PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 14. října 2014
o určení třetí země, kterou Komise považuje za nespolupracující třetí zemi podle nařízení Rady (ES) č. 1005/2008, kterým se zavádí systém Společenství pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu
(2014/715/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1005/2008 ze dne 29. září 2008, kterým se zavádí systém Společenství pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu, mění nařízení (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1936/2001 a (ES) č. 601/2004 a zrušují nařízení (ES) č. 1093/94 a (ES) č. 1447/1999 (1), a zejména na článek 31 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ÚVOD
(1)
Nařízením (ES) č. 1005/2008 (dále jen „nařízení o rybolovu NNN“) se zavádí systém Evropské unie pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu (dále jen „rybolov NNN“).
(2)
Kapitola VI nařízení o rybolovu NNN stanoví postup určení nespolupracujících třetích zemí, oznámení zemím určeným jako nespolupracující třetí země, vytvoření seznamu nespolupracujících zemí, vyškrtnutí ze seznamu nespolupracujících zemí, zveřejnění seznamu nespolupracujících zemí a veškerá mimořádná opatření.
(3)
Podle článku 31 nařízení o rybolovu NNN může Evropská komise určit třetí země, které považuje za nespolupracující země v boji proti rybolovu NNN. Třetí země může být určena jako nespolupracující třetí země, pokud neplní povinnosti, které jsou jí uloženy v rámci mezinárodního práva jako státu vlajky, státu přístavu, pobřežnímu státu nebo státu trhu, týkající se přijetí opatření pro předcházení, potírání a odstranění rybolovu NNN.
(4)
Určení nespolupracujících třetích zemí je založeno na přezkumu všech informací ve smyslu čl. 31 odst. 2 nařízení o rybolovu NNN.
(5)
V souladu s článkem 33 nařízení o rybolovu NNN může Rada stanovit seznam nespolupracujících zemí. Vůči těmto zemím se uplatní opatření stanovená v článku 38 nařízení o rybolovu NNN.
(6)
V souladu s čl. 20 odst. 1 nařízení o rybolovu NNN jsou státy vlajky, které jsou třetími zeměmi, povinné oznámit Komisi svá opatřeních pro provádění, kontrolu a vymáhání právních a správních předpisů a opatření pro zachování a řízení zdrojů, která musí rybářská plavidla dodržovat.
(7)
V souladu s čl. 20 odst. 4 nařízení o rybolovu NNN Komise administrativně spolupracuje s třetími zeměmi v oblastech týkajících se provádění ustanovení tohoto nařízení o osvědčení o úlovku.
(8)
V souladu s článkem 32 nařízení o rybolovu NNN oznámila Komise rozhodnutím ze dne 15. listopadu 2012 (2) (rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012) osmi třetím zemím, že zvažuje možnost, že budou určeny jako nespolupracující třetí země na základě nařízení o rybolovu NNN.
(9)
Ve svém rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 Komise uvedla informace o základních skutečnostech a faktorech, z nichž toto předběžné určení vychází.
(10)
Dne 15. listopadu 2012 Komise v samostatných dopisech rovněž oznámila osmi třetím zemím skutečnost, že zvažuje možnost, že budou určeny jako nespolupracující třetí země. K těmto dopisům bylo připojeno rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012.
(11)
Komise v těchto dopisech zdůraznila, že s cílem zabránit, aby byly dotčené třetí země určeny a navrženy pro oficiální zařazení na seznam jako nespolupracující třetí země podle článků 31 a 33 nařízení o rybolovu NNN, se tyto země vyzývají, aby v úzké spolupráci s Komisí vypracovaly a provedly akční plán k nápravě nedostatků uvedených v rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012. Včasným a účinným prováděním akčního plánu mohou dotčené země předejít situaci, kdy budou určeny jako nespolupracující třetí země a kdy bude předložen návrh na jejich zařazení na konečný seznam.
(12)
V důsledku toho Komise vyzvala osm dotčených třetích zemí, aby: i) přijaly všechna opatření nezbytná k provedení opatření uvedených v akčních plánech, které Komise navrhla, ii) vyhodnotily provádění opatření uvedených v akčních plánech, které Komise navrhla, iii) zasílaly Komisi každých šest měsíců podrobné zprávy s hodnocením provádění každého opatření, mimo jiné z hlediska jejich individuální a/nebo celkové účinnosti při zajišťování plně vyhovujícího systému pro kontrolu rybolovu.
(13)
Osm dotčených třetích zemí dostalo možnost odpovědět písemně na otázky výslovně uvedené v rozhodnutí Komise, stejně jako na další relevantní informace. To umožnilo uvedeným zemím předložit doklady k vyvrácení nebo doplnění skutečností uvedených v rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 nebo případně přijmout akční plán ke zlepšení stavu a opatření k nápravě této situace. Těmto osmi zemím bylo zaručeno právo na vyžádání nebo poskytnutí dodatečných informací.
(14)
Komise proto prostřednictvím svého rozhodnutí a dopisů ze dne 15. listopadu 2012 zahájila s těmito osmi třetími zeměmi dialog a uvedla, že za dostatečné období, aby se v této záležitosti v zásadě dosáhlo dohody, považuje období šesti měsíců.
(15)
Komise nadále vyhledávala a ověřovala všechny informace, které považovala za nezbytné. Ústní a písemné připomínky předložené těmito osmi třetími zeměmi v návaznosti na rozhodnutí Komise ze dne 15. listopadu 2012 byly zváženy a zohledněny. Uvedených osm zemí bylo o úvahách Komise průběžně informováno buď ústně, nebo písemně.
(16)
Šrílanské demokratické socialistické republice (dále jen „Šrí Lanka“) se nepodařilo vyvrátit skutečnosti uvedené Komisí ani realizovat akční plán k nápravě dané situace.
(17)
Toto prováděcí rozhodnutí Komise, které určuje Šrí Lanku jako třetí zemi, kterou Komise považuje za nespolupracující v boji proti rybolovu NNN, je výsledkem šetření a dialogu, které proběhly v souvislosti s prováděním nařízení o rybolovu NNN. Tento proces probíhal v souladu s hmotněprávními a procesními požadavky stanovenými v tomto nařízení, které se týkámimo jiné povinností třetí země, které pro ně jakožto státy vlajky, přístavu, trhu nebo pobřežní státy vyplývají z mezinárodního práva v oblasti předcházení, potírání a odstranění rybolovu NNN.
(18)
Z prováděcího rozhodnutí Komise, které určuje Šrí Lanku jako třetí zemi, kterou Komise považuje za nespolupracující v boji proti rybolovu NNN, vyplývají důsledky uvedené v čl. 18 odst. 1 písm. g) nařízení o rybolovu NNN.
2. POSTUP VŮČI ŠRÍ LANCE
(19)
Dne 15. listopadu 2012 oznámila podle článku 32 nařízení NNN Komise Šrí Lance, že zvažuje možnost určit Šrí Lanku jako nespolupracující třetí zemi (3).
(20)
Komise vyzvala Šrí Lanku, aby v úzké spolupráci s jejími útvary vypracovala akční plán k nápravě nedostatků uvedených v rozhodnutí Komise ze dne 15. listopadu 2012.
921)
Hlavní nedostatky, které Komise v navrhovaném akčním plánu shledala, souvisely s několika případy nesplnění povinností vyplývajících z mezinárodního práva, které se týkaly zejména přijetí vhodného právního rámce, absence přiměřeného a účinného sledování, pozorovacího programu, odrazujícího sankčního systému a řádného provádění systému osvědčování úlovků. Další zjištěné nedostatky se obecněji vztahují k dodržování mezinárodních závazků, včetně doporučení a usnesení regionálních organizací pro řízení rybolovu. Bylo rovněž zjištěno nedodržování doporučení a usnesení příslušných orgánů, např. Mezinárodního akčního plánu Organizace spojených národů proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu (IPOA-NNN). Nedodržování nezávazných doporučení a usnesení však bylo považováno pouze za podpůrný důkaz, a nikoli za základ pro určení.
(22)
Podáním ze dne 14. prosince 2012 informovala Šrí Lanka Komisi o institucionálních opatřeních přijatých k odstranění nedostatků uvedených v navrhovaném akčním plánu.
(23)
Šrí Lanka předložila písemné připomínky dne 31. prosince 2012 a 4. ledna 2013.
(24)
Dopisem ze dne 7. února 2013 požádala Komise Šrí Lanku, aby poskytla aktualizované informace o klíčových oblastech navrhovaného akčního plánu.
(25)
Dne 13. března 2013 předložily šrílanské orgány tyto dokumenty: i) průvodní dopis a vysvětlující dopis; ii) aktualizované údaje o časovém harmonogramu všech opatření, která má Šrí Lanka přijmout; iii) aktualizované informace o klíčových oblastech navrhovaného akčního plánu; iv) národní akční plán pro boj proti rybolovu NNN na rok 2013; v) aktualizace administrativních postupů a pokynů pro používání osvědčení o úlovku; vi) rozpočtové prostředky na rok 2013 pro zřízení pobočky divize kontroly kvality ministerstva rybolovu a rozvoje vodních zdrojů; vii) návrhy znění revidovaných právních předpisů týkající se plnění právních povinností, sledování zámořského loďstva a odrazujících sankcí; viii) programy na zvýšení informovanosti provozovatelů o systému osvědčování úlovků; xi) kontrolní systém a x) pokyny pro postupy k prošetření činností NNN na volném moři.
(26)
Technické konzultace mezi Komisí a Šrí Lankou se uskutečnily dne 17. dubna 2013 v Bruselu. Během tohoto setkání orgány Šrí Lanky předložily Komisi svůj nový národní akční plán pro boj proti rybolovu NNN stejně jako plánovaná opatření na zlepšení křížové kontroly údajů uvedených v osvědčení o úlovku a zahájily revizi právního rámce.
(27)
Ve svém podání ze dne 30. května 2013 a ze dne 3. června 2013 Šrí Lanka zdůraznila své odhodlání včasně provádět cestovní mapu, kterou vypracovala, a zároveň přijala legislativní změny k posílení opatření k zákazu rybolovu NNN a zahájila postup zadávání veřejných zakázek na systém sledování plavidel (VMS).
(28)
Na základě pokroku zjištěného v období od listopadu 2012 do začátku června 2013 informovala Komise v dopise ze dne 11. června 2013 Šrí Lanku, že za účelem dosažení konkrétních výsledků při řešení nedostatků uvedených v rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 a za účelem dokončení potřebných opatření prodlouží Komise dialog se Šrí Lankou o dalších devět měsíců - do 28. února 2014. Po tomto dopise Komise dne 20. června 2013 zaslala aktualizovaný návrh akčního plánu.
(29)
Šrí Lanka předložila dne 22. srpna 2013 zprávu o pokroku za období od 31. května 2013 do 15. srpna 2013, po které dne 28. října 2013 následovalo podání s informacemi o postupu přijímání novelizovaných právních předpisů.
(30)
Komise navštívila dotčené šrílanské orgány ve dnech 28.-30. ledna 2014. Tyto orgány byly informovány o vývoji situace v souladu s rozhodnutím ze dne 15. listopadu 2012 a navrhovaným akčním plánem. Během návštěvy Komise měly šrílanské orgány možnost učinit prohlášení a poskytnout příslušnou dokumentaci v reakci na rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 a informovat Komisi o nejnovějším vývoji, pokud jde o pokrok akčního plánu.
(31)
Šrí Lanka podala další zprávu o pokroku dne 27. března 2014 za období 16. srpna 2013 až 21. března 2014, v jejímž rámci předložila tyto dokumenty: i) aktualizované informace o klíčových oblastech navrhovaného akčního plánu; ii) aktualizovaný harmonogram provádění národního akčního plánu boje proti rybolovu NNN; iii) dopisy ministerstva rybolovu a rozvoje vodních zdrojů ministerstvu zahraničních věcí se žádostí o přistoupení k dohodě FAO o dodržování opatření a šetření státních příslušníků podílejících se na rybolovné činnosti NNN pod vlajkami jiných států; iv) žádost o financování systému VMS a doklad o požadavku na transpondér; v) informace o zvyšování povědomí a vi) vzorky revidovaného deníku rybolovu na rok 2014 a plán kontroly v přístavech zaměřené na rybářská plavidla pro hlubinný rybolov a rybolov na volném moři. Informace se rovněž týkaly přijetí revidovaného zákona o rybolovu šrílanským parlamentem dne 5. listopadu 2013. Šrí Lanka podala dne 1. srpna 2014 dodatečnou zprávu o pokroku, která se vztahovala na období do července 2014 a která kromě aktualizovaných informací o klíčových oblastech navrhovaného akčního plánu a aktualizovaného harmonogramu provádění národního akčního plánu boje proti rybolovu NNN obsahovala též dopis ministerstva zahraničních věcí ministerstvu rybolovu a rozvoje vodních zdrojů, v němž bylo uvedeno, že opis listiny o přijetí pro přistoupení k dohodě FAO o dodržování opatření bude předložen po přistoupení; a zpráva dále zahrnovala žádost určenou generálnímu prokurátorovi na zavedení větších sankcí do stávajících právních předpisů, dva dopisy od navrhovatelů právních předpisů obsahující revidované návrhy předpisů o rybolovných operacích na volném moři a o shromažďování údajů o úlovku, jakož i shrnutí programů na zvyšování informovanosti kapitánů na volném moři a prováděcí zprávu pro IOTC o regionálním programu pozorovatelů. Dne 29. srpna 2014 poskytla Šrí Lanka dodatečné informace, v nichž vysvětlila, jaký posun učinila ve vztahu ke zjištěným nedostatkům (jednalo se o návrhy předpisů o rybolovných operacích na volném moři a o shromažďování údajů o úlovku, informační oběžník o sankcích, informace o programech pozorovatelů a o kontrolních programech, jakož i o informace o pokroku při nápravě zjištěných nedostatků). Ve dnech 18. a 19. září 2014 poskytla Šrí Lanka nové informace, které potvrzovaly přijetí předpisů o rybolovných operacích na volném moři a o shromažďování údajů o úlovku, úvahy ve vnitřní činnosti za účelem vypracování kabinetního memoranda o odrazujícím sankčním systému, úvahy za účelem splnění povinností vůči IOTC, informace o lodním deníku, výskytu kontrol a pozorovatelů a informace o možném částečném postupném zavádění transpondérů VMS na paluby šrílanských rybářských plavidel v období od ledna 2015 do srpna 2015 (ačkoliv smlouva s dodavatelem nebyla dosud podepsána ani provedena).
(32)
Komise nadále vyhledávala a ověřovala všechny informace, které považovala za nezbytné. Byly zváženy a zohledněny ústní a písemné připomínky předložené Šrí Lankou v návaznosti na rozhodnutí Komise ze dne 15. listopadu 2012 a Šrí Lanka byla zároveň průběžně informována buď ústně, nebo písemně o úvahách Komise.
(33)
S ohledem na získané poznatky, jak je uvedeno v 34. až 67. bodě odůvodnění, je Komise přesvědčena, že oblasti, které byly v rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 popsány jako problematické a nedostatečné, Šrí Lanka nevyřešila uspokojivým způsobem. Šrí Lanka rovněž neprovedla v plném rozsahu opatření navrhovaná v průvodním akčním plánu.
3. URČENÍ ŠRÍ LANKY JAKO NESPOLUPRACUJÍCÍ TŘETÍ ZEMĚ
(34)
V souladu s čl. 31 odst. 3 nařízení o rybolovu NNN Komise přezkoumala, zda Šrí Lanka dodržovala své mezinárodní závazky jakožto stát vlajky, přístavu, trhu nebo pobřežního státu v souladu se zjištěními uvedenými v rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 a příslušnými informacemi, které poskytla Šrí Lanka, s navrhovaným akčním plánem, stejně jako s opatřeními, která byla přijata k nápravě situace. Pro účel tohoto přezkumu Komise vzala v úvahu parametry uvedené v čl. 31 odst. 4 až 7 nařízení o rybolovu NNN.
3.1. Opakující se rybolov NNN (čl. 31 odst. 4 písm. a) nařízení o rybolovu NNN)
(35)
Jak bylo uvedeno v 292. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012, Komise zjistila, že Šrí Lanka nemá právní předpisy umožňující vydávání povolení k rybolovu na volném moři.
(36)
Jak je uvedeno v 296. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012, třináct plavidel Šrí Lanky bylo zařazeno do návrhu seznamu plavidel provádějících rybolov NNN vedeného Komisí pro tuňáky Indického oceánu (IOTC), protože byla zachycena při rybolovu v rozporu s opatřeními pro zachování a řízení zdrojů IOTC. Od rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 Šrí Lanka nezakázala svým plavidlům provádět nezákonný rybolov na volném moři ani bezodkladně nepřijala právní předpisy umožňující rybolov na volném moři a vydávání povolení k rybolovu na volném moři, aby tak zabránila nezákonnému rybolovu svými rybářskými plavidly. Šrí Lanka místo toho 5. listopadu 2013 konečně přijala revidovaný zákon o rybolovu umožňující rybolov na volném moři. Byly vypracovány prováděcí právní předpisy pro vydávání povolení pro plavidla na volném moři, jež byly přijaty v září 2014, ovšem (podle podání příslušných orgánů) nebyly dosud provedeny. Šrí Lanka rovněž omezila počet plavidel působících v IOTC z 3 307 na 1 758, tato plavidla však stále provádí rybolov na základě správního povolení pro rybolov na volném moři, a nikoli na základě zákonného povolení. V tomto ohledu je třeba připomenout, že v souladu s čl. 18 odst. 3 písm. b) bodem ii) Dohody Organizace spojených národů o rybích populacích (4) (UNFSA) musí stát vlajky přijmout opatření zakazující jeho plavidlům rybolov na volném moři, pokud nemají řádné povolení nebo schválení k provádění rybolovu. Uvedená situace jednoznačně dokládá, že Šrí Lanka nepostupuje v souladu se svou mezinárodní právní odpovědností jakožto státu vlajky.
(37)
Od vydání rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 byla podle informací získaných IOTC (5) v roce 2013 pobřežními státy zachycena tři plavidla plující pod šrílanskou vlajkou - Malshiri No. 1, Gold Marine 5 a Lakpriya 2, která pravděpodobně prováděla rybolov NNN. Připomíná se, že podle čl. 18 odst. 1 a 2 dohody UNFSA je stát vlajky odpovědný za svá plavidla provozovaná na volném moři. Kromě toho v souladu s článkem 118 Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu (UNCLOS) musí státy spolupracovat na zachování a řízení živých zdrojů; tuto povinnost jednoznačně narušuje přítomnost loďstva v IOTC bez zákonného povolení k rybolovu, které tak provádí rybolov NNN ve smyslu definice v článku 2 nařízení o rybolovu NNN.
(38)
V roce 2013 bylo navíc během kontroly při tranzitu přes území výlučné ekonomické zóny (EEZ) pobřežního státu zjištěno, že 13 dalších šrílanských plavidel nesplňuje opatření pro zachování a řízení živých zdrojů IOTC. Komise se domnívá, že pokračující rybolov prováděný plavidly Šrí Lanky, který je v rozporu s opatřeními pro zachování a řízení IOTC, představuje jednoznačný doklad, že Šrí Lanka neplní své povinnosti, které pro ni jako pro stát vlajky vyplývají z mezinárodního práva, jak je uvedeno v 37. bodě odůvodnění.
(39)
Situace rovněž dokládá neschopnost Šrí Lanky zajistit, aby se rybářská plavidla oprávněná plout pod její vlajkou nezapojovala do rybolovu NNN ani tento rybolov nepodporovala, což je v rozporu s bodem 34 IPOA-NNN, ve kterém se stanoví, že státy by měly zajistit, aby se rybářská plavidla oprávněná plout pod jejich vlajkou nezapojovala do rybolovu NNN ani tento rybolov nepodporovala. Kromě toho je existence plavidel plujících pod šrílanskou vlajkou, jak je uvedeno v 36. až 38. bodě odůvodnění, rovněž známkou nesplnění povinností ze strany Šrí Lanky vyplývajících z čl. 19 odst. 1 a 2 dohody UNFSA, kde se stanoví, že stát vlajky musí zajistit, aby plavidla plující pod jeho vlajkou dodržovala předpisy pro zachování a řízení zdrojů regionálních organizací pro řízení rybolovu.
(40)
Komise rovněž zjistila, že Šrí Lanka nemůže přijmout vhodná opatření k zabránění opakujícímu se rybolovu NNN kvůli nedostatkům ve svém právním rámci. Komise proto v rámci akčního plánu navrhla, aby byl proveden přezkum právního rámce pro zajištění dodržování mezinárodních závazků ve vztahu k volnému moři, a to za účelem odstranění nedostatku příslušných provozních prostředků určených k účinnému sledování šrílanského zámořského loďstva a vytvoření odrazujícího sankčního systému.
(41)
Jak již bylo uvedeno v 36. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, Šrí Lanka přijala v listopadu 2013 revidovaný zákon o rybolovu umožňující jejím plavidlům provádět rybolov mimo výlučnou ekonomickou zónu Šrí Lanky. Avšak zákon potřebný pro provádění systému udělování povolení pro rybolov na volném moři je stále ve fázi návrhu, a proto není použitelný. Povolení jsou v současné době vydávána na základě správních rozhodnutí, bez předchozího vymezení postupů a nesystémovým způsobem. Kromě toho revidovaný zákon o rybolovu rovněž stanoví větší sankce za rybolov NNN, které by mohly být považovány za odrazující, pouze pro část šrílanského zámořského loďstva (zejména pro malé lodě, které loví mimo šrílanskou výlučnou ekonomickou zónu a pro které by mohly být sankce považovány za vhodné vzhledem k omezené rybolovné kapacitě těchto plavidel). Avšak šrílanská flotila větších plavidel (o délce větší než 24 m) se v letech 2013 a 2014 rozrostla a výši sankcí, které stanoví nový zákon o rybolovu pro tuto část flotily, nelze již považovat za odrazující; rybolovná kapacita těchto plavidel je 10-20krát větší než u menších plavidel. Současné právní předpisy (6) počítají s maximální pokutou ve výši 8 429 EUR (1 500 000 LKR (7)), kterou nelze považovat za účinnou z hlediska zajištění dodržování opatření a odrazování od jejich dalšího porušování a která nepřipraví pachatele o výhody vyplývající z jejich nezákonné činnosti. Výši těchto sankcí nelze pokládat za splňující požadavky čl. 19 odst. 2 dohody UNFSA, v němž se mimo jiné stanoví, že sankce by měly být dostatečně přísné a měly by připravovat pachatele o zisky vyplývající z jejich nezákonné činnosti. Komise se proto domnívá, že sankční systém zavedený Šrí Lankou je zjevně nepřiměřený a jednoznačně neodpovídá závažnosti možných porušení pravidel, možnému dopadu porušení pravidel na zdroje a případnému prospěchu, který může z takové nezákonné činnosti vyplývat.
(42)
Opatření přijatá Šrí Lankou jsou proto s ohledem na její povinnosti státu vlajky nedostatečná pro dosažení souladu s článkem 118 úmluvy UNCLOS a s články 18, 19 a 20 dohody UNFSA.
(43)
Vzhledem k 292. až 299. bodu odůvodnění rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 a vzhledem k vývoji po 15. listopadu 2012 zastává Komise názor, že na základě ustanovení čl. 31 odst. 3 a čl. 31 odst. 4 písm. a) nařízení o rybolovu NNN neplní Šrí Lanka povinnosti, které pro ni jako pro stát vlajky vyplývají z mezinárodního práva ohledně plavidel provádějících rybolov NNN a rybolovu NNN prováděného rybářskými plavidly plujícími pod její vlajkou nebo jejími státními příslušníky, a nepřijala dostatečná opatření, aby čelila doloženému a opakujícímu se rybolovu NNN prováděnému plavidly, která dříve plula pod její vlajkou.
3.2. Špatná spolupráce a nepřijetí donucovacích opatření (čl. 31 odst. 5 písm. b), c) a d) nařízení o rybolovu NNN)
(44)
Jak je popsáno v 302. až 311. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012, Komise provedla analýzu toho, zda Šrí Lanka účinně spolupracuje s Komisí na vyšetřování rybolovu NNN a s ním spojených činností.
(45)
Pokud jde o plavidla uvedená v 293. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012, Šrí Lanka byla - jak vyplývá z 296. bodu odůvodnění uvedeného rozhodnutí - povinna podávat každý měsíc zprávy o opatřeních přijatých vůči těmto plavidlům. Tyto zprávy byly předloženy pouze v 9 z 12 měsíců v roce 2013 a pouze ve 2 ze 4 měsíců v roce 2014. V rozporu s ustanoveními článku 20 dohody UNFSA, podle kterého musí státy spolupracovat buď přímo, nebo prostřednictvím regionálních organizací pro řízení rybolovu, aby zajistily dodržování opatření pro zachování a řízení zdrojů přijatá regionálními organizacemi pro řízení rybolovu a jejich vymáhání, Šrí Lanka nesplnila své povinnosti vyplývající z mezinárodního práva, pokud jde o mezinárodní spolupráci a donucování.
(46)
Jak je uvedeno v 302. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 a výše v 45. bodě odůvodnění, Šrí Lanka nesplnila své povinnosti vůči IOTC měsíčně podávat zprávy v souvislosti s 13 šrílanskými plavidly, u nichž se předpokládá, že jsou zapojena do rybolovu NNN, která však nejsou zařazena na seznam IOTC. Šrí Lanka proto neprokázala splnění podmínek čl. 94 odst. 2 písm. b) úmluvy UNCLOS, v němž se stanoví, že stát vlajky přejímá pod svou jurisdikci v rámci svých vnitrostátních právních předpisů každé plavidlo plující pod jeho vlajkou, jeho velitele, důstojníky i posádku.
(47)
Komise dále zkoumala, jak je uvedeno v 306. až 307. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012, zda Šrí Lanka přijala účinná donucovací opatření vůči provozovatelům plavidel odpovědným za provádění rybolovu NNN a zda byly použity dostatečně přísné sankce, aby připravily pachatele o zisky vyplývající z tohoto rybolovu.
(48)
Jak bylo vysvětleno v 41. bodě odůvodnění v návaznosti na rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012, na Šrí Lance nebyl zaveden odrazující sankční systém pro segment velkých plavidel šrílanské flotily. Stávající soubor sankcí není v souladu s požadavky čl. 19 odst. 2 dohody UNFSA, v němž se mimo jiné stanoví, že sankce by měly být dostatečně přísné a měly by připravovat pachatele o zisky vyplývající z jejich nezákonné činnosti.
(49)
Dostupné důkazy stále potvrzují, že Šrí Lanka neplní své povinnosti podle mezinárodního práva, co se týče účinných donucovacích opatření. V tomto ohledu, jak bylo vysvětleno v 36. až 38. bodě odůvodnění, pokračující rybolov prováděný plavidly Šrí Lanky, který je v rozporu s opatřeními pro zachování a řízení IOTC, svědčí o tom, že Šrí Lanka neplní povinnosti vůči svým plavidlům provádějícím činnost na volném moři, jak je stanoveno v čl. 18 odst. 1 a 2 dohody UNFSA.
(50)
Jak bylo zdůrazněno v 309. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012, úroveň rozvoje Šrí Lanky nelze považovat za činitel narušující schopnost příslušných orgánů spolupracovat s ostatními zeměmi a usilovat o vymáhání. Vyhodnocení konkrétních překážek rozvoje je dále uvedeno v 65. až 67. bodě odůvodnění.
(51)
Opatření přijatá Šrí Lankou jsou proto s ohledem na její povinnosti státu vlajky nedostatečná pro dosažení souladu s čl. 94 odst. 2 písm. b) úmluvy UNCLOS a s články 18 a 19 dohody UNFSA.
(52)
S ohledem na 302. až 311. bod odůvodnění rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 a vývoj po 15. listopadu 2012 se Komise domnívá, že v souladu s čl. 31 odst. 3 a čl. 31 odst. 5 písm. b), c) a d) nařízení o rybolovu NNN Šrí Lanka neplní povinnosti, které jsou jí uloženy v rámci mezinárodního práva jako státu vlajky v souvislosti se spoluprací a donucovacími opatřeními.
3.3. Nedodržování mezinárodních pravidel (čl. 31 odst. 6 nařízení o rybolovu NNN)
(53)
Jak je popsáno v 314. až 334. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012, Komise provedla analýzu veškerých důležitých informací týkajících se statusu Šrí Lanky jako smluvní strany IOTC. Komise proto provedla analýzu veškerých informací, které považovala za důležité ve vztahu k dohodě Šrí Lanky o uplatňování opatření na zachování a řízení přijatých komisí IOTC v návaznosti na rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012.
(54)
Připomíná se, že od rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 vydala komise IOTC výroční zprávy o plnění požadavků pro léta 2013 (8) a 2014 (9), z nichž vyplývá, že v letech 2012 a 2013 Šrí Lanka požadavky stále neplnila nebo je plnila jen částečně.
(55)
Pokud jde o zprávu o plnění požadavků pro rok 2013, Šrí Lanka nepředložila některé z požadovaných informací v oblasti statistiky a některých opatření pro zachování a řízení.
(56)
Zejména, pokud jde o usnesení IOTC 10/08 (10) o seznamu aktivních plavidel, Šrí Lanka neposkytla informace o mezinárodní rádiové volací značce pro každé plavidlo. Pokud jde o usnesení IOTC č. 06/03 (11) o přijetí systému sledování plavidel (VMS), Šrí Lanka nevybavila svá plavidla o celkové délce větší než 15 metrů systémy VMS a nevybudovala středisko pro sledování rybolovu (FMC). Šrí Lanka rovněž nepředložila povinnou zprávu o pokroku systému VMS. Pokud jde o usnesení IOTC 10/02 (12) o povinných statistických požadavcích, Šrí Lanka neposkytla údaje o četnosti a velikosti pro pobřežní rybolov a údaje o nominálních odlovech, údaje o úlovku a intenzitě rybolovu a četnosti a velikosti podle normy požadované tímto usnesením pro pobřežní rybolov, hladinný lov a rybolov pomocí dlouhých lovných šňůr. Pokud jde o usnesení IOTC 05/05 (13) o předkládání údajů týkajících se žraloků, tyto požadavky splnila Šrí Lanka jen částečně, protože údaje o úlovcích pro tenatové sítě a dlouhé lovné šňůry jsou uvedeny společně.Pokud jde o usnesení IOTC 12/05 (14) o překládkách v přístavu, nepředložila Šrí Lanka povinnou zprávu.Pokud jde o usnesení IOTC 11/04 o pozorovatelích (15), Šrí Lanka neprovedla regionální programy pozorovatelů, jak požaduje toto usnesení. Šrí Lanka zejména nevytvořila program pozorovatelů v povinném rozsahu 5 % na moři pro plavidla delší než 24 metrů a neplní povinnosti pozorovatelů podávat zprávy.
(57)
Pokud jde o zprávu o plnění požadavků pro rok 2014, Šrí Lanka nepředložila některé z požadovaných informací v oblasti statistiky a některých opatření pro zachování a řízení.
(58)
Zejména, pokud jde o usnesení IOTC 13/02 (16),Šrí Lanka nepřijala právní a správní předpisy, které by stanovily povinné označování vybavení. Pokud jde o usnesení IOTC 13/08 (17), Šrí Lanka nepředložila plán řízení pro lovná zařízení s uzavíracím mechanismem (FAD) ani nebyla přijata žádná právní a správní opatření pro osm plavidel lovících košelkovými nevody v souladu s požadavky usnesení IOTC 12/13 (18). V roce 2014 opět ve vztahu k usnesení 06/03 (19) Šrí Lanka nevybavila svá plavidla o celkové délce větší než 15 metrů systémy VMS a nevybudovala středisko pro sledování rybolovu (FMC) ani nepředložila povinnou zprávu o pokroku systému sledování plavidel (VMS).Pokud jde o usnesení IOTC 10/02 o povinných statistických údajích, neoznámila Šrí Lanka údaje o nominálních odlovech, údaje o úlovku a intenzitě rybolovu a četnosti a velikosti podle normy požadované tímto usnesením.Pokud jde o usnesení IOTC 13/06 (20) a 12/04 (21), Šrí Lanka neprovedla zákaz lovu žraloka dlouhoploutvého ani nezavedla pro plavidla lovící košelkovými nevody povinné vybavení podběráky a pro plavidla používající dlouhé lovné šňůry povinné vybavení nástroji na odříznutí lovné šňůry a vyjmutí háčku. V roce 2014 Šrí Lanka opět ve vztahu k usnesení 11/04 (22) neprovedla programy pozorovatelů, jak požaduje toto usnesení.Šrí Lanka zejména nevytvořila program pozorovatelů v povinném rozsahu 5 % na moři pro plavidla delší než 24 metrů a neplní povinnosti pozorovatelů podávat zprávy. Pokud jde o usnesení IOTC 10/10 (23), Šrí Lanka neposkytla zprávu o dovozu, vykládce a překládce tuňáka a produktů z příbuzných druhů ryb v přístavech.
(59)
Neposkytnutí informací, které požaduje IOTC, a nesplnění povinností IOTC podle 56. a 58. bodu odůvodnění ze strany Šrí Lanky je dokladem toho, že Šrí Lanka nesplnila povinnosti státu vlajky stanovené v úmluvě UNCLOS a v dohodě UNFSA. Zejména neposkytnutí včasných statistických informací, informací o systému VMS, o úlovku a intenzitě, překládkách v přístavu, programu pozorovatelů oslabuje schopnost Šrí Lanky plnit své povinnosti v souladu s články 117 a 118 úmluvy UNCLOS. Tyto články stanoví povinnosti státu přijmout pro své státní příslušníky opatření na zachování živých zdrojů na volném moři a spolupracovat na opatřeních pro zachování a řízení živých zdrojů v oblasti volného moře.
(60)
Jak je uvedeno v 322. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012, během návštěvy Komise na Šrí Lance v listopadu 2010 byla zjištěna řada dalších skutečností, a to zejména pokud jde o chybějící systém VMS a právní předpisy pro podávání zpráv o úlovcích. V 319. a 321. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 jsou v důsledku zpráv o plnění požadavků IOTC pro léta 2011 a 2012 uvedeny další skutečnosti týkající se například chybějícího programu pozorovatelů a špatného podávání zpráv o plavidlech a státních příslušnících, u nichž bylo zjištěno zapojení do rybolovu NNN.V tomto ohledu z informací předložených šrílanskými orgány ve vztahu k právním předpisům v oblasti rybolovu na volném moři, vytvoření funkčního systému VMS, spolehlivého programu pozorovatelů a k evidenci úlovků a podávání zpráv o úlovcích vyplynulo, že orgány nezajistily účinnou a účelnou kontrolu a sledování plavidel plujících pod vlajkou Šrí Lanky v souladu s mezinárodními závazky. Šrí Lanka, jak je uvedeno v 36., 40. a 41. bodě odůvodnění, byla především vyzvána, aby vypracovala podrobný právní rámec umožňující rybolov na volném moři společně s povoleními k rybolovu na volném moři a aby splnila usnesení IOTC, a to zejména pokud jde o sledování, kontrolu a dohled nad vlastní flotilou, včetně systému VMS, lodního deníku a systému podávání zpráv o úlovcích a programu pozorovatelů.Pokud jde o právní předpisy v oblasti rybolovu na volném moři, byl změněn zákon o rybolovu, aby umožňoval rybolov na volném moři, a bylo navrženo prováděcí nařízení k vydávání povolení, jež bylo nakonec přijato v září 2014. Jelikož však bylo dané prováděcí nařízení přijato až v září 2014 a nedostává se informací o tom, jak bude provedeno, jsou v současnosti vydávána pouze administrativní povolení, přičemž šrílanská plavidla jsou provozována bez systému VMS. Pokud jde o regionální program pozorovatelů, z dokumentů poskytnutých šrílanskými orgány vyplynulo, že i přes výběr a přijetí několika inspektorů nebude velká část loďstva pokryta z důvodu malého počtu inspektorů (45) v poměru k velkému počtu plavidel (1 758 v rejstříku plavidel IOTC). Šrí Lanka však nepředložila žádné návrhy na řešení tohoto vážného problému v kontextu IOTC, v důsledku kterého není odpovídajícím způsobem zajištěno pokrytí loďstva plujícího pod šrílanskou vlajkou na volném moři kvůli nedostatečným prostředkům pro inspekci.V tomto ohledu je třeba připomenout, že Šrí Lanka má vážné problémy při vykazování údajů pro IOTC, což ohrožuje schopnost země vykonávat povinnosti státu vlajky.
(61)
Pokud jde o systém VMS, jak je uvedeno v 316., 321. a 322. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 a v 60. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, Komise připomíná různé problémy, na které upozorňuje IOTC. V návaznosti na rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 Šrí Lanka uvedla, že se nachází v procesu zavádění systému VMS. Předložila Komisi právní předpisy prokazující požadavek na transpondér na palubě od 1. listopadu 2011 a uvedla, že už byl vybrán poskytovatel služeb. Nebylo však zajištěno financování a jednání mezi šrílanskými orgány a příslušnými finančními institucemi probíhají už déle než 18 měsíců. Jednání se týkají podmínek úvěru na nákup a instalaci FMC a poskytování finanční pomoci provozovatelům při instalaci a provozování systému VMS v přiměřené lhůtě pro celou flotilu provádějící rybolov na volném moři. V důsledku toho není na Šrí Lance zřízeno středisko FMC. Systém VMS je navíc stále ve vývoji a nebyl dosud uveden do provozu. Komise během své návštěvy v lednu 2014 zjistila, jak potvrzuje následné podání Šrí Lanky a zprávy o plnění požadavků IOTC pro léta 2013 a 2014, že rybářská plavidla Šrí Lanky stále nejsou vybavena systémem VMS. Pokud jde o soulad s požadavky IOTC na systém VMS, existují rozpory mezi zprávami o plnění požadavků IOTC pro léta 2013 a 2014 a kroky Šrí Lanky. Zprávy o plnění požadavků uvádějí údaje o částečném plnění, zatímco z informací poskytnutých Šrí Lankou jednoznačně vyplývá, že nedošlo k žádné skutečné realizaci systému VMS. Šrí Lanka proto nesplňuje podmínky stanovené v čl. 18 odst. 3 písm. g) dohody UNFSA s ohledem na údaje o schopnosti šrílanských orgánů v oblasti sledování, kontroly a dohledu, zejména provozní schopnosti řídit vlastní flotilu a schopnosti vývoje a realizace funkčního systému VMS.
(62)
Ze skutečností uvedených v oddílu 3.3 vyplývá, že Šrí Lanka porušuje podmínky čl. 18 odst. 3 dohody UNFSA.
(63)
Šrí Lanka proto s ohledem na své povinnosti státu vlajky nesplňuje dostatečně podmínky článku 117, 118 úmluvy UNCLOS a čl. 18 odst. 3 dohody UNFSA.
(64)
S ohledem na 314. až 334. bod odůvodnění rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 a vývoj po přijetí tohoto rozhodnutí se Komise domnívá, že v souladu s čl. 31 odst. 3 a 6 nařízení o rybolovu NNN Šrí Lanka neplní své povinnosti, které má podle mezinárodního práva, co se týče mezinárodních pravidel, předpisů a opatření pro zachování a řízení zdrojů.
3.4. Zvláštní omezení rozvojových zemí
(65)
Připomíná se, že podle ukazatele lidského rozvoje zavedeného OSN (24) je Šrí Lanka považována za zemi na středním stupni lidského rozvoje (92. místo ze 186 zemí). Potvrzuje to i příloha II nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1905/2006 (25), kde je Šrí Lanka uvedena v kategorii zemí s nižšími středními příjmy.
(66)
Jak je uvedeno v 337. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012, nebylo možno zjistit žádný průkazný důvod, který by naznačoval, že skutečnost, že Šrí Lanka neplní povinnosti vyplývající pro ni z mezinárodního práva, je důsledkem nedostatečného rozvoje. Po 15. listopadu 2012 nebyl předložen žádný další konkrétní důkaz, který by prokazoval, že zjištěné nedostatky jsou důsledkem nedostatečné kapacity a správní infrastruktury.
(67)
S ohledem na 336. až 337. bod odůvodnění rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 a vývoj po 15. listopadu 2012 se Komise domnívá, že v souladu s čl. 31 odst. 7 nařízení o rybolovu NNN stav rozvoje a celková výkonnost Šrí Lanky v oblasti rybolovu nejsou nepříznivě ovlivněny její úrovní rozvoje.
4. ZÁVĚR TÝKAJÍCÍ SE URČENÍ NESPOLUPRACUJÍCÍ TŘETÍ ZEMĚ
(68)
S ohledem na závěry týkající se skutečnosti, že Šrí Lanka neplní povinnosti vyplývající z mezinárodního práva pro stát vlajky, stát přístavu, pobřežní stát nebo stát trhu a nepřijímá kroky směřující k předcházení, potírání a odstranění rybolovu NNN, měla by být v souladu s článkem 31 nařízení o rybolovu NNN určena jako země, kterou Komise považuje za nespolupracující třetí zemi v boji proti rybolovu NNN.
(69)
Podle čl. 18 odst. 1 písm. g) nařízení o rybolovu NNN jsou příslušné orgány členských států povinny odmítnout dovoz produktů rybolovu do Unie, aniž by musely žádat dodatečné důkazy nebo posílat žádost o pomoc státu vlajky, pokud si jsou vědomy, že osvědčení o úlovku potvrdily orgány státu vlajky určeného v souladu s článkem 31 uvedeného nařízení jako nespolupracující stát. Nepříznivý dopad na obchod by měl nastávat pokud možno co nejpozvolněji s cílem usnadnit - během období mezi dnem vstupu tohoto prováděcího rozhodnutí Komise v platnost a případnými opatřeními přijatými Radou - přizpůsobení dotčených stran nové situaci a s cílem poskytnout hospodářským subjektům, mimo jiné i malým a středním podnikům, vzhledem ke zvláštním vlastnostem produktů rybolovu ze Šrí Lanky a ke zvláštním vlastnostem dodavatelů na Šrí Lance, dostatek času na přizpůsobení. V důsledku toho by uplatňování tohoto rozhodnutí mělo být odloženo o tři měsíce. Tento odklad by neměl mít žádný dopad na potřebu rychlých opatření ze strany Rady pro urychlené řešení situace na Šrí Lance v souvislosti s rybolovem NNN.
(70)
Je třeba prohlásit, že určení Šrí Lanky jako země, kterou Komise pro účely tohoto rozhodnutí považuje za nespolupracující, nebrání tomu, aby Komise nebo Rada učinily jakýkoli následný krok za účelem vypracování seznamu nespolupracujících zemí.
(71)
V případě, že Rada zařadí Šrí Lanku na seznam nespolupracujících zemí podle článku 33 nařízení o NNN, toto předcházející rozhodnutí o určení se stane zastaralým.
5. POSTUP PROJEDNÁVÁNÍ VE VÝBORU
(72)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro rybolov a akvakulturu,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Šrílanská demokratická socialistická republika je určena jako třetí země, kterou Komise považuje za nespolupracující třetí zemi v boji proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu.
Článek 2
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 14. ledna 2015.
V Bruselu dne 14. října 2014.
KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS
2014 m. spalio 14 d.
kuriuo nustatoma trečioji šalis, kurią Komisija pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1005/2008, nustatantį Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, laiko nebendradarbiaujančia trečiąja šalimi
(2014/715/ES)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1005/2008, nustatantį Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, iš dalies keičiantį reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1936/2001 ir (EB) Nr. 601/2004 bei panaikinantį reglamentus (EB) Nr. 1093/94 ir (EB) Nr. 1447/1999 (1), ypač į jo 31 straipsnį,
kadangi:
1. ĮŽANGA
(1)
Reglamentu (EB) Nr. 1005/2008 (NNN reglamentu) sukuriama Sąjungos sistema, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai (NNN) žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti.
(2)
NNN reglamento VI skyriuje nustatyta tvarka, susijusi su nebendradarbiaujančių trečiųjų šalių nustatymu, veiksmais, kurių imamasi šalių, pripažintų nebendradarbiaujančiomis trečiosiomis šalimis, atžvilgiu, nebendradarbiaujančių trečiųjų šalių sąrašo sudarymu, išbraukimu iš nebendradarbiaujančių trečiųjų šalių sąrašo, nebendradarbiaujančių trečiųjų šalių sąrašo viešumu ir neatidėliotinomis priemonėmis.
(3)
Pagal NNN reglamento 31 straipsnį Europos Komisija gali nustatyti trečiąsias šalis, kurias ji laiko nebendradarbiaujančiomis trečiosiomis šalimis kovojant su NNN žvejyba. Trečioji šalis gali būti pripažinta nebendradarbiaujančia trečiąja šalimi, jei ji, kaip vėliavos, uosto, pakrantės ar rinkos valstybė, nevykdo jai pagal tarptautinę teisę tenkančių pareigų imtis veiksmų siekiant užkirsti kelią NNN žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti.
(4)
Nebendradarbiaujančių trečiųjų šalių nustatymas grindžiamas visos NNN reglamento 31 straipsnio 2 dalyje nustatytos informacijos apžvalga.
(5)
Pagal NNN reglamento 33 straipsnį Taryba gali sudaryti nebendradarbiaujančių šalių sąrašą. Toms šalims taikomos NNN reglamento 38 straipsnyje nustatytos priemonės.
(6)
Pagal NNN reglamento 20 straipsnio 1 dalį trečiųjų šalių vėliavos valstybių prašoma pranešti Komisijai apie jų taikomas įstatymų ir kitų teisės aktų, taip pat išteklių išsaugojimo bei valdymo priemonių, kurių turi laikytis jų žvejybos laivai, įgyvendinimo, kontrolės ir reikalavimų vykdymo užtikrinimo priemones.
(7)
Pagal NNN reglamento 20 straipsnio 4 dalį Komisija vykdo administracinį bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis srityse, susijusiose su to reglamento nuostatų dėl žvejybos laimikio sertifikavimo įgyvendinimu.
(8)
Pagal NNN reglamento 32 straipsnį Komisija 2012 m. lapkričio 15 d. sprendimu (2) informavo aštuonias trečiąsias šalis, kad jos pagal NNN reglamentą gali būti pripažintos nebendradarbiaujančiomis trečiosiomis šalimis.
(9)
Į savo 2012 m. lapkričio 15 d. sprendimą Komisija įtraukė informaciją dėl esminių faktų ir tokį preliminarų pripažinimą pagrindžiančių aplinkybių.
(10)
Be to, 2012 m. lapkričio 15 d. Komisija aštuonioms trečiosioms šalims atskirais raštais pranešė, kad svarsto galimybę pripažinti jas nebendradarbiaujančiomis trečiosiomis šalimis. Kartu su tais raštais joms įteiktas ir 2012 m. lapkričio 15 d. sprendimas.
(11)
Tuose raštuose Komisija pabrėžė, jog tam, kad jos atitinkamai pagal NNN reglamento 31 ir 33 straipsnius nebūtų pripažintos nebendradarbiaujančiomis trečiosiomis šalimis ir pasiūlytos įtraukti į oficialų sąrašą kaip nebendradarbiaujančios trečiosios šalys, atitinkamos trečiosios šalys raginamos, glaudžiai bendradarbiaujant su Komisija, parengti ir įgyvendinti veiksmų planą siekiant ištaisyti 2012 m. lapkričio 15 d. sprendime nustatytus trūkumus. Laiku ir veiksmingai įgyvendinusios veiksmų planą atitinkamos šalys būtų galėjusios išvengti pripažinimo nebendradarbiaujančiomis trečiosiomis šalimis ir pasiūlymo įtraukti jas į galutinį sąrašą.
(12)
Todėl Komisija paragino aštuonias atitinkamas trečiąsias šalis: i) imtis visų būtinų priemonių Komisijos pasiūlytuose veiksmų planuose nustatytiems veiksmams įgyvendinti; ii) įvertinti Komisijos pasiūlytuose veiksmų planuose nustatytų veiksmų įgyvendinimą; iii) kas šešis mėnesius pateikti Komisijai išsamias ataskaitas ir jose įvertinti kiekvieno veiksmo įgyvendinimą, inter alia, atsižvelgiant į to veiksmo ir (arba) bendrą veiksmų veiksmingumą užtikrinant, kad žvejybos kontrolės sistema atitiktų visus reikalavimus.
(13)
Toms aštuonioms atitinkamoms trečiosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu atsakyti į Komisijos sprendime aiškiai išdėstytus klausimus ir pastabas dėl kitos aktualios informacijos. Toms šalims buvo leista pateikti įrodymus 2012 m. lapkričio 15 d. sprendime paminėtiems faktams paneigti ar papildyti arba, kai tinka, patvirtinti veiksmų planą padėčiai pagerinti ir imtis priemonių trūkumams ištaisyti. Toms aštuonioms šalims buvo užtikrinta teisė prašyti papildomos informacijos arba ją teikti.
(14)
Todėl 2012 m. lapkričio 15 d. sprendimu ir raštais Komisija pradėjo dialogą su aštuoniomis trečiosiomis šalimis ir nurodė, kad, jos nuomone, šešių mėnesių turėtų iš esmės pakakti susitarimui pasiekti.
(15)
Komisija toliau ieškojo informacijos ir tikrino visą, jos nuomone, būtiną informaciją. Aštuonių trečiųjų šalių pastabos žodžiu ir raštu, pateiktos priėmus 2012 m. lapkričio 15 d. sprendimą, buvo apsvarstytos ir į jas buvo atsižvelgta. Toms aštuonioms šalims buvo nuolat žodžiu arba raštu pranešama apie Komisijos svarstymus.
(16)
Šri Lankos Demokratinė Socialistinė Respublika (Šri Lanka) neįstengė paneigti faktų, kuriais rėmėsi Komisija, ar įgyvendinti veiksmų planą siekdama pagerinti padėtį.
(17)
Šis Komisijos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo Šri Lanka yra nustatoma trečiąja šalimi, kurią Komisija laiko nebendradarbiaujančia kovojant su NNN žvejyba, priimamas pasibaigus tyrimui bei dialogui ir įgyvendinant NNN reglamentą. Tas tyrimas ir dialogas vyko pagal tame reglamente nustatytus esminius procedūrinius reikalavimus, pagal kuriuos, inter alia, trečioji šalis kaip vėliavos, uosto, pakrantės ar rinkos valstybė privalo vykdyti pagal tarptautinę teisę joms tenkančias pareigas imtis veiksmų siekiant užkirsti kelią NNN žvejybai, atgrasyti nuo jos ar ją panaikinti.
(18)
Komisijos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo Šri Lanka yra nustatoma kaip trečioji šalis, kurią Komisija laiko nebendradarbiaujančia trečiąja šalimi kovojant su NNN žvejyba, turi NNN reglamento 18 straipsnio 1 dalies g punkte nustatytų pasekmių.
2. ŠRI LANKAI TAIKOMA TVARKA
(19)
2012 m. lapkričio 15 d. Komisija pagal NNN reglamento 32 straipsnį pranešė Šri Lankai, kad svarsto galimybę ją pripažinti nebendradarbiaujančia trečiąja šalimi (3).
(20)
Komisija paragino Šri Lanką glaudžiai bendradarbiaujant su jos tarnybomis parengti veiksmų planą 2012 m. lapkričio 15 d. Komisijos sprendime nustatytiems trūkumams ištaisyti.
(21)
Siūlomame veiksmų plane Komisija nurodė pagrindinius trūkumus, susijusius su keliais atvejais, kai nesilaikyta tarptautinėje teisėje nustatytų įpareigojimų, visų pirma sukurti tinkamą teisinę sistemą, taip pat su tinkamos ir veiksmingos stebėsenos, stebėtojų programos ir atgrasomųjų sankcijų sistemos nebuvimu ir netinkamu žvejybos laimikio sertifikavimo sistemos įgyvendinimu. Kiti nustatyti trūkumai yra platesne prasme susiję su tarptautinių įsipareigojimų laikymusi, įskaitant regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų (angl. RFMO) rekomendacijas bei rezoliucijas. Taip pat nustatyta, kad nesilaikyta susijusių institucijų rekomendacijų ir rezoliucijų, kaip antai Jungtinių Tautų tarptautinio neteisėtos, nedeklaruojamos ir nereglamentuojamos žvejybos prevencijos veiksmų plano (angl. IPOA-IUU). Tačiau į neprivalomų rekomendacijų ir rezoliucijų nevykdymą atsižvelgta tik kaip į papildomus įrodymus, kurie nėra pagrindas pripažinti šalį nebendradarbiaujančia.
(22)
2012 m. gruodžio 14 d. dokumentuose Šri Lanka pranešė Komisijai apie institucinius susitarimus, sudarytus siekiant pašalinti siūlomame veiksmų plane nustatytus trūkumus.
(23)
Pastabas raštu Šri Lanka pateikė 2012 m. gruodžio 31 d. ir 2013 m. sausio 4 d.
(24)
2013 m. vasario 7 d. raštu Komisija paprašė Šri Lankos pateikti atnaujintą informaciją apie siūlomo veiksmų plano svarbiausias sritis.
(25)
2013 m. kovo 13 d. Šri Lankos valdžios institucijos pateikė šiuos dokumentus: i) pridedamą raštą ir paaiškinimą; ii) atnaujintus visų Šri Lankos priemonių, kurių bus imtasi, terminus; iii) atnaujintą informaciją apie siūlomo veiksmų plano svarbiausias sritis; iv) 2013 m. nacionalinį kovos su NNN žvejyba veiksmų planą; v) atnaujintą informaciją apie administracines procedūras ir rekomendacijas dėl žvejybos laimikio sertifikatų naudojimo; vi) 2013 m. biudžeto lėšas, skirtas Žuvininkystės ir vandens išteklių plėtros departamento Kokybės kontrolės skyriaus padaliniui įkurti oro uoste; vii) peržiūrėtų teisės aktų, susijusių su teisinių įsipareigojimų vykdymu, tolimojo plaukiojimo laivyno stebėsena ir atgrasomosiomis sankcijomis, projektų tekstus; viii) operatorių informavimo apie žvejybos laimikio sertifikavimo sistemą programas; xi) patikros sistemą ir x) gaires dėl NNN veiklos atviroje jūroje nagrinėjimo procedūrų.
(26)
Komisijos ir Šri Lankos techninės konsultacijos vyko 2013 m. balandžio 17 d. Briuselyje. Tame susitikime Šri Lankos valdžios institucijos pristatė Komisijai savo naują nacionalinį kovos su NNN žvejyba veiksmų planą, taip pat numatomas taikyti priemones, siekiant pagerinti kryžminę žvejybos laimikio sertifikatuose esančios informacijos patikrą ir pateikė informaciją apie pradėtą teisinės sistemos peržiūrą.
(27)
2013 m. gegužės 30 d. ir birželio 3 d. pateikdama informaciją, Šri Lanka pabrėžė įsipareigojimą laiku įgyvendinti savo veiksmų planą ir kartu priimti dalinius teisės aktų pakeitimus siekiant sugriežtinti baudžiamąsias priemones dėl NNN žvejybos ir pradėti laivų stebėjimo sistemos (LSS) viešųjų pirkimų procesą.
(28)
Remdamasi pažanga, nustatyta 2012 m. lapkričio mėn. - 2013 m. birželio mėn. pradžioje, 2013 m. birželio 11 d. raštu Komisija pranešė Šri Lankai, kad tam, kad būtų pasiekta konkrečių rezultatų ir pašalinti 2012 m. lapkričio 15 d. sprendime pažymėti trūkumai bei užbaigti būtini veiksmai, Komisija palaikys dialogą su Šri Lanka papildomą devynių mėnesių laikotarpį iki 2014 m. vasario 28 d. Vėliau, 2013 m. birželio 20 d., Komisija pateikė atnaujintą veiksmų plano pasiūlymą.
(29)
2013 m. rugpjūčio 22 d. Šri Lanka pateikė 2013 m. gegužės 31 d. - 2013 m. rugpjūčio 15 d. laikotarpio pažangos ataskaitą, o 2013 m. spalio 28 d. - informaciją apie iš dalies pakeistų teisės aktų priėmimo procedūrą.
(30)
2014 m. sausio 28-30 d. Komisija lankėsi atitinkamose Šri Lankos valdžios institucijose. Tos institucijos buvo susipažinusios su pažanga imantis veiksmų siekiant pagerinti padėtį pagal 2012 m. lapkričio 15 d. sprendimą ir pasiūlytą veiksmų planą. Per Komisijos vizitą Šri Lankos valdžios institucijos turėjo galimybę teikti pareiškimus ir aktualius dokumentus atsakydamos į 2012 m. lapkričio 15 d. sprendimą ir pranešti Komisijai apie naujausius pokyčius, susijusius su veiksmų plano įgyvendinimo pažanga.
(31)
2014 m. kovo 27 d. Šri Lanka pateikė dar vieną pažangos ataskaitą, apimančią 2013 m. rugpjūčio 16 d. - 2014 m. kovo 21 d. laikotarpį. Ji taip pat pateikė šiuos dokumentus: i) atnaujintą informaciją apie siūlomo veiksmų plano svarbiausias sritis; ii) atnaujintą nacionalinio kovos su NNN žvejyba veiksmų plano įgyvendinimo laikotarpį; iii) Žuvininkystės ir vandens išteklių plėtros ministerijos raštus Išorės reikalų ministerijai, kuriais prašoma prisijungti prie FAO atitikties susitarimo ir piliečių, vykdančių NNN žvejybą laivais, plaukiojančiais su kitų valstybių vėliavomis, tyrimo; iv) prašymą dėl LSS finansavimo ir įrodymą apie reikalavimą įrengti atsakiklius; v) informaciją apie informuotumo didinimą ir vi) peržiūrėto 2014 m. žvejybos žurnalo ir plano, skirto uostuose tolimosios žvejybos laivams ir atviros jūros žvejybos laivams tikrinti, pavyzdžius. Be to, buvo pateikta informacija dėl Šri Lankos Parlamento peržiūrėto žuvininkystės įstatymo priėmimo 2013 m. lapkričio 5 d.2014 m. rugpjūčio 1 d. Šri Lanka pateikė papildomą pažangos ataskaitą, apimančią laikotarpį iki 2014 m. liepos mėn., kurioje be atnaujintos informacijos, susijusios su pagrindinėmis pasiūlyto veiksmų plano sritimis, ir atnaujintų nacionalinio kovos su NNN žvejyba veiksmų plano įgyvendinimo terminų pateikiami šie dokumentai: Išorės reikalų ministerijos raštas Žuvininkystės ir vandens išteklių plėtros ministerijai, kuriuo informuojama, kad prisijungimo prie FAO atitikties susitarimo dokumento kopija bus pateikta iš karto po prisijungimo; generaliniam advokatui skirtas prašymas į galiojančius teisės aktus įtraukti griežtesnes sankcijas; du teisės aktų rengėjų raštai, kuriuose pateikti peržiūrėtų atitinkamų reglamentų dėl žvejybos veiksmų atviroje jūroje ir sužvejotų žuvų laimikio duomenų rinkimo projektai, taip pat atviroje jūroje žvejojančių laivų kapitonų informavimo programų santrauka ir IOTC skirta regioninės stebėtojų programos įgyvendinimo ataskaita. 2014 m. rugpjūčio 29 d. Šri Lanka pateikė papildomos informacijos apie tai, kaip šalinami nustatyti trūkumai, t. y. nurodė, kad parengti reglamentų dėl žvejybos veiksmų atviroje jūroje ir sužvejotų žuvų laimikio duomenų rinkimo projektai ir aplinkraštis apie sankcijų sistemą, pateikė informacijos apie stebėtojų bei patikros programas ir apie pažangą, padarytą šalinant nustatytus trūkumus. 2014 m. rugsėjo 18 ir 19 d. Šri Lanka pateikė naujos informacijos - patvirtinimą, kad reglamentai dėl žvejybos veiksmų atviroje jūroje ir sužvejotų žuvų laimikio duomenų rinkimo priimti, apžvalgą, kaip vyksta vidaus darbas rengiant Vyriausybės memorandumo dėl atgrasančios sankcijų sistemos projektą, darbo siekiant laikytis IOTC reikalavimų apžvalgą, informacijos apie laivo žurnalą, patikros bei stebėtojų programų taikymo sritį ir galimybę nuo 2015 m. sausio mėn. iki rugpjūčio mėn. kai kuriuose žvejybos laivuose palaipsniui įdiegti LSS atsakiklius (nors sutartis su rangovu dar nepasirašyta ir nevykdoma).
(32)
Komisija toliau ieškojo informacijos ir tikrino visą, jos nuomone, būtiną informaciją. Į Šri Lankos pastabas žodžiu ir raštu, pateiktas priėmus 2012 m. lapkričio 15 d. sprendimą, buvo atsižvelgta; Šri Lankai buvo nuolat žodžiu arba raštu pranešama apie Komisijos svarstymus.
(33)
Atsižvelgdama į surinktus duomenis, kaip aprašyta 34-67 konstatuojamosiose dalyse, Komisija mano, kad Šri Lanka nepakankamai ėmėsi veiksmų, kad išspręstų 2012 m. lapkričio 15 d. sprendime nustatytas problemas ir pašalintų trūkumus. Taip pat nevisiškai įgyvendintos ir pridėtame veiksmų plane pasiūlytos priemonės.
3. ŠRI LANKOS PRIPAŽINIMAS NEBENDRADARBIAUJANČIA TREČIĄJA ŠALIMI
(34)
Pagal NNN reglamento 31 straipsnio 3 dalį Komisija, atsižvelgdama į 2012 m. lapkričio 15 d. sprendime nustatytus faktus ir Šri Lankos pateiktą atitinkamą informaciją, pasiūlytą veiksmų planą ir priemones, kurių imtasi siekiant pagerinti padėtį, vertino, kaip Šri Lanka kaip vėliavos, uosto, pakrantės ar rinkos valstybė vykdo jai tenkančius tarptautinius įsipareigojimus. Atlikdama šį vertinimą, Komisija atsižvelgė į NNN reglamento 31 straipsnio 4-7 dalyse išvardytas sąlygas.
3.1. Pasikartojanti NNN žvejyba (NNN reglamento 31 straipsnio 4 dalies a punktas)
(35)
Kaip nurodyta 2012 m. lapkričio 15 d. sprendimo 292 konstatuojamojoje dalyje, Komisija nustatė, kad Šri Lanka neturi teisės aktų, kuriais nustatomas žvejybos atviroje jūroje licencijų išdavimas.
(36)
Kaip nurodyta 2012 m. lapkričio 15 d. sprendimo 296 konstatuojamojoje dalyje, 13 Šri Lankos laivų įtraukti į Indijos vandenyno tunų komisijos (angl. IOTC) NNN laivų sąrašo projektą, nes jie buvo užklupti pažeidžią IOTC išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones. Po 2012 m. lapkričio 15 d. sprendimo Šri Lanka neuždraudė savo laivams nelegaliai žvejoti atviroje jūroje, taip pat iš karto nepriėmė teisės aktų, pagal kuriuos būtų leidžiama žvejoti atviroje jūroje ir būtų išduodamos žvejybos atviroje jūroje licencijos siekiant išvengti nelegalios žvejybos, kurią vykdo jos žvejybos laivai. Vietoj to 2013 m. lapkričio 5 d. Šri Lanka galiausiai priėmė peržiūrėtą žuvininkystės įstatymą, pagal kurį leidžiama žvejyba atviroje jūroje. Ji parengė įgyvendinimo teisės akto projektą dėl licencijų išdavimo atviroje jūroje žvejojantiems laivams; remiantis valdžios institucijų pateikta informacija, šis įgyvendinimo teisės aktas priimtas 2014 m. rugsėjo mėn., tačiau dar neįgyvendinamas. Šri Lanka taip pat sumažino IOTC kompetencijos rajone žvejojančių laivų skaičių nuo 3 307 iki 1 758 laivų, tačiau šie laivai vis dar žvejoja turėdami administracinę atviros jūros licenciją, o ne teisėtą licenciją. Atsižvelgiant į tai, primenama, kad pagal JT susitarimo dėl žuvų išteklių (angl. UNFSA) 18 straipsnio 3 dalies b punkto ii papunktį (4) vėliavos valstybė privalo imtis priemonių siekdama užkirsti kelią jos laivų, neturinčių tinkamų licencijų ar leidimų žvejoti, žvejybai atviroje jūroje. Dabartinė padėtis akivaizdžiai rodo, kad Šri Lanka kaip vėliavos valstybė nesilaiko tarptautinių įsipareigojimų.
(37)
Po to, kai buvo priimtas 2012 m. lapkričio 15 d. sprendimas, remiantis IOTC pateikta informacija (5), pakrantės valstybės 2013 m. aptiko tris su Šri Lankos vėliava plaukiojančius laivus (Malshiri No. 1, Gold Marine 5 ir Lakpriya 2), kurie, kaip manoma, dalyvavo NNN veikloje. Primenama, kad pagal UNFSA 18 straipsnio 1 ir 2 dalis vėliavos valstybė atsako už savo atviroje jūroje žvejojančius laivus. Be to, pagal Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos (angl. UNCLOS) 118 straipsnį vėliavos valstybė privalo bendradarbiauti gyvųjų išteklių išsaugojimo ir valdymo srityse, o tam neabejotinai kenkia jos laivynas, plaukiojantis IOTC kompetencijos rajone be teisėtų žvejybos licencijų ir vykdantis NNN žvejybos veiklą, kaip nurodyta NNN reglamento 2 straipsnio apibrėžtyse.
(38)
Be to, 2013 m. buvo nustatyta, kad 13 kitų Šri Lankos laivų, patikrintų tuo metu, kai plaukė per pakrantės valstybės išskirtinę ekonominę zoną (IEZ), pažeidė IOTC išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones. Komisijos manymu, tęsiama Šri Lankos laivų žvejyba pažeidžiant IOTC išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones aiškiai rodo, kad Šri Lanka nevykdo jai pagal tarptautinę teisę tenkančių vėliavos valstybės įsipareigojimų, kaip nurodyta 37 konstatuojamojoje dalyje.
(39)
Tai taip pat rodo, kad Šri Lanka neužtikrina, kad žvejybos laivai, turintys teisę plaukioti su jos vėliava, nevykdytų ar neremtų NNN žvejybos, o tai neatitinka IPOA-IUU 34 punkto, pagal kurį valstybės turėtų užtikrinti, kad žvejybos laivai, turintys teisę plaukioti su jų vėliava, nevykdytų ar neremtų NNN žvejybos. Be to, tai, kad yra su Šri Lankos vėliava plaukiojančių laivų, nurodytų 36-38 konstatuojamosiose dalyse, taip pat rodo, kad Šri Lanka nevykdo savo įsipareigojimų pagal UNFSA 19 straipsnio 1 ir 2 dalis, pagal kurias vėliavos valstybė turi užtikrinti, kad su jos vėliava plaukiojantys laivai laikytųsi RFMO išteklių išsaugojimo ir valdymo taisyklių.
(40)
Komisija taip pat nustatė, kad Šri Lanka negalėjo veiksmingai imtis deramų priemonių kovodama su pasikartojančia NNN žvejyba dėl jos teisinės sistemos trūkumų. Todėl veiksmų plane pasiūlyta peržiūrėti teisinę sistemą siekiant užtikrinti tarptautinių įsipareigojimų, susijusių su atvira jūra, laikymąsi, pašalinti pakankamų veikiančių priemonių trūkumą siekiant veiksmingai stebėti Šri Lankos dideliais atstumais plaukiojantį laivyną ir sukurti atgrasomųjų sankcijų sistemą.
(41)
Kaip nurodyta šio sprendimo 36 konstatuojamojoje dalyje, 2013 m. lapkričio mėn. Šri Lanka priėmė peržiūrėtą žuvininkystės įstatymą, leidžiantį jos laivams žvejoti už jos IEZ ribų. Tačiau įstatymas, kuris turi būti priimtas dėl licencijų žvejoti atviroje jūroje išdavimo sistemos įgyvendinimo, vis dar yra projektas, todėl jis nėra taikomas. Šiuo metu licencijas išduoda administracija be iš anksto nustatytos procedūros ir nesistemiškai. Be to, peržiūrėtame žuvininkystės įstatyme buvo nustatytos sugriežtintos sankcijos dėl NNN pažeidimų, kurios gali būti laikomos atgrasančiomis tik daliai Šri Lankos dideliais atstumais plaukiojančio laivyno (t. y. mažiems laivams, žvejojantiems už Šri Lankos IEZ ribų, kuriems sankcijos gali būti laikomos tinkamomis atsižvelgiant į ribotą tų laivų žvejybos pajėgumą). Tačiau 2013 ir 2014 m. didelių Šri Lankos laivų (ilgesnių nei 24 metrai) skaičius padidėjo, o sankcijos, nustatytos naujajame žuvininkystės įstatyme, taikomame šiai laivyno daliai, negali būti laikomos atgrasančiomis, nes šių laivų žvejybos pajėgumas yra nuo 10 iki 20 kartų didesnis nei mažesnių laivų. Galiojančiuose teisės aktuose (6) nustatyta didžiausia bauda siekia 8 429 EUR (1 500 000 LKR (7)); ji negali būti laikoma veiksminga siekiant užtikrinti atitiktį, atgrasyti nuo pažeidimų ir užkirsti kelią pažeidėjams gauti naudos iš savo neteisėtos veiklos. Taigi, tokios sankcijos negali būti laikomos atitinkančiomis UNFSA 19 straipsnio 2 dalį, kurioje, inter alia, nustatyta, kad turėtų būti taikomos pakankamai griežtos sankcijos, kuriomis būtų užtikrinta, kad pažeidėjai negautų naudos iš savo neteisėtos veiklos. Todėl Komisija mano, kad Šri Lankos įvesta sankcijų sistema yra neabejotinai neadekvati ir akivaizdžiai neproporcinga galimų pažeidimų dydžiui, galimam pažeidimų poveikiui ištekliams ir galimai naudai, kurią pažeidėjai gali gauti iš tokių neteisėtų veiksmų.
(42)
Taigi, atsižvelgiant į Šri Lankai tenkančias vėliavos valstybės pareigas, Šri Lankos įgyvendinamų veiksmų nepakanka tam, kad būtų laikomasi UNCLOS 118 straipsnio ir UNFSA 18, 19 ir 20 straipsnių nuostatų.
(43)
Atsižvelgdama į 2012 m. lapkričio 15 d. sprendimo 292-299 konstatuojamąsias dalis ir pokyčius po 2012 m. lapkričio 15 d., vadovaudamasi NNN reglamento 31 straipsnio 3 dalimi ir 4 dalies a punktu, Komisija mano, kad Šri Lanka neįvykdė pagal tarptautinę teisę jai tenkančių vėliavos valstybės įpareigojimų dėl NNN žvejybą vykdančių laivų ir NNN žvejybos, kurią vykdo arba remia su jos vėliava plaukiojantys žvejybos laivai arba jos piliečiai, ir kad ji nesiėmė pakankamų priemonių kovai su dokumentais pagrįsta ir pasikartojančia anksčiau su jos vėliava plaukiojusių laivų vykdoma NNN žvejyba.
3.2. Bendradarbiavimo ir reikalavimų vykdymo neužtikrinimas (NNN reglamento 31 straipsnio 5 dalies b, c ir d punktai)
(44)
Kaip aprašyta 2012 m. lapkričio 15 d. sprendimo 302-311 konstatuojamosiose dalyse, Komisija įvertino, ar Šri Lanka veiksmingai bendradarbiavo su Komisija tyrimų ir susijusios veiklos srityse.
(45)
Kalbant apie laivus, nurodytus 2012 m. lapkričio 15 d. sprendimo 293 konstatuojamojoje dalyje, Šri Lanka, kaip nurodyta to sprendimo 296 konstatuojamojoje dalyje, buvo įpareigota kas mėnesį pranešti apie veiksmus, kurių buvo imtasi tų laivų atžvilgiu. Pranešimai buvo teikiami tik 9 iš 12 mėnesių 2013 m. ir 2 iš 4 mėnesių 2014 m. Pažeisdama UNFSA 20 straipsnio nuostatas, kuriomis nustatomos valstybių pareigos tirti ir bendradarbiauti tiesiogiai arba per RFMO siekiant užtikrinti atitiktį RFMO išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių reikalavimams ir šių reikalavimų vykdymą, Šri Lanka nevykdė pagal tarptautinę teisę jai tenkančių įpareigojimų užtikrinti tarptautinį bendradarbiavimą ir reikalavimų vykdymą.
(46)
Kaip aprašyta 2012 m. lapkričio 15 d. sprendimo 302 konstatuojamojoje dalyje, taip pat pirmiau esančioje 45 konstatuojamojoje dalyje, Šri Lanka nevykdė savo įsipareigojimų kas mėnesį pranešti IOTC apie 13 laivų, kurie, kaip manoma, dalyvauja NNN žvejybos veikloje, tačiau nėra įtraukti į IOTC sąrašus. Taigi, Šri Lanka neįstengė įrodyti, kad vykdo UNCLOS 94 straipsnio 2 dalies b punkto, kuriame nustatyta, kad vėliavos valstybė pagal savo vidaus teisės normas įgyvendina jurisdikciją kiekvienam su jos vėliava plaukiojančiam laivui, taip pat laivo kapitonui, pareigūnams ir įgulos nariams, sąlygas.
(47)
Be to, kaip aprašyta 2012 m. lapkričio 15 d. sprendimo 306 ir 307 konstatuojamosiose dalyse, Komisija įvertino, ar Šri Lanka už NNN žvejybą atsakingų operatorių atžvilgiu ėmėsi veiksmingų reikalavimų vykdymo užtikrinimo priemonių ir ar taikytos pakankamai griežtos sankcijos, kad pažeidėjai negalėtų gauti naudos iš savo NNN veiklos.
(48)
Kaip paaiškinta 41 konstatuojamojoje dalyje, priėmus 2012 m. lapkričio 15 d. sprendimą Šri Lanka neįgyvendino atgrasomųjų sankcijų sistemos dideliems savo laivyno laivams. Esamas sankcijų sąrašas neatitinka UNFSA 19 straipsnio 2 dalies, kurioje, inter alia, nustatyta, kad turėtų būti taikomos pakankamai griežtos sankcijos, kuriomis būtų užtikrinta, kad pažeidėjai negautų naudos iš savo neteisėtos veiklos.
(49)
Remiantis turimais įrodymais, vis tiek yra akivaizdu, kad Šri Lanka neįvykdė pagal tarptautinę teisę jai tenkančių įpareigojimų dėl veiksmingų reikalavimų vykdymo užtikrinimo priemonių. Todėl, kaip paaiškinta 36-38 konstatuojamosiose dalyse, tai, kad tebesama laivų, kurie žvejoja pažeisdami IOTC išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones, rodo, kad Šri Lanka nevykdo savo pareigų dėl atviroje jūroje žvejojančių savo laivų, kaip nustatyta UNFSA 18 straipsnio 1 ir 2 dalyse.
(50)
Kaip pabrėžiama 2012 m. lapkričio 15 d. sprendimo 309 konstatuojamojoje dalyje, Šri Lankos išsivystymo lygis negali būti laikomas veiksniu, mažinančiu kompetentingų institucijų pajėgumą bendradarbiauti su kitomis šalimis ir imtis reikalavimų vykdymo užtikrinimo veiksmų. Konkrečių vystymosi problemų vertinimas išsamiau aprašytas 65-67 konstatuojamosiose dalyse.
(51)
Taigi, atsižvelgiant į Šri Lankai tenkančias vėliavos valstybės pareigas, Šri Lankos įgyvendinamų veiksmų nepakanka tam, kad būtų laikomasi UNCLOS 94 straipsnio 2 dalies b punkto ir UNFSA 18 ir 19 straipsnių.
(52)
Atsižvelgdama į 2012 m. lapkričio 15 d. sprendimo 302-311 konstatuojamąsias dalis ir pokyčius po 2012 m. lapkričio 15 d., vadovaudamasi NNN reglamento 31 straipsnio 3 dalimi ir 5 dalies b, c ir d punktais, Komisija mano, kad Šri Lanka neįvykdė pagal tarptautinę teisę jai tenkančių vėliavos valstybės pareigų dėl bendradarbiavimo ir reikalavimų vykdymo užtikrinimo.
3.3. Tarptautinių taisyklių nesilaikymas (NNN reglamento 31 straipsnio 6 dalis)
(53)
Kaip aprašyta 2012 m. lapkričio 15 d. sprendimo 314-334 konstatuojamosiose dalyse, Komisija įvertino visą svarbia laikomą informaciją apie Šri Lankos kaip Susitariančiosios IOTC Šalies statusą. Todėl Komisija įvertino visą svarbia laikomą informaciją dėl Šri Lankos sutikimo, priėmus 2012 m. lapkričio 15 d. sprendimą, taikyti IOTC priimtas išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones.
(54)
Primenama, kad po to, kai buvo priimtas 2012 m. lapkričio 15 d. sprendimas, IOTC paskelbė metines atitikties ataskaitas (atitinkamai 2013 (8) ir 2014 m. (9)), kurios rodo, kad Šri Lanka 2012 ir 2013 m. vis dar nesilaikė arba tik iš dalies laikėsi reikalavimų.
(55)
Atsižvelgiant į 2013 m. atitikties ataskaitą, Šri Lanka nepateikė tam tikros reikalingos informacijos apie statistiką ir kai kurias išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones.
(56)
Visų pirma, kalbant apie IOTC rezoliuciją 10/08 (10) dėl veiklą vykdančių laivų sąrašo, Šri Lanka nepateikė informacijos apie kiekvieno laivo tarptautinį radijo šaukinį. Kalbant apie IOTC rezoliuciją 06/03 (11) dėl laivų stebėjimo sistemos (LSS) įrengimo, Šri Lanka neįrengė LSS laivuose, kurių bendras ilgis yra daugiau nei 15 metrų, ir neįkūrė žuvininkystės stebėsenos centro (ŽSC). Šri Lanka taip pat nepateikė privalomos LSS pažangos ataskaitos. Kalbant apie IOTC rezoliuciją 10/02 (12) dėl privalomo statistinių duomenų teikimo reikalavimų, Šri Lanka nepateikė duomenų apie priekrantės žvejybos dydžių pasikartojimus, o jos pateikti duomenys apie nominalųjį žvejybos laimikį, žvejybos laimikį ir žvejybos pastangas bei dydžių pasikartojimus neatitiko rezoliucijoje dėl priekrantės žvejybos, paviršinių vandenų žvejybos ir žvejybos ūdomis nustatyto standarto. Kalbant apie IOTC rezoliuciją 05/05 (13) dėl duomenų apie ryklius pateikimo, Šri Lanka tik iš dalies atitiko reikalavimus, nes duomenys apie žiauniniais tinklais ir ūdomis sužvejotą laimikį pateikiami kartu.Kalbant apie IOTC rezoliuciją 12/05 (14) dėl perkrovimų uoste, Šri Lanka nepateikė privalomos ataskaitos.Kalbant apie IOTC rezoliuciją 11/04 dėl stebėtojų (15), Šri Lanka neįgyvendino regioninės stebėtojų programos, kaip reikalaujama pagal šią rezoliuciją. Visų pirma Šri Lanka neparengė stebėtojų programos, pagal kurią 5 % visų laivų, kurie ilgesni nei 24 m, būtų privalomai stebimi jūroje ir nevykdė įpareigojimo pranešti apie stebėtojus.
(57)
Atsižvelgiant į 2014 m. atitikties reikalavimams ataskaitą, Šri Lanka nepateikė nei tam tikros reikalingos informacijos apie statistiką, nei informacijos apie kai kurias išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones.
(58)
Visų pirma, kalbant apie IOTC rezoliuciją 13/02 (16), Šri Lanka nepriėmė teisės aktų dėl privalomo įrangos ženklinimo. Kalbant apie IOTC rezoliuciją 13/08 (17), Šri Lanka nepateikė žuvų telkimo įtaisų (ŽTĮ) valdymo plano, taip pat nesiėmė kokių nors teisinių ar administracinių priemonių prieš 8 gaubiamaisiais tinklais žvejojančius laivus, kaip reikalaujama pagal IOTC rezoliuciją 12/13 (18). Be to, kalbant apie IOTC rezoliuciją 06/03 (19), 2014 m. Šri Lanka neįrengė LSS laivuose, kurių bendras ilgis yra daugiau nei 15 metrų, neįkūrė ŽSC ir nepateikė privalomos LSS pažangos ataskaitos. Kalbant apie IOTC rezoliuciją 10/02 dėl privalomo statistinių duomenų teikimo reikalavimų, Šri Lankos pateikti duomenys apie nominalųjį žvejybos laimikį, žvejybos laimikį, žvejybos pastangas ir dydžių pasikartojimus neatitiko šioje rezoliucijoje numatyto standarto. Kalbant apie IOTC rezoliucijas 13/06 (20) ir 12/04 (21), Šri Lanka į nacionalinės teisės aktus neperkėlė draudimo žvejoti ilgapelekius pilkuosius ryklius, taip pat neįvykdė įpareigojimo nustatyti, kad gaubiamaisiais tinklais žvejojančiuose laivuose būtų žvejotojo tinkleliai, o ūdomis žvejojančiuose laivuose - ūdoms skirtos žnyplės ir kabliukų pašalinimo prietaisai. Kalbant apie rezoliuciją 11/04 (22), 2014 m., kaip ir praėjusiais metais, Šri Lanka neįgyvendino regioninės stebėtojų programos, kaip reikalaujama. Visų pirma Šri Lanka neparengė stebėtojų programos, pagal kurią 5 % visų laivų, kurie ilgesni nei 24 m, būtų privalomai stebimi jūroje ir nevykdė įpareigojimo pranešti apie stebėtojus. Kalbant apie IOTC rezoliuciją 10/10 (23), Šri Lanka nepateikė ataskaitos dėl tunų ir tunams giminingų žuvų produktų importo, iškrovimo ir perkrovimo uostuose.
(59)
Šri Lankos nesugebėjimas pateikti IOTC reikalingos informacijos ir įgyvendinti IOTC įpareigojimų, kaip nurodyta 56 ir 58 konstatuojamosiose dalyse, rodo, kad ji neįvykdė savo kaip vėliavos valstybės įsipareigojimų pagal UNCLOS ir UNFSA. Visų pirma, laiku nepateikus informacijos apie statistiką, LSS, žvejybos laimikį ir žvejybos pastangas, perkrovimą uoste ir stebėtojų programą, mažėja Šri Lankos galimybė vykdyti savo įsipareigojimus pagal UNCLOS 117 ir 118 straipsnius. Pagal tuos straipsnius valstybės įpareigojamos savo piliečių atžvilgiu priimti atviros jūros gyvųjų išteklių išsaugojimo priemones ir bendradarbiauti įgyvendinant gyvųjų išteklių išsaugojimo ir valdymo atviros jūros rajonuose priemones.
(60)
Kaip aprašyta 2012 m. lapkričio 15 d. sprendimo 322 konstatuojamojoje dalyje, 2010 m. lapkričio mėn. Komisijos vizito į Šri Lanką metu nustatyta tam tikrų faktų, visų pirma susijusių su LSS ir teisės aktų dėl žvejybos laimikio ataskaitų teikimo neturėjimu. Kiti susirūpinimą keliantys dalykai, pavyzdžiui, stebėtojų programos neįgyvendinimas ir nepakankamas duomenų teikimas apie laivus ir piliečius, kurie, kaip nustatyta, užsiima NNN žvejyba, išdėstyti 2012 m. lapkričio 15 d. sprendimo 319 ir 321 konstatuojamosiose dalyse, remiantis 2011 ir 2012 m. IOTC atitikties reikalavimams ataskaitomis.Šri Lankos valdžios institucijų pateikta su tais faktais susijusi informacija apie žvejybai atviroje jūroje skirtus teisės aktus, veiksmingos LSS ir patikimos stebėtojų programos sukūrimą, žvejybos laimikio registraciją ir ataskaitų teikimą parodė, kad valdžios institucijos pagal tarptautinius įsipareigojimus neužtikrino veiksmingos ir efektyvios su Šri Lankos vėliava plaukiojančių laivų kontrolės ir stebėsenos. Visų pirma, kaip nurodyta 36, 40 ir 41 konstatuojamosiose dalyse, Šri Lanka paraginta sukurti išsamią teisinę sistemą, pagal kurią būtų leidžiama žvejoti atviroje jūroje, būtų išduodamos žvejybos atviroje jūroje licencijos ir būtų įgyvendinamos IOTC rezoliucijos, visų pirma susijusios su savo laivyno stebėsena, kontrole ir priežiūra, kurios apimtų LSS, laivo žurnalą, sužvejoto kiekio ataskaitų sistemą ir stebėtojų programą.Kalbant apie žvejybos atviroje jūroje teisės aktus, buvo iš dalies pakeistas žvejybos įstatymas, skirtas leisti žvejoti atviroje jūroje, taip pat parengtas įgyvendinimo reglamento dėl licencijų išdavimo projektas; šis įgyvendinimo reglamentas galiausiai buvo priimtas 2014 m. rugsėjo mėn. Tačiau, kadangi įgyvendinimo reglamentas priimtas tik 2014 m. rugsėjo mėn. ir neturima informacijos apie tai, kaip jis būtų įgyvendinamas, išduodamos tik administracinės licencijos, o Šri Lankos laivai plaukioja be įdiegtos LSS. Kalbant apie regioninę stebėtojų programą, Šri Lankos valdžios institucijų pateikti dokumentai atskleidė, jog nepaisant to, kad buvo atrinkti ir įdarbinti keli inspektoriai, didelė laivyno dalis nebus aprėpta dėl nedidelio inspektorių, kurių yra 45, skaičiaus, palyginti su dideliu laivų, kurių IOTC sąraše yra 1 758, skaičiumi. Nepaisant to, Šri Lanka nepateikė IOTC jokių pasiūlymų, kad būtų išspręsta ši rimta problema, o tai reiškia, kad su Šri Lankos vėliava atviroje jūroje plaukiojantys laivai nėra tinkamai stebimi dėl nepakankamų priežiūros priemonių. Šiomis aplinkybėmis taip pat primenama, kad Šri Lanka turi rimtų problemų, susijusių su duomenų teikimu IOTC, dėl kurių mažėja šalies galimybės vykdyti savo kaip vėliavos valstybės įsipareigojimus.
(61)
Kalbant apie LSS, kaip aprašyta 2012 m. lapkričio 15 d. sprendimo 316, 321 ir 322 konstatuojamosiose dalyse ir šio sprendimo 60 konstatuojamojoje dalyje, Komisija primena įvairias IOTC nustatytas problemas. Po 2012 m. lapkričio 15 d. sprendimo Šri Lanka teigė, kad ji pradėjo LSS diegimo procesą. Ji pateikė Komisijai teisės aktus, įrodančius, jog reikalaujama, kad nuo 2011 m. lapkričio 1 d. laivuose būtų įdiegtas atsakiklis, ir nurodė, kad paslaugų teikėjas jau išrinktas. Tačiau nebuvo finansavimo, o Šri Lankos valdžios institucijų ir atitinkamos finansų įstaigos derybos tęsiasi jau daugiau kaip 18 mėnesių. Jose deramasi dėl paskolos sąlygų, siekiant įsigyti bei įrengti ŽSC ir teikti finansinę paramą operatoriams, kad visame atviroje jūroje plaukiojančiame laivyne per atitinkamą laikotarpį būtų įdiegta ir veiktų LSS. Todėl Šri Lankoje nėra veikiančio ŽSC. Be to, LSS vis dar kuriama, ji dar neveikia. Per Komisijos atstovų vizitą 2014 m. sausio mėn. nustatyta, kad, kaip tvirtinama vėlesniuose Šri Lankos dokumentuose ir IOTC 2013 ir 2014 m. atitikties reikalavimams ataskaitose, Šri Lankos žvejybos laivuose vis dar nėra įdiegta LSS. Kalbant apie IOTC LSS reikalavimų vykdymą, IOTC 2013 ir 2014 m. atitikties reikalavimams ataskaitos nedera su Šri Lankos veiksmais. Atitikties ataskaitose tvirtinama apie dalinį reikalavimų laikymąsi, o Šri Lankos pateikta informacija akivaizdžiai rodo, kad LSS iš tiesų neįdiegta. Taigi, remiantis surinkta informacija apie Šri Lankos valdžios institucijų stebėsenos, kontrolės ir priežiūros gebėjimus, visų pirma apie jų gebėjimus valdyti savo laivyną, ir veiksmingos LSS sukūrimą bei įdiegimą, Šri Lanka nevykdo UNFSA 18 straipsnio 3 dalies g punkte nustatytų sąlygų.
(62)
3.3 skirsnyje išdėstyti faktai rodo, kad Šri Lanka pažeidžia UNFSA 18 straipsnio 3 dalį.
(63)
Taigi, Šri Lanka, atsižvelgiant į jai tenkančias vėliavos valstybės pareigas, nepakankamai laikėsi UNCLOS 117 ir 118 straipsnių bei UNFSA 18 straipsnio 3 dalies.
(64)
Atsižvelgdama į 2012 m. lapkričio 15 d. sprendimo 314-334 konstatuojamąsias dalis ir pokyčius priėmus tą sprendimą, vadovaudamasi NNN reglamento 31 straipsnio 3 ir 6 dalimis, Komisija mano, kad Šri Lanka nevykdė pagal tarptautinę teisę jai tenkančių pareigų, susijusių su tarptautinėmis taisyklėmis, įstatymais ir išteklių išsaugojimo bei valdymo priemonėmis.
3.4. Tam tikri besivystančių šalių sunkumai
(65)
Primenama, kad pagal Jungtinių Tautų žmogaus socialinės raidos indeksą (24) Šri Lanka laikoma vidutinės žmogaus socialinės raidos šalimi (92-oji iš 186 šalių). Tai taip pat patvirtinama Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1905/2006 (25) II priede, kuriame Šri Lanka priskiriama prie mažesnes nei vidutines pajamas gaunančių šalių kategorijos.
(66)
Kaip aprašyta 2012 m. lapkričio 15 d. sprendimo 337 konstatuojamojoje dalyje, nenustatyta jokių akivaizdžių įrodymų, kuriais remiantis būtų galima teigti, kad Šri Lanka jai pagal tarptautinę teisę tenkančių įpareigojimų nevykdo dėl nepakankamo išsivystymo lygio. Po 2012 m. lapkričio 15 d. nebuvo pateikta papildomų konkrečių įrodymų, kad nustatyti trūkumai yra susiję su nepakankamais pajėgumais ir administracine infrastruktūra.
(67)
Atsižvelgdama į 2012 m. lapkričio 15 d. sprendimo 336 ir 337 konstatuojamąsias dalis ir pokyčius po 2012 m. lapkričio 15 d., vadovaudamasi NNN reglamento 31 straipsnio 7 dalimi, Komisija mano, kad Šri Lankos su žvejyba susijusiai išsivystymo būklei ir apskritai jos su žvejyba susijusiai veiklai šalies išsivystymo lygis nekenkia.
4. IŠVADA DĖL PRIPAŽINIMO NEBENDRADARBIAUJANČIA TREČIĄJA ŠALIMI
(68)
Atsižvelgiant į padarytas išvadas, kad Šri Lanka kaip vėliavos, uosto, pakrantės ar rinkos valstybė nevykdo pagal tarptautinę teisę jai tenkančių pareigų ir nesiima veiksmų siekdama užkirsti kelią NNN žvejybai, atgrasyti nuo jos ar ją panaikinti, vadovaujantis NNN reglamento 31 straipsniu, šią šalį reikėtų pripažinti šalimi, kurią Komisija laiko nebendradarbiaujančia trečiąja šalimi kovojant su NNN žvejyba.
(69)
Atsižvelgdamos į NNN reglamento 18 straipsnio 1 dalies g punktą, valstybių narių kompetentingos institucijos privalo neleisti importuoti į Sąjungą žuvininkystės produktų neprašydamos papildomų įrodymų arba nesiųsdamos vėliavos valstybei pagalbos prašymo, jei sužino, kad žvejybos laimikio sertifikatą patvirtino vėliavos valstybės, kuri pagal to reglamento 31 straipsnį laikoma nebendradarbiaujančia valstybe, valdžios institucijos. Neigiamas poveikis prekybai turėtų, kiek įmanoma, būti daromas palaipsniui, siekiant laikotarpiu tarp šio Komisijos įgyvendinimo sprendimo įsigaliojimo ir galimų Tarybos taikysimų priemonių palengvinti šalių prisitaikymą prie naujos padėties, o ekonominės veiklos vykdytojams skirti pakankamai laiko prisitaikyti, atsižvelgiant į Šri Lankos žuvininkystės gaminių specifines savybes ir į Šri Lankos tiekimo įmonių, įskaitant mažąsias ir vidutines įmones, ypatumus. Todėl šio sprendimo taikymas turėtų būti atidėtas trims mėnesiams. Toks atidėjimas neturėtų daryti jokio poveikio Tarybai imtis skubių priemonių, kad būtų greitai reaguojama į padėtį Šri Lankoje dėl NNN žvejybos.
(70)
Pažymėtina, kad Šri Lankos pripažinimas šalimi, kurią Komisija laiko nebendradarbiaujančia taikant šį sprendimą, nekliudo Komisijai ar Tarybai imtis tolesnių veiksmų sudarant nebendradarbiaujančių šalių sąrašą.
(71)
Jei Taryba įtrauktų Šri Lanką į nebendradarbiaujančių trečiųjų šalių sąrašą pagal NNN reglamento 33 straipsnio nuostatas, šis pirmesnis sprendimas dėl pripažinimo nebendradarbiaujančia šalimi taptų nebeaktualus.
5. KOMITETO PROCEDŪRA
(72)
Šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Žuvininkystės ir akvakultūros komiteto nuomonę,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Šri Lankos Demokratinė Socialistinė Respublika yra pripažįstama trečiąja šalimi, kurią Komisija laiko nebendradarbiaujančia trečiąja šalimi kovojant su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba.
2 straipsnis
Šis sprendimas įsigalioja 2015 m. sausio 14 d.
Priimta Briuselyje 2014 m. spalio 14 d.