a nikdy nebyly hlavními trhy pro výrobní odvětví Unie. I v nejlepších letech 2010 a 2011 se více než 85 % prodeje výrobního odvětví Unie uskutečnilo na trhu Unie.
(294)
Proto Komise dospěla k závěru, že zhoršená vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku nemůže narušit příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
2.3 Vývoj spotřeby a kapacity
(295)
Jak bylo uvedeno v oddílu D bodě 3, mezi rokem 2009 a obdobím šetření vzrostla spotřeba v Unii o 65 %. Vrcholila v roce 2011, kdy vzrostla o 105 % v porovnání s rokem 2009. Výrobní odvětví Unie však z rostoucí spotřeby nemohlo plně těžit. Jeho celkový prodej se do roku 2011 významně zvyšoval, ale rostl pomaleji než trh. Poté v průběhu období šetření celkově klesal. V posuzovaném období totiž jeho podíl na trhu neustále klesal až o 25,7 % ve srovnání s rokem 2009 (-15,8 % oproti roku 2011). Naopak, čínský podíl na trhu i prodej výrazně vzrostl, i když se spotřeba mezi rokem 2011 a obdobím šetření snížila, mezi rokem 2011 a obdobím šetření dosáhl růst 68,4 % a celkově se za celé období zvýšil o 321 %. Během posuzovaného období došlo k nárůstu čínského dovozu o 596 %.
(296)
Vzhledem k tomu, že spotřeba v Unii v posuzovaném období rostla, její vývoj jen zesiluje příčinnou souvislost mezi rostoucím subvencovaným dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie, ale není sama o sobě příčinou této újmy. Kromě toho i v období šetření, kdy spotřeba klesla, subvencovaný dovoz z ČLR dále zvýšil svůj podíl na trhu na úkor výrobního odvětví Unie.
(297)
Po poskytnutí informací několik účastníků tvrdilo, že újma způsobená výrobnímu odvětví Unie byla zapříčiněna poklesem spotřeby Unie. To je údajně jediný činitel, který zřejmě klesl poprvé v roce 2012 a se kterým může být přiměřeně spojována újma, zatímco čínský dovoz začal již v roce 2011, a to za ceny srovnatelné s cenami v roce 2012.
(298)
V roce 2012 spotřeba ve srovnání s předchozími roky opravdu poklesla. Analýza Komise však probíhá od počátku posuzovaného období v roce 2009 do konce období šetření a v tomto období se spotřeba v Unii zvýšila celkem o 65 %. Během posuzovaného období se podíl výrobního odvětví Unie na trhu neustále a značně snižoval, a to celkem o 25,7 %, zatímco podíl čínského dovozu na trhu se zvýšil o 321 %. Během posuzovaného období došlo k nárůstu čínského dovozu o 596 %.
(299)
Kromě toho byla spotřeba v Unii v období šetření stále na srovnatelné úrovni jako v roce 2010, zatímco, jak je uvedeno výše v tabulce 10, rok 2010 byl rokem, kdy výrobní odvětví Unie dosáhlo přiměřeného zisku. Proto nemohl pokles spotřeby v Unii v průběhu období šetření sám o sobě vést ke ztrátám způsobeným výrobnímu odvětví Unie v období šetření. Kromě toho podíl výrobního odvětví Unie na trhu mezi roky 2010 a 2012 klesl o 26,6 %, zatímco podíl čínského dovozu na trhu v průběhu téhož období vzrostl o 318 %. A dále, jestliže měl pokles spotřeby v průběhu období šetření výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu, potom měl mít uvedený pokles také dopad na čínský dovoz. To se však zřejmě nestalo. Čínský dovoz v průběhu období šetření naopak výrazně vzrostl, a to jak z hlediska objemu, tak i co se týče podílu na trhu.
(300)
S ohledem na výše uvedené úvahy Komise toto tvrzení odmítá. Komise tudíž dospěla k závěru, že pokles spotřeby během období šetření nemohl narušit příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(301)
Pokud jde o výrobní kapacitu výrobního odvětví Unie, jak je uvedena výše v tabulce 4, její zvýšení jasně sledovalo trend ve zvyšování spotřeby v Unii do konce roku 2011. Šetření ukázalo, že hlavním důvodem ke zvýšení výrobní kapacity mezi rokem 2011 a obdobím šetření o 12,5 % byl vstup jedné společnosti na trh se solárním sklem. Výrobní kapacita všech ostatních společností na trhu v průběhu téhož období mírně klesla. V důsledku toho celkový trend ve vývoji kapacity výrobního odvětví Unie sledoval trend ve spotřebě v Unii. Komise se tedy domnívá, že vysoká výrobní kapacita výrobního odvětví Unie, která byla vysoká již na začátku posuzovaného období a zůstala vysoká v průběhu období šetření, nemohla narušit příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a podstatnou újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
(302)
Po poskytnutí informací někteří účastníci tvrdili, že Komise nezohlednila údajnou nadměrnou kapacitu jako důležitou příčinou újmy. Během posuzovaného období zvýšení kapacity nebylo údajně odůvodněno zvýšením spotřeby, jelikož výrobní odvětví Unie má neustále velký rozdíl mezi výrobní kapacitou a spotřebou, což nebylo dle jejich názoru ekonomicky udržitelné. Dále tvrdili, že skutečnost, že mezi rokem 2011 a koncem období šetření vstoupil na trh nový subjekt, přispěla ke způsobené újmě, neboť zvýšila domácí konkurenci.
(303)
Smluvní strany také tvrdily, že snižující se spotřeba v Unii, zvyšující se výrobní kapacita ve spojení s poklesem prodeje na vývoz vedla k nízké míře využití kapacity. Důsledkem této nízké míry využití byly vysoké fixní náklady, které podle nich měly vážný dopad na unijní odvětví výroby solárního skla.
(304)
Komise poznamenává, že úroveň kapacity celého výrobního odvětví Unie byla v průběhu celého posuzovaného období neustále vyšší než celková spotřeba v Unii. To však nezabránilo společnostem ve výrobním odvětví Unie zařazeným do vzorku dosáhnout v průběhu dvou let před obdobím šetření zisku, zatímco významné ztráty ve výši -14,5 % zaznamenaly pouze v období šetření.
(305)
Kromě toho kapacita výrobců v Unii zařazených do vzorku vzrostla mezi lety 2010 a 2011 pouze o 4 % a mezi rokem 2011 a obdobím šetření o 2,6 %, což vedlo k mírnému celkové zvýšení mezi rokem 2010 a obdobím šetření o 6,7 %.
(306)
V důsledku toho, rozdílem mezi spotřebou a kapacitou, který existoval během celého posuzovaného období, přestože byl mírně vyšší v období šetření, nelze vysvětlit značné ztráty, které utrpěly společnosti zařazené do vzorku v období šetření. V důsledku toho Komise odmítá tvrzení, že úroveň kapacity výrobního odvětví Unie není ekonomicky udržitelná.
(307)
Pokud jde o tvrzení, že nový subjekt na trhu v roce 2012 přispěl k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie, Komise poznamenává, že tento nový subjekt, přestože zavedl vysokou kapacitu, měl velmi omezený objem výroby a prodeje, přibližně 2 % z celkového prodeje v EU v období šetření. V důsledku toho neměl jeho vstup téměř žádný dopad na výkonnost výrobního odvětví Unie jako celku, kromě výrazného zvýšení jeho kapacity a údajů o využití kapacity. Bez údajů týkajících se této společnosti by kapacita všech ostatních výrobců v Unii mezi lety 2011 a 2012 skutečně poklesla.
(308)
Vyšetřování rovněž nepotvrdilo, že na odvětví výroby solárního skla mají značný dopad fixní náklady. Ve skutečnosti se průměrné fixní náklady výrobců v Unii zařazených do vzorku v průběhu období šetření pohybovaly v rozmezí 25-35 % celkových nákladů. V předchozích letech 2010 a 2011 byl procentní podíl fixních nákladů mírně nižší, avšak stále ve stejném rozsahu. To jasně ukazuje, že vysoká kapacita v období šetření samozřejmě měla dopad na výrobní náklady, avšak její dopad nebyl významný a nemůže vysvětlovat vysoké ztráty v období šetření, zejména ve srovnání se zisky dosaženými v předchozích letech. Kromě toho míra využití kapacity výrobců v Unii zařazených do vzorku v porovnání s předchozími roky klesla, nicméně v období šetření byla stále na úrovni 65 %.
(309)
Komise se ve své analýze dále zohlednila, že instalovanou kapacitu je možné přizpůsobit pro výrobu jiných typů skla, které nepatří do oblasti působnosti tohoto šetření. Proto také Komise i z tohoto důvodu nesouhlasí s názorem účastníka řízení, že vysoká instalovaná kapacita je z ekonomického hlediska neudržitelná.
(310)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem Komise odmítá tvrzení předložená účastníky řízení a opakuje, že vývoj spotřeby, kapacity a využití kapacity v průběhu posuzovaného období, a to jak při oddělené, tak i kumulativní analýze, nejsou takové povahy, aby narušily příčinnou souvislost zjištěnou mezi podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie a subvencovaným dovozem.
2.4 Vývoj v oblasti solárních modulů
(311)
Podle informací, které má Komise k dispozici (20), se přibližně 80-85 % solárního skla prodává výrobcům solárních modulů (krystalické křemíkové fotovoltaické moduly a fotovoltaické moduly s tenkým filmem) a přibližně 15-20 % se prodává výrobcům solárních fototermických kolektorů na ohřev vody. Proto mají trendy pozorované v odvětví solárních modulů významný dopad na spotřebu solárního skla.
(312)
Po poskytnutí informací dva účastníci tvrdili, že kromě vývoje spotřeby dotčeného výrobku byla újma způsobená výrobnímu odvětví Unie zapříčiněna také poklesem spotřeby solárních modulů a ztrátami, které toto výrobní odvětví utrpělo na konci roku 2011 a začátkem roku 2012. Dopad finančních potíží výrobců solárních panelů na trh se solárním sklem se údajně začal projevovat koncem roku 2011 a v roce 2012, a to v důsledku nezbytné časové prodlevy mezi těmito dvěma událostmi.
(313)
Ve stejném období, tj. 2009-2012, se spotřeba solárních modulů neustále zvyšovala, a ačkoli v roce 2012 došlo k poklesu, úroveň spotřeby zůstala o 221 % vyšší než v roce 2009 a o 44 % vyšší než v roce 2010 (21). Kromě toho bylo zjištěno, že i když poptávku po modulech v Unii původně vytvořily režimy finanční podpory, hlavně zaručené výkupní ceny, nelze dospět k závěru, že škrty v těchto cenách (na konci roku 2011 a na počátku roku 2012) narušily příčinnou souvislost mezi subvencovanými dovozy a újmou (22). Důvodem byla skutečnost, že poptávka po solárních modulech zůstala ve stejném období let 2009-2012 relativně vysoká.
(314)
Během posuzovaného období proto zůstala úroveň spotřeby solárních modulů, a v důsledku toho i poptávka po solárním skle, vysoká. Její mírný pokles v roce 2012 nemůže být sám o sobě považován za tak silný faktor, aby narušil zjištěnou příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(315)
Podobně, vzhledem k tomu, že poptávka po solárních modulech zůstala v období 2009-2012 poměrně vysoká a poptávka po solárním skle se ve stejném období zvýšila o 65 %, nelze dopad zhoršené finanční situace výrobců solárních modulů na konci roku 2011/začátkem roku 2012 na spotřebu solárního skla sám o sobě považovat za tak silný faktor, aby narušil zjištěnou příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem solárního skla z ČLR a podstatnou újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
(316)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti Komise potvrzuje, že vývoj spotřeby solárních modulů nemůže být sám o sobě považován za tak silný faktor, aby narušil zjištěnou příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
3. Závěr
(317)
Šetření prokázalo příčinnou souvislost mezi podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie a subvencovaným dovozem z ČLR. Komise analyzovala další možné příčiny újmy, jako je dovoz z jiných třetích zemí, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie, změny struktury spotřeby a výrobní kapacity nebo tržní situaci některých uživatelů dotčeného výrobku. U žádné z nich, ať byla analyzována jednotlivě nebo souhrnně, nabylo zjištěno, že by mohla narušit zjištěnou příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(318)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků subvencovaného dovozu způsobujícího újmu, se vyvozuje závěr, že subvencovaný dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 6 základního nařízení.
(319)
Po období šetření několik výrobců solárního skla v Unii veřejně oznámilo ukončení výrobní činnosti, v důsledku čehož se značná provozní kapacita nevyhnutelně přesunula do nevyužité kapacity. To dále posiluje výše stanovenou příčinnou souvislost a prokazuje zničující účinek subvencovaného dovozu na výrobní odvětví Unie.
F. ZÁJEM UNIE
(320)
V souladu s článkem 31 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory závěru o subvenci působící újmu nebylo v tomto případě jednoznačně v zájmu Unie přijímat opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců, dodavatelů surovin a uživatelů dotčeného výrobku.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(321)
Výrobní odvětví Unie v období šetření přímo zaměstnávalo ve výrobě a prodeji obdobného výrobku přibližně 860 osob. Šetření prokázalo, že výrobnímu odvětví Unie byla v období šetření způsobena podstatná újma zapříčiněná subvencovaným dovozem z dotčené země. Někteří výrobci v Unii již byli nuceni uzavřít svá výrobní zařízení a někteří jiní se potýkali s platební neschopností (23). Pokud by opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení situace výrobního odvětví Unie jako velmi pravděpodobné.
(322)
Očekává se, že uložení antisubvenčních cel odstraní účinky subvence působící újmu, která spočívají v narušení obchodu, a obnoví účinnou hospodářskou soutěž na trhu Unie a výrobnímu odvětví Unie umožní přizpůsobit ceny obdobného výrobku tak, aby zohledňovaly výrobní náklady, což zlepší jeho ziskovost. Lze rovněž očekávat, že uložení opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, o nějž přišlo v průběhu posuzovaného období, což bude mít kladný dopad na jeho celkovou finanční situaci.
(323)
Výrobní odvětví Unie by navíc mělo mít lepší přístup ke kapitálu a mělo by být schopno dalších investic do výzkumu, vývoje a inovací na trhu se solárním sklem.
(324)
A konečně je pravděpodobné, že výrobci v Unii, kteří byli nuceni zastavit výrobu v důsledku tlaku čínského subvencovaného dovozu, by mohli znovu zahájit své podnikání. Celkově by podle tohoto scénáře byla zajištěna nejen stávající pracovní místa ve výrobním odvětví Unie, ale existovaly by i reálné vyhlídky na další rozšíření výroby a zvýšení zaměstnanosti.
(325)
Pokud by opatření přijata nebyla, lze očekávat, že dojde k další ztrátě podílu na trhu s dalším zhoršením ziskovosti výrobního odvětví Unie. To by bylo z krátkodobého až střednědobého hlediska neudržitelné. V důsledku toho by kromě velkého počtu výrobců v Unii, kteří byli již z trhu vytlačeni, mohla platební neschopnost hrozit také dalším výrobcům, což by v krátkodobém až střednědobém výhledu vedlo k pravděpodobnému zániku výrobního odvětví Unie s následným závažným dopadem na stávající pracovní místa.
(326)
Vyvozuje se proto závěr, že uložení antisubvenčních cel by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
2. Zájem dovozců a obchodníků, kteří nejsou ve spojení
(327)
Hlavní předmět podnikání dvou spolupracujících dovozců tvořilo obchodování s dotčeným výrobkem. Oba diverzifikovali zdroje dotčeného výrobku, jinak řečeno. neodebírali jej jen z ČLR, ale také z Unie a z třetích zemí.
(328)
Bylo předloženo tvrzení, že přijetí opatření týkajících se dotčeného výrobku by nepříznivě ovlivnilo podnikatelskou činnost dovozců. Za prvé by uložení cel nevedlo k vyloučení veškerého dovozu z ČLR. Zadruhé, i když lze očekávat, že uložení opatření se může nepříznivě odrazit na finanční situaci dovozců dovážejících pouze nebo hlavně z ČLR, vzhledem k možnosti odebírat dotčený výrobek z třetích zemí lze předpokládat, že dovozci pružně změní zdroje svých dodávek, bude-li to nutné.
(329)
Vyvozuje se proto závěr, že uložení opatření na navržené úrovni může mít určitý nepříznivý dopad na situaci dovozců dotčeného výrobku, kteří nejsou ve spojení, ale i to, že jejich dopad zmírňuje skutečnost, že dovozci a obchodníci mohou využít jiné zdroje dodávek, jak z třetích zemí, tak z odvětví Unie, které má kapacitu zvýšit svou výrobu, a v každém případě uložená opatření nepřeváží nad pozitivním dopadem pro ostatní strany.
3. Zájem dodavatelů surovin
(330)
Při šetření nespolupracoval žádný dodavatel surovin. Jelikož nebyly dostupné údaje od těchto dodavatelů, nebyly k dispozici ani žádné důkazy o tom, že by uložení opatření bylo proti zájmu uvedených účastníků.
4. Zájem uživatelů
(331)
Všichni uživatelé, kteří odpověděli, jsou výrobci solárních modulů a/nebo fototermických kolektorů. Tři uživatelé se vyslovili pro uložení antisubvenčních cel s tím, že výrobní odvětví Unie vyrábí lepší solární sklo, které čínské společnosti nemohou vždy dodat. Tři další uživatelé byli naopak proti uložení antisubvenčních opatření. Tito uživatelé očekávají, že uložení antisubvenčních cel by mělo nepříznivý dopad na jejich obchodní činnost. Předpokládají, že nejsou schopni přenést zvýšení cen na konečného spotřebitele vzhledem k tíživé situaci, v níž se odvětví solárních modulů nachází.
(332)
Podle informací od uživatelů představuje solární sklo pouze asi 6-8 % celkových nákladů na solární moduly. Solární sklo tedy tvoří pouze omezenou část nákladů a konečné hodnoty fotovoltaických modulů. Kromě toho lze předpokládat, že pokud budou uložena antisubvenční cla na solární sklo dovážené z ČLR, dopad na celkové náklady solárních modulů by měl být nižší než 1 %. Je to způsobeno hlavně tím, že spolupracující uživatelé nakupují významné množství solárního skla od výrobců v Unii.
(333)
Možné zavedení antisubvenčních cel, ve srovnání s opačným scénářem bez uložení cel, proto sice pravděpodobně způsobí mírný nárůst cen vstupů pro solární moduly, neočekává se však, že bude mít závažný nepříznivý dopad na náklady a na konečné ceny solárních modulů od výrobního odvětví Unie.
(334)
Kromě toho někteří uživatelé již odebírají z jiných zdrojů dodávek, např. z Turecka a Indie, a ti by neměli být nepříznivě ovlivněni uložením antisubvenčních cel. Ostatní uživatelé se mohou také přeorientovat na jiné zdroje dodávek, a to buď z třetích zemí, nebo od výrobního odvětví Unie.
(335)
Vzhledem k výše uvedenému Komise odmítá námitky, které někteří uživatelé vznesli proti uložení opatření.
5. Aspekty hospodářské soutěže
(336)
Jeden dovozce tvrdil, že někteří výrobci v Unii jsou účastníky celosvětového kartelu výrobců plochého skla (které zahrnuje i solární sklo) a Evropská komise jim v roce 2007 uložila pokutu, a proto využívají antisubvenční nástroj k tomu, aby si od členů kartelu vynahradili ztráty, jež jim vznikly z pokut za kartel a ze ztráty podílu na trhu v Unii. Kromě toho, má-li být přístup na trh Unie omezen pomocí antisubvenčních cel, budou výrobci v Unii více motivováni k tomu, aby uzavřeli kartel nebo zahájili jiné jednání narušující hospodářskou soutěž v souvislosti s takovým zbožím, jako je bytové zařízení, kde mají v Unii jen slabou schopnost dosahovat pákového efektu.
(337)
Tato tvrzení by měla být odmítnuta. Za prvé, Komise konstatuje, že kartel přestal fungovat v roce 2007. Účinky kartelu v minulosti proto neměly žádný dopad na odvětví během posuzovaného období. Za druhé, žádný z výrobců zařazených do vzorku výrobců v Unii a žádný ze současných výrobců v Unii s nejvyšším objemem prodeje se na kartelu nepodílel. Zatřetí se neočekává, že eventuální uložení antisubvenčních cel bude mít dopad na soutěžní chování výrobního odvětví Unie, jelikož na jedné straně nedojde ke změně struktury trhu Unie, a na druhé straně mají podniky obecnou povinnost dodržovat platné předpisy Unie a vnitrostátní předpisy upravující hospodářskou soutěž bez ohledu na to, zda jsou cla uložena či nikoli.
(338)
Jeden dovozce vznesl rovněž námitku, že uložení cel by mělo nepříznivý dopad na trh s anitreflexním povlakem solárního skla v Unii. Tento trh, který daný dovozce definoval jako související trh, údajně ovládají výrobci v Unii a uložení opatření by posílilo jejich postavení na úkor konkurenčních dodavatelů antireflexního povlaku. Kromě toho bylo uvedeno, že dovozci mají potíže se získáváním zakázek od výrobců v Unii nebo s dodávkou takových zakázek v přiměřených lhůtách a za rozumné ceny.
(339)
Trh s antireflexním povlakem je součástí šetření, nikoli souvisejícím trhem. Šetřením bylo prokázáno, že výrobci v Unii v průběhu období šetření zůstali v tomto segmentu trhu stále konkurenceschopní navzdory relativně vyšším cenám, které si účtují z důvodu, že trh považuje jejich výrobky s povlakem za výrobky s kvalitativní výhodou. Nebyly však poskytnuty žádné důkazy o tom, že by výrobní odvětví Unie nebylo schopno uspokojit případnou vyšší poptávku po solárním skle s antireflexním povlakem. Tento argument by proto měl být odmítnut.
(340)
Pokud jde o tvrzení, že výrobci v Unii odmítali zakázky nebo včasné dodávky za rozumné ceny, je pouze na každém výrobci, jakou obchodní strategii si zvolí, pokud tento výrobce nebo výrobci nemají samostatně nebo společně dominantní postavení na relevantním trhu. Na trhu Unie existuje dostatečná hospodářská soutěž, aby bylo možno měnit a/nebo diverzifikovat dodavatele. Tento argument by proto také měl být odmítnut.
6. Závěr ohledně zájmu Unie
(341)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se vyvozuje závěr, že na základě posouzení všech různých zájmů jako celku, je v zájmu Unie uložit konečná opatření vůči dovozu solárního skla pocházejícího z ČLR.
G. VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ
(342)
Vzhledem k závěrům, pokud jde o subvencování, újmu, příčinné souvislosti a zájem Unie, by měla být zavedena konečná vyrovnávací opatření, aby se zabránilo působení další újmy výrobnímu odvětví Unie subvencovaným dovozem.
1. Úroveň pro odstranění újmy
(343)
Ke stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná subvenční rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, která byla způsobena výrobcům v Unii, aniž by přitom bylo překročeno zjištěné subvenční rozpětí.
(344)
Při výpočtu výše cla nezbytného k odstranění účinků subvencování působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého může přiměřeně dosáhnout toto výrobní odvětví u prodeje obdobného výrobku v Unii za běžných podmínek hospodářské soutěže, tedy bez subvencovaného dovozu.
(345)
Za přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval subvencovaný dovoz působící újmu, lze považovat ziskové rozpětí 8,3 % z obratu. Toto ziskové rozpětí vychází z průměrného zisku dosahovaného výrobci v Unii zařazenými do vzorku v roce 2010, kdy dovoz dotčeného výrobku byl ještě malý, a proto zatím nemohl narušit běžné podmínky hospodářské soutěže.
(346)
Na tomto základě byla vypočtena také cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. Cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí 8,3 % k výrobním nákladům výrobců v Unii zařazených do vzorku během období šetření.
(347)
Nezbytné zvýšení ceny pak bylo určeno na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR zařazených do vzorku, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, náležitě upravené o náklady na dovoz a celní poplatky, s váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného výrobci z Unie zařazenými do vzorku na trhu Unie v období šetření nepůsobící újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento vážené průměrné hodnoty CIF dovozu.
(348)
Po poskytnutí informací jeden účastník zpochybnil ziskové rozpětí použité jako cílový zisk. Uvedl, že Komise měla zohlednit všechny ostatní činitele které ovlivnily ziskovost v období šetření. Tvrdil, že přiměřený cílový zisk nemůže být vyšší než 5 %.
(349)
Komise tato tvrzení z následujících důvodů odmítá. Použitý výpočet cílového zisku není založen na odhadu, ale na skutečném zisku, jehož dosáhlo výrobní odvětví Unie před narušením hospodářské soutěže způsobeným čínským subvencovaným dovozem. Komise to považuje za přiměřený zisk a rovněž vzala v úvahu, že se situace na trhu neodlišuje výrazně od období šetření, ponecháme-li stranou dopady čínského subvencovaného dovozu. Prohlášení účastníka v tomto ohledu, že spotřeba v roce 2010 byla mnohem vyšší než v roce 2012, je věcně nesprávné. Jak je uvedeno v oddíle E bodě 2.3, spotřeba v roce 2010 byla na podobné úrovni jako v roce 2012. V roce 2010 také výrobní odvětví Unie s ohledem na očekávaný silný růst poptávky zvyšovalo kapacitu, což nepříznivě ovlivnilo jeho zisk v uvedeném roce. Navrhovaný cílový zisk ve výši 5 % je dále neodůvodněný, jelikož není založen na žádných údajích nebo skutečných výpočtech, a proto se zamítá.
2. Opatření
(350)
Vzhledem k výše uvedenému a v souladu s článkem 15 základního nařízení by mělo být uloženo konečné vyrovnávací clo na dovoz solárního skla pocházejícího z ČLR, a to na úrovni nižší z hodnot zjištěného subvenčního rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěných subvenčních rozpětí.
(351)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce vyvážejících výrobců z ČLR bylo clo pro „všechny ostatní společnosti“ stanoveno na úrovni nejvyššího cla, jež má být uloženo společnostem, které byly buď zařazeny do vzorku, nebo během šetření spolupracovaly. Clo pro všechny ostatní společnosti bude použito na společnosti, které v rámci šetření nespolupracovaly.
(352)
Pro spolupracující čínské společnosti nezařazené do vzorku, které jsou uvedeny v příloze, je konečná celní sazba stanovena jako vážený průměr sazeb pro společnosti zařazené do vzorku.
(353)
Na základě výše uvedených skutečností se sazby, podle nichž se tato cla ukládají, stanovují takto:
Název společnosti
Subvenční rozpětí
Rozpětí újmy
Vyrovnávací clo
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
39,3 %
3,2 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
26,2 %
17,1 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
42,1 %
12,8 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
17,1 %
16,7 %
Ostatní spolupracující společnosti uvedené v příloze I
12,4 %
33,2 %
12,4 %
Všechny ostatní společnosti
17,1 %
42,1 %
17,1 %
(354)
Výše uvedená vyrovnávací opatření se stanoví ve formě valorických cel, což znamená v poměru k hodnotě dovozu.
(355)
Individuální sazby vyrovnávacího cla pro společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Proto odrážejí situaci zjištěnou v průběhu šetření, pokud jde o uvedené společnosti vybrané do vzorku, přičemž pro spolupracující společnosti nevybrané do vzorku se použijí průměrné celní sazby.
(356)
Uvedené celní sazby se tedy (na rozdíl od celostátního cla platného pro „všechny ostatní společnosti“) vztahují výlučně na dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyrobených těmito společnostmi, a tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není jmenovitě uvedena v článku 1, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě platné pro „všechny ostatní společnosti“.
(357)
Každou žádost o použití individuální vyrovnávací celní sazby pro jednotlivé společnosti (například poté, co se změnil název subjektu, nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech společnosti spojených s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, např. v souvislosti se změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Je-li to na místě, nařízení se poté pozmění tak, že se aktualizuje seznam společností využívajících individuální celní sazby.
(358)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání vyrovnávacího cla, neměla by se zbytková celní sazba vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie, kromě těch, kteří při šetření spolupracovali.
(359)
Po poskytnutí informací žadatel tvrdil, že valorická antidumpingová a vyrovnávací cla jsou neúčinná a požádal Komisi o uložení opatření v podobě minimální dovozní ceny. Minimální dovozní cenu navíc navrhlo i několik uživatelů. Důvody předložené účastníky řízení a příčiny, proč Komise tyto žádosti zamítla, jsou uvedeny v 144. až 168. bodě prováděcího nařízení Komise (EU) č. 470/2014 (24) (dále jen „konečné antidumpingové nařízení“).
(360)
Po poskytnutí informací nabídli tři vyvážející výrobci zařazení do vzorku a společnost Henan Yuhua cenové závazky ve formě minimálních dovozních cel. Komise navržené závazky zamítla z důvodů uvedených ve 172. až 179. bodě odůvodnění nařízení o uložení konečného antidumpingového cla.
(361)
Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 25 odst. 1 základního nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné vyrovnávací clo na dovoz solárního skla složeného z tvrzeného plochého sodnovápenatého skla s obsahem železa menším než 300 ppm, solární propustností větší než 88 % (měřeno podle AM1,5 300-2 500 nm), protitepelnou odolností až do 250 °C (měřeno dle EN 12150), odolností proti teplotním šokům Δ 150 K (měřeno podle normy EN 12150) a minimální mechanickou pevností 90 N/mm2 nebo vyšší (měřeno podle normy EN 1288-3) v současnosti kódu KN ex 7007 19 80 pocházejícího z Čínské lidové republiky. Solární sklo s povlakem (jednostranným nebo oboustranným) spadá pod kód TARIC 7007198019 a solární sklo bez povlaku spadá pod kód TARIC 7007198011.
2. Sazby vyrovnávacího cla použitelné na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený společnostmi uvedenými v tabulce se stanoví takto:
Společnost
Vyrovnávací clo
Doplňkový kód TARIC
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
B945
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
B946
Ostatní spolupracující společnosti uvedené v příloze I
12,4 %
Všechny ostatní společnosti
17,1 %
B999
3. Uplatnění individuálních sazeb vyrovnávacího cla stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která musí splňovat požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. V případě nepředložení takové faktury se použije celní sazba vztahující se na „všechny ostatní společnosti“.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Pokud případný nový vyvážející výrobce v Čínské lidové republice poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že:
-
v průběhu období šetření (od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2012) nevyvážel do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1,
-
není ve spojení s žádným vývozcem nebo výrobcem v Čínské lidové republice, na které se vztahují opatření uložená tímto nařízením,
-
po skončení období šetření, na němž jsou založena tato opatření, buď vyvezl dotčený výrobek do Unie, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt značné množství dotčeného výrobku do Unie,
ustanovení čl. 1 odst. 2 mohou být změněna zařazením nového vyvážejícího výrobce mezi spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, na něž se tudíž vztahuje vážená průměrná celní sazba ve výši 12,4 %.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 13. května 2014.
KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 471/2014
2014 m. gegužės 13 d.
kuriuo importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės soliariniam stiklui nustatomi galutiniai kompensaciniai muitai
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. birželio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 597/2009 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1), ypač į jo 15 straipsnį,
kadangi:
A. PROCEDŪRA
1. Inicijavimas
(1)
2013 m. balandžio 27 d. Europos Komisija (toliau - Komisija) Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbė inicijuojanti antisubsidijų tyrimą dėl į Europos Sąjungą importuojamo Kinijos Liaudies Respublikos (toliau - KLR arba Kinija) kilmės soliarinio stiklo (toliau - pranešimas apie inicijavimą) (2).
(2)
Tyrimas inicijuotas 2013 m. kovo 14 d. Komisijai gavus skundą, kurį gamintojų, kurie pagamina daugiau nei 25 % viso soliarinio stiklo Sąjungoje, vardu pateikė ES ProSun Glass (toliau - skundo pateikėjas). Skunde pateikti soliarinio stiklo subsidijavimo ir dėl to daromos materialinės žalos prima facie įrodymai, kurių, Komisijos nuomone, pakako tyrimo inicijavimui pagrįsti.
(3)
Prieš inicijuodama tyrimą ir vadovaudamasi Reglamento (EB) Nr. 597/2009 (toliau - pagrindinis reglamentas) 10 straipsnio 7 dalimi, Komisija pranešė Kinijos Liaudies Respublikos Vyriausybei (toliau - KLR Vyriausybė) gavusi tinkamais dokumentais pagrįstą skundą, kuriame teigiama, kad dėl subsidijuoto KLR kilmės soliarinio stiklo importo Sąjungos pramonei daryta materialinė žala. Komisija pakvietė KLR Vyriausybę konsultuotis, kad būtų išsiaiškinta su skundo turiniu susijusi padėtis ir priimtas abi šalis tenkinantis sprendimas.
(4)
KLR Vyriausybė šį kvietimą priėmė ir buvo surengtos konsultacijos. Per konsultacijas nepavyko priimti abi šalis tenkinančio sprendimo. Tačiau Komisija deramai atsižvelgė į KLR Vyriausybės pateiktas pastabas dėl skunde išvardytų schemų. Po konsultacijų KLR Vyriausybė pateikė pastabų.
2. Kartu vykdomas antidempingo tyrimas
(5)
2013 m. vasario 28 d. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (3) paskelbė inicijuojanti antidempingo tyrimą dėl į Sąjungą importuojamo KLR kilmės soliarinio stiklo.
(6)
2013 m. lapkričio 27 d. Komisija reglamentu (ES) Nr. 1205/2013 (4) importuojamam KLR kilmės soliariniam stiklui nustatė laikinąjį antidempingo muitą.
(7)
Per šį antisubsidijų ir kartu vykdomą antidempingo tyrimus atlikta žalos analizė pagrįsta tokia pačia Sąjungos pramonės apibrėžtimi, tais pačiai tipiškais Sąjungos gamintojais ir tuo pačiu tiriamuoju laikotarpiu ir, jei nenurodyta kitaip, padarytos tokios pačios išvados. Manyta, kad toks metodas tinkamas siekiant supaprastinti žalos analizę ir gauti nuoseklias abiejų tyrimų išvadas. Dėl šios priežasties atliekant abu tyrimus buvo atsižvelgta į bet kuriame iš šių tyrimų pateiktas pastabas dėl žalos.
3. Su tyrimu susijusios šalys
(8)
Komisija apie tyrimo inicijavimą oficialiai pranešė skundo pateikėjams, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, žinomiems eksportuojantiems KLR gamintojams, žinomiems importuotojams, tiekėjams, platintojams, naudotojams ir žinomoms susijusioms asociacijoms, taip pat KLR valdžios institucijoms. Pranešime apie inicijavimą visos su tyrimu susijusios šalys paragintos pranešti apie save Komisijai.
(9)
Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą.
(10)
Savo nuomonę pareiškė skundo pateikėjai, eksportuojantys KLR gamintojai, importuotojai ir KLR valdžios institucijos. Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.
3.1. Atranka
(11)
Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnį ji gali taikyti atranką ir nagrinėjimui atrinkti pagrįstą skaičių eksportuojančių KLR gamintojų, nesusijusių importuotojų ir Sąjungos gamintojų.
3.2. Sąjungos gamintojų atranka
(12)
Remdamasi didžiausia tipine panašaus produkto pardavimo per tiriamąjį laikotarpį (toliau - TL) apimtimi Komisija iš aštuonių apie save pranešusių gamintojų atrinko penkias bendroves.
(13)
Po tikrinamųjų vizitų Komisija nusprendė iš penkių atrinktų bendrovių sąrašo išbraukti vieną bendrovę, nes nustatyta, kad tai nėra tipiška Sąjungos pramonės bendrovė, kadangi ji buvo vienintelė bendrovė iš aštuonių apie save pranešusių gamintojų, kuri buvo ką tik pradėjusi veiklą. Todėl Komisija manė, kad šią bendrovę atrinkus kiltų grėsmė, jog žalos rodikliai, visų pirma pelningumo rodiklis, gali netinkamai rodyti Sąjungos pramonės būklę.
(14)
Taigi galiausiai atrinkti keturi Sąjungos gamintojai. Jų pagamintas kiekis sudarė 79 % Sąjungos pramonės Sąjungos rinkoje per TL parduoto kiekio. Todėl atrinkti gamintojai laikyti tipiškomis Sąjungos pramonės bendrovėmis.
(15)
Trys Sąjungos gamintojai, remdamiesi pagrindinio reglamento 29 straipsniu, paprašė jų tapatybę laikyti konfidencialia. Jie teigė, kad atskleidus jų tapatybę kiltų pavojus, kad jų verslo veiklai būtų padarytas didelis neigiamas poveikis. Komisija išnagrinėjo pateiktas priežastis ir sutiko su prašymu. Kadangi Sąjungoje nėra daug gamintojų, bendrajame atskleidimo dokumente jokie kiti pavadinimai nebuvo atskleisti, kad nepaaiškėtų bendrovių, kurios prašė jas laikyti konfidencialiomis, tapatybė.
(16)
Tačiau bendrovės Interfloat Corporation/GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH (toliau - GMB/IF) tapatybė jau buvo viešai žinoma, nes ji paskelbė esanti viena iš skundą remiančių bendrovių. Todėl bendrajame atskleidimo dokumente buvo nurodytas šios bendrovės pavadinimas.
(17)
Be to, nekonfidencialiame pastabų dėl atskleidimo dokumente skundo pateikėjas įvardijo tris Sąjungos gamintojus, kurie pasitraukė iš šio verslo (Guardian, AGC ir Centrosolar Glass), ir ketvirtą bendrovę, kuri gerokai sumažino gamybos apimtį (Saint Gobain).
3.3. Eksportuojančių KLR gamintojų atranka
(18)
Pranešime apie inicijavimą visų eksportuojančių KLR gamintojų prašyta pranešti apie save Komisijai ir per nustatytą terminą pateikti pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją.
(19)
Prašomą informaciją pateikė ir sutiko būti atrinkti devyni eksportuojantys gamintojai arba grupės. Bendradarbiaujančioms bendrovėms teko beveik 100 % 2012 m. soliarinio stiklo eksporto į Sąjungą, apie kurį buvo pranešta.
(20)
Pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnį Komisija atrinko keturis eksportuojančius gamintojus arba grupes, remdamasi didžiausia tipine nagrinėjamojo produkto eksporto apimtimi, kurią būtų galima pagrįstai išnagrinėti per turimą laikotarpį. Atrinktoms bendrovėms per tiriamąjį laikotarpį teko 76 % visos nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą apimties.
(21)
Pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnio 2 dalį Komisija visoms suinteresuotosioms šalims pranešė apie atrinktas bendroves ir paragino teikti pastabas. Jokių pastabų negauta.
3.4. Individualus nagrinėjimas
(22)
Nė vienas eksportuojantis KLR gamintojas neprašė atlikti individualaus nagrinėjimo pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnio 3 dalį.
3.5. Nesusijusių importuotojų ir naudotojų atranka
(23)
Keturi nesusiję importuotojai pateikė prie pranešimo apie inicijavimą pridėtos atrankos formos atsakymus, o du importuotojai ir dvylika naudotojų pateikė klausimyno atsakymus. Atsižvelgiant į nedidelį bendradarbiaujančių importuotojų skaičių atranka buvo nereikalinga.
4. Klausimyno atsakymai ir tikrinamieji vizitai
(24)
Klausimynai nusiųsti KLR Vyriausybei ir atrinktiems eksportuojantiems gamintojams, atrinktiems Sąjungos gamintojams, visiems apie save pranešusiems importuotojams ir visiems apie save pranešusiems naudotojams. KLR Vyriausybei taip pat nusiųstas jai siųsto klausimyno priedėlis, kurį prašyta persiųsti KLR valstybės komerciniams bankams, per tiriamąjį laikotarpį atrinktoms bendrovėms skolinusiems lėšų. KLR Vyriausybė teigė priedėlį persiuntusi susijusiems bankams, tačiau atsakymų negavusi.
(25)
Klausimyno atsakymus pateikė keturi atrinkti eksportuojantys Kinijos gamintojai, visi atrinkti Sąjungos gamintojai, du nesusiję Sąjungos importuotojai ir 12 naudotojų.
(26)
Komisija rinko ir tikrino visą suinteresuotųjų šalių pateiktą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga norint padaryti galutines išvadas dėl subsidijavimo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų. Tikrinamieji vizitai surengti šių bendrovių patalpose:
a)
eksportuojantys KLR gamintojai:
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd; Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd. (Flat Solar grupė),
-
Henan Yuhua Photovoltaic New Material Co., Ltd,
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd. (toliau - Xinyi PV);
b)
KLR Vyriausybė:
-
Prekybos ministerija, Pekinas,
-
Kinijos bankų reguliavimo komisija, Pekinas;
c)
Sąjungos gamintojai:
-
GMB/IF, Vokietija,
-
[slapta],
-
[slapta],
-
[slapta],
-
[slapta];
d)
nesusiję importuotojai:
-
Vetrad NV, Nyderlandai;
e)
naudotojai:
-
Sunerg Solar SRL, Italija,
-
Viessmann Faulquemont SAS, Prancūzija.
(27)
Visoms suinteresuotosioms šalims nusiųstas atskleidimo dokumentas, kuriame pateikti esminiai faktai ir aplinkybės, kuriais remdamasi Komisija pasiūlė Kinijos Liaudies Respublikos kilmės soliariniam stiklui nustatyti kompensacinius muitus. Visoms šalims pranešta apie galutinį terminą pastaboms dėl faktų atskleidimo pateikti.
(28)
Suinteresuotųjų šalių pateiktos pastabos išnagrinėtos ir prireikus į jas atsižvelgta.
(29)
KLR Vyriausybė teigė, kad šis atskleidimo dokumentas neatitiko SSKP 22 straipsnio 3 ir 5 dalyse nustatytų standartų, nes nebuvo išsamiai aprašyti tyrimą atliekančios institucijos nustatyti faktai ir išvados. Tačiau KLR Vyriausybė nepateikė jokio tariamo pažeidimo pavyzdžio. Atidžiai peržiūrėjusi dokumentą Komisija mano, kad dokumente pakanka informacijos KLR Vyriausybės teisėms į gynybą užtikrinti.
(30)
Tam tikros informacijos atskleidimo dokumente nebuvo galima pateikti, nes tai buvo konfidenciali verslo informacija ir ji buvo atskleista tik atrinktiems susijusiems eksportuojantiems gamintojams. Atrinktiems eksportuojantiems gamintojams buvo nusiųstas specialus konfidencialus atskleidimo dokumentas, kuriame pateikti skaičiavimai ir informacija apie kiekvieną kompensacinę schemą ir pagal ją suteiktą naudą, ir skirtos 25 dienos pastaboms pateikti.
5. Tiriamasis laikotarpis
(31)
Atliekant subsidijavimo ir žalos tyrimą nagrinėtas 2012 m. sausio 1 d.-2012 m. gruodžio 31 d. laikotarpis (toliau - tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2009 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
1. Nagrinėjamasis produktas
(32)
Šiame tyrime nagrinėjamas produktas - soliarinis stiklas, kurį sudaro grūdintas silikatinis lakštinis stiklas, kurio sudėtyje esančios geležies kiekis mažesnis kaip 300 ppm, laidumas saulės energijai didesnis nei 88 % (matuojant pagal AM1,5 300-2 500 nm), atsparumas karščiui yra iki 250 °C temperatūros (matuojant pagal EN 12150), atsparumas terminiam šokui yra Δ 150 K (matuojant pagal EN 12150), o mechaninis atsparumas ne mažesnis kaip 90 N/mm2 (matuojant pagal EN 1288-3) (toliau - nagrinėjamasis produktas arba soliarinis stiklas). Šiuo metu nagrinėjamojo produkto KN kodas yra ex 7007 19 80.
2. Panašus produktas
(33)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad nagrinėjamojo produkto, KLR gaminamo ir vidaus rinkoje parduodamo produkto ir Sąjungos pramonės gaminamo ir Sąjungoje parduodamo produkto pagrindinės fizinės, cheminės ir techninės savybės ir naudojimo paskirtis yra panašios. Todėl šie produktai laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio c punkte.
3. Produkto apibrėžtoji sritis
(34)
Nesusijęs importuotojas prašė į tyrimo aprėptį neįtraukti šiltnamių statybai naudojamo sodininkystei skirto stiklo ir tvirtino, kad šiltnamių statybai naudoja daug įvairaus dydžio stiklo lakštų, o soliarinis stiklas gaminamas tik tam tikro nustatyto dydžio. Importuotojas taip pat pateikė sertifikatą, iš kurio matyti, kad dalį jo importo sudaro stiklas, kurio sudėtyje esančios geležies kiekis yra didesnis kaip 300 ppm. Todėl šis importuojamas produktas nepriskiriamas produkto apibrėžtajai sričiai. Dėl kitų šio importuotojo importuojamų produktų Komisija mano, kad nepaisant skirtingų dydžių tie stiklo lakštai gali taip pat būti naudojami kaip soliarinis stiklas. Pavyzdžiui, norėdami išvengti muito, importuotojai gali užsisakyti didesnius nei reikia stiklo lakštus ir tada juos supjaustyti tik Sąjungoje. Taigi, sodininkystei skirtas stiklas, kurio sudėtyje esančios geležies kiekis yra mažesnis kaip 300 ppm, yra priskiriamas produkto apibrėžtajai sričiai.
(35)
Kitas nesusijęs importuotojas teigė, kad jo importuojamo stiklo baldams (naudojamo stiklinėms lentynoms, plokščių užpildymui, stalų paviršiams, stumdomųjų durų plokštėms, paviršių plokštėms ir kt.) techninės savybės yra tokios pačios kaip soliarinio stiklo arba labai į jas panašios, tačiau jis prašė šio produkto į tyrimo aprėptį neįtraukti dėl to, kad skiriasi galutinio naudojimo paskirtis.
(36)
Tačiau iš pateiktų įrodymų galima manyti, kad didžiosios dalies to nesusijusio importuotojo importuojamo stiklo techninės savybės nėra visai tokios pačios kaip soliarinio stiklo, kaip aprašyta pirmiau. Visų pirma, šešių rūšių importuojamo stiklo sudėtyje esančios geležies kiekis yra žymiai didesnis nei 300 ppm, o vienos rūšies importuojamo stiklo sudėtyje esančios geležies kiekis yra mažesnis nei 300 ppm, tačiau laidumas saulės energijai yra žymiai mažesnis nei 88 % - to reikia, kad stiklas būtų apibrėžiamas kaip soliarinis stiklas.
(37)
Importuotojas tvirtino, kad net jeigu tų rūšių stiklui nėra būdinga viena iš soliarinio stiklo techninių savybių, kaip aprašyta pirmiau, jis atitinka pirminį soliarinio stiklo klasifikavimo kriterijų, t. y. „grūdintas silikatinis lakštinis stiklas“. Tačiau Komisija mano, kad tyrimo aprėpčiai priskiriamas tik tų rūšių stiklas, kuris pasižymi visomis soliarinio stiklo techninėmis savybėmis. Todėl pirmiau nurodytų visų rūšių stiklas, kurį importuoja minėtas konkretus importuotojas, nepriskiriamas tyrimo aprėpčiai.
(38)
Dėl teisinio tikrumo reikėtų pažymėti, kad bet kurios rūšies sodininkystei ir baldams skirtas stiklas, kuris atitinka 32 konstatuojamojoje dalyje nustatytas technines savybes, yra priskiriamas nagrinėjamojo produkto apibrėžtajai sričiai, nes jį galima naudoti kaip soliarinį stiklą.
(39)
Po atskleidimo tas pats importuotojas tvirtino, kad soliarinio stiklo, kurį taip pat galima naudoti kaip baldams skirtą stiklą, neišbraukus iš produkto apibrėžtosios srities, bendrovėms tenka administracinė našta ir susidaro vėlavimų. Tariamai taip yra dėl to, kad kiekvieną kartą, kai Sąjungos muitinėms kyla klausimas, ar importuojamoms prekėms yra taikomos priemonės, bendrovės joms turi siųsti bandymų ataskaitas.
(40)
Komisija mano, kad šių rūšių stiklo nereikėtų išbraukti iš tyrimo aprėpties, nes soliarinis stiklas gali būti naudojamas sodininkystei ir baldams. Norint užtikrinti tinkamą Sąjungos pramonės apsaugą nuo žalingo kompensuojamų subsidijų poveikio, reikėtų vengti spragų, kuriomis pasinaudojant būtų vengiama priemonių. Tinkamos apsaugos teigiamas poveikis yra didesnis už papildomos administracinės naštos, kuri tariamai tektų susijusiam importuotojui, neigiamą poveikį.
(41)
Tas pats importuotojas taip pat tvirtino, kad į nagrinėjamojo produkto apibrėžtąją sritį nereikėtų įtraukti flotacinio stiklo, nes skiriasi jo ir valcuotojo stiklo gamybos procesas (pastarąjį importuotojas laiko vienintele soliarinio stiklo rūšimi). Importuotojas teigė, kad patalpų įrengimui skirtų flotacinio stiklo produktų negalima naudoti kaip soliarinio stiklo, todėl jie neturėtų būti priskirti tyrimo aprėpčiai. Tačiau flotacinio stiklo negalima nepriskirti tyrimo aprėpčiai, nes jis atitinka visas pirmiau nustatytas technines savybes. Be to, iš konfidencialių dokumentų, kuriuos per tyrimą pateikė suinteresuotosios šalys, matyti, kad flotacinį stiklą galima naudoti kaip soliarinį stiklą, ir jį gamina tiek Sąjungos pramonė, tiek Kinijos eksportuotojai. Tai patvirtina vieša informacija internete (5). Todėl flotacinis stiklas priskiriamas tyrimo aprėpčiai.
C. SUBSIDIJOS
1. Įvadas
(42)
Skundo pateikėjas teigė, kad KLR subsidijuoja soliarinio stiklo pramonę. Skunde pateikta prima facie įrodymų apie kelis subsidijavimo mechanizmus, įtrauktus į teisės aktus ir įvairius politikos ir planavimo dokumentus, kuriais pagrįsta šiam sektoriui skiriama valstybės parama.
(43)
Komisija peržiūrėjo ir išnagrinėjo skunde minėtus dokumentus ir papildomus atliekant tyrimą KLR Vyriausybės ir atrinktų eksportuojančių gamintojų pateiktus dokumentus ir nustatė, kad remiantis dauguma šių dokumentų KLR soliarinio stiklo pramonei sudarytos įvairių sričių lengvatinės sąlygos.
(44)
12-ajame penkmečio plane (6) KLR Vyriausybė soliarinio stiklo pramonę įtraukė į svarbiausių pramonės šakų sąrašą. KLR Vyriausybė taip pat išleido specialų politikos dokumentą 12-asis saulės fotovoltinių produktų pramonės penkmečio planas, kuriame stiklas įvardijamas fotovoltinių produktų pramonės svarbiausia papildoma medžiaga, kuri turi būti gaminama vidaus rinkoje. Plane reikalaujama, kad Vyriausybė remtų pramonės plėtrą bei technologines inovacijas ir pritrauktų lėšų šiai pramonei.
(45)
Po atskleidimo KLR Vyriausybė nesutiko su Komisijos pateikta 12-ojo penkmečio plano citata apie soliarinį stiklą. Ši pozicija atmesta, nes plane soliarinis stiklas konkrečiai minimas 9 skyriaus 6 stulpelyje „Svarbiausios gamybos plėtros sritys“. 12-ajame penkmečio plane aiškiai nustatyti KLR Vyriausybės prioritetai plano laikotarpiu, o vienas šių prioritetų - soliarinio stiklo gamyba.
(46)
Po atskleidimo KLR Vyriausybė nesutiko su Komisijos 12-ojo saulės fotovoltinių produktų pramonės penkmečio plano aiškinimu ir nurodė nepritarianti Komisijos išvadoms. Tačiau ši pozicija atmesta, nes ji akivaizdžiai prieštarauja iš kitų KLR Vyriausybės departamentų gautai informacijai. Per vizitą KLR Vyriausybėje pati Pramonės ir informacinių technologijų ministerija paaiškino, kad soliariniam stiklui taikomas šis planas ir jame ypač akcentuojamas kokybės gerinimas, nes geros kokybės soliarinis stiklas ypač svarbus saulės fotovoltinių produktų pramonės skatinimui.
(47)
Inovacijų ir naujų medžiagų svarba bendrai pažymima ir 12-ojoje pramonės technologinių inovacijų penkmečio programoje (7), kuri skirta penkmečio planui įgyvendinti, ir Ilgalaikiame mokslo ir technologijų vystymo plane (8). Dėmesys technologinėms inovacijoms reiškia ir naujų medžiagų kūrimą. Tokiu būdu konkrečiai nurodomas ir soliarinis stiklas.
(48)
Po atskleidimo KLR Vyriausybė nesutiko su Komisijos išvadomis ir teigė, kad soliarinis stiklas nepaminėtas nė viename iš tų dokumentų. Komisija pastebi, kad abu šie dokumentai parengti tam, kad aukštųjų technologijų įmonėms būtų pasiūlyta konkreti parama, kaip jau aptarta Tarybos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1239/2013 (9) (toliau - saulės baterijų plokščių reglamentas) 401 ir 402 konstatuojamosiose dalyse, KLR Vyriausybei pateikus tuos pačius argumentus. Abiem dokumentais įgyvendinamas 12-asis penkmečio planas ir saulės fotovoltinių produktų pramonės planas, taip pat teikiama parama aukštųjų ir naujų technologijų įmonėms, kurioms priklauso daug soliarinio stiklo gamintojų.
(49)
Valstybės tarybos sprendime Nr. 40 dėl pramoninės struktūros koregavimų skatinimo laikinųjų nuostatų skelbimo ir įgyvendinimo (kartu su pridedamomis Pramoninės struktūros koregavimų skatinimo laikinosiomis nuostatomis vadinamas Sprendimu Nr. 40) teigiama, kad KLR Vyriausybė aktyviai rems naujų energijos pramonės šakų plėtojimą ir skatins saulės energijos pramonės šakos plėtojimą (10); nurodoma visoms finansų įstaigoms kreditinę paramą teikti tik skatinamiesiems projektams (šiai kategorijai priklauso soliarinio stiklo projektai); žadama įgyvendinti „kitą lengvatinę politiką, skirtą skatinamiesiems projektams (11)“.
(50)
Po atskleidimo KLR Vyriausybė nesutiko su Komisijos pateiktu Pramoninės struktūros koregavimų skatinimo laikinųjų nuostatų 5 ir 17 straipsnių aiškinimu. KLR Vyriausybė teigė, kad 5 straipsnyje soliarinis stiklas neminimas. Tačiau straipsnyje minimas saulės energijos pramonės, kuriai reikalingas soliarinis stiklas, skatinimas, todėl Komisija mano, kad laikinosios nuostatos taikomos ir soliariniam stiklui.
(51)
KLR Vyriausybė nesutiko su tuo, kaip Komisija aiškina 17 straipsnį, kuriame teigiama, kad tik skatinamosios pramonės šakos turėtų gauti kreditinę paramą, o tai reiškia, kad tai turėtų būti daroma pagal kreditų teikimo principą, o ne lengvatiniu pagrindu.
(52)
Per atrinktų bendrovių patikrinimą ir per vizitą KLR Vyriausybėje nerasta jokių įrodymų, kad šios nuostatos būtų laikomasi. Susiję bankai atliekant tyrimą nebendradarbiavo ir šios nuostatos vykdymo patikrinti neleido. Iš tikrųjų, per tyrimą paaiškėjo, kad tam tikros įmonės gauna naudos pagal lengvatinio skolinimo politiką. Todėl Komisija atmeta KLR Vyriausybės tvirtinimą, kad soliarinio stiklo pramonei buvo skolinama pagal kreditų teikimo principus. Esmė - visos finansų įstaigos turi teikti kreditus skatinamosioms pramonės šakoms, kurioms priklauso soliarinio stiklo gamyba, ir kad tokia parama de facto skirta lengvatinėmis sąlygomis.
(53)
2011 m. Nacionalinė plėtros ir reformų komisija (NDRC) Valstybės tarybai pateikė rekomendaciją peržiūrėti Sprendime Nr. 40 pateiktą programą. Valstybės taryba paskelbė Valstybės tarybos sprendimą Nr. 9 dėl pramoninės struktūros koregavimų žinyno skelbimo ir įgyvendinimo (Sprendimas Nr. 9). Šiame dokumente KLR Vyriausybė ir viešosios įstaigos aktyviai skatinamos „orientuoti susijusių pramonės šakų plėtrą, optimizuoti pramonės struktūros modernizavimą“. Sprendimo Nr. 9 12 punkto 2 dalyje konkrečiai minimas „saulės energijos pramonei skirto ypač skaidraus flotacinio stiklo“ gamybos skatinimas.
(54)
KLR Vyriausybės priimtose Nacionalinėse vidutinio ir ilgo laikotarpio mokslo ir technologijų vystymo gairėse (2006-2020 m.) žadama „daugiausia dėmesio skirti politikos finansavimui“, „raginti finansų įstaigas teikti lengvatinę kreditinę paramą pagrindiniams nacionaliniams mokslo ir technologijų industrializacijos projektams“, „skatinti finansų įstaigas gerinti ir stiprinti finansų paslaugas aukštųjų technologijų įmonėms“ ir „įgyvendinti lengvatinę mokesčių politiką aukštųjų technologijų įmonių vystymui skatinti“.
(55)
Soliarinio stiklo gamyba atitinka aukštųjų technologijų įmonės funkcijų aprašymą, kaip matyti iš ne vieno gamintojo, kuriam suteiktas naujų ir aukštųjų technologijų gamintojo statusas, be to, tai nauja pramonės šaka tiek Kinijoje, tiek Sąjungoje. Tokiomis aplinkybėmis Komisija taip pat pabrėžia, kad viena iš atrinktų bendrovių iš Nacionalinės plėtros ir reformų komisijos (NDRC) gavo konkrečią dotaciją kaip atlygį už jos vykdomas inovacijas soliarinio stiklo srityje - tai aiškiai rodo, kad KLR Vyriausybė domisi šiuo aukštųjų technologijų sektoriumi.
(56)
Skunde teigiama, kad tariamas subsidijas sudaro C skirsnio 2 dalyje išvardytos schemos. Atlikusi atrinktų bendrovių patikrinimą KLR ir po vizito KLR Vyriausybėje Komisija analizavo šias schemas, pagal kurias atrinktos bendrovės per nagrinėjamąjį laikotarpį gavo naudos.
2. Kitos nustatytos subsidijavimo schemos
(57)
Per atrinktų bendrovių patikrinimą analizuojant jų vidinius įrašus rasta duomenų apie subsidijas, gautas iš provincijos, miesto, apskrities ar rajono valdžios institucijų. Šios subsidijos skunde nebuvo konkrečiai paminėtos. Remiantis Komisijos turima informacija neaišku, ar tai buvo ad hoc subsidijos, ar vietos subsidijų programos. Tačiau iš šių schemų vietinio pobūdžio matyti, kad nebuvo galima pagrįstai tikėtis, kad skundo pateikėjai žinotų apie šias subsidijas, todėl jos skunde konkrečiai neminimos.
(58)
Komisija siūlė surengti papildomas konsultacijas su KLR Vyriausybe dėl šių kitų su konkrečia bendrove ar vietove susijusių subsidijų, apie kurias sužinota iš atrinktų bendrovių įrašų per tikrinamuosius vizitus ir kurios nebuvo nurodytos skunde. Šias konsultacijas Komisija pasiūlė, norėdama per tyrimą užtikrinti tinkamą procesą. KLR Vyriausybė su šiuo pasiūlymu nesutiko ir teigė, kad jis neatitinka Susitarimo dėl subsidijų ir kompensacinių priemonių (SSKP).
(59)
Komisija laikosi nuomonės, kad šios kitos subsidijos yra glaudžiai susijusios su skunde ir pranešime apie inicijavimą nurodytomis tam tikrų rūšių priemonėmis ir praktika, t. y. taikant priemones už nagrinėjamąjį produktą gaunamas tokio paties tipo finansinis indėlis ir su tuo susijusi nauda, todėl šios priemonės atitinka „subsidijavimo praktikos arba tirtinos praktikos“, kurią pagal SSKP 22 straipsnio 2 dalies iii punktą reikia nurodyti pranešime apie inicijavimą, apibrėžtį. Pranešime apie inicijavimą nepateiktas išsamus schemų sąrašas - jo 3 skirsnyje rašoma: „šios subsidijos, inter alia, yra…“ Todėl Komisija priėjo prie išvados, kad šios papildomos subsidijos priskiriamos šio tyrimo aprėpčiai.
(60)
Po atskleidimo KLR Vyriausybė nesutiko su Komisijos SSKP aiškinimu ir teigė, kad, jos nuomone, Komisija neturėjo teisinio pagrindo konkrečios subsidijos vienam atrinktam eksportuojančiam gamintojui įvardyti kompensuojama, net jei ta subsidija buvo tiesiogiai susijusi su skundo pateikėjų nurodyta subsidijavimo praktika. Komisija nesutinka su KLR Vyriausybės šio aspekto SSKP aiškinimu. Skundo pateikėjams nurodžius subsidijavimo praktiką ir remiantis nacionalinių schemų pavyzdžiais, jei pagal tokią pačią subsidijavimo praktiką nustatoma, kad gaunama naudos vietos lygiu, Komisija mano, kad ji turi teisę nustatytą naudą įvardyti kompensuotina. Tiksliau tai taikoma, kai nustatytos naudos mechanizmas, pobūdis ir poveikis yra toks pat kaip kitų skunde ir pranešime apie inicijavimą jau nurodytų schemų.
3. Nebendradarbiavimas ir turimų faktų naudojimas
(61)
2013 m. gruodžio 18 d. Komisija pranešė KLR Vyriausybei, kad ketina naudotis turimais faktais, nes negavo atsakymų iš valstybės komercinių bankų, kuriems KLR Vyriausybė nusiuntė jiems skirtą klausimyno priedėlį.
(62)
2013 m. gruodžio 26 d. KLR Vyriausybė atsakė ir nesutiko su 28 straipsnio naudojimu dėl tariamų valstybės bankų, tačiau neužginčijo to, kad bankai nepateikė klausimyno atsakymų. KLR Vyriausybė taip pat nesutiko su tuo, kad šie bankai priklauso valstybei. Todėl Komisija neturėjo kitos galimybės, kaip naudotis geriausiais turimais faktais dėl informacijos, kurią turėjo pateikti valstybės komerciniai bankai.
(63)
Po atskleidimo KLR Vyriausybė nesutiko su 28 straipsnio naudojimu informacijai, kurios buvo prašyta valstybės komerciniams bankams skirtame klausimyno priedėlyje, pakeisti. Komisija neginčija, kad KLR Vyriausybė per šį tyrimą teikė informacijos, kurią Komisija analizavo ir į kurią prireikus atsižvelgė. Tačiau kai KLR Vyriausybė, valstybės komerciniai bankai ir bendrovės negalėjo pateikti informacijos, pvz., apie kreditingumą, Komisija pagal pagrindinio reglamento 28 straipsnį turėjo naudotis turimais faktais.
(64)
Siekdama padaryti išvadas dėl kitų subsidijų, kurios nebuvo konkrečiai paminėtos pranešime apie inicijavimą jas susiejant su konkrečia programa ir kurios buvo nustatytos per atrinktų eksportuojančių gamintojų tikrinamuosius vizitus, Komisija naudojosi visais turimais įrodymais. Nustatytos subsidijos atitiko pranešime apie inicijavimą aprašytas tam tikrų tipų priemones ir praktiką, todėl Komisija pasiūlė KLR Vyriausybei dar kartą konsultuotis dėl šių subsidijų, tačiau pasiūlymas nebuvo priimtas. Komisija mano, kad tos subsidijos yra glaudžiai susijusios su skunde ir pranešime nurodytomis tam tikrų tipų priemonėmis ir praktika.
(65)
Po atskleidimo KLR Vyriausybė nesutiko su Komisijos išvadomis dėl subsidijų, kurios buvo nustatytos tikrinant atrinktas bendroves, ir kitų aspektų, susijusių su subsidijavimo schemomis. Komisija norėtų patikslinti, kad tais atvejais ji netaikė 28 straipsnio. Jei bendradarbiavimo lygis buvo geras, tačiau informacijos, pvz., apie tikslų vienkartinės subsidijos išmokėjimo teisinį pagrindą, paprasčiausiai nebuvo galima pateikti, tuomet buvo remiamasi susijusios bendrovės pateiktais įrodymais, kad būtų padaryta išvada, ar subsidija buvo kompensuotina, ar ne.
(66)
KLR Vyriausybė taip pat tvirtina, kad Komisija atskleidimo dokumente nepateikė pakankamai informacijos apie tai, kada ji pagal pagrindinio reglamento 28 straipsnį naudojosi geriausiais turimais faktais. Iš esmės šiuo tvirtinimu daroma nuoroda į ankstesnių tyrimų, per kuriuos tirta ta pati subsidija, išvadų naudojimą. Tokiais atvejais Komisija nurodė tikslias susijusio reglamento konstatuojamąsias dalis ir apibendrino pateiktus argumentus.
(67)
KLR Vyriausybė pažymi, kad atskleidimo dokumente nėra nuodugniai aprašytos konkrečios vienkartinės subsidijos, apie kurias sužinota tikrinant atrinktas bendroves. Tai padaryta specialiai, siekiant apsaugoti atrinktų bendrovių Komisijai pateiktą konfidencialią verslo informaciją, todėl kitos nekonfidencialios santraukos pateikti neįmanoma. Visa konfidenciali informacija atskleista kiekvienam atskiram atrinktam eksportuojančiam gamintojui. Atrinktam eksportuojančiam gamintojui nurodžius teisinį pagrindą, tai buvo nurodoma atgal bendrovei pateikiamame atskleidimo dokumente. Bet kuriuo atveju, kai KLR Vyriausybei buvo siūlyta konsultuotis dėl šių subsidijų, jai taip pat buvo sudaryta galimybė pateikti išsamesnės susijusios informacijos, tačiau ji to nepadarė.
4. Nagrinėtos schemos
(68)
Komisija išsiuntė klausimynus KLR Vyriausybei ir atrinktiems eksportuojantiems gamintojams ir paprašė pateikti informacijos apie toliau nurodytas schemas, pagal kurias soliarinio stiklo pramonei tariamai buvo teikiamos subsidijos:
-
lengvatinis skolinimas soliarinio stiklo pramonei:
-
kredito linijos ir paskolos pagal mažų palūkanų politiką, kurias teikia valstybės komerciniai bankai ir valstybiniai plėtros bankai (12),
-
eksporto kredito subsidijų programos,
-
eksporto garantijos,
-
valstybės finansuojamas ekologiškų technologijų apdraudimas (Green express),
-
finansinė nauda, gaunama, kai patronuojančiosios bendrovės steigiamos ten, kur yra lengvatų,
-
Vyriausybės lėšomis apmokamos paskolos,
-
dotacijų programos:
-
subsidijos „Žinomiausi prekių ženklai“ ir „Kinijos prekių ženklai pasaulyje“,
-
Guangdongo provincijos pramonės internacionalizavimo fondas,
-
Vyriausybės tiekiamos prekės ir teikiamos paslaugos už mažesnį nei tinkamas atlygį:
-
stibio tiekimas,
-
energijos tiekimas,
-
žemėnaudos teisių suteikimas,
-
atleidimo nuo tiesioginių mokesčių ir mokesčių lengvatų programos:
-
atleidimas nuo pelno mokesčio arba lengvata pagal programą, pagal kurią pirmus dvejus metus atleidžiama nuo viso mokesčio, o tolesnius trejus metus jis sumažinamas per pusę,
-
pelno mokesčio lengvatos užsienio kapitalo įmonėms (UKĮ) pagal geografinę vietovę,
-
atleidimas nuo vietinio pelno mokesčio ir lengvatos našioms UKĮ,
-
pelno mokesčio lengvatos UKĮ, perkančioms Kinijoje pagamintą įrangą,
-
UKĮ mokesčio atskaita už MTTP,
-
lengvatinis pelno mokestis UKĮ, pripažintoms aukštųjų ir naujų technologijų įmonėmis,
-
mokesčių lengvatos tam tikrus projektus vykdančioms aukštųjų ir naujų technologijų įmonėms,
-
lengvatinė pelno mokesčio politika šiaurės rytų regiono įmonėms,
-
Guangdongo provincijos mokesčių programos,
-
atleidimas nuo dividendų tarp kvalifikuotų įmonių rezidenčių,
-
netiesioginio mokesčio ir importo tarifo programos:
-
atleidimas nuo PVM už naudojimąsi importuojama įranga,
-
PVM lengvatos UKĮ, įsigijusioms Kinijoje pagamintos įrangos,
-
atleidimas nuo PVM ir importo tarifo, jei įsigyjama ilgalaikio turto pagal Užsienio prekybos plėtros programą,
-
kitos subsidijos ir kitos subsidijų programos (įskaitant provincijos, miesto, apskrities ar rajono Vyriausybės institucijų programas).
5. Lengvatinės politikos paskolos, kitas finansavimas, garantijos ir draudimas
5.1. Lengvatinės paskolos
a) Įvadas
(69)
Komisija nusiuntė KLR Vyriausybei klausimyno priedėlį, kuris turėjo būti perduotas valstybės komerciniams bankams, valstybiniams plėtros bankams ir privačioms finansų įstaigoms, kurios per tiriamąjį laikotarpį skolino lėšų atrinktoms bendrovėms. KLR Vyriausybė pranešė Komisijai, kad klausimyno priedėlį išsiuntė, tačiau atsakymų negavo. Kaip nustatyta pirmiau, Komisija pranešė KLR Vyriausybei, kad dėl nebendradarbiavimo ji taikys 28 straipsnį ir naudosis turimais faktais išvadai šiuo klausimu padaryti.
b) Teisinis pagrindas
(70)
Lengvatinis skolinimas Kinijoje nustatytas toliau nurodytų teisės aktų nuostatomis. KLR komercinės bankininkystės įstatymas (bankininkystės įstatymas), 1996 m. birželio 28 d. Kinijos liaudies banko (PBOC) paskelbtos Bendrosios skolinimo taisyklės ir pirmiau nurodytas Valstybės tarybos sprendimas Nr. 40.
c) Tyrimo išvados
(71)
Per ankstesnius antisubsidijų tyrimus dėl KLR padaryta išvada, kad Kinijos bankų sistemoje dominuoja valstybės bankai arba bankai, kurių kontrolinis akcijų paketas priklauso valstybei. Abiejų tipų bankai toliau vadinami valstybės komerciniais bankais. Komisija taip pat nustatė, kad valstybės komerciniai bankai vykdo Vyriausybės institucijos funkcijas. Komisija negavo įrodymų, kad padėtis būtų pasikeitusi. Kaip pažymėta saulės baterijų plokščių reglamento (t. y. naujausio tyrimo, kuriame nagrinėjama ši tema) 161 konstatuojamojoje dalyje, penki didžiausi valstybės komerciniai bankai (Agricultural Bank of China, Bank of China, China Construction Bank, Bank of Communications ir ICBC) sudaro daugiau nei 50 % bankų sistemos pagal balanso sumą.
(72)
Remiantis turimais faktais, įskaitant saulės baterijų plokščių reglamente nustatytus faktus, išvada nesikeičia - valstybės komerciniai bankai yra valstybinės institucijos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio b dalyje ir kaip nustatyta saulės baterijų plokščių reglamento 158-168 konstatuojamosiose dalyse.
(73)
Po atskleidimo KLR Vyriausybė su šia išvada nesutiko ir tvirtino, kad Komisija nenurodė priežasčių, kodėl, jos nuomone, valstybės komerciniai bankai yra valstybinės institucijos. Komisija su šiuo tvirtinimu nesutinka, nes priežastys, kodėl valstybės komerciniai bankai yra valstybinės institucijos, yra išdėstytos saulės baterijų plokščių reglamento 158-168 konstatuojamosiose dalyse, o KLR Vyriausybė nepateikė informacijos, kuri prieštarautų geriausiems turimiems faktams. Apibendrinimas:
a)
valstybės komerciniams bankams priklauso didžiausia rinkos dalis, jie dominuoja KLR rinkoje;
b)
remiantis turimais faktais valstybės komercinius bankus kontroliuoja Vyriausybė - bankai priklauso Vyriausybei, ji atlieka bankų komercinės veiklos, įskaitant jų galimas pasiūlyti palūkanų normų ribas, administracinę kontrolę;
c)
pagal bankininkystės įstatymą ir kitus įstatymus bei teisės aktus bankai turi skolinti vadovaudamiesi nacionalinės ekonomikos poreikiais, teikti kreditinę paramą skatinamiesiems projektams ir pirmenybę teikti naujų ir aukštųjų technologijų įmonėms.
(74)
Šių konstatuojamųjų dalių išvados yra neseniai padarytos, jos paskelbtos tik 2013 m. pabaigoje, ir tai padaryta žinant apie 2013 m. liepos mėn. pasikeitusią Kinijos palūkanų normų ribų politiką.
(75)
Kaip ir per ankstesnius tyrimus, Komisija stengėsi patikrinti, koks vaidmuo finansų rinkose ir bankų sektoriuje skolinant lėšas soliarinio stiklo pramonei teko KLR Vyriausybei ir visų pirma centriniam bankui (Kinijos liaudies bankui (PBOC)). Apskritai KLR Vyriausybė ir PBOC pakankamai bendradarbiavo, tačiau PBOC nepateikė viso „Aplinkraščio dėl indėlių ir paskolų palūkanų normų koregavimo aspektų“ (Yinfa (2004) Nr. 251), kuriame nustatytos paskolų ir indėlių žemiausios ir aukščiausios palūkanų normų ribos, teksto. Aplinkraštyje komerciniams bankams (valstybės komerciniams bankams ir privatiems komerciniams bankams) ir valstybiniam plėtros bankui nustatomos tik žemiausios skolinimo palūkanų normų ribos. Aplinkraštyje nustatyta, kad lengvatinių paskolų ir paskolų, dėl kurių KLR Vyriausybė priėmė konkrečius teisės aktus, palūkanų normos negali kilti. Tiksli aukščiausia normų riba nustatyta konkrečiuose toms paskoloms taikomuose teisės aktuose.
(76)
Per Komisijos tikrinamąjį vizitą PBOC teigė to dokumento negalintis pateikti, nes jis nebuvo viešai skelbiamas banko svetainėje. Tačiau paieškojus internete buvo rasta aplinkraščio kopija su vertimu į anglų kalbą, kartu su dokumentais, kuriuos KLR Vyriausybė prieš kelis metus pateikė Australijos valdžios institucijoms (13). Neturėdama KLR Vyriausybės pateiktos oficialios kopijos, Komisija šia kopija naudojosi kaip tikra ir išsamia minėto aplinkraščio kopija.
(77)
Iš aplinkraščio matyti, kad PBOC darė poveikį paskolų, kurias per tiriamąjį laikotarpį KLR teikė valstybės komerciniai bankai, palūkanų normų nustatymui. KLR Vyriausybė paaiškino, kad 2013 m. liepos mėn. PBOC atsisakė žemiausių ir aukščiausių skolinimo palūkanų normų ribų. Į tai atkreiptas dėmesys, tačiau šių ribų atsisakyta po tiriamojo laikotarpio, todėl tai neturi poveikio padarytoms išvadoms. Bet kuriuo atveju žemiausia palūkanų normų riba, kuri buvo taikoma per tiriamąjį laikotarpį, nėra vienintelis argumentas, dėl kurio Komisija valstybės komercinius bankus laiko valstybinėmis institucijomis. Nepaisant to, vis dar galioja saulės baterijų plokščių reglamento 158-168 konstatuojamosiose dalyse padarytos išvados.
(78)
Po atskleidimo KLR Vyriausybė pateikė kelias pastabas dėl aplinkraščio YinFa (2004) Nr. 251, tačiau nepaaiškino, kodėl Komisijai nebuvo pateiktas visas šio aplinkraščio tekstas, taip pat nepatvirtino, ar Australijos valdžios institucijoms pateiktas tekstas, kurį rado Komisija, buvo tikslus. Kaip pirmiau nustatyta per saulės baterijų plokščių tyrimą, aplinkraštyje aiškiai nustatyti PBOC nurodymai bankams dėl skolinimo. Kaip nurodyta per ankstesnius tyrimus, šio aplinkraščio turinys yra svarbus siekiant suprasti KLR Vyriausybės ir PBOC vaidmenį reguliuojant bankus ir skolinimą.
(79)
Komisijos išvada lieka tokia pati kaip saulės baterijų plokščių reglamente, tiksliau: pirma, bankininkystės įstatymo 34 straipsnyje reikalaujama, kad KLR bankai paskolas teiktų atsižvelgdami į nacionalinės ekonomikos poreikius. Nacionalinės ekonomikos poreikiai nustatyti 12-ajame penkmečio plane.
(80)
Po atskleidimo KLR Vyriausybė nesutiko su Komisijos bankininkystės įstatymo 34 straipsnio aiškinimu ir nurodė, kad „šis sakinys yra dviprasmis ir pagal jį bankams nėra aiškiai nurodoma, kaip veikti. Jokiame dokumente nėra aprašyti nacionalinės ekonomikos poreikiai - nei 12-ajame penkmečio plane, nei kitame teisės akte ar sprendime“.
(81)
Šis aiškinimas skiriasi nuo KLR Vyriausybės 34 straipsnio aiškinimo saulės baterijų plokščių tyrime, kuriame sakinys apibūdinamas kaip „neutralus“. Komisija nesutinka su KLR Vyriausybės vertinimu. Komisijos nuomone ir KLR Vyriausybei neįrodžius priešingai, nacionalinės ekonomikos politika yra nustatyta 12-ajame penkmečio plane ir konkrečiame fotovoltinių produktų pramonės plane, o finansų įstaigos yra skatinamos skolinti skatinamosioms pramonės šakoms, kaip antai soliarinio stiklo pramonei.
(82)
KLR Vyriausybė atkreipė Komisijos dėmesį į kitus bankininkystės įstatymo straipsnius - 4, 5 ir 7 straipsnius, kuriais turėtų būti užtikrinta, kad paskolos teikiamos be įsikišimo ir po kredito rizikos vertinimo. Komisija pripažįsta, kad yra tokie straipsniai, tačiau pažymi, kad KLR Vyriausybė, bankai ir susijusios atrinktos bendrovės neįrodė, kad paskolos būtų suteiktos be įsikišimo (atsižvelgiant į lengvatinį skolinimą soliarinio stiklo pramonei) ir atlikus kredito rizikos vertinimą, nes nepaisant prašymų pateikti paskolų sutartis ar rizikos, įskaitant kredito reitingus, vertinimus kaip įrodymus, jie nebuvo pateikti, tai pat jie nebuvo susieti su jokiomis paskolomis, kurios buvo suteiktos kuriam nors atitinkamam eksportuojančiam gamintojui.
(83)
Antra, pagal Sprendimą Nr. 40 ir Sprendimą Nr. 9, kurie turi įstatymo galią, bankai turi teikti kreditinę paramą skatinamosioms pramonės šakoms. KLR Vyriausybė per patikrinimą Prekybos ministerijoje patvirtino, kad soliarinis stiklas priklauso skatinamosioms pramonės šakoms. Tai atitinka KLR Vyriausybės klausimyno atsakymuose pateiktą 2011 m. Pramonės struktūros koregavimų žinyną, kuriame soliarinis stiklas priskiriamas skatinamųjų produktų kategorijai.
(84)
Sprendime Nr. 40 privalomų nurodymų forma visoms finansų įstaigoms pateikiamos rekomendacijos dėl skatinamųjų pramonės šakų propagavimo ir paramos joms, o soliarinio stiklo pramonė yra skatinamoji pramonės šaka.
(85)
Po atskleidimo KLR Vyriausybė nesutiko su Komisijos atliktu Sprendimo Nr. 40 ir pridedamų teisės aktų, taip pat Sprendimo Nr. 9 poveikio vertinimu. Komisija pakartoja, kad pagal jos atliktą Sprendimo Nr. 40 ir pridedamų teisės aktų vertinimą, jais nustatomi nacionalinės ekonomikos poreikiai. Juose nustatyta strategija Vyriausybei ir finansų sektoriui, tiksliau finansų įstaigų tiesioginio skolinimo skatinamosioms pramonės šakoms, pvz., soliarinio stiklo pramonei, strategija.
(86)
KLR Vyriausybės prašyta patikslinti Valstybės tarybos sprendimo, kaip antai Sprendimo Nr. 40, teisinį statusą. Vienintelis atsakymas buvo toks, kad tai yra Valstybės tarybos teisės aktas, kuris nėra Kinijos teisės aktas. Tačiau šiam argumentui pagrįsti įrodymų nepateikta. KLR Vyriausybės paaiškinimas neatitinka viešos informacijos, pagal kurią Valstybės taryba yra aukščiausia administracinė institucija, turinti administracinę taisyklių rengimo galią. Remiantis šaltiniais Valstybės tarybos sprendimai yra teisiškai privalomos taisyklės. (14) Todėl remdamasi turimais faktais Komisija mano, kad Sprendimas Nr. 40 ir prie jo pridedami įgyvendinimo sprendimai, kaip antai Sprendimas Nr. 9, yra administraciniai teisės aktai ir atitinkamai laikomi Kinijos teisės aktais.
(87)
Todėl Komisija patvirtina saulės baterijų plokščių reglamento 191 konstatuojamoje dalyje pateiktą analizę ir padarytą išvadą, kad Sprendimas Nr. 40 ir Sprendimas Nr. 9 yra teisiškai privalomi kitoms valstybinėms institucijoms ir ekonominės veiklos vykdytojams.
(88)
Komisija taip pat analizavo, ar KLR Vyriausybė privatiems KLR bankams paveda ir (arba) nurodo teikti lengvatines paskolas soliarinio stiklo gamintojams, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje.
(89)
Bankininkystės įstatymo 34 straipsnis taip pat taikomas Kinijos privatiems bankams. KLR Vyriausybė ir suinteresuotosios šalys nepateikė jokių įrodymų, kad saulės baterijų plokščių reglamento 174 konstatuojamojoje dalyje padaryta išvada dėl teisinės padėties, tiksliau kad KLR Vyriausybė privatiems bankams teikia nurodymus kaip ir valstybės bankams, nebegaliotų. Bankininkystės įstatymo 34 straipsnyje teigiama, kad bankams nurodyta „paskolas teikti atsižvelgiant į nacionalinės ekonomikos ir socialinės raidos poreikius ir laikantis valstybės pramonės politikos“ (15). Tokiomis aplinkybėmis, kaip aprašyta saulės baterijų plokščių reglamento 188 konstatuojamojoje dalyje, dėl valstybės komercinių bankų ir privačių bankų skolinimo strategijos sprendžia KLR Vyriausybė.
(90)
Po atskleidimo KLR Vyriausybė nesutiko su išvada, kad ji privatiems KLR bankams teikia pavedimus ar nurodymus, ir visų pirma nesutiko su tuo, kokį vaidmenį Komisija suteikė bankininkystės įstatymo 34 straipsniui, ir nurodė, kad „tai, kas sudaro nacionalinės ekonomikos poreikius, yra atviras klausimas aiškinimams, kurie akivaizdžiai skiriasi priklausomai nuo aiškinančio asmens ar įstaigos“.
(91)
Pažymima, kad nesutikdama su Komisijos aiškinimu KLR Vyriausybė nepateikė savo pačios teisės aiškinimo.
(92)
Tačiau Komisija tik turi nurodyti ankstesnių tyrimų išvadas ir šiuo atveju turimus faktus, kad patvirtintų išvadą, jog nacionalinės ekonomikos poreikiai yra nustatyti KLR Vyriausybės leidžiamuose planuose ir teisės aktuose, o pagal 34 straipsnį reikalaujama, kad bankai paskolas teiktų pagal šiuos nacionalinės ekonomikos poreikius, įskaitant soliarinio stiklo gamybos skatinimą.
(93)
Todėl išvada, kad KLR Vyriausybė pagal bankininkystės įstatymo 34 straipsnį paveda ir nurodo privatiems bankams teikti paskolas skatinamosioms pramonės šakoms, nesikeičia.
(94)
Todėl Komisija daro išvadą, kad KLR valstybės komerciniams bankams teikiant paskolas soliarinio stiklo gamintojams skiriamas finansinis indėlis Vyriausybės tiesioginio lėšų pervedimo forma, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje.
(95)
Be to, iš tų pačių įrodymų matyti, kad valstybės komerciniams bankams (ir privatiems bankams) Vyriausybė paveda arba nurodo atlikti tam tikras funkcijas, o tai reiškia, kad skiriamas finansinis indėlis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje.
(96)
Dėl konkretaus taikymo Komisija pažymi, kad KLR Vyriausybė lengvatinį skolinimą nurodo teikti tam tikram ribotam skaičiui pramonės šakų ir soliarinio stiklo pramonei, kuri priklauso fotovoltinių produktų sektoriui, kaip nustatyta saulės baterijų plokščių reglamento 172 konstatuojamojoje dalyje. 12-ajame penkmečio plane KLR Vyriausybė soliarinio stiklo pramonę įtraukė į svarbiausių pramonės šakų sąrašą. Sprendime Nr. 40 nurodyta, kad KLR Vyriausybė aktyviai rems naujų energijos pramonės šakų plėtrą ir skatins saulės energijos pramonės plėtrą. Visoms finansų įstaigoms nurodyta kreditinę paramą teikti tik skatinamiesiems projektams (šiai kategorijai priklauso soliarinio stiklo projektai). Tame sprendime taip pat žadama vykdyti „kitą lengvatinę politiką, skirtą skatinamiesiems projektams“.
(97)
Po atskleidimo KLR Vyriausybė nesutiko su išvada dėl konkretaus taikymo, visų pirma su Komisijos atliktu 12-ojo penkmečio plano aiškinimu, ir nurodė, kad šis planas „neturi teisinės galios ir nėra privalomas dokumentas“. Komisija su tuo nesutinka ir pažymi, kad KLR Vyriausybė tokius pačius tvirtinimus pateikė per pirmesnius tyrimus ir tie tvirtinimai taip pat nebuvo priimti. 12-ajame penkmečio plane teigiama, kad jį „svarstė ir patvirtino Nacionalinis liaudies kongresas ir kad jis turi įstatymo galią“.
(98)
Todėl Komisija daro išvadą, kad subsidijos lengvatinio skolinimo forma nėra paprastai skiriamos visai pramonei, todėl jos yra konkrečiai taikomos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte.
(99)
Nauda suteikiama, jei Vyriausybės paskolos arba Vyriausybės pavedimu arba nurodymu privačių subjektų paskolos suteikiamos palankesnėmis sąlygomis nei sąlygos, kurias gavėjas galėtų gauti rinkoje.
(100)
Kaip ir per pirmesnius tyrimus, Komisija siekė patikrinti bankų, kurie per TL skolino lėšų atrinktoms bendrovėms, atliktus kredito rizikos vertinimus. Bendrovės nepateikė įrodymų apie savo kredito reitingus, o bankai atliekant tyrimą nebendradarbiavo. Todėl Komisija neturėjo jokių įrodymų, kad paskolos soliarinio stiklo bendrovėms buvo suteiktos remiantis rizikos vertinimu ir pagal jį buvo nustatytos palūkanų normos.
(101)
Neturėdama KLR Vyriausybės, eksportuojančių gamintojų ar bankų pateiktos informacijos Komisija rėmėsi turimais faktais, kad galėtų nustatyti, ar lengvatiniu skolinimu KLR iš tiesų buvo suteikta nauda atrinktiems eksportuojantiems gamintojams, gavusiems paskolas iš KLR bankų.
(102)
Kaip ir per saulės baterijų plokščių tyrimą, Komisija pradėjo nuo oficialiai skelbiamų centrinio banko palūkanų normų, kurias taikė PBOC už paskolas Kinijos juaniais (CNY). Vidutinė palūkanų norma per tiriamąjį laikotarpį buvo 6,26 %.
(103)
Tada, atsižvelgdama į susijusių bendrovių kredito riziką, Komisija koregavo PBOC palūkanų normą. Tačiau nebuvo pateikta jokių nepriklausomų kredito reitingų ar panašios informacijos, kuria remdamasi Komisija galėtų apskaičiuoti kredito reitingą. Bet kuriuo atveju Komisija per ankstesnius tyrimus nustatė kad Kinijos įmonių kredito reitingus iškraipo Vyriausybės parama ir kad nėra jokių įrodymų, kad būtų atliekami pagrįsti paskolų gavėjų kredito rizikos vertinimai. Todėl Komisija taikė tokį patį metodą kaip per saulės baterijų plokščių tyrimą ir visas susijusias bendroves laikė turinčiomis neinvesticinį BB reitingą, kaip apibrėžia kredito reitingo agentūra „Bloomberg“.
(104)
Tada prie vidutinės PBOC skolinimo normos per TL pridėta bendrovių su BB reitingu išleistų obligacijų, palyginti su bendrovių su AAA reitingu išleistomis obligacijomis, priemoka (pagal kredito reitingo agentūros „Bloomberg“ duomenis). Rezultatas - atrinktoms bendrovėms CNY valiuta suteiktų paskolų lyginamoji palūkanų norma per TL yra 10,37 %.
(105)
Šią lyginamąją palūkanų normą lygindama su faktine palūkanų norma, kuri per TL buvo taikoma susijusioms bendrovėms, Komisija padarė išvadą, kad paskolos soliarinio stiklo pramonei teiktos palankesnėmis nei rinkos sąlygomis.
(106)
Po atskleidimo KLR Vyriausybė nesutiko su Komisijos pasirinktu lyginamuoju dydžiu ir Komisijos išvadomis, padarytomis palyginus lyginamąjį dydį ir faktinę mokėtą palūkanų normą.
(107)
Iš lyginamojo dydžio ir faktinės mokėtos palūkanų normos palyginimo aiškiai matyti, kad iš Kinijos bankų skolinęsi atrinkti eksportuojantys gamintojai CNY valiuta mokėjo mažesnes nei įprastas komercines palūkanų normas, taikomas jų finansinę padėtį atitinkančioms bendrovėms.
(108)
Antra, Komisija iš tiesų žinojo, kad 2013 m. liepos mėn. PBOC panaikino žemiausią skolinimo normos ribą, ir tai nurodė atskleidimo dokumente. Tačiau dėl to nesikeičia išvada, kad KLR Vyriausybė kišasi į Kinijos bankų skolinimo politiką, visų pirma taikydama Sprendimą Nr. 40 ir pridedamus teisės aktus, taip pat bankininkystės įstatymo 34 straipsnio nuostatas.
(109)
Trečia, Komisija apskaičiavo tik CNY valiuta teikiamų paskolų lyginamąjį dydį, nes atrinkti eksportuojantys gamintojai paskolų EUR ar USD valiuta iš Kinijos bankų negavo.
(110)
Pagaliau KLR Vyriausybė paprašė pateikti daugiau informacijos apie tai, kodėl Komisija manė, kad atrinktų eksportuojančių gamintojų kredito reitingas būtų BB. BB kredito reitingas pasirinktas todėl, kad nebendradarbiaujant susijusiems bankams Komisija negavo įrodymų, kad kuriam nors atrinktam eksportuojančiam gamintojui būtų apskaičiuotas koks nors kredito reitingas. Be to, BB kredito reitingas nėra neigiama išvada ir iš tiesų jis yra naudingas susijusioms atrinktoms bendrovėms, nes tai geriausias neinvesticinis reitingas finansų rinkose.
(111)
Pagal 28 straipsnį Komisija privalėjo naudotis geriausiais turimais faktais, kurie buvo gauti iš saulės baterijų plokščių reglamento, kuriame atrinktoms bendrovėms naudotas BB kredito reitingas, išvadų. Šiuo atveju tai buvo laikyta pagrįsta praktika ir po atskleidimo negauta įrodymų, kad atrinktoms bendrovėms susiję bankai būtų suteikę kitą kredito reitingą.
d) Išvada
(112)
Remdamasi per tyrimą nustatytais faktais Komisija daro išvadą, kad tiek valstybės, tiek privatūs bankai Kinijos soliarinio stiklo pramonei per TL teikė lengvatines paskolas. Soliarinio stiklo pramonės finansavimas yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindiniame reglamente, nes:
a)
Vyriausybė skiria finansinį indėlį, kaip nustatyta 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje;
b)
Vyriausybė paveda ir nurodo atlikti tam tikras funkcijas, kaip nustatyta 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje, ir
c)
todėl suteikiama nauda, kaip reikalaujama pagal 3 straipsnio 2 dalį.
(113)
Atsižvelgiant į tai, kad skiriamas finansinis indėlis, eksportuojantiems gamintojams suteikiama nauda ir tai, kad subsidija yra konkrečiai taikoma, ši subsidija turėtų būti laikoma kompensuotina.
(114)
Po atskleidimo KLR Vyriausybė nesutiko su ankstesnių tyrimų nustatytų faktų naudojimu išvadoms dėl subsidijavimo šiuo atveju padaryti ir visų pirma teigė, kad Komisija pernelyg pasikliovė saulės baterijų plokščių reglamente nustatytais faktais.
(115)
Šis teiginys atmestas. Kaip pirmiau pastebėta, KLR bankai nebendradarbiavo, todėl Komisija buvo priversta taikyti 28 straipsnio nuostatas ir naudotis geriausiais turimais faktais. Saulės baterijų plokščių tyrimas yra naujausias ir jame pateikti patys naujausi nustatyti faktai apie subsidijavimą Kinijoje. Saulės baterijų plokštės ir soliarinis stiklas nėra tas pats produktas, tačiau tai to paties energetikos sektoriaus produktai, kuriems taikomi tie patys Vyriausybės planavimo dokumentai. Todėl, neturint kitos informacijos, saulės baterijų plokščių tyrimo nustatytus faktus tikslinga naudoti kaip geriausius turimus faktus. KLR Vyriausybė taip pat teigė, kad nuo saulės baterijų plokščių tyrimo iki dabartinio tyrimo įvyko didelių pokyčių, visų pirma 2013 m. liepos mėn. PBOC panaikino žemiausią palūkanų normų ribą. Šis tvirtinimas atmestas, nes saulės baterijų plokščių tyrimo išvados yra susijusios su to tyrimo tiriamuoju laikotarpiu, o šis tyrimas siejamas su jo tiriamuoju laikotarpiu. Abiem atvejais žemiausia riba panaikinta po abiejų tiriamųjų laikotarpių, todėl neturi poveikio tam, kad taikomas 28 straipsnis ir kaip geriausi turimi faktai naudojami saulės baterijų plokščių tyrimo nustatyti faktai.
(116)
Išskyrus vieną bendrovę, visos atrinktos bendrovės gavo paskolas iš valstybės komercinių bankų ir privačių bankų. Vieną bendrovę finansavo tik lengvatinio apmokestinimo patronuojančioji bendrovė, joks KLR įsikūręs bankas jai paskolų nesuteikė.
(117)
Po atskleidimo viena atrinkta bendrovė nesutiko su Komisijos išvada ir teigė, kad Komisija bendrovės neprašė pateikti jos nepriklausomo kredito reitingo. Tačiau Komisija bendrovės prašė pateikti visą informaciją apie gautas paskolas, bet bendrovė nepriklausomo kredito reitingo nepateikė. Jei bendrovė tokią informaciją būtų turėjusi, tuomet, atsižvelgiant į skunde pateiktus įtarimus ir klausimyne prašomą informaciją, ji būtų turėjusi ją pateikti. Be to, atsižvelgiant į atskleidimo dokumente pateiktą informaciją, jei bendrovė būtų turėjusi nepriklausomą kredito reitingą, ji būtų turėjusi jį nedelsiant nurodyti. Todėl šis argumentas atmestas.
e) Subsidijos sumos skaičiavimas
(118)
Pagrindinio reglamento 6 straipsnio b dalyje nustatyta, kad lengvatinėmis paskolomis suteikta nauda turėtų būti apskaičiuojama kaip sumokėtų palūkanų sumos ir sumos, kuri būtų sumokėta už panašią komercinę paskolą, kurią bendrovė galėtų gauti rinkoje, skirtumas. Kaip nurodyta, neturėdama pagrįsto rizikos vertinimo Komisija nustatė panašių komercinių paskolų lyginamąjį rinkos dydį.
(119)
Nauda per TL apskaičiuota kaip faktiškai sumokėtų palūkanų per TL ir palūkanų, kurios būtų sumokėtos pagal lyginamąjį dydį, skirtumas.
(120)
Atrinktiems eksportuojantiems gamintojams pagal šį metodą apskaičiuoti šie subsidijų skirtumai:
Lengvatinės paskolos
Bendrovės pavadinimas
Subsidijų skirtumas
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
6,2 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
2,5 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
4,8 %
5.2. Kitos lengvatinio skolinimo schemos
(121)
Atrinkti eksportuojantys gamintojai per TL nesinaudojo eksporto kredito subsidijų programomis, kredito linijomis, eksporto garantijomis, programa „Green Express“, taip pat nesinaudojo prieiga prie lengvatinio apmokestinimo patronuojančiųjų bendrovių.
6. Dotacijų programos
(122)
Per TL atrinktoms bendrovėms nebuvo suteikta nauda pagal programas „Žinomiausi prekių ženklai“ ar „Kinijos prekių ženklai pasaulyje“.
6.1. Konkrečios dotacijų programos ir dotacijos
a) Įvadas
(123)
Atrinktos bendrovės gavo dideles vienkartines dotacijas iš įvairių Vyriausybės lygmens valdžios institucijų, taigi per TL joms buvo suteikta nauda. Tai nustatyta per susijusių bendrovių patikrinimą, o susijusios bendrovės ir KLR Vyriausybė nenurodė šių dotacijų klausimyno atsakymuose, nors to buvo prašyta. Skunde teigiama, kad soliarinio stiklo gamintojai šias vienkartines dotacijas gavo iš provincijos ar vietos valdžios institucijų ir kad taip bendrovėms suteikta nauda, nes lėšos skirtos be atitinkamo pagrindimo (16). Pranešime apie inicijavimą aiškiai nurodyta, kad dotacijų programos yra subsidijos, kurios naudotos soliarinio stiklo pramonei remti.
b) Teisinis pagrindas
(124)
Šias dotacijas bendrovėms skyrė nacionalinės, provincijos, miesto, apskrities ar rajono valdžios institucijos, visos jos buvo konkrečiai taikomos susijusioms bendrovėms arba konkrečiai taikomos pagal vietovę ar pramonės šakos tipą. Teisinės informacijos apie konkrečius teisės aktus, pagal kuriuos suteiktos šios dotacijos, jei apskritai jos turi teisinį pagrindą, paprastai nebuvo pateikiama, nors Komisijai dažnai (bet ne visada) buvo pateikiama Vyriausybės institucijos išduoto dokumento, pridedamo prie lėšų skyrimo, kopija.
c) Tyrimo išvados
(125)
Viena atrinkta bendrovė per TL gavo dotacijų iš Ekonominės plėtros zonos, kurioje ji yra įsikūrusi. Ekonominės plėtros zonos skaičiavimais šios dotacijos - 20 % mažesni visi vietos mokesčių administratoriui mokami bendrovės mokesčiai, kuriems, be kita ko, priskiriamas pelno mokestis, žemėnaudos mokestis ir dividendų pajamų mokestis.
(126)
Kita atrinkta bendrovė per TL gavo didelę dotaciją iš vietos valdžios institucijos mokesčiams už bendrovės prijungimą prie elektros tinklų padengti, kuriuos kitu atveju bendrovė būtų turėjusi sumokėti pati. Ši dotacija bendrovei skirta kaip „parama regione įsikūrusioms didelėms bendrovėms“.
(127)
Kita atrinkta bendrovė gavo tiesioginę 25 mln. CNY dotaciją iš Nacionalinės plėtros ir reformų komisijos (NDRC) pramonės prisitaikymo fondo, skirtą aukštųjų technologijų soliariniam stiklui gaminti. Šią tiesioginę dotaciją iš valstybės bendrovė gavo 2006 m. ir paskirstė ją po 10 % kitiems 10 metų. Taigi, nustatyta, kad per TL buvo suteikta 2,5 mln. CNY nauda.
(128)
Ta pati bendrovė savo 2012 m. ataskaitose nurodė kitas dotacijas iš vietos mokesčių inspekcijų ir kitų vietos valdžios institucijų. Bendrovė nurodė, kad dauguma šių dotacijų iš tiesų buvo ne šių institucijų tiesioginis lėšų pervedimas bendrovei, o anksčiau bendrovės Vyriausybei sumokėtų sumų kompensavimas. Negavusi patenkinamų įrodymų Komisija negalėjo priimti šio paaiškinimo.
(129)
Kita atrinkta bendrovė iki TL iš vietos valdžios institucijos gavo 15 mln. CNY ir šią sumą paskirstė po 10 % kitiems 10 metų. Dotacija bendrovei buvo skirta už fotovoltinių produktų pramonės (jai priklauso soliarinio stiklo sektorius) plėtrą, pagreitintą pažangios gamybinės bazės statybą vietos pramoninėje zonoje ir sklandų pagrindinių projektų įgyvendinimą.
(130)
Ta pati bendrovė taip pat gavo kelias kitas dotacijas iki TL ir dalį dotacijos skyrė TL. Tačiau bendrovė nepateikė išsamesnės informacijos apie šių dotacijų pobūdį, todėl neturint tokios informacijos išvada padaryta remiantis turimais faktais. Neturėdama kitų faktų Komisija padarė išvadą, kad šios dotacijos suteiktos konkrečiai šiai bendrovei ir kad TL skirta dotacijos suma turėtų būti vertinama kaip suteikta nauda.
d) Išvada
(131)
KLR Vyriausybės paprašyta pateikti daugiau informacijos ir konsultuotis dėl šių dotacijų, tačiau ji atsisakė patenkinti šį prašymą. Remdamasi surinktais įrodymais apie šias atrinktų bendrovių gautas dotacijas ir neturėdama kitos informacijos Komisija mano, kad, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje ir 2 dalyje, šios dotacijos yra subsidija, suteikta kaip KLR Vyriausybės lėšų pervedimas nagrinėjamojo produkto gamintojams dotacijų forma, taip suteikiant naudą.
(132)
Be to, šios dotacijos yra konkrečiai taikomos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte ir 3 dalyje, nes jos skiriamos tik tam tikroms bendrovėms arba konkretiems projektams tam tikruose regionuose atrinktų bendrovių vienkartiniams poreikiams tenkinti. Šios dotacijos neatitinka pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies b punkte nustatytų nekonkrečiai taikomų subsidijų reikalavimų, nes teisės pasinaudoti sąlygos ir konkretūs įmonių atrankos, kad jos įgytų teisę pasinaudoti, kriterijai nėra skaidrūs, objektyvūs ir nėra taikomi automatiškai. Be to, nėra įrodymų, kad dotacijos priklausytų bendrai subsidijų programai.
(133)
Po atskleidimo KLR Vyriausybė suabejojo, ar Komisija turi įgaliojimus nagrinėti šias dotacijas, ir pačia Komisijos turimos dalinės informacijos analize. Tačiau Komisija atidžiai analizavo konfidencialią verslo informaciją, kurią jai pateikė susijusios bendrovės, ir dotaciją pripažino kompensuotina, jei turėjo įrodymų apie tai, kad pagal dotaciją gauta naudos ir kad dotacija buvo konkrečiai taikoma.
(134)
Visais atvejais bendrovės pateikė informacijos apie dotacijos sumą ir dotacijos teikėją, net kai kuriais atvejais neturėdamos dokumento, kuriuo įrodytų, kokiu teisiniu pagrindu dotacijos teikėjas suteikė dotaciją. Be to, susijusios bendrovės dažniausiai tokias pajamas nurodydavo savo sąskaitose prie „subsidijų pajamų“, o šias sąskaitas tikrindavo nepriklausomi auditoriai. Tai įvertinta kaip teigiamas įrodymas, kad pagal subsidiją buvo teikiama kompensuotina nauda.
(135)
Viena atrinkta bendrovė dėl tokių pačių priežasčių taip pat suabejojo, ar Komisija turi įgaliojimus nagrinėti šias konkrečiai bendrovei suteiktas dotacijas ir jas pripažinti kompensuotinomis. Dėl tokių pačių priežasčių Komisija atmeta jų argumentą ir pakartoja savo poziciją, kad ji turi įgaliojimus nagrinėti šias dotacijas ir, kai tinkama, pripažinti jas kompensuotinomis.
e) Subsidijos sumos skaičiavimas
(136)
Lentelėje parodytas pagal šias dotacijas suteiktos naudos, kaip nustatyta pirmiau, įvertinimo rezultatas, kai nauda apskaičiuota kaip suma, gauta per tiriamąjį laikotarpį, arba atidėta tiriamajam laikotarpiui, susijusiai bendrovei sumažinus bendrą sumą.
Kitos dotacijų programos
Bendrovės pavadinimas
Subsidijų skirtumas
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
1,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
2,9 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
1,1 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
3,0 %
7. Atleidimo nuo tiesioginių mokesčių ir mokesčių lengvatų programos
7.1. Užsienio kapitalo įmonėms taikoma programa, pagal kurią pirmus dvejus metus atleidžiama nuo viso mokesčio, o tolesnius trejus metus jis sumažinamas per pusę
a) Įvadas
(137)
Pagal programą, pagal kurią pirmus dvejus metus atleidžiama nuo viso mokesčio, o tolesnius trejus metus jis sumažinamas per pusę, užsienio kapitalo įmonės (UKĮ) pirmus dvejus metus nemoka pelno mokesčio, o vėlesnius trejus metus vietoje 25 % moka tik 12,5 %.
b) Teisinis pagrindas
(138)
Šios programos teisinis pagrindas - Kinijos Liaudies Respublikos užsienio kapitalo įmonių pelno mokesčio įstatymo 8 straipsnis ir Kinijos Liaudies Respublikos užsienio kapitalo įmonių ir užsienio įmonių pelno mokesčio įstatymo įgyvendinimo taisyklių 72 straipsnis. KLR Vyriausybės teigimu, ši programa 2008 m. baigta taikyti pagal Įmonių pelno mokesčio įstatymo 57 straipsnį, nustatant pereinamąjį laikotarpį iki 2012 m. pabaigos. Taigi pagal įstatymą aišku, kad 2012 mokestiniais metais pagal šią schemą suteikta nauda.
c) Tyrimo išvados
(139)
Pagal šią schemą, pagal kurią pirmus dvejus metus atleidžiama nuo viso mokesčio, o tolesnius trejus metus jis sumažinamas per pusę, bendrovėms 2012 finansiniais metais suteikta nauda, o vėliau, KLR Vyriausybės teigimu, ši schema panaikinta.
(140)
Viena atrinktų bendrovių, užsienio kapitalo įmonė, šia mokesčių schema naudojosi per TL. Ji mokėjo 12,5 % pelno mokestį vietoje viso 25 % mokesčio, kaip nurodyta įmonės 2012 m. pelno mokesčio deklaracijoje ir metinėse sąskaitose.
(141)
Komisija šiuos faktus atskleidė suinteresuotosioms šalims ir iš KLR Vyriausybės gavo pastabų, kuriose teigiama, kad pagal Pranešimą dėl pereinamojo laikotarpio (17) 2012 m. jokios naudos neturėjo būti teikiama. KLR Vyriausybė nurodė, kad jei bus nustatyti kompensaciniai muitai, jokių muitų negalima nustatyti atsižvelgiant į naudą, kurią pagal šią schemą per TL gavo viena atrinkta bendrovė. Šis argumentas priimtas, nes Komisija neturi jokių įrodymų, kad ši atrinkta bendrovė šio atvejo konkrečiomis aplinkybėmis toliau gautų naudą.
d) Išvada
(142)
Ankstesniuose reglamentuose schema, pagal kurią pirmus dvejus metus atleidžiama nuo viso mokesčio, o tolesnius trejus metus jis sumažinamas per pusę, buvo pripažinta kompensuotina, tačiau šiai vienai atrinktai bendrovei Komisija nenustatys muito per TL nustatytai naudai kompensuoti, nes Komisija neturi įrodymų, kad tuo metu, kai bus nustatyti muitai, šiai vienai atrinktai bendrovei galiotų schema ar jos koks nors atitikmuo.
7.2. Aukštųjų ir naujų technologijų įmonės
a) Įvadas
(143)
Pagal šią programą bendrovėms, kurios gali įrodyti atitinkančios tam tikrus kriterijus, kad būtų pripažintos aukštųjų ir naujų technologijų įmonėmis, pelno mokestis gali būti sumažintas iki 15 %, palyginti su standartine 25 % norma.
b) Teisinis pagrindas
(144)
Šios programos teisinis pagrindas - 2008 m. Įmonių pelno mokesčio įstatymo 28 straipsnio 2 dalis kartu su Aukštųjų ir naujų technologijų įmonėms nustatytomis administracinėmis priemonėmis (Guo Ke Fa Huo [2008 m.] Nr. 172) ir Įmonių pelno mokesčio įstatymo įgyvendinimo taisyklių 93 straipsnis kartu su Valstybinės mokesčių inspekcijos pranešimu dėl klausimų, susijusių su aukštųjų ir naujų technologijų įmonių pelno mokesčio mokėjimu (Guo Shui Han [2008 m.] Nr. 985).
c) Tyrimo išvados
(145)
Ši schema taikoma KLR Vyriausybės pripažintoms aukštųjų ir naujų technologijų įmonėms. Kad turėtų teisę pasinaudoti šia schema, įmonės turi turėti pagrindines nepriklausomas intelektinės nuosavybės teises ir turi atitikti nurodytuose teisės aktuose nustatytus ir toliau apibendrintus reikalavimus:
a)
jų produkcija turi būti įtraukta į aukštųjų technologijų sričių, kurioms teikiama esminė valstybės parama, produktų apibrėžtąją sritį;
b)
jų visos MTTP išlaidos turi sudaryti 3-6 % visų pardavimo pajamų;
c)
jų pajamos iš aukštųjų ir naujų technologijų produktų turi sudaryti daugiau nei 60 % visų pardavimo pajamų;
d)
su MTTP susiję darbuotojai turi sudaryti 10 % visų darbuotojų;
e)
turi būti laikomasi kitų 2008 m. aukštųjų ir naujų technologijų įmonėms nustatytų administracinių priemonių reikalavimų.
(146)
Nustatyta, kad kai kurios (bet ne visos) atrinktos bendrovės naudojosi šia schema ir todėl mokėjo ne 25 %, o 15 % pelno mokestį. Šios bendrovės teikė paraiškas būti pripažintomis naujųjų ir aukštų technologijų įmonėmis ir gavo oficialų pranešimą, kad jos atitinka schemos kriterijus ir todėl turi teisę atitinkamai pildyti pelno mokesčio deklaraciją.
d) Išvada
(147)
Kaip ir saulės baterijų plokščių tyrimo 322-326 konstatuojamosiose dalyse, Komisija mano, kad ši schema yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 2 dalyje, nes teikiamas finansinis indėlis - KLR Vyriausybė negauna pajamų, o susijusioms bendrovėms suteikiama nauda. Gavėjams suteikta nauda - nemokama dalis mokesčio.
(148)
Ši subsidija yra konkrečiai taikoma, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte, nes ji taikoma tik įmonėms, gavusioms aukštųjų ir naujų technologijų įmonių sertifikatą ir atitinkančioms visus 2008 m. administracinių priemonių reikalavimus. Susijusios atrinktos bendrovės tokį sertifikatą gavo. Teisė pasinaudoti nesuteikiama automatiškai, be to, jokie objektyvūs kriterijai nebuvo nustatyti teisės aktais arba jų nenustatė subsidiją teikianti institucija.
(149)
Po atskleidimo KLR Vyriausybė nesutiko su Komisijos išvadomis ir teigė, kad teisės pasinaudoti kriterijai buvo objektyvūs ir vienodai taikomi visoms KLR bendrovėms. Komisija nesutinka su tuo, kaip KLR Vyriausybė aiškina įstatymus ir įgyvendinimo priemones, iš kurių matyti, kad programa taikoma tik tam tikriems sektoriams ir įmonėms, kuriuos KLR Vyriausybė remia pagal kriterijus, kurie nėra objektyvūs ar neutralūs, pvz., jų produkciją priskirdama „Aukštųjų technologijų produktų sektoriams, kuriems teikiama pagrindinė valstybės pagalba“.
(150)
Teisė pasinaudoti taip pat nesuteikiama automatiškai - ji priklauso nuo to, ar suteiktas Aukštųjų ir naujų technologijų įmonių sertifikatas, kurį savo nuožiūra išduoda kompetentinga institucija.
(151)
Todėl, Komisijos nuomone, ši subsidija yra kompensuotina.
e) Subsidijos sumos skaičiavimas
(152)
Komisija kompensuotinos subsidijos sumą apskaičiavo kaip paprastai per TL mokamos mokesčių sumos ir per TL susijusių bendrovių faktiškai sumokėtos mokesčių sumos skirtumą.
Aukštųjų ir naujų technologijų įmonės
Bendrovės pavadinimas
Subsidijų skirtumas
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
0,4 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
1,8 %
7.3. Atleidimas nuo dividendų pajamų mokesčio tarp kvalifikuotų įmonių rezidenčių
a) Įvadas
(153)
Skunde teigiama, kad eksportuojantys soliarinio stiklo gamintojai gavo subsidijas pagal kitą atleidimo nuo tiesioginių mokesčių schemą - atleidimo nuo dividendų pajamų mokesčio tarp kvalifikuotų įmonių rezidenčių schemą (18). Ši schema priskiriama bendrai atleidimo nuo tiesioginių pajamų mokesčių ar tokių mokesčių lengvatų praktikai, kaip nustatyta pranešime apie inicijavimą.
b) Teisinis pagrindas
(154)
Tokio atleidimo nuo dividendų pajamų mokesčio teisinis pagrindas - Įmonių pelno mokesčio įstatymo 25 ir 26 straipsniai ir Įmonių pelno mokesčio įstatymo įgyvendinimo taisyklių 83 straipsnis.
c) Tyrimo išvados
(155)
Komisija nustatė, kad viena atrinkta bendrovė buvo atleista nuo dividendų pajamų mokesčio tarp kvalifikuotų įmonių rezidenčių. Ši bendrovė pateikė prašymą tiesiogiai vietos mokesčių inspekcijai iš apmokestinamųjų pajamų atskaityti dividendus, kuriuos gavo investuodama į nuosavybės vertybinius popierius.
d) Išvada
(156)
Komisija mano, kad pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktį ir 2 dalį tai yra subsidija, nes teikiamas finansinis indėlis - KLR Vyriausybė negauna pajamų, o susijusiai bendrovei suteikiama nauda. Gavėjui suteikta nauda - nemokama dalis mokesčio.
(157)
Atskleidimo dokumente Komisija nurodė, kad pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punktą ši subsidijavimo schema yra konkrečiai taikoma, nes pagal teisės aktus teisė naudotis šia schema suteikiama Kinijos Liaudies Respublikos įmonėms rezidentėms, kurios investavo į kitas įmones rezidentes.
(158)
Po atskleidimo KLR Vyriausybė nesutiko su šiomis išvadomis ir nurodė, kad atleidimo nuo dividendų pajamų mokesčio tarp kvalifikuotų įmonių rezidenčių negalima laikyti konkrečiai taikomu, nes pagal Įmonių pelno mokesčio įstatymo 26 straipsnio 3 dalį tokiu atleidimu nuo dividendų pajamų mokesčio gali naudotis ir įmonės nerezidentės. Be to, KLR Vyriausybė teigia, kad teisės pasinaudoti kriterijai yra objektyvūs ir taikomi visoms įmonėms rezidentėms, neatsižvelgiant į pramonės šaką, produktą ar geografinę vietovę.
(159)
Iš tiesų, KLR Vyriausybės pateikto Įmonių pelno mokesčio įstatymo 26 straipsnio 3 dalyje teigiama, kad tokiu atleidimu nuo dividendų pajamų mokesčio gali naudotis ir įmonės nerezidentės, tačiau Komisija nekeičia nuomonės, kad ši subsidijavimo schema yra konkrečiai taikoma. Iš tikrųjų Įmonių pelno mokesčio įstatymo 25 straipsniu patvirtinama, kad ši mokesčio lengvata yra skirta tik valstybės skatinamoms pramonės šakoms ir projektams. Taigi, šia schema naudotis gali tik skatinamosios pramonės šakos ir projektai. Kaip paaiškinta 5 skirsnio 1 dalies c punkte, soliarinio stiklo pramonė yra skatinamoji pramonės šaka.
e) Subsidijos sumos skaičiavimas
(160)
Komisija subsidijos sumą apskaičiavo kaip paprastai per TL surenkamos mokesčių sumos ir susijusios bendrovės faktiškai sumokėtos mokesčių sumos skirtumą.
Dividendų pajamų mokesčio schemos
Bendrovės pavadinimas
Subsidijų skirtumas
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
5,8 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
0 %
7.4. Kitos atleidimo nuo tiesioginių mokesčių schemos ir mokesčių lengvatų programos
a) Įvadas
(161)
Be 7.1-7.3 dalyse vertintų schemų, Komisija negavo jokių įrodymų, kad atrinktos bendrovės būtų gavusios naudos pagal kitas atleidimo nuo tiesioginių mokesčių schemas ir mokesčių lengvatų programas, kurios išvardytos C skirsnio 4 dalyje. Tačiau per patikrinimus Komisija nustatė dvi kitas pelno mokesčio schemas, kurios buvo nurodytos vienos atrinktos bendrovės sąskaitose, t. y. MTTP išlaidų atskaita ir būsto nuosavybės ir žemėnaudos mokesčių grąžinimas. Jos taip pat priskiriamos atleidimo nuo tiesioginių mokesčių ir mokesčių lengvatų schemoms, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, ir taikomos kaip priemonės, pagal kurias mokesčių administratorius sumažina mokėtino pelno mokesčio sumą arba grąžina jau sumokėtą pelno mokestį. MTTP išlaidų mokesčio atskaita taip pat susieta su UKĮ mokesčio atskaita už MTTP schema, kuri nurodyta C skirsnio 4 dalyje.
b) Teisinis pagrindas
(162)
MTTP išlaidų mokesčio atskaitos teisinis pagrindas - Kinijos įmonių pelno mokesčio įstatymo 30 straipsnis.
(163)
Įstatymas, pagal kurį buvo grąžinti būsto nuosavybės ir žemėnaudos mokesčiai, nebuvo atskleistas, tačiau Komisijai buvo pateikta provincijos valdžios institucijos išleisto aplinkraščio, kuris buvo pridėtas prie suteiktos lengvatos, kopija.
c) Tyrimo išvados
(164)
Komisija nustatė, kad vienai atrinktai bendrovei taikyta MTTP išlaidų atskaita ir grąžinti būsto nuosavybės ir žemėnaudos mokesčiai. Pagal provincijos valdžios institucijos išduotą dokumentą šie mokesčiai grąžinami naujai įsisteigusioms aukštųjų ir naujų technologijų įmonėms.
d) Išvada
(165)
Dėl MTTP išlaidų atskaitos Komisija mano, ši subsidijavimo schema yra konkrečiai taikoma, nes Įmonių pelno mokesčio įstatymo 30 straipsnį reikia aiškinti kartu su 25 straipsniu, kuriame teigiama, kad ši mokesčių lengvata skirta tik valstybės skatinamoms pramonės šakoms ir projektams. Taigi, šia schema naudotis gali tik skatinamosios pramonės šakos ir projektai. Kaip paaiškinta 5 skirsnio 1 dalies c punkte, soliarinio stiklo pramonė yra skatinamoji pramonės šaka.
(166)
Būsto nuosavybės ir žemėnaudos mokesčių grąžinimas yra konkrečiai taikomas, atsižvelgiant į pramonės įmonės geografinę vietą ir tipą. KLR Vyriausybės paprašyta pateikti daugiau informacijos apie šias mokesčių schemas ir konsultuotis, tačiau KLR Vyriausybė nesutiko. Todėl Komisija, neturėdama kitos informacijos, naudojosi gautais įrodymais, susijusiais su šių schemų taikymu atrinktai bendrovei.
(167)
Po atskleidimo KLR Vyriausybė nesutiko su Komisijos išvadomis ir teigė, kad Komisija atskleidimo dokumente neatskleidė jokių teigiamų įrodymų, kad šios schemos būtų konkrečiai taikomos. Atskleidimo dokumentas, kuriame nurodyta išsami informacija apie šių schemų konkretų taikymą, pateiktas tik tai bendrovei ir iš jos negauta jokių pastabų. Komisija taip pat pateikė daugiau informacijos apie šių schemų konkretų taikymą pirmesnėse konstatuojamosiose dalyse.
(168)
Komisija mano, kad pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktį ir 2 dalį šios schemos yra subsidijos, nes teikiamas finansinis indėlis - KLR Vyriausybė negauna pajamų, o susijusiai bendrovei suteikiama nauda. Gavėjui suteikta nauda - nemokama dalis mokesčio.
e) Subsidijos sumos skaičiavimas
(169)
Komisija subsidijos sumą apskaičiavo kaip paprastai per TL surenkamos mokesčių sumos ir susijusios bendrovės faktiškai sumokėtos mokesčių sumos skirtumą.
Pelno mokesčio schemos
Bendrovės pavadinimas
Subsidijų skirtumas
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
0,7 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
0 %
8. Netiesioginio mokesčio ir importo tarifo programos
(170)
Komisija nenustatė, kad kuriai nors atrinktai bendrovei būtų suteikta naudos pagal C skirsnio 4 dalyje išvardytas netiesioginio mokesčio ir importo tarifo programas.
9. Vyriausybės tiekiamos prekės ir teikiamos paslaugos už mažesnį nei tinkamas atlygį
9.1. Stibio tiekimas; elektros energijos tiekimas
(171)
Nenustatyta, kad per TL atrinktoms bendrovėms būtų suteikta naudos, susijusios su stibio ar elektros energijos pirkimu.
9.2. Žemėnaudos teisių suteikimas
a) Įvadas
(172)
Kaip nustatyta ir saulės baterijų plokščių reglamento 354-370 konstatuojamosiose dalyse, bendrovės KLR negali įsigyti žemėnaudos teisių tiesiogiai, jos gali tik įsigyti žemėnaudos teises iš vietos valdžios institucijų.
b) Teisinis pagrindas
(173)
KLR žemės administravimo įstatyme nustatyta, kad visa žemė priklauso liaudžiai ir jos negalima pirkti arba parduoti, tačiau nustatytos sąlygos, kuriomis žemėnaudos teises galima parduoti verslo sektoriui per konkursus, kotiravimą ar aukcionus.
c) Tyrimo išvados
(174)
Iš esmės pagal aukcionų sistemą konkrečios žemėnaudos teisės kaina nustatoma pagal rinkos sąlygas, taigi kaina nustatoma nepriklausomai. Tačiau per Komisijos vizitą KLR Vyriausybė tvirtino, kad bet kuriuo atveju KLR Vyriausybė kiekvienai žemės kategorijai (pagal žemės sklypo kokybe žemės kategorijos skirstomos nuo 1 iki 15) nustato žemiausią kainą, už kurią mažesnės žemėnaudos teisės kainos negalima taikyti.
(175)
KLR Vyriausybė taip pat kontroliuoja žemės pasiūlą ir nustato žemės ploto, kurio žemėnaudos teisės gali būti parduodamos pramonės ar gyvenamojo būsto tikslais, kvotą pagal provinciją ir metus.
(176)
Bet kokiu atveju nė vienu atrinktų eksportuojančių gamintojų žemėnaudos teisių įsigijimo atveju Komisija negavo įrodymų, kad būtų vykdytas aukcionas, per kurį būtų nustatyta nepriklausoma žemėnaudos teisės kaina. Bendrovė, kuriai skirta žemė, pateikė pasiūlymą dėl pradinės kainos arba pasiūlė 5 CNY/m2 už pradinę didesnę kainą ir atsižvelgiant į tai, kad ji buvo vienintelė aukciono dalyvė, jai buvo suteikta žemėnaudos teisė.
(177)
Po atskleidimo KLR Vyriausybė nesutiko su Komisijos išvadomis ir teigė, kad KLR vykdomi tikri aukcionai, per kuriuos parduodamos žemėnaudos teisės pramonei.
(178)
Pirmiausia KLR Vyriausybė teigė, kad aukcionų sistema yra tikra, nes Vyriausybė tik nustatė pradinę kainą, kaip bet kuris aukciono dalyvis. Argumentas atmetamas, nes aukcione pradinę kainą paprastai nustato nepriklausomas aukciono dalyvis po nepriklausomo vertinimo, o šiuo atveju taip nėra, nes žemėnaudos teisės savininkas yra taip pat aukciono dalyvis.
(179)
Tada KLR Vyriausybė teigė, kad žemiausia kainų riba taikoma tam, kad būtų užtikrinta, kad galutinė kaina nebūtų mažesnė už bazinę žemėnaudos teisės rinkos vertę. Šiam tvirtinimui pagrįsti įrodymų nepateikta, o pats tvirtinimas yra nelogiškas, nes už žemėnaudos teisę mokama suma (kurią nustatė Vyriausybė) manomai turi būti rinkos kaina (kuria pagrindžiama mažiausia kainų riba).
(180)
Tada KLR Vyriausybė teigė, kad tai, jog aukcione nebuvo kitų dalyvių, negali būti pagrindinė priežastis manyti, kad žemėnaudos teisės iš tiesų neparduodamos aukcione. Iš tikrųjų, šiais įrodymais remiantis padaryta išvada yra priešinga. Nepaisant prašymų KLR Vyriausybė nepateikė jokių įrodymų dėl žemėnaudos teisės, kurios kaina būtų buvusi nustatyta per konkurencija grįstą aukcioną, todėl išeina, kad per aukcioną Vyriausybė nustato kainą ir bendrovė tą kainą sumoka. Kiekvienu atveju nėra reikalaujama, kad norint nustatyti, ar veikia rinka grįsta sistema, aukcione turi dalyvauti daug dalyvių, tačiau kai visų atrinktų bendrovių atveju aukcionuose nė karto nedalyvavo daugiau nei vienas dalyvis, tai yra aiškus požymis, kad tikrų rinkos kainų nėra.
(181)
Kai viena atrinkta bendrovė sumokėjo 5 CNY/m2 daugiau už Vyriausybės nustatytą kainą, bendrovė nurodė Komisijai, kad jai taip liepė padaryti kompetentinga institucija, kad būtų paprasčiausiai sudarytas įspūdis, jog aukcionas įvyko. Todėl Komisija šio fakto negali vertinti kaip teigiamo įrodymo, kad KLR yra žemėnaudos teisių pardavimo rinka.
(182)
Taigi, atrinktos bendrovės iš tiesų mokėjo KLR Vyriausybės nustatytą kainą. Kaip nustatyta ir saulės baterijų plokščių reglamente (361-370 konstatuojamosiose dalyse), žemėnaudos teisės suteikiamos už mažesnį nei tinkamas atlygį, palyginti su rinkos lyginamuoju dydžiu, kuris yra nustatytas e punkte.
d) Išvada
(183)
Komisija priėjo prie išvados, kad KLR Vyriausybės suteikiamos žemėnaudos teisės turėtų būti laikomos subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iii papunktyje ir 2 dalyje, nes Vyriausybė tiekia prekes ir bendrovėms tokiu būdu suteikiama nauda. Kadangi per tyrimą nenustatyta, kad KLR būtų veikianti žemėnaudos teisių pardavimo rinka, iš naudojamo išorinio lyginamojo dydžio (žr. e punktą) matyti, kad atrinkti eksportuotojai už žemėnaudos teises mokėjo mažiau, palyginti su rinkos kaina.
(184)
Pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a ir c punktus subsidija yra konkrečiai taikoma, nes pagal Valstybės tarybos sprendimą Nr. 40 reikalaujama, kad valdžios institucijos užtikrintų, kad žemė būtų skiriama skatinamosioms pramonės šakoms, kurioms priklauso soliarinio stiklo pramonė. Sprendimo Nr. 40 18 straipsnyje aiškiai nustatyta, kad ribojamosioms pramonės šakoms žemėnaudos teisės nebus suteikiamos.
(185)
Su žeme KLR susijusi padėtis taip pat aptarta TVF darbiniame dokumente, kuriuo patvirtinama, kad žemėnaudos teisių suteikimas Kinijos pramonės įmonėms neatitinka rinkos sąlygų (19).
(186)
KLR Vyriausybė nesutiko su išvada dėl konkretaus taikymo ir teigė, kad Sprendimu Nr. 40 nustatytų apribojimų negalima naudoti siekiant įrodyti, kad nauda buvo konkrečiai skirta. Šis argumentas atmetamas, nes Sprendimu Nr. 40 suteikiamos žemėnaudos teisės skatinamosioms pramonės šakoms. Soliarinio stiklo gamyba priskiriama skatinamosioms pramonės šakoms, todėl žemėnaudos teisės soliarinio stiklo gamintojams suteikiamos pagal Sprendimą Nr. 40.
(187)
Viena atrinkta bendrovė taip pat nesutiko su Komisijos išvadomis ir teigė, kad Kinijoje veikia žemėnaudos teisių rinka. Vis dėlto jos žemėnaudos teisių proceso Kinijoje vertinimas nėra išvada. Ji negalėjo įrodyti, kad žemėnaudos teisių vertė nustatoma nepriklausomai; kad žemėnaudos teisės parduodamos per nepriklausomą aukcioną; kad žemėnaudos teisės kaina nustatoma rinkos sąlygomis po konkurencingo konkurso ir kad kaina nėra iškraipyta dėl Vyriausybės paramos.
(188)
Tada atrinkta bendrovė tvirtino, kad nepaisant to, kad Komisija turėjo nustatyti, kad esama veiksmingos rinkos ir dėl to šiuo atveju subsidija nėra suteikiama, Komisija bendrovės žemėnaudos teisės kainą turėjo palyginti su lyginamuoju dydžiu, t. y. žemėnaudos teisės kainomis provincijoje, kurioje įsikūrusi bendrovė. Kadangi Komisija nustatė, kad toje provincijoje nėra lyginamojo rinkos dydžio, argumentas buvo atmestas.
e) Subsidijos skirtumo skaičiavimas
(189)
Nauda yra už žemėnaudos teisę sumokėtos kainos ir atitinkamo išorinio lyginamojo dydžio skirtumas. Kaip ir saulės baterijų plokščių reglamente, šis išorinis lyginamasis dydis yra Taivano, Penghu, Kinmen ir Matsu atskirosios muitų teritorijos (Kinijos Taipėjus) žemės rinkos kaina.
(190)
Po atskleidimo KLR Vyriausybė nesutiko su tuo, kad Kinijos Taipėjus naudotas kaip lyginamasis dydis ir prašė pateikti daugiau informacijos, kodėl jis buvo tam tinkamas. Kaip paaiškinta saulės baterijų plokščių reglamento 467 konstatuojamojoje dalyje, Komisijos nuomone, Kinijos Taipėjus yra tinkamas lyginamasis dydis dėl šių priežasčių:
a)
Kinijos Taipėjaus ir daugumos KLR provincijų ir miestų, kuriuose įsikūrę bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai, panašus ekonominio išsivystymo lygis, BVP ir ekonominė struktūra;
b)
fizinis KLR ir Kinijos Taipėjaus artumas;
c)
aukštas Kinijos Taipėjaus ir daugelio KLR provincijų pramonės infrastruktūros lygis;
d)
stiprūs Kinijos Taipėjaus ir KLR ekonominiai ryšiai ir tarpvalstybinė prekyba;
e)
didelis gyventojų tankumas daugelyje KLR provincijų ir Kinijos Taipėjuje;
f)
žemės tipas ir sandoriai susijusiam Kinijos Taipėjaus lyginamajam dydžiui apskaičiuoti panašūs į KLR ir
g)
bendros demografinės, lingvistinės ir kultūrinės Kinijos Taipėjaus ir KLR savybės.
(191)
Atsižvelgdama į visus šiuos veiksnius Komisija priėjo prie išvados, kad jei KLR dominuotų rinkos sąlygos, žemėnaudos teisės atrinktiems eksportuojantiems gamintojams būtų labai panašios į žemės kainas Kinijos Taipėjuje.
(192)
Viena atrinkta bendrovė teigė, kad jei reikėjo naudoti išorinį lyginamąjį dydį, tuomet reikėjo atsižvelgti į provincijos, kurioje ji įsikūrusi, BVP, o lyginamuoju dydžiu reikėjo rinktis „dabartines žemės kainas Egipte, Armėnijoje, Gvatemaloje, Konge, Mongolijoje ar Indonezijoje“, nes šių šalių „išsivystymo lygis buvo panašus“. Šis argumentas atmestas dėl šių priežasčių:
a)
ekonominio išsivystymo lygis nėra vienintelis veiksnys iš išvardytų pirmiau, dėl kurio Kinijos Taipėjus buvo tinkamas lyginamasis dydis;
b)
bendrovė nurodė provinciją, kurioje ji yra įsikūrusi, o ne miestą, kurio BVP vienam gyventojui yra daug didesnis už provincijos, kurioje yra tas miestas, BVP, ir
c)
be BVP ji nepateikė argumentų, kodėl bet kuris iš kitų išorinių lyginamųjų dydžių būtų tinkamesnis nei Kinijos Taipėjus.
(193)
Kita atrinkta bendrovė po atskleidimo teigė, kad pasirinkus Kinijos Taipėjų nebuvo atsižvelgta į konkrečios provincijos, kurioje ji įsikūrusi, ekonomines sąlygas, tačiau nepasiūlė alternatyvos. Kadangi nebuvo alternatyvių lyginamojo dydžio pasiūlymų, patvirtinamas Kinijos Taipėjaus lyginamasis dydis.
(194)
2012 m. Kinijos Taipėjaus vidutinės žemės kainos nustatytos pagal Ekonomikos reikalų ministerijos Pramonės departamento duomenis ir pakoreguotos atsižvelgiant į infliaciją ir BVP augimą, siekiant nustatyti lyginamąją žemės kainą kiekvienais kalendoriniais metais. Kadangi žemėnaudos teisės skiriamos 50 metų ir nuvertėja tuo pagrindu, nauda per TL bus vertinama kaip lyginamosios kainos ir faktiškai sumokėtos kainos skirtumas santykiu 1/50.
(195)
Nustatomas šis žemės suteikimo už mažesnį nei tinkamas atlygį subsidijos dydis:
Žemės suteikimas už mažesnį nei tinkamas atlygį
Bendrovės pavadinimas
Subsidijų skirtumas
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
2,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
8,0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
2,3 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
7,1 %
10. Išvada dėl subsidijavimo
(196)
Komisija pagal pagrindinio reglamento nuostatas apskaičiavo tirtų bendrovių kiekvienos schemos kompensuotinos subsidijos sumas ir šias sumas sudėjo, kad apskaičiuotų bendrą bendrovės subsidijų sumą per TL.
(197)
Bendriems subsidijų skirtumams apskaičiuoti Komisija pirmiausia apskaičiavo subsidijavimo procentinį dydį kaip subsidijos sumą, palyginti su bendra bendrovės apyvarta. Tada šis procentinis dydis panaudotas skaičiuojant nagrinėjamojo produkto eksportui į Sąjungą per TL suteiktą subsidiją.
(198)
Tada apskaičiuota subsidijos suma už į Sąjungą per TL eksportuoto nagrinėjamojo produkto m2, o toliau nurodyti skirtumai apskaičiuoti kaip to paties eksporto vieno m2 CIF vertės procentinis dydis.
(199)
Po atskleidimo KLR Vyriausybė pateikė pastabų, kad atskleidimo metu skelbdama subsidijų skirtumus Komisija neatsižvelgė į dempingo skirtumus, kurie apskaičiuoti per kartu vykdomą antidempingo tyrimą, ir kad apskaičiuodama nustatytiną muitą Komisija sprendė tik dvigubo apskaičiavimo klausimą.
(200)
KLR Vyriausybė pareikalavo, kad nustačius, kad dėl subsidijavimo buvo vykdomas dempingas, apskaičiuojant skirtumus ir muitą tai turėtų matytis.
(201)
Kadangi šiuo atveju priemonės nustatomos pagal žalos skirtumą, tai nepakeistų faktinių nustatytų muitų dydžio. Todėl Komisija nemanė, kad šiuos tvirtinimus reikėtų iš esmės nagrinėti.
Bendrovės pavadinimas
Subsidijų skirtumas
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
D. ŽALA
1. Sąjungos pramonės apibrėžtis ir Sąjungos gamyba
(202)
Po tyrimo inicijavimo apie save pranešė aštuoni gamintojai, kurie per TL gamino panašų produktą Sąjungoje. Komisija nežino kitų Sąjungos panašaus produkto gamintojų. Todėl Komisija mano, kad šie aštuoni gamintojai yra Sąjungos pramonė, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalyje, ir toliau bus vadinami Sąjungos pramone.
(203)
Norint nustatyti visą per TL Sąjungoje pagamintą produkto kiekį, naudota visa turima informacija apie Sąjungos pramonę, įskaitant skundo pateikėjo pateiktą informaciją, Sąjungos pramonės asociacijos (Glass for Europe) pateiktus makroekonominius duomenis ir atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymus. Atrinktų Sąjungos gamintojų duomenys buvo sutikrinti su klausimyno atsakymais. Tuo remiantis nustatyta, kad per TL Sąjungoje iš viso pagaminta apie 21 734 000 m2 produkto.
(204)
Po atskleidimo KLR Vyriausybė pastebėjo, kad skiriasi atskleidimo dokumente nurodyti ir skunde pateikti duomenys, susiję su Sąjungos pramone. Be to, ji tvirtino, kad tai rodo, jog trūksta objektyvių ir patikimų įrodymų, o Komisijos padarytos išvados tampa abejotinos.
(205)
KLR Vyriausybės nustatyti skundo duomenų ir atskleidimo dokumente pateiktų duomenų skirtumai atsirado dėl to, kad visi su atrinktais Sąjungos gamintojais susiję duomenys buvo tikrinami vietoje ir prireikus atnaujinti. Kadangi atrinktoms bendrovėms tenka 79 % viso Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje, Komisija negali priimti argumento, kad naudoti įrodymai yra neobjektyvus ir nepatikimas pagrindas, kuriuo remdamasi Komisija padarė išvadas.
2. Susijusios Sąjungos rinkos nustatymas
(206)
Nė vieno atrinkto Sąjungos gamintojo produkcija nebuvo skirta uždarajam naudojimui. Taigi nebuvo poreikio atskirai nagrinėti pardavimo uždarajam naudojimui.
3. Sąjungos suvartojimas
(207)
Sąjungos suvartojimas nustatytas remiantis visų Sąjungos gamintojų visu Sąjungos rinkoje parduotu kiekiu, t. y. atėmus jų eksportą ir pridėjus importą iš KLR bei importą iš kitų trečiųjų šalių. Sąjungos suvartojimas nustatytas remiantis skundo pateikėjo ir Glass for Europe pateiktais duomenimis ir, kai tai buvo įmanoma, duomenys buvo sutikrinti su atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymais.
(208)
Sąjungos suvartojimo raida:
1 lentelė
Sąjungos suvartojimas (1 000 m2)
2009 m.
2010 m.
2011 m.
TL
Bendras Sąjungos suvartojimas
16 596
28 239
33 993
27 412
Indeksas
100
170
205
165
Šaltinis: Glass for Europe, skundo pateikėjas ir Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.
(209)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį bendras Sąjungos suvartojimas 2009-2011 m. padidėjo 65 %, tačiau per TL sumažėjo, palyginti su 2011 m. Vis dėlto 2012 m. suvartojimas buvo gerokai didesnis nei 2009 m. Taip buvo daugiausia dėl to, kad padidėjo galutinio produkto, ypač saulės energijos modulių, suvartojimas (žr. E skirsnio 2.3 dalį).
4. Importas iš nagrinėjamosios šalies
4.1. Subsidijuoto importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis ir rinkos dalis
(210)
Kadangi soliarinis stiklas į Sąjungą importuojamas pagal KN kodą 7007 19 80 (Kiti. Sluoksniuotasis beskeveldris stiklas), kuris taikomas ir kitiems, šiame tyrime nenagrinėjamiems produktams, importo apimčiai ir vertei nustatyti nebuvo galima naudoti Eurostato duomenų. Importo apimtis ir vertė nustatytos remiantis skundo pateikėjo ir Glass for Europe pateiktais duomenimis. Subsidijuoto importo iš nagrinėjamosios šalies į Sąjungą raida:
2 lentelė
Importo apimtis (1 000 m2) ir rinkos dalis
2009 m.
2010 m.
2011 m.
TL
Importo iš KLR apimtis (1 000 m2)
1 200
2 050
6 150
8 350
Indeksas
100
171
513
696
Rinkos dalis
7,2 %
7,3 %
18,1 %
30,5 %
Indeksas
100
100
250
421
Šaltinis: Glass for Europe ir skundas.
(211)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu nagrinėjamojo produkto subsidijuoto importo į Sąjungą apimtis išaugo net 596 %. Dėl to labai padidėjo nagrinėjamojo produkto importo į Sąjungos rinką iš KLR rinkos dalis (nuo 7,2 iki 30,5 %).
(212)
Sąjungos suvartojimas taip pat didėjo iki 2012 m. 2012 m., kai Sąjungos rinka sumažėjo, eksportuojantys Kinijos gamintojai vis dėlto galėjo padidinti savo bendrą importo apimtį.
(213)
Po atskleidimo KLR Vyriausybė tvirtino, kad Komisija naudojosi gerokai padidintais duomenimis, o iš Kinijos eksporto statistinių duomenų buvo matyti gerokai mažesnė eksporto per TL apimtis, palyginti su atskleidimo dokumente nurodyta importo apimtimi, ir prašė paaiškinti, kaip šios apimtys buvo apskaičiuotos.
(214)
Pirmiausia Komisija pastebi, kad 2012 m. KLR Vyriausybės pateikti eksporto statistiniai duomenys (įskaitant statistiką apie visų rūšių grūdintąjį stiklą) yra daugiau nei 2,5 karto mažesni už Eurostato statistinius duomenis, susijusius su visu KN kodu 7007 19 80. Todėl ji negali jų laikyti pagrįstai patikimais.
(215)
Savo skaičiavimus Komisija grindė skundo pateikėjo ir Glass for Europe pateikta informacija. Šie duomenys pateikti nekonfidencialioje byloje. Komisija šią informaciją sutikrino su patikrintais atrinktų eksportuojančių gamintojų ir kitų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pateiktais duomenimis. Kaip minėta A skirsnio 3.3 dalyje, bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams teko beveik 100 % 2012 m. soliarinio stiklo eksporto į Sąjungą, apie kurį buvo pranešta. Todėl Komisija neturėjo priežasčių manyti, kad informacija, kuria remdamasi ji padarė išvadas, būtų neteisinga. Be to, KLR Vyriausybė nepateikė jokių įrodymų savo tvirtinimui pagrįsti.
4.2. Subsidijuoto importo iš nagrinėjamosios šalies kainos ir priverstinis kainų mažinimas
(216)
Subsidijuoto importo iš nagrinėjamosios šalies į Sąjungą vidutinės kainos raida:
3 lentelė
Importo kainos (EUR/m2)
2009 m.
2010 m.
2011 m.
TL
KLR
6,02
6,10
4,96
4,38
Indeksas
100
101
82
73
Šaltinis: skundo pateikėjas ir eksportuojančių Kinijos gamintojų klausimyno atsakymai.
(217)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu nagrinėjamojo produkto vidutinė kaina sumažėjo. Vidutinė importo kaina sumažėjo 27,2 % nuo 6,02 EUR/m2 2009 m. iki 4,38 EUR/m2 per TL.
(218)
Siekiant nustatyti priverstinį kainų mažinimą per TL, pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis pakoreguotos vidutinės svertinės atrinktų Sąjungos gamintojų kiekvienos rūšies produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainos palygintos su atitinkamomis vidutinėmis svertinėmis atrinktų Kinijos gamintojų importuojamo kiekvienos rūšies produkto kainomis pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, nustatytomis remiantis CIF kaina ir pakoreguotomis jas padidinant, t. y. atsižvelgiant į 0,40 EUR/m2 muitinio įforminimo, tvarkymo bei krovos išlaidas ir 3 % importo muitą. Atlikus šiuos koregavimus kaina padidėjo 7-15 %, atsižvelgiant į produkto kontrolės numerį (11 % svertinis vidurkis).
(219)
Lygintos to paties prekybos lygio sandorių kiekvienos rūšies produkto kainos, kurios prireikus buvo tinkamai pakoreguotos, kaip išdėstyta pirmesnėje konstatuojamojoje dalyje, ir apskaičiuotos atėmus lengvatas ir nuolaidas. Remiantis palyginimo rezultatais, išreikštais atrinktų Sąjungos gamintojų apyvartos per TL procentine dalimi, nustatytas 10,6-26,7 % vienos bendrovės vidutinis svertinis atrinktų Sąjungos gamintojų priverstinio kainų mažinimo skirtumas dėl nagrinėjamojo produkto subsidijuoto importo.
5. Sąjungos pramonės ekonominė padėtis
(220)
Pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 5 dalį nagrinėjant subsidijuoto importo poveikį Sąjungos pramonei buvo įvertinti visi ekonominiai veiksniai ir rodikliai, turėję įtakos Sąjungos pramonės būklei nagrinėjamuoju laikotarpiu.
(221)
Kaip paaiškinta A skirsnio 3.2 dalyje, nagrinėjant galimą žalą Sąjungos pramonei atlikta atranka.
(222)
Žalai analizuoti Komisija atskyrė makroekonominius žalos rodiklius nuo mikroekonominių. Makroekonominius nagrinėjamojo laikotarpio rodiklius Komisija analizavo remdamasi Glass for Europe ir skundo pateikėjo pateiktais visų Sąjungos gamintojų duomenimis. Mikroekonominius rodiklius Komisija analizavo remdamasi atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymais.
(223)
Šiame tyrime įvertinti šie makroekonominiai rodikliai: gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas, subsidijų skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio subsidijavimo.
(224)
Įvertinti šie mikroekonominiai rodikliai: vidutinės vieneto kainos, vieneto sąnaudos, darbo sąnaudos, atsargos, pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą.
(225)
Vienas eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad Komisija žalos analizę atliko ne pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 1 ir 4 dalis, nes žalos analizę ji atliko remdamasi dviem atskiromis ir tariamai nenuosekliomis duomenų grupėmis, t. y. makroekonominiais ir mikroekonominiais žalos rodikliais. Be to, jis tvirtina, kad dėl dviem duomenų grupėmis pagrįstos analizės tariamo nenuoseklumo kyla didelių abejonių dėl bendro žalos vaizdo tinkamumo, teisingumo ir objektyvumo.
(226)
Ta pati šalis nurodė kelis anksčiau vykdytus tyrimus, per kuriuos Sąjungos institucijos tariamai nenuosekliai apibrėžė skirtingas duomenų grupes kaip priklausančias makroekonominiams arba mikroekonominiams duomenims.
(227)
Komisija negali sutikti su šiuo tvirtinimu. Ši metodika taikoma tada, kai vykdoma atranka, kad būtų galima išanalizuoti Sąjungos pramonės padėtį ir atsižvelgti ne tik į su atrinktomis bendrovėmis, bet ir su visa Sąjungos pramone susijusias tendencijas. Analizuojant nagrinėti visi pagrindinio reglamento 8 straipsnio 4 dalyje aprašyti veiksniai. Išvada dėl žalos taip pat padaryta remiantis visais minėtais veiksniais. Taigi, žalos analizė atlikta laikantis pagrindinio reglamento 8 straipsnio 1 ir 4 dalių.
6. Makroekonominiai rodikliai
6.1. Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
(228)
Visos Sąjungos gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
4 lentelė
Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
2009 m.
2010 m.
2011 m.
TL
Gamybos pajėgumai (1 000 m2)
39 000
44 611
48 511
54 615
2009 m. indeksas
100
114
124
140
Gamybos apimtis (1 000 m2)
17 540
29 245
31 245
21 734
Indeksas
100
167
178
124
Pajėgumų naudojimas
45 %
66 %
64 %
40 %
Indeksas
100
146
143
88
Šaltinis: skundo pateikėjas ir Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.
(229)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės gamyba didėjo taip pat kaip suvartojimas. Jau nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje Sąjungos pramonė turėjo perteklinius gamybos pajėgumus. Dėl sparčiai augančio Sąjungos suvartojimo pertekliniai pajėgumai mažėjo iki 2011 m., nors Sąjungos gamybos pajėgumai didėjo, tačiau ne taip greitai, kaip Sąjungos suvartojimas. Gamybos pajėgumai didėjo ir 2012 m., nors Sąjungos suvartojimas sumažėjo. 2009-2011 m. gamybos apimtis didėjo, o per TL sumažėjo 30 %. Dėl turimų pajėgumų Sąjungos pramonė galėjo greitai padidinti gamybą, kad patenkintų didėjančią paklausą Sąjungoje iki 2011 m. Kartu reaguodama į augimą 2009-2011 m., Sąjungos pramonė padidino pajėgumus, kurie gamybai iš dalies pradėti naudoti per TL. Todėl, palyginti su ankstesniais metais, pajėgumų naudojimas per TL labai sumažėjo.
(230)
NET jei per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos pramonė padidino pajėgumus dėl padidėjusio suvartojimo, Sąjungos pramonės gamybos apimtis padidėjo mažiau nei suvartojimas, o pajėgumų naudojimas po didelio padidėjimo per pirmuosius trejus nagrinėjamojo laikotarpio metus sumažėjo per tiriamąjį laikotarpį, ir tai sutapo su padidėjusia subsidijuoto importo iš nagrinėjamosios šalies rinkos dalimi ir nesąžininga konkurencija, su kuria susidūrė Sąjungos pramonės pagrindiniai naudotojai (vartotojai) saulės baterijų plokščių sektoriuje dėl Kinijos vykdomo dempingo ir subsidijavimo, kuris buvo nustatytas tame sektoriuje.
6.2. Pardavimo apimtis ir rinkos dalis
(231)
Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir rinkos dalies raida per nagrinėjamąjį laikotarpį:
5 lentelė
Pardavimo apimtis ir rinkos dalis
2009 m.
2010 m.
2011 m.
TL
Pardavimo apimtis (1 000 m2)
14 696
25 303
26 556
18 039
Indeksas
100
172
181
123
Rinkos dalis
88,6 %
89,6 %
78,1 %
65,8 %
Indeksas
100
101
88
74
Šaltinis: Glass for Europe, skundo pateikėjas ir Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.
(232)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės pardavimo apimtis padidėjo 22,7 %. Tačiau 65 % padidėjus Sąjungos suvartojimui Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo nuo 88,6 % 2009 m. iki 65,8 % per TL, vadinasi, nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo 25,7 %. Sąjungos pramonės pardavimas išaugo daug mažiau nei subsidijuotas importas iš nagrinėjamosios šalies. Todėl Sąjungos gamintojai negalėjo visapusiškai pasinaudoti didėjančiu suvartojimu ir jų rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo.
6.3. Augimas
(233)
Sąjungos pramonės augimą rodo gamybos, pardavimo ir rinkos dalies apimties rodikliai, juos lyginant su suvartojimo raida. Nors per nagrinėjamą laikotarpį suvartojimas padidėjo, Sąjungos gamintojų rinkos dalis nedidėjo tiek, kiek suvartojimas. Sąjungos pramonės rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo. Per tą patį laikotarpį importo iš KLR rinkos dalis padidėjo 321 %. Tai, kad Sąjungos pramonė negalėjo pasinaudoti augančia rinka, apskritai turėjo neigiamo poveikio jos ekonominei padėčiai.
6.4. Užimtumas ir našumas
(234)
Užimtumo ir našumo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
6 lentelė
Užimtumas ir našumas
2009 m.
2010 m.
2011 m.
TL
Užimtumas (visos darbo dienos ekvivalentais (VDDE))
565
792
932
857
Indeksas
100
140
165
152
Našumas (1 000 m2/VDDE)
31
37
34
25
Indeksas
100
119
108
82
Šaltinis: skundo pateikėjas ir Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.
(235)
Apskritai 2009 m. - TL užimtumas padidėjo 52 %. Tačiau jis labiausiai didėjo laikotarpiu iki 2011 m., t. y. siekė 932 visos darbo dienos ekvivalentus (VDDE), ir vėliau per TL sumažėjo iki 857 VDDE. Našumas 2010 ir 2011 m. padidėjo tik nežymiai, palyginti su 2009 m. Taip iš dalies buvo dėl to, kad panašaus produkto gamyba yra itin automatizuota ir reikalauja nedaug darbuotojų. Tačiau per TL našumas sumažėjo 24,4 %, palyginti su 2011 m. Taip atsitiko dėl tuo pačiu laikotarpiu maždaug 30 % sumažėjusios gamybos apimties, o šis sumažėjimas neigiamai paveikė pajėgumų naudojimą.
(236)
Taigi, dėl Sąjungos panašaus produkto gamybos tendencijų per TL tuo laikotarpiu sumažėjo ir užimtumas.
6.5. Subsidijų skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio subsidijavimo
(237)
Visi subsidijų skirtumai yra gerokai didesni už de minimis lygį. Atsižvelgiant į importo iš nagrinėjamosios šalies apimtį ir kainas, faktinių subsidijų skirtumų dydžio poveikį Sąjungos pramonei galima laikyti reikšmingu.
(238)
Kadangi tai pirmas antisubsidijų tyrimas, susijęs su nagrinėjamuoju produktu, atsigavimas po buvusio subsidijavimo nevertinamas.
7. Mikroekonominiai rodikliai
(239)
Kaip nurodyta pirmiau, mikroekonominiai rodikliai analizuoti remiantis atrinktų Sąjungos gamintojų pateiktais klausimynų atsakymais. Daugumai atrinktų Sąjungos gamintojų 2009 m. buvo jų pirmųjų investicijų ir panašaus produkto gamybos pradžios metai. Nors dauguma atrinktų Sąjungos gamintojų pirmiau jau veikė stiklo sektoriuje, visos bendrovės turėjo investuoti į soliariniam stiklui gaminti skirtą įrangą, kuri yra visiškai nesusijusi su paprasto stiklo gamyba, nes labai skiriasi stiklo grynumas, geležies kiekis ir apskritai kokybė. Be to, stiklas turi būti grūdinamas, o paprastam stiklui tai visiškai nereikalinga. Pagaliau, naudojama dengimo technologija. Todėl šis pradinis veiklos etapas 2009 m. turėjo įtakos visiems toliau nagrinėjamiems rodikliams. Kad būtų galima parodyti tendenciją be atrinktų bendrovių pradinio veiklos etapo iškreipto poveikio, pateikiami ir 2010 m. indeksai.
7.1. Kainos ir kainoms poveikio turintys veiksniai
(240)
Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinių pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje kainų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
7 lentelė
Vidutinės pardavimo kainos Sąjungoje
2009 m.
2010 m.
2011 m.
TL
Vidutinė vieneto pardavimo Sąjungos rinkoje kaina (EUR/m2)
10,64
9,07
8,91
8,20
2009 m. indeksas
100
85
84
77
2010 m. indeksas
117
100
98
90
Vieneto gamybos sąnaudos (EUR/m2)
13,13
8,38
8,44
9,34
2009 m. indeksas
100
64
64
71
2010 m. indeksas
157
100
101
112
Šaltinis: Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.
(241)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu vieneto pardavimo kainos nuolat mažėjo, tačiau per TL kainos sumažėjo net 7,9 %, palyginti su 2011 m., 9,5 %, palyginti su 2010 m., ir 23 %, palyginti su 2009 m. Sąjungos gamintojų pardavimo kainos mažėjo lėčiau nei iš nagrinėjamosios šalies importuojamų produktų pardavimo kainos. Pvz., 2011-2012 m. Kinijos kainos sumažėjo 11 %, o Sąjungos kainos per tą patį laikotarpį sumažėjo 8 %.
(242)
Nepaisant didelio skirtumo tarp Sąjungos pramonės vidutinės vieneto pardavimo kainos ir Kinijos importo kainos, kaip paaiškinta D skirsnio 4.2 dalyje, tiriamuoju laikotarpiu faktinis priverstinis kainų mažinimas, nustatytas palyginus kiekvienos rūšies produktus, buvo gerokai mažesnis, t. y. 10,6-26,7 %. Taip yra dėl to, kad atrinkti eksportuojantys Kinijos gamintojai eksportavo ne visų rūšių Sąjungos pramonės gaminamus produktus.
(243)
Po atskleidimo KLR Vyriausybė tvirtino, kad vertindama vidutines Kinijos kainas Komisija neatsižvelgė į tai, kad skiriasi eksportuojančių Kinijos gamintojų eksportuotų ir Sąjungos gamintojų parduotų produktų rūšys. Nurodžius, kad vidutinės Sąjungos pramonės pardavimo kainos ir vidutinės eksportuojančių Kinijos gamintojų pardavimo kainos labai skiriasi, tariamai buvo iškreiptai pristatyti faktai, nes Sąjungos pardavimo kainos labai skyrėsi nuo ir Kinijos importo kainų.
(244)
Kaip nurodyta pirmiau, Komisija atidžiai lygino kiekvienos rūšies produktus, kad galėtų nustatyti priverstinį kainų mažinimą, nes tai neginčytina žalos analizės dalis. Be to, ji aiškiai nurodė skirtumų priežastį - ne visų rūšių produktus, kuriuos gamino Sąjungos pramonė, gamino ir eksportuojantys Kinijos gamintojai. Taigi, negalima tvirtinti, kad Komisija faktus nurodė klaidingai ir juos iškraipė.
(245)
Vieneto gamybos sąnaudos 2011 m. - TL išaugo daugiau nei 10 %, tačiau 2010-2011 m. nekito. Gamybos sąnaudos apskritai atitiko 2009-2011 m. pardavimo kainų tendenciją. Vieneto gamybos sąnaudos 2012 m. padidėjo dėl to, kad sumažėjo gamybos apimtis.
(246)
KLR Vyriausybė taip pat teigė, kad vidutinės vieneto pardavimo kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo, be kita ko, dėl gamybos efektyvumo. Be to, vieneto gamybos sąnaudos 2012 m. padidėjo tariamai ne dėl gamybos apimties sumažėjimo, o dėl gamybos pajėgumų padidėjimo.
(247)
Iš tikrųjų, dėl gamybos efektyvumo 2009-2011 m. laikotarpiu vieneto gamybos sąnaudos sumažėjo ir tai turėjo poveikio ir vieneto pardavimo kainos sumažėjimui. Tačiau Komisija nustatė, kad per TL vidutinės pardavimo kainos lygis buvo gerokai mažesnis už vidutines vieneto gamybos sąnaudas, t. y. sudarė tik 88 % vieneto gamybos sąnaudų. Tuo tarpu atrinktų bendrovių gamybos pajėgumų padidėjimas negalėjo lemti jų vieneto gamybos sąnaudų padidėjimo. Iš tikrųjų, jų gamybos pajėgumai 2011-2012 m. padidėjo tik 2,6 %, o jų vidutinės vieneto gamybos sąnaudos per tą patį laikotarpį padidėjo 10,6 %. Todėl šie tvirtinimai atmetami.
7.2. Darbo sąnaudos
(248)
Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinių darbo sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
8 lentelė
Vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui
2009 m.
2010 m.
2011 m.
TL
Vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui (EUR)
45 232
44 503
48 288
50 615
2009 m. indeksas
100
98
107
112
2010 m. indeksas
102
100
109
114
Šaltinis: Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.
(249)
Vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui 2009 m. - TL nuolat didėjo - iš viso jos padidėjo 12 %. Tačiau daugiausia jos padidėjo 2011 m. - TL (4,8 %). Bendrą darbo sąnaudų padidėjimą galima iš dalies paaiškinti kai kurių Sąjungos gamintojų sąnaudomis, susijusiomis su 2011 m. - TL neveikusiomis gamyklomis, kitaip tariant, dėl to, kad darbuotojams teko mokėti nepaisant to, kad iš esmės jie nedirbo.
7.3. Atsargos
(250)
Atrinktų Sąjungos gamintojų atsargų lygio raida per nagrinėjamąjį laikotarpį:
9 lentelė
Atsargos
2009 m.
2010 m.
2011 m.
TL
Laikotarpio pabaigos atsargos (1 000 m2)
1 540
1 875
1 657
1 778
2009 m. indeksas
100
122
108
115
2010 m. indeksas
82
100
88
95
Šaltinis: Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.
(251)
2011 m. - TL atsargos padidėjo 7,3 %, 2009 m. - TL - 15 %, o 2010-2011 m. jos sumažėjo 11,6 %.
(252)
Po atskleidimo KLR Vyriausybė teigė, kad atsargų tendencijos yra neaktualios, nes jos padidėjo labai nedaug (tiek absoliučiaisiais skaičiais, tiek santykinai).
(253)
Dėl kainų pokyčių gamintojui neracionalu laikyti daug atsargų, nes jų vertė greitai mažėja. Todėl manoma, kad Sąjungos gamintojai turėtų turėti nedideles panašaus produkto atsargas. Taigi, panašaus produkto atsargų padidėjimas 2011 m. - TL, nors ir palyginti nedidelis, yra svarbus rodiklis nustatant, ar Sąjungos pramonei daryta materialinė žala. 2010 m. didelį atsargų kiekį absoliučiaisiais skaičiais reikia vertinti atsižvelgiant į tai, kad tais metais pardavimo apimtis buvo gerokai didesnė nei per TL.
7.4. Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą
(254)
Atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumo, grynųjų pinigų srauto, investicijų ir investicijų grąžos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
10 lentelė
Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža
2009 m.
2010 m.
2011 m.
TL
Pelningumas
-20,3 %
8,3 %
8,2 %
-14,5 %
2009 m. indeksas
100
241
240
129
2010 m. indeksas
- 244
100
99
- 174
Grynųjų pinigų srautas (1 000 EUR)
-21 550
29 574
33 425
6 200
2009 m. indeksas
100
337
355
229
2010 m. indeksas
-73
100
113
21
Investicijos (1 000 EUR)
46 087
18 230
7 633
10 712
2009 m. indeksas
100
40
17
23
2010 m. indeksas
253
100
42
59
Investicijų grąža
-6,9 %
9,6 %
13,3 %
-11,5 %
2009 m. indeksas
100
339
393
66
2010 m. indeksas
-72
100
139
- 120
Šaltinis: Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.
(255)
Atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumas nustatytas ikimokestinį grynąjį pelną, gautą parduodant panašų produktą nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje, išreiškus tokio pardavimo apyvartos procentine dalimi.
(256)
2009 m. dauguma atrinktų Sąjungos gamintojų dėl, kaip paaiškinta D skirsnio 7 dalyje, tuo metu pradėtos panašaus produkto gamybos patyrė nuostolių. 2010 m. vidutinis pelnas jau siekė 8,31 %. Vėliau 2011 m. pradėjus augti subsidijuotam importui pelningumas šiek tiek sumažėjo. Galiausiai per TL pramonė patyrė didelių nuostolių - net 276,6 % nuostolių, palyginti su 2011 m.
(257)
Grynųjų pinigų srauto, kuris parodo atrinktų Sąjungos gamintojų gebėjimą finansuoti savo veiklą, tendencija blogėjo ir 2011 m. - TL grynųjų pinigų srautas sumažėjo 81 %. Nuo 2010 m. grynųjų pinigų srautas laipsniškai didėjo ir nagrinėjamuoju laikotarpiu apskritai išaugo.
(258)
Investicijų grąža buvo išreikšta investicijų grynosios buhalterinės vertės pelno procentiniu dydžiu.
(259)
Iš 10 lentelės matyti, kad po pradinio veiklos etapo 2009 m., kuriuo pramonė labai daug investavo į panašų produktą, 2009-2011 m. investicijos nuolat mažėjo, o per TL vėl padidėjo. Tačiau per TL investicijų lygis, palyginti su 2009 m. lygiu, išliko žemas. Investicijos per TL daugiausia buvo susijusios su moksliniais tyrimais ir technologine plėtra ir gamybos technologijų bei procesų gerinimu ir priežiūra veiksmingumui didinti. Pramonė visų pirma investavo į naujų rūšių produktus, kurie tuo pačiu laikotarpiu nebuvo importuojami iš KLR ir kuriems reikia daug mokslinių tyrimų bei inovacijų.
(260)
Priešingai nei investicijos, investicijų grąža 2009-2012 m. sumažėjo 34 %. Iki TL investicijų grąža nuolat didėjo, kitaip tariant 2009-2011 m. ji padidėjo 293 %, tačiau per TL, palyginti su 2011 m., ji sumažėjo 186 %. Sumažėjimas 2012 m. yra logiškas Sąjungos pramonės per TL patirtų nuostolių padarinys.
(261)
Išanalizavus pajėgumą padidinti kapitalą nustatyta, kad Sąjungos pramonės pajėgumas užtikrinti su panašiu produktu susijusį grynųjų pinigų srautą nuolat mažėja ir atitinkamai prastėja Sąjungos pramonės finansinė padėtis.
8. Išvada dėl žalos
(262)
Išanalizavus Sąjungos pramonės padėtį nustatyta, kad daugumos žalos rodiklių pokyčiai buvo akivaizdžiai neigiami. Apskritai didėjant suvartojimui bendra gamybos apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo. Nors pardavimo apimtis padidėjo, Sąjungos pramonės rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo dėl to, kad per tą laikotarpį kur kas daugiau padidėjo suvartojimas. Nagrinėjamuoju laikotarpiu labai sumažėjo vidutinė pardavimo kaina, o tai turėjo neigiamo poveikio visiems finansinės veiklos rodikliams, kaip antai pelningumo, grynųjų pinigų srauto, investicijų grąžos ir pajėgumo padidinti kapitalą rodikliams.
(263)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu visa Sąjungos pramonės pardavimo apimtis padidėjo. Tačiau Sąjungos pramonės pardavimo apimties padidėjimas sutapo su ypač dideliu vidutinės pardavimo kainos ir Sąjungos pramonės rinkos dalies sumažėjimu.
(264)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, atlikus tyrimą visų pirma patvirtinta, kad Sąjungos pramonės pardavimo kainos per TL buvo gerokai mažesnės už gamybos sąnaudas, todėl darytas neigiamas poveikis Sąjungos pramonės pelningumui, kuris per TL tapo neigiamas.
(265)
Tačiau 2009 m. - TL pajėgumų raida buvo teigiama. Be to, nors investicijos 2009 m. - TL sumažėjo, laikotarpiu nuo 2011 m. iki TL jos padidėjo. Taip atsitiko dėl to, kad, kaip paaiškinta D skirsnio 7.4 dalyje, atrinktos bendrovės toliau investavo į panašų produktą ir, be kita ko, daugiausia investicijų skyrė tam tikrų rūšių produktams, esantiems rinkų nišose, kuriose tų konkrečių rūšių produktai dar neeksportuojami iš nagrinėjamosios šalies, ir tam tikrų rūšių produktams, kuriems reikia daug mokslinių tyrimų bei inovacijų. Kartu akivaizdu, kad, norėdama sumažinti pastoviąsias išlaidas ir užtikrinti masto ekonomiją, Sąjungos pramonė taip pat turi sugebėti gaminti ir parduoti daug bendresnių rūšių produktų, kurie šiuo metu konkuruoja su subsidijuotu importu iš KLR.
(266)
Po atskleidimo KLR Vyriausybė teigė, kad Komisijos vertinimas yra nenuoseklus, nes ji nurodė, kad investuota daugiausia į MTTP, tačiau kartu tvirtino, kad per TL padidėjo pajėgumai tikintis paklausos didėjimo. Šie tvirtinimai nėra nenuoseklūs - tai papildomi tvirtinimai: dėl investicijų į naujų rūšių produktus tuo pačiu laikotarpiu taip pat neišvengiamai didėjo pajėgumai. Be to, net jei dėl tokių investicijų iš tiesų padidėjo Sąjungos pramonės kainos, tai yra svarbus rodiklis, kad pramonė daro viską, kad būtų konkurencinga.
(267)
Todėl galima daryti išvadą, kad Sąjungos pramonė per TL ne tik patyrė materialinę žalą, bet ir aktyviai ieškojo būdų, kaip sumažinti nagrinėjamojo produkto subsidijuoto importo jai daromą poveikį, ir kūrė inovacinius produktus, kurie iš nagrinėjamosios šalies dar neimportuojami.
(268)
Atsižvelgiant į išdėstytas aplinkybes daroma išvada, kad Sąjungos pramonei buvo padaryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 8 straipsnio 5 dalyje.
E. PRIEŽASTINIS RYŠYS
(269)
Pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 6 ir 7 dalis nagrinėta, ar dėl subsidijuoto importo iš nagrinėjamosios šalies Sąjungos pramonei padaryta tokia žala, kad ją būtų galima laikyti materialine. Taip pat nagrinėti kiti, su subsidijuotu importu nesusiję žinomi veiksniai, galėję tuo pačiu metu daryti žalą Sąjungos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta subsidijuotam importui.
1. Subsidijuoto importo poveikis
(270)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu subsidijuotas importas labai išaugo, t. y. jo apimtis padidėjo net 596 %, o rinkos dalis - 366 %. Taigi patvirtinama, kad nagrinėjamojo produkto importo apimtis ir rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu gerokai padidėjo. Subsidijuotas importas akivaizdžiai padidėjo tuo pačiu metu, kai Sąjungos pramonė prarado rinkos dalį. Kitaip tariant importo apimtis didėjo daug greičiau nei augo Sąjungos rinka ir Sąjungos gamintojai prarado rinkos dalį dėl subsidijuoto Kinijos importo. Be to, per tyrimą nustatyta, kad, kaip minėta D skirsnio 4.2 dalyje, dėl subsidijuoto importo per TL buvo priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos.
(271)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad subsidijuoto importo kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 27,2 %, dėl to Sąjungos gamintojų kainos dar labiau skyrėsi nuo eksportuojančių gamintojų kainų. Kai buvo daromas toks didelis spaudimas kainoms, Sąjungos pramonė dėjo labai daug pastangų gamybos sąnaudoms mažinti. Nepaisant šių pastangų, dėl išskirtinai mažų importo iš Kinijos kainų Sąjungos pramonė buvo priversta toliau mažinti pardavimo kainas, kol pardavimas tapo nepelningas. Po 2009 m. pradinio veiklos etapo Sąjungos gamintojai 2010 ir 2011 m. gavo pastovų pelną. Tačiau per TL Sąjungos gamintojai patyrė didelių nuostolių.
(272)
Po atskleidimo kelios suinteresuotosios šalys nepritarė Komisijos išvadai, kad esama Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos ir subsidijuoto importo iš KLR priežastinio ryšio. Jos teigė, kad laikas, kai buvo padaryta žala ir kai padidėjo importas iš nagrinėjamosios šalies, nesutapo. Taip yra dėl to, kad 2009-2011 m. importas iš Kinijos gerokai padidėjo. Be to, vidutinė importo iš Kinijos kaina 2011 m. buvo 4,96 EUR/m2 - labai panaši į kainą 2012 m. (4,38 EUR/m2).
(273)
Tos pačios šalys tvirtino, kad išvada, kad Sąjungos pramonei padaryta žala turėtų būti priskirta 2012 m. importui iš Kinijos, neatitinka jos nustatytų faktų, kad prieš metus importas iš Kinijos tariamai neturėjo jokio neigiamo poveikio, net jei vidutinė importo kaina buvo labai panaši.
(274)
Šalys taip pat teigė, kad padarytos materialinės žalos ir subsidijuoto importo iš Kinijos laiko sutapimo negalima vertinti remiantis visu nagrinėjamuoju laikotarpiu nuo 2009 m. iki TL pabaigos, neatsižvelgiant į tuo laikotarpiu pasireiškusias tendencijas.
(275)
Nuo nagrinėjamojo laikotarpio pradžios iki TL pabaigos importas padidėjo 596 %, o jo užimama rinkos dalis - 321 %. Per nagrinėjamąjį laikotarpį importo kainos sumažėjo 27,2 %.
(276)
Iš tikrųjų teisinga, kad Sąjungos pramonės pelno dydis 2011 m. buvo tik šiek tiek mažesnis nei 2010 m., nors jau 2011 m. importo apimtis iš KLR labai padidėjo. Tačiau 2011 m. soliarinio stiklo suvartojimas Sąjungoje gerokai padidėjo, tiksliau 2010-211 m. padidėjo 20,4 %, o importas iš KLR tuo pačiu laikotarpiu padidėjo 150 %. Per TL, kai suvartojimas iš tiesų sumažėjo šiek tiek daugiau nei 19 %, importo iš Kinijos apimtis toliau didėjo - daugiau nei 35 %. Tai aiškiai rodo, kad Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala per TL ir akivaizdus subsidijuoto importo iš KLR apimties padidėjimas laiko atžvilgiu sutapo. Be to, logiška, kad reikia šiek tiek laiko, kol Sąjungos gamintojai pajus padidėjusios subsidijuoto importo apimties neigiamą poveikį (pvz., klientų skaičiaus mažėjimą, nuostolius, sumažėjusią investicijų grąžą ir grynųjų pinigų srautą ir pan.). Todėl šis tvirtinimas atmetamas.
(277)
Komisija taip pat analizavo nagrinėjamuoju laikotarpiu pasireiškusias tendencijas. Tai, kad Sąjungos pramonė 2011 m. vis dar veikė pelningai, nors importas iš Kinijos tais metais jau buvo padidėjęs, neturi poveikio išvadai, kad per TL sutapo laikas, kai Sąjungos pramonei buvo padaryta žala ir toliau didėjo subsidijuotas importas iš Kinijos.
(278)
Per TL, kai suvartojimas sumažėjo šiek tiek daugiau nei 19 %, eksportuojantys Kinijos gamintojai:
a)
12,4 procentinio punkto padidino rinkos dalį, palyginti su 2011 m., o Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo 12,3 procentinio punkto;
b)
Kinijos importo apimtį padidino daugiau nei 35 %, kai Sąjungos pramonės pardavimas sumažėjo 32 %, ir
c)
dar labiau (daugiau nei 10 %) sumažino ir taip labai mažas eksporto kainas, iki 26,7 % priverstinai sumažino Sąjungos pramonės kainas ir prisidėjo prie Sąjungos pramonei per TL padarytos žalos.
(279)
Remdamasi šia analize Komisija priėjo prie išvados, kad subsidijuotas importas ir ypatingai išaugusi jo rinkos dalis taikant kainas, dėl kurių buvo nuolat priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos, Sąjungos pramonei padarė materialinę žalą.
2. Kitų veiksnių poveikis
2.1. Importas iš trečiųjų šalių
(280)
Importo iš kitų trečiųjų šalių apimties raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
11 lentelė
Importas iš trečiųjų šalių (1 000 m2)
Trečiosios šalys
2009 m.
2010 m.
2011 m.
TL
Apimtis (m2)
700
886
1 287
1 023
Indeksas
100
127
184
146
Rinkos dalis
4,2 %
3,1 %
3,8 %
3,7 %
Indeksas
100
74
90
88
Vidutinė kaina (EUR/m2)
10,50
10,09
9,60
8,40
Indeksas
100
96
91
80
Šaltinis: Glass for Europe ir skundas.
(281)
Importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis didėjant Sąjungos suvartojimui nagrinėjamuoju laikotarpiu išaugo 46 %. Šiam importui tenkanti rinkos dalis per TL šiek tiek sumažėjo, palyginti su 2011 m. (3,7 %), tačiau nagrinėjamuoju laikotarpiu pernelyg nekito. Turkija yra antras didžiausias eksportuotojas po KLR, o po jos - Indija.
(282)
Remiantis turima informacija apie importą iš visų trečiųjų šalių, vidutinė importo kaina buvo didesnė nei vidutinė importo iš Kinijos kaina. Tas pats pasakytina ir apie konkrečių rūšių nagrinėjamojo produkto vieneto kainą. Kita vertus, importo iš trečiųjų šalių vidutinė kaina buvo tokia pati kaip Sąjungos pramonės vidutinė kaina arba už ją didesnė.
(283)
Atsižvelgdama į bendrą importo iš trečiųjų šalių apimtį ir rinkos dalis, taip pat į šio importo kainą, Komisija priėjo prie išvados, kad dėl importo iš trečiųjų šalių negali nutrūkti subsidijuoto importo ir Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastinis ryšys.
2.2. Sąjungos pramonės eksporto veiklos rezultatai
(284)
Atrinktų Sąjungos gamintojų eksporto apimties raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
12 lentelė
Atrinktų Sąjungos gamintojų eksporto veiklos rezultatai
2009 m.
2010 m.
2011 m.
TL
Pardavimo eksportui vertė (1 000 EUR)
19 313
19 814
27 419
7 001
Indeksas
100
103
142
36
Pardavimo eksportui apimtis (1 000 m2)
1 460
1 713
2 708
760
Indeksas
100
117
185
52
Vidutinė kaina (EUR/m2)
13,22
11,56
10,12
9,21
Indeksas
100
87
77
70
Šaltinis: Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.
(285)
Atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimas eksportui 2009-2011 m. padidėjo, tačiau per TL staiga 74 % sumažėjo jo vertė ir 71,9 % - apimtis. Remiantis atrinktų Kinijos eksportuotojų atsakymais, tai galima būtų paaiškinti labai mažomis Kinijos eksporto į pagrindines Sąjungos pramonės eksporto paskirties šalis (tiksliau JAV, Kanadą) kainomis.
(286)
Atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimas eksportui 2009 m. (pradiniu veiklos etapu) sudarė 20 % visos jų pardavimo apimties, 2010 m. - 11 %, o didžiausio pakilimo 2011 m. - tik 14 %. 2012 m. pardavimas eksportui dar sumažėjo iki 5 %.
(287)
Pagrindinė Sąjungos pramonės rinka yra Sąjungos rinka, kuri yra viena didžiausių rinkų pasaulyje, o ne trečiųjų šalių rinkos. Be to, soliarinis stiklas yra palyginti sunkus ir dužus ir jį vežant dideliais atstumais dėl dužimo ir korozijos susidaro papildomų sąnaudų. Per tyrimą taip pat patvirtinta, kad eksportas sumažėjo daugiausia dėl konkurencijos su Kinijos eksportu mažomis kainomis taip pat į trečiųjų šalių rinkas. Todėl Komisija negali padaryti išvados, kad dėl atrinktų Sąjungos gamintojų pablogėjusių eksporto veiklos rezultatų nutrūktų subsidijuoto importo ir Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastinis ryšys.
(288)
Po atskleidimo kelios šalys nesutiko su Komisijos išvada, kad atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimas eksportui per TL veikiausiai sumažėjo dėl labai mažų Kinijos eksporto į Sąjungos pramonės pagrindines eksporto paskirties šalis (tiksliau JAV, Kanadą) kainų. Jų manymu, ši išvada yra nepagrįsta, nes Kinija eksportavo ir 2011 m., todėl nėra priežasčių, kodėl poveikis būtų padarytas tik 2012 m. Be to, jų manymu, tikroji Sąjungos pramonės pardavimo eksportui sumažėjimo priežastis buvo tai, kad ji buvo nekonkurencinga ir, sumažėjus pasaulinėms rinkos kainoms, Sąjungos pramonė negalėjo išlikti konkurencinga. Todėl šalys teigė, kad Sąjungos pramonės pardavimo eksportui per TL sumažėjimas dar labiau prisidėjo prie patirtos žalos.
(289)
Komisija šiuos tvirtinimus atmeta dėl toliau nurodytų priežasčių. Sąjungos pramonės pagrindinė rinka vis dar yra Sąjungos rinka, o ne trečiųjų šalių rinkos. Be to, papildomos sąnaudos vežant dideliais atstumais (dėl dužimo ir korozijos) gali būti kompensuotos tik jei kainos trečiosiose šalyse būtų pakankamai didelės. Panašu, kad taip nėra. Iš tikrųjų, remiantis Komisijos turima informacija iš atrinktų eksportuojančių gamintojų klausimyno atsakymų, Kinijos eksporto į pagrindines Sąjungos pramonės eksporto paskirties šalis kainos iš tiesų buvo labai mažos ir per TL toliau mažėjo, palyginti su 2011 m. Tai rodo, kad Sąjungos pramonės eksportas sumažėjo daugiausia dėl didėjančio Kinijos eksporto mažomis kainomis ir į trečiųjų šalių rinkas, kaip buvo patvirtinta atliekant tyrimą.
(290)
Tos pačios šalys taip pat teigė, kad tyrimas buvo susijęs su Sąjungos rinka ir per jį nebuvo vertinama jokia tariamai nesąžininga kainų politika trečiųjų šalių rinkose.
(291)
Be to, ES institucijų išvadose, net jei manyti, kad jos yra teisingos, dėl kitų veiksnių padaryta žala tariamai priskirta subsidijuotam importui į Sąjungą. Taigi, tariamas Kinijos eksportas mažomis kainomis ar subsidijuotas Kinijos eksportas į trečiąsias šalis nebuvo subsidijuotas importas į ES, todėl jis buvo kitas veiksnys, kurio žalingo poveikio nebuvo galima priskirti subsidijuotam importui.
(292)
Komisija atmeta šį tvirtinimą. Ji nenagrinėjo, ar importo iš KLR į trečiąsias šalis kainos buvo dempingo kainos, ar tai buvo subsidijuotas importas. Remdamasi atrinktų eksportuojančių gamintojų pateiktomis eksporto į trečiąsias šalis kainomis ji tik nustatė, kad tos kainos pastaraisiais metais nuolat mažėjo.
(293)
Taip pat Komisija analizavo importo iš KLR į trečiąsias šalis kainų mažėjimą kaip atskirą veiksnį ir nepriskyrė jo subsidijuotam importui į Sąjungą. Iš tikrųjų, šis faktas naudotas tik kaip galimas paaiškinimas, kodėl sumažėjo Sąjungos pramonės eksportas į jos pagrindines trečiąsias paskirties šalis, atsižvelgiant į tai, kad tos rinkos nėra ir niekada nebuvo pagrindinės Sąjungos pramonės rinkos. NET pačiais geriausiais 2010 ir 2011 m. Sąjungos pramonė daugiau nei 85 % produktų pardavė Sąjungos rinkoje.
(294)
Todėl Komisija priėjo prie išvados, kad dėl atrinktų Sąjungos gamintojų pablogėjusių eksporto veiklos rezultatų negali nutrūkti subsidijuoto importo ir Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastinis ryšys.
2.3. Suvartojimo ir pajėgumų raida
(295)
Kaip minėta D skirsnio 3 dalyje, Sąjungos suvartojimas 2009 m. - TL padidėjo 65 %. 2011 m. jis buvo didžiausias - padidėjo 105 %, palyginti su 2009 m. Tačiau Sąjungos pramonė padidėjusiu suvartojimu negalėjo visapusiškai pasinaudoti. Jos bendras pardavimas itin didėjo iki 2011 m., tačiau didėjo mažiau, nei rinka. Per TL pardavimas apskritai sumažėjo. Jos rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu nuolat mažėjo ir per TL sumažėjo 25,7 %, palyginti su 2009 m. (- 15,8 %, palyginti su 2011 m.). Kinijos rinkos dalis ir pardavimo apimtis - priešingai - itin stipriai padidėjo: net 2011 m. - TL sumažėjus suvartojimui tuo laikotarpiu padidėjo 68,4 %, o apskritai per visą laikotarpį - 321 %. Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš Kinijos apimtis padidėjo 596 %.
(296)
Kadangi Sąjungos suvartojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo, dėl jo pokyčių sustiprėja didėjančio subsidijuoto importo ir Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastinis ryšys, tačiau pats suvartojimas nėra Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastis. Be to, net per TL, sumažėjus suvartojimui, subsidijuotam importui iš Kinijos tekanti rinkos dalis toliau didėjo ir darė žalos Sąjungos pramonei.
(297)
Po atskleidimo kelios šalys teigė, kad Sąjungos pramonė patyrė žalą, nes sumažėjo Sąjungos suvartojimas. Tariamai tai vienintelis veiksnys, su kuriuo susiję duomenys pirmą kartą 2012 m. pablogėjo ir su kuriuo gali būti pagrįstai susieta žala, o iš Kinijos jau 2011 m. pradėta importuoti į 2012 m. kainas panašiomis kainomis.
(298)
Iš tikrųjų, 2012 m. suvartojimas sumažėjo, palyginti su ankstesniais metais. Tačiau Komisijos analizė apėmė laikotarpį nuo nagrinėjamojo laikotarpio pradžios 2009 m. iki TL pabaigos, o per jį Sąjungos suvartojimas padidėjo iš viso 65 %. Per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos pramonės rinkos dalis nuolat mažėjo, t. y. apskritai sumažėjo net 25,7 %, o importo iš Kinijos rinkos dalis padidėjo 321 %. Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš Kinijos apimtis padidėjo 596 %.
(299)
Be to, per TL Sąjungos suvartojimas buvo vis dar panašus kaip 2010 m., o kaip parodyta 10 lentelėje, 2010 m. Sąjungos pramonė gavo pagrįstą pelną. Todėl dėl paties Sąjungos suvartojimo sumažėjimo per TL Sąjungos pramonė negalėjo patirti nuostolių per TL. Be to, Sąjungos pramonės rinkos dalis 2010-2012 m. sumažėjo 26,6 %, o per tą patį laikotarpį importo iš Kinijos rinkos dalis padidėjo 318 %. Pagaliau, jei sumažėjęs suvartojimas per TL būtų padaręs Sąjungos pramonei žalą, toks sumažėjimas būtų padaręs poveikį ir importui iš Kinijos. Tačiau akivaizdu, kad taip nebuvo. Priešingai, per TL gerokai padidėjo importo iš Kinijos apimtis ir rinkos dalis.
(300)
Atsižvelgdama į išdėstytas aplinkybes, Komisija atmeta šį tvirtinimą. Todėl Komisija daro išvadą, kad dėl suvartojimo sumažėjimo per TL negali nenutrūkti subsidijuoto importo ir Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastinis ryšys.
(301)
Sąjungos pramonės gamybos pajėgumai, kaip nurodyta 4 lentelėje, iki 2011 m. pabaigos akivaizdžiai didėjo kaip ir Sąjungos suvartojimas. Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad iš esmės pajėgumai 2011 m. - TL 12,5 % padidėjo dėl to, kad soliarinio stiklo rinkoje pradėjo veikti viena bendrovė. Per tą laikotarpį visų kitų rinkos bendrovių gamybos pajėgumai šiek tiek sumažėjo. Taigi, apskritai Sąjungos pramonės pajėgumų raidos tendencija atitiko Sąjungos suvartojimo tendenciją. Todėl Komisija mano, kad dėl didelių Sąjungos pramonės gamybos pajėgumų, kurie buvo dideli jau nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje ir liko dideli per TL, negali nutrūkti subsidijuoto importo ir Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastinis ryšys.
(302)
Po atskleidimo kelios šalys tvirtino, kad Komisija neatsižvelgė į tariamus perteklinius pajėgumus kaip į svarbią žalos priežastį. Per nagrinėjamąjį laikotarpį pajėgumai tariamai nebuvo padidinti dėl suvartojimo padidėjimo, nes Sąjungos pramonės gamybos pajėgumai visada buvo gerokai didesni nei suvartojimas, o tai, šių šalių nuomone, yra ekonomiškai neperspektyvu. Be to, jos tvirtino, kad naujo rinkos dalyvio pasirodymas 2011 m. - TL taip pat buvo vienas veiksnių, dėl kurių daryta žala, nes padidėjo konkurencija vidaus rinkoje.
(303)
Šalys taip pat teigė, kad pajėgumų naudojimo koeficientas buvo mažas, nes mažėjo Sąjungos suvartojimas, buvo didinami gamybos pajėgumai ir mažėjo pardavimas eksportui. Dėl šio mažo naudojimo koeficiento nustatytosios išlaidos buvo didelės ir tai, jų nuomone, labai paveikė Sąjungos soliarinio stiklo pramonę.
(304)
Komisija pastebi, kad visos Sąjungos pramonės pajėgumų lygis per visą nagrinėjamąjį laikotarpį nuolat buvo didesnis už visą Sąjungos suvartojimą. Vis dėlto, tai nesukliudė atrinktoms Sąjungos pramonės įmonėms per dvejus metus iki TL gauti pelną, o didelius nuostolius iki - 14,5 % jos patyrė tik per TL.
(305)
Be to, atrinktų Sąjungos gamintojų pajėgumai 2010-2011 m. padidėjo tik 4 %, o 2011 m. - TL - 2,6 %, todėl 2010 m. - TL bendras padidėjimas buvo tik 6,7 %.
(306)
Taigi, suvartojimas ir pajėgumai skyrėsi per visą nagrinėjamąjį laikotarpį ir, nors skirtumas buvo šiek tiek didesnis per TL, juo negalima paaiškinti atrinktų bendrovių per TL patirtų didelių nuostolių. Dėl to Komisija atmeta tvirtinimą, kad Sąjungos pramonės pajėgumų lygis yra ekonomiškai neperspektyvus.
(307)
Dėl argumento, kad naujas rinkos veikėjas 2012 m. buvo vienas iš veiksnių, dėl kurių Sąjungos pramonei daryta žala, Komisija pastebi, kad šis naujas veikėjas įrengė didelius pajėgumus, tačiau per TL jo gamybos ir pardavimo apimtis buvo labai nedidelė - 2 % visos ES pardavimo apimties. Dėl to jo atėjimas į rinką neturėjo praktiškai jokio poveikio visos Sąjungos pramonės veiklos rezultatams, išskyrus tai, kad buvo perdėtai padidinti duomenys, susiję su Sąjungos pramonės pajėgumais ir pajėgumų naudojimu. Iš tikrųjų, be šios bendrovės duomenų, visų kitų Sąjungos gamintojų pajėgumai 2011-2012 m. faktiškai sumažėjo.
(308)
Atlikus tyrimą nepatvirtina ir tai, kad nustatytosios išlaidos būtų labai paveikusios soliarinio stiklo pramonę. Iš tiesų, atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinės nustatytosios išlaidos per TL sudarė 25-35 % visų gamybos sąnaudų. 2010 ir 2011 m. nustatytųjų išlaidų procentinė dalis buvo šiek tiek mažesnė, tačiau atitiko nurodytą procentinį intervalą. Tai akivaizdžiai rodo, kad dideli pajėgumai per TL turėjo akivaizdaus poveikio gamybos sąnaudoms, tačiau šis poveikis nebuvo reikšmingas ir juo negalima paaiškinti per TL patirtų didelių nuostolių, ypač palyginti su ankstesniais metais gautu pelnu. Be to, atrinktų Sąjungos gamintojų pajėgumų naudojimo koeficientas, palyginti su ankstesniais metais, sumažėjo, tačiau per TL vis dar siekė 65 %.
(309)
Pagaliau, analizuodama Komisija taip pat atsižvelgė į tai, kad įrengti pajėgumai gali būti pritaikyti kitų rūšių stiklui, kuris nepriskiriamas šio tyrimo aprėpčiai, gaminti. Taigi, atsižvelgdama ir į šią informaciją, Komisija nesutinka su suinteresuotąja šalimi, kad dideli įrengti pajėgumai yra ekonomiškai neperspektyvūs.
(310)
Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija atmeta šalių pateiktus tvirtinimus ir pakartoja, kad tiek atskirai, tiek bendrai analizuoti suvartojimo, pajėgumų ir pajėgumų naudojimo pokyčiai per nagrinėjamąjį laikotarpį nėra tokie, kad dėl jų nutrūktų nustatytas Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos ir subsidijuoto importo priežastinis ryšys.
2.4. Su saulės energijos moduliais susijusios tendencijos
(311)
Remiantis Komisijos turima informacija (20), apie 80-85 % soliarinio stiklo parduodama saulės energijos modulių (fotovoltinių modulių iš kristalinio silicio ir plonasluoksnių fotovoltinių modulių) gamintojams, o apie 15-20 % - karštą vandenį gaminančių saulės šilumos plokštinių kolektorių gamintojams. Taigi, su saulės energijos moduliais susijusios tendencijos turi didelės įtakos soliarinio stiklo suvartojimui.
(312)
Po atskleidimo dvi šalys teigė, kad be nagrinėjamojo produkto suvartojimo pokyčių Sąjungos pramonei žalą darė ir saulės energijos modulių suvartojimo sumažėjimas bei šios pramonės 2011 m. pabaigoje-2012 m. pradžioje patirti nuostoliai. Saulės energijos modulių gamintojų finansinių sunkumų poveikis soliarinio stiklo rinkai tariamai pradėtas justi 2011 m. pabaigoje ir 2012 m., nes tam buvo būtinas tam tikras laiko skirtumas.
(313)
Tuo pačiu laikotarpiu (2009-2012 m.) saulės energijos modulių suvartojimas nuolat didėjo, ir nors 2012 m. jis sumažėjo, suvartojimo lygis tebebuvo 221 % didesnis nei 2009 m. ir 44 % didesnis nei 2010 m. (21) Taip pat nustatyta, kad nors iš pradžių modulių paklausa Sąjungoje atsirado dėl finansinės paramos schemų (daugiausia supirkimo tarifų), nebuvo galima padaryti išvados, kad dėl sumažintų tiekimo tarifų (2011 m. pabaigoje, 2012 m. pradžioje) nutrūktų subsidijuoto importo ir žalos priežastinis ryšys (22). Taip yra dėl to, kad tuo pačiu 2009-2012 m. laikotarpiu saulės energijos modulių paklausa buvo palyginti didelė.
(314)
Taigi, saulės energijos modulių suvartojimo lygis nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo didelis, tad ir soliarinio stiklo paklausa buvo didelė. Nedidelio sumažėjimo 2012 m. negalima laikyti tokiu veiksniu, dėl kurio nutrūktų nustatytas subsidijuoto importo iš KLR ir Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos priežastinis ryšys.
(315)
Panašiai, kadangi saulės energijos modulių paklausa 2009-2012 m. laikotarpiu buvo palyginti didelė, o soliarinio stiklo paklausa per tą patį laikotarpį padidėjo 65 %, saulės energijos modulių gamintojų finansinės padėties pablogėjimo 2011 m. pabaigoje - 2012 m. pradžioje poveikio soliarinio stiklo suvartojimui negalima vertinti kaip veiksnio, dėl kurio nutrūktų nustatytas soliarinio stiklo subsidijuoto importo iš KLR ir Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos priežastinis ryšys.
(316)
Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija patvirtina, kad saulės energijos modulių suvartojimo pokyčių negalima vertinti kaip veiksnio, dėl kurio nutrūktų nustatytas subsidijuoto soliarinio stiklo importo iš KLR ir Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos priežastinis ryšys.
3. Išvada
(317)
Atlikus tyrimą nustatytas Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos ir subsidijuoto importo iš KLR priežastinis ryšys. Komisija analizavo kitas galimas žalos priežastis, kaip antai importą iš kitų trečiųjų šalių, Sąjungos pramonės eksportą, suvartojimo ir gamybos pajėgumų ar kai kurių nagrinėjamojo produkto naudotojų padėties rinkoje pasikeitimus. Nustatyta, kad dėl nė vienos iš jų (tiek atskirai, tiek bendrai) nenutrūksta nustatytas subsidijuoto importo iš KLR ir Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos priežastinis ryšys.
(318)
Remiantis pateikta analize, kurią atlikus buvo tinkamai nustatytas ir atskirtas visų žinomų veiksnių poveikis Sąjungos pramonės padėčiai nuo žalingo poveikio, kurį daro subsidijuotas importas, daroma išvada, kad subsidijuotas importas iš nagrinėjamosios šalies Sąjungos pramonei padarė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 8 straipsnio 6 dalyje.
(319)
Po TL keli Sąjungos soliarinio stiklo gamintojai viešai pranešė nutraukiantys gamybą, todėl dideli veiklos pajėgumai neišvengiamai liko nepanaudoti. Tai dar labiau sustiprina nustatytą priežastinį ryšį ir įrodo, kokį neigiamą poveikį Sąjungos pramonei daro subsidijuotas importas.
F. SĄJUNGOS INTERESAI
(320)
Remdamasi pagrindinio reglamento 31 straipsniu Komisija nagrinėjo, ar, nepaisant išvados dėl žalingo subsidijavimo, šiuo atveju priemonių nustatymas akivaizdžiai neatitiktų Sąjungos interesų. Sąjungos interesų nagrinėjimas buvo pagrįstas visų susijusių šalių, įskaitant Sąjungos pramonės, nagrinėjamojo produkto importuotojų, žaliavų tiekėjų ir naudotojų, interesų vertinimu.
1. Sąjungos pramonės interesai
(321)
Sąjungos pramonė panašaus produkto gamybai ir pardavimui per TL buvo tiesiogiai įdarbinusi apie 860 darbuotojų. Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonei dėl subsidijuoto importo iš nagrinėjamosios šalies per tiriamąjį laikotarpį padaryta materialinė žala. Kai kurie Sąjungos gamintojai jau buvo priversti uždaryti gamybos įmones, o kai kurie tapo nemokūs (23). Panašu, kad nenustačius priemonių Sąjungos pramonės ekonominė padėtis veikiausiai toliau blogėtų.
(322)
Tikimasi, kad nustačius antisubsidijų muitus bus pašalintas prekybą iškraipantis žalingo subsidijavimo poveikis ir atkurta veiksminga konkurencija Sąjungos rinkoje, todėl Sąjungos pramonė galės panašaus produkto kainas nustatyti pagal gamybos sąnaudas ir padidinti pelningumą. Taip pat galima tikėtis, kad nustačius priemones Sąjungos pramonė galėtų atgauti bent dalį per nagrinėjamąjį laikotarpį prarastos rinkos dalies, o tai turėtų teigiamo poveikio jos bendrai finansinei padėčiai.
(323)
Be to, Sąjungos pramonė galėtų lengviau didinti kapitalą ir toliau investuoti į MTTP ir inovacijas soliarinio stiklo rinkoje.
(324)
Pagaliau tikėtina, kad Sąjungos gamintojai, kurie dėl subsidijuoto importo iš Kinijos daromo spaudimo buvo priversti nutraukti gamybą, galėtų atnaujinti veiklą. Apskritai pagal šį scenarijų būtų išsaugota ne tik esamų darbo vietų, bet ir būtų pagrįstų perspektyvų gamybai ir užimtumui toliau didinti.
(325)
Manoma, kad nenustačius priemonių būtų prarasta dar dalis rinkos ir toliau mažėtų Sąjungos pramonės pelningumas. Trumpuoju ar vidutiniu laikotarpiu šie rodikliai nebūtų stabilūs. Todėl be daugelio Sąjungos gamintojų, kurie jau buvo priversti pasitraukti iš rinkos, kiti gamintojai taptų nemokūs ir trumpuoju ar vidutiniu laikotarpiu veikiausiai pranyktų iš Sąjungos pramonės, o tai turėtų didelio poveikio esamoms darbo vietoms.
(326)
Todėl daroma išvada, kad antisubsidijų muitų nustatymas atitiktų Sąjungos pramonės interesus.
2. Nesusijusių importuotojų ir prekiautojų interesai
(327)
Dviejų bendradarbiaujančių importuotojų pagrindinis verslas buvo prekyba nagrinėjamuoju produktu. Nagrinėjamąjį produktą jie abu importavo iš įvairių šaltinių, t. y. ne tik iš KLR, bet ir iš Sąjungos bei trečiųjų šalių.
(328)
Buvo pateiktas argumentas, kad nagrinėjamajam produktui nustačius priemones importuotojo verslui būtų padarytas neigiamas poveikis. Pirma, nustačius muitus neturėtų būti iš viso nustota importuoti iš KLR. Antra, galima tikėtis, kad priemonių nustatymas gali turėti neigiamo poveikio importuotojų, kurie importuoja tik arba daugiausia iš KLR, finansinei padėčiai, tačiau atsižvelgiant į galimybę importuoti iš trečiųjų šalių galima tikėtis, kad importuotojai bus lankstūs ir prireikus pakeis savo tiekimo šaltinius.
(329)
Todėl daroma išvada, kad nustačius siūlomo dydžio priemones nesusijusių nagrinėjamojo produkto importuotojų padėčiai gali būti padarytas tam tikras neigiamas poveikis, tačiau šį poveikį sumažina tai, kad importuotojai ir prekiautojai gali naudoti ir kitus tiekimo šaltinius tiek iš trečiųjų šalių, tiek iš Sąjungos pramonės, kuri turi pajėgumų savo gamybai padidinti, ir tas poveikis jokiu būdu nebūtų didesnis nei teigiamas poveikis kitoms šalims.
3. Žaliavų tiekėjų interesai
(330)
Atliekant tyrimą nebendradarbiavo nė vienas žaliavų tiekėjas. Kadangi duomenų iš tiekėjų negauta, nebuvo įrodymų, kad priemonės prieštarautų šių šalių interesams.
4. Naudotojų interesai
(331)
Visi atsakymus pateikę naudotojai yra saulės energijos modulių ir (arba) šilumos kolektorių gamintojai. Trys naudotojai pritaria antisubsidijų muitų nustatymui ir teigia, kad Sąjungos pramonė gamina geresnės kokybės soliarinį stiklą, kokį ne visada gali tiekti Kinijos bendrovės. Kiti trys naudotojai nepritarė antisubsidijų priemonių nustatymui. Minėti naudotojai mano, kad nustačius antisubsidijų priemones jų verslui būtų padarytas neigiamas poveikis. Jie mano, kad dėl prastos saulės energijos modulių pramonės padėties negalės padidėjusių kainų perkelti galutiniams vartotojams.
(332)
Remiantis naudotojų pateikta informacija, soliarinis stiklas sudaro tik apie 6-8 % visų saulės energijos modulių sąnaudų. Vadinasi, soliariniam stiklui tenka tik nedidelė dalis fotovoltinių modulių sąnaudų ir galutinės vertės. Be to, galima apytikriai apskaičiuoti, kad iš KLR importuojamam soliariniam stiklui nustačius antisubsidijų muitus poveikis bendroms saulės energijos modulių sąnaudoms būtų mažesnis nei 1 %. Taip yra iš esmės dėl to, kad bendradarbiaujantys naudotojai didelį kiekį soliarinio stiklo perka iš Sąjungos gamintojų.
(333)
Taigi, nors galimai nustačius antisubsidijų muitus saulės energijos modulių žaliavų kainos greičiausiai šiek tiek padidėtų, palyginti su priešingu scenarijumi nenustačius muitų, nemanoma, kad muitai padarytų didelį neigiamą poveikį Sąjungos saulės energijos modulių pramonės sąnaudoms ir galutinėms kainoms.
(334)
Be to, kai kurie naudotojai jau naudojasi kitais tiekimo šaltiniais, pvz., Turkija ir Indija, ir antisubsidijų muitų nustatymas neigiamo poveikio jiems nepadarytų. Kiti naudotojai taip pat gali pradėti naudotis kitais tiekimo šaltiniais - trečiųjų šalių arba Sąjungos pramonės.
(335)
Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija atmeta kai kurių naudotojų pateiktus argumentus, kuriais prieštaraujama priemonių nustatymui.
5. Konkurencijos aspektai
(336)
Vienas importuotojas teigė, kad kai kurie Sąjungos gamintojai dalyvavo lakštinio stiklo (soliarinis stiklas - jo dalis) pasaulinio kartelio veikloje ir 2007 m. Europos Komisija jiems skyrė baudą, todėl jie antisubsidijų priemonę naudoja kaip būdą nuostoliams, patirtiems gavus baudą už dalyvavimą kartelio veikloje ir netekus Sąjungos rinkos dalies, kompensuoti. Be to, antisubsidijų muitais apribojus galimybes patekti į Sąjungos rinką Sąjungos gamintojai turėtų daugiau paskatų įsitraukti į kartelių veiklą arba imtis kitokių antikonkurencinių veiksmų gaminant produktus, kurių svertinis apimties poveikis Sąjungoje mažas, pvz., patalpų įrengimui skirtus produktus.
(337)
Šie argumentai turėtų būti atmesti. Pirma, Komisija pažymi, kad kartelis nustojo veikti 2007 m. Todėl kartelio veikla praeityje neturėjo poveikio pramonei nagrinėjamuoju laikotarpiu. Antra, karteliui nepriklausė nė vienas atrinktas Sąjungos gamintojas ir nė vienas dabartinis Sąjungos gamintojas, kurio pardavimo apimtis yra didžiausia. Trečia, manoma, kad nustačius bet kokius antisubsidijų muitus nebūtų padaryta jokio poveikio Sąjungos pramonės konkurenciniam elgesiui, nes, viena vertus, dėl to nepakistų Sąjungos rinkos struktūra, ir, antra vertus, bendrovės yra bendrai įsipareigojusios laikytis taikomų Sąjungos ir nacionalinių konkurencijos taisyklių, nepaisant to, ar muitai nustatyti, ar ne.
(338)
Vienas importuotojas taip pat teigė, kad nustačius muitus būtų padarytas neigiamas poveikis Sąjungos soliarinio stiklo skaidrintosios dangos rinkai. Šioje rinkoje, kurią importuotojas laiko susijusia rinka, svarbiausią vietą tariamai užima Sąjungos gamintojai ir nustačius priemones jų padėtis dar labiau sustiprėtų, o konkuruojančių skaidrintosios dangos tiekėjų padėtis pablogėtų. Be to, teigta, kad importuotojams buvo sunku gauti užsakymų iš Sąjungos gamintojų arba įvykdyti tokius užsakymus per pagrįstą laikotarpį pagrįstomis kainomis.
(339)
Skaidrintosios dangos rinka yra šiame tyrime nagrinėjama rinka, o ne susijusi rinka. Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos gamintojai, nepaisant palyginti didesnių jų taikomų kainų, per TL iš tiesų šioje rinkos nišoje buvo konkurencingi, nes rinkoje jų dengti produktai laikomi geresnės kokybės produktais. Tačiau nebuvo pateikta įrodymų, kad Sąjungos pramonė nepajėgtų patenkinti galimos padidėjusios skaidrintąja danga padengto soliarinio stiklo paklausos. Todėl šis argumentas turėtų būti atmestas.
(340)
Dėl teiginių, kad Sąjungos gamintojai atsisakė suteikti užsakymų arba kad užsakymus buvo sunku įvykdyti laiku pagrįstomis kainomis, pasakytina, kad kiekvienas gamintojas pats renkasi savo komercinę strategiją ir vykdo ją taip, kad toks gamintojas ar gamintojai neužimtų vyraujančios padėties susijusioje rinkoje. Sąjungos rinkoje yra pakankamai konkurencijos, kad būtų galima pakeisti tiekėją ir (arba) rinktis iš įvairių tiekėjų. Todėl šis argumentas taip pat turėtų būti atmestas.
6. Išvada dėl Sąjungos interesų
(341)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, padaryta išvada, kad remiantis visų šalių interesų vertinimu, dėl Sąjungos interesų importuojamam KLR kilmės soliariniam stiklui turėtų būti nustatytos galutinės priemonės.
G. KOMPENSACINĖS PRIEMONĖS
(342)
Atsižvelgiant į išvadas dėl subsidijavimo, jo padarytos žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų, reikėtų nustatyti galutines kompensacines priemones, kad būtų užkirstas kelias tolesnei žalai, kurią Sąjungos pramonei daro subsidijuotas importas.
1. Žalos pašalinimo lygis
(343)
Nustatant šių priemonių dydį buvo atsižvelgta į nustatytus subsidijų skirtumus ir muito dydį, kurio reikia Sąjungos gamintojų patiriamai žalai pašalinti, neviršijant nustatyto subsidijų skirtumo.
(344)
Apskaičiuojant muito dydį, kurio reikia žalingo subsidijavimo poveikiui pašalinti, laikyta, kad taikant bet kurias priemones Sąjungos pramonė turėtų galėti padengti gamybos sąnaudas ir gauti tokį ikimokestinį pelną, kurį tokios rūšies pramonė pagrįstai galėtų uždirbti įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. kai nėra subsidijuoto importo, parduodama panašų produktą Sąjungoje.
(345)
8,3 % apyvartos pelno dydis laikomas tinkamu mažiausiu dydžiu, kurį Sąjungos pramonė būtų galėjusi tikėtis gauti, jei nebūtų žalingo subsidijuoto importo. Šis pelno dydis nustatytas remiantis atrinktų Sąjungos gamintojų vidutiniu pelnu, gautu 2010 m., kai nagrinėjamojo produkto dar buvo importuojama nedaug, todėl įprastos konkurencijos sąlygos dar nebuvo iškraipytos.
(346)
Tuo remiantis buvo apskaičiuota nežalinga Sąjungos pramonės panašaus produkto kaina. Nežalinga kaina nustatyta pirmiau minėtą 8,3 % pelno dydį pridėjus prie atrinktų Sąjungos gamintojų gamybos sąnaudų per TL.
(347)
Tuomet remiantis atrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių KLR gamintojų vidutinės svertinės importo kainos, nustatytos skaičiuojant priverstinį kainų mažinimą ir tinkamai pakoreguotos atsižvelgiant į importo sąnaudas ir muitus, ir per TL Sąjungos gamintojų Sąjungos rinkoje parduoto panašaus produkto vidutinės svertinės nežalingos kainos palyginimu nustatyta, kiek reikia didinti kainą. Atlikus šį palyginimą gautas skirtumas išreikštas vidutinės svertinės CIF importo vertės procentine dalimi.
(348)
Po atskleidimo viena šalis nesutiko su pelno dydžiu, kuris buvo naudotas kaip tikslinis pelnas. Ji teigė, kad Komisija turėtų atsižvelgti į visus kitus veiksnius, kurie turėjo poveikio pelningumui per TL. Ji tvirtino, kad pagrįstas tikslinis pelnas galėtų būti ne didesnis kaip 5 %.
(349)
Komisija šį tvirtinimą atmeta dėl toliau nurodytų priežasčių. Naudotas tikslinis pelnas pagrįstas ne apytiksliais skaičiavimais, o faktiniu pelnu, kurį Sąjungos pramonė gavo, kol dėl subsidijuoto importo iš Kinijos nebuvo iškraipyta konkurencija. Komisija mano, kad tai yra pagrįstas pelnas, ir taip pat atsižvelgė į tai, kad padėtis rinkoje ne itin skyrėsi nuo padėties per TL, nekalbant apie subsidijuoto importo iš Kinijos poveikį. Šalies tvirtinimas šiuo klausimu, kad suvartojimas 2010 m. buvo daug didesnis nei 2012 m., yra neteisingas. Kaip nurodyta E skirsnio 2.3 dalyje, 2010 m. suvartojimo lygis atitiko 2012 m. suvartojimo lygį. Be to, 2010 m. Sąjungos pramonė didino pajėgumus, atsižvelgdama į numatomą didelį paklausos padidėjimą, ir tais metais tai neigiamai paveikė jos pelną. Pagaliau siūlomas 5 % tikslinis pelnas yra nepagrįstas jokiais duomenimis ar faktiniais skaičiavimais, todėl jis yra atmetamas.
2. Priemonės
(350)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, ir remiantis pagrindinio reglamento 15 straipsniu, importuojamam KLR kilmės soliariniam stiklui turėtų būti nustatytas galutinis kompensacinis muitas, kurio dydis prilygtų mažesniajam iš nustatytų subsidijų ar žalos skirtumų, vadovaujantis mažesniojo muito taisykle. Šiuo atveju turėtų būti nustatyta muito norma, kuri prilygtų nustatytam subsidijų skirtumų dydžiui.
(351)
Atsižvelgiant į aukštą eksportuojančių Kinijos gamintojų bendradarbiavimo lygį, visoms kitoms bendrovėms nustatytas didžiausio muito, nustatytino atitinkamai atrinktoms ar atliekant tyrimą bendradarbiaujančioms bendrovėms, dydžio muitas. Visoms kitoms bendrovėms nustatytas muitas bus taikomas toms bendrovėms, kurios atliekant tyrimą nebendradarbiavimo.
(352)
Priede išvardytoms neatrinktoms bendradarbiaujančioms Kinijos bendrovėms nustatoma atrinktoms bendrovėms nustatytų normų svertiniam vidurkiui lygi galutinė muito norma.
(353)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, nustatytos šios muitų normos:
Bendrovės pavadinimas
Subsidijų skirtumas
Žalos skirtumas
Kompensacinis muitas
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
39,3 %
3,2 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
26,2 %
17,1 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
42,1 %
12,8 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
17,1 %
16,7 %
Kitos I priede išvardytos bendradarbiaujančios bendrovės
12,4 %
33,2 %
12,4 %
Visos kitos bendrovės
17,1 %
42,1 %
17,1 %
(354)
Nurodytos kompensacinės priemonės nustatytos kaip ad valorem muitai, proporcingai pagal importo vertę.
(355)
Šiame reglamente nurodytos konkrečioms bendrovėms taikomos kompensacinio muito normos nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Todėl jos atitinka atliekant tyrimą nustatytą šių atrinktų bendrovių padėtį, joms nustatytų muitų normų vidurkį pritaikius neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms.
(356)
Todėl šios muito normos (kitaip nei muitas visos šalies mastu, taikomas visoms kitoms bendrovėms) taikomos tik tiems importuojamiems nagrinėjamosios šalies kilmės produktams, kuriuos pagamino bendrovės, t. y. konkretūs nurodyti juridiniai asmenys. Importuojamiems produktams, pagamintiems bet kurios kitos bendrovės, kurios pavadinimas konkrečiai nepaminėtas 1 straipsnyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, negali būti taikomos šios normos - jiems taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.
(357)
Visi prašymai taikyti konkrečiai bendrovei nustatytą kompensacinio muito normą (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įkūrus naują gamybos arba pardavimo subjektą) turėtų būti nedelsiant siunčiami Komisijai, nurodant visą svarbią informaciją, ypač informaciją apie bendrovės veiklos pasikeitimus, susijusius su gamyba ir pardavimu vidaus rinkoje bei eksportu, kuriuos lėmė, pvz., minėtas pavadinimo pasikeitimas arba gamybos ir pardavimo subjekto pasikeitimas. Prireikus reglamentas bus atitinkamai iš dalies keičiamas atnaujinant bendrovių, kurioms taikomos individualios muito normos, sąrašą.
(358)
Siekiant užtikrinti tinkamą kompensacinio muito taikymą, kitoms bendrovėms nustatyto dydžio muitas turėtų būti taikomas ne tik nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams, bet ir tiems gamintojams, kurie per TL neeksportavo į Sąjungą, nebent jie bendradarbiavo atliekant tyrimą.
(359)
Po atskleidimo skundo pateikėjas tvirtino, kad ad valorem antidempingo ir kompensaciniai muitai neveiksmingi, ir prašė, kad Komisija priemones nustatytų minimalios importo kainos (MIK) forma. Be to, keli naudotojai taip pat pasiūlė MIK. Šalių pateikti argumentai ir priežastys, kodėl Komisija atmetė šiuos prašymus, išdėstyti Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 470/2014 (24) (toliau - galutinis antidempingo reglamentas) 144-168 konstatuojamosiose dalyse.
(360)
Po atskleidimo trys atrinkti eksportuojantys gamintojai ir Henan Yuhua pasiūlė įsipareigojimus dėl kainos MIK forma. Komisija pasiūlytus įsipareigojimus atmetė dėl galutinio antidempingo reglamento 172-179 konstatuojamosiose dalyse nurodytų priežasčių.
(361)
Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka pagal pagrindinio reglamento 25 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės soliariniam stiklui, kurį sudaro grūdintas silikatinis lakštinis stiklas, kurio sudėtyje esančios geležies kiekis mažesnis kaip 300 ppm, laidumas saulės energijai didesnis nei 88 % (matuojant pagal AM1,5 300-2 500 nm), atsparumas karščiui yra iki 250 °C temperatūros (matuojant pagal EN 12150), atsparumas terminiam šokui yra Δ 150 K (matuojant pagal EN 12150), o mechaninis atsparumas ne mažesnis kaip 90 N/mm2 (matuojant pagal EN 1288-3), ir kurio KN kodas šiuo metu yra ex 7007 19 80, nustatomas galutinis kompensacinis muitas. Dengto (iš vienos arba abiejų pusių) soliarinio stiklo TARIC kodas yra 7007198019, nedengto soliarinio stiklo TARIC kodas - 7007198011.
2. Kompensacinio muito normos, taikomos 1 dalyje aprašyto produkto, kurį pagamino lentelėje išvardytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra šios:
Bendrovė
Kompensacinis muitas
Papildomas TARIC kodas
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
B945
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
B946
Kitos I priede išvardytos bendradarbiaujančios bendrovės
12,4 %
Visos kitos bendrovės
17,1 %
B999
3. Individualios kompensacinio muito normos, nustatytos 2 dalyje nurodytoms bendrovėms, taikomos tik tuo atveju, jei valstybių narių muitinėms pateikiama galiojanti komercinė sąskaita faktūra, atitinkanti II priede išdėstytus reikalavimus. Jeigu tokia sąskaita faktūra nepateikiama, taikomas visoms kitoms bendrovėms nustatytas muitas.
4. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
2 straipsnis
Jeigu kuris nors naujas eksportuojantis Kinijos Liaudies Respublikos gamintojas pateikia Komisijai pakankamai įrodymų, kad:
-
tiriamuoju laikotarpiu (2012 m. sausio 1 d.-2012 m. gruodžio 31 d.) į Sąjungą neeksportavo 1 straipsnio 1 dalyje aprašyto produkto,
-
jis nėra susijęs su jokiu Kinijos Liaudies Respublikos eksportuotoju ar gamintoju, kuriam taikomos šiuo reglamentu nustatytos priemonės,
-
faktiškai nagrinėjamąjį produktą eksportavo į Sąjungą po tiriamojo laikotarpio, kurio duomenimis remtasi nustatant priemones, arba turi neatšaukiamų sutartinių įsipareigojimų eksportuoti į Sąjungą didelį jo kiekį,
1 straipsnio 2 dalis gali būti iš dalies keičiama, naują eksportuojantį gamintoją priskiriant prie neatrinktų bendradarbiaujančių bendrovių, kurioms taikoma 12,4 % svertinė vidutinė muito norma.
3 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2014 m. gegužės 13 d.