PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 721/2013
ze dne 22. července 2013,
kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 405/2011, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých tyčí a prutů z nerezavějící oceli pocházejících z Indie
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 19 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Předchozí šetření a stávající vyrovnávací opatření
(1)
V dubnu 2011 uložila Rada nařízením (EU) č. 405/2011 (2) (dále jen „konečné nařízení“) konečné vyrovnávací clo na dovoz některých tyčí a prutů z nerezavějící oceli, v současnosti kódů KN 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 a 7222 20 89 pocházejících z Indie. Na šetření, které vedlo k přijetí konečného nařízení, se zde dále odkazuje jako na „původní šetření“.
(2)
Konečná opatření sestávala z valorických vyrovnávacích cel v rozmezí od 3,3 % do 4,3 % vztahujících se na dovoz od jednotlivě vyjmenovaných vývozců, ze 4,0% celní sazby uložené spolupracujícím společnostem, které nebyly zařazeny do vzorku, a ze zbytkové celní sazby ve výši 4,3 % uložené všem ostatním společnostem v Indii.
1.2 Zahájení částečného prozatímního přezkumu
(3)
Žádost o částečný prozatímní přezkum podala společnost Viraj Profiles Vpl. Ltd., vyvážející výrobce z Indie (dále jen „žadatel“). Žádost se omezovala jen na posouzení subvencování, pokud jde o žadatele. Žadatel poskytl důkazy prima facie, že okolnosti týkající se subvencování, na jejichž základě byla uložena opatření, se významně změnily a že tyto změny jsou trvalé povahy.
(4)
Poté, co Komise po konzultaci s poradním výborem stanovila, že existují dostatečné důkazy odůvodňující zahájení částečného prozatímního přezkumu, informovala prostřednictvím oznámení zveřejněného dne 9. srpna 2012 v Úředním věstníku Evropské unie (3) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) o zahájení částečného prozatímního přezkumu v souladu s článkem 19 základního nařízení, který se omezí na posouzení subvencování, pokud jde o žadatele.
1.3 Období přezkumného šetření
(5)
Přezkumné šetření subvencování se týkalo období od 1. července 2011 do 30. června 2012 (dále jen „období přezkumného šetření“).
1.4 Strany dotčené šetřením
(6)
Komise oficiálně informovala žadatele, vládu Indie a Sdružení EUROFER jako zástupce výrobního odvětví Unie v původním šetření (dále jen „výrobní odvětví Unie“) o zahájení šetření v rámci částečného prozatímního přezkumu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost písemně předložit svá stanoviska a podat žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(7)
Písemné a ústní připomínky předložené stranami v době zahájení řízení byly zváženy a popřípadě zohledněny.
(8)
K získání informací, které Komise považovala ke svému šetření za nezbytné, zaslala žadateli dotazník. Kromě toho zaslala dotazník také indické vládě.
(9)
Odpovědi na dotazník došly od žadatele a od indické vlády.
(10)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné ke zjištění subvencování. Uskutečnily se inspekce na místě v prostorách žadatele.
2. DOTČENÝ VÝROBEK
(11)
Výrobek, který je předmětem přezkumu, je tentýž výrobek jako výrobek ve smyslu definice v původním šetření, totiž tyče a pruty z nerezavějící oceli, po tváření za studena nebo povrchové úpravě za studena již dále neopracované, jiné než tyče a pruty s kruhovým příčným průřezem o průměru 80 mm nebo větším, v současnosti kódů KN 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 a 7222 20 89, pocházející z Indie.
3. SUBVENCOVÁNÍ
3.1 Úvod
(12)
Na základě informací, které předložila indická vláda a zúčastněné strany, a na základě odpovědí na dotazník Komise byly prošetřeny následující režimy, které žadatel údajně využíval:
a)
režim podpory vývozu kapitálového zboží;
b)
režim pro subjekty orientované na vývoz;
c)
režim vývozních úvěrů.
(13)
Režimy uvedené pod písmeny a) a b) vycházejí ze zákona o zahraničním obchodu z roku 1992 (zákon č. 22/1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu opravňuje indickou vládu k vydávání vyhlášek týkajících se vývozní a dovozní politiky. Ty jsou shrnuty v dokumentu nazvaném „Dokumenty o politice zahraničního obchodu“, který ministerstvo obchodu vydává jednou za pět let a pravidelně ho aktualizuje. Dokument o politice zahraničního obchodu, který se týká období přezkumného šetření, má název „Politika zahraničního obchodu v období 2009-2014“. Indická vláda kromě toho stanoví postupy, jimiž se politika zahraničního obchodu v letech 2009-2014 řídí, v publikaci „Příručka postupů, svazek I“, která se pravidelně aktualizuje.
(14)
Režim vývozních úvěrů uvedený výše pod písmenem c) vychází z paragrafů 21 a 35 A zákona o regulaci bankovnictví z roku 1949, který umožňuje indické národní bance Reserve Bank of India dávat komerčním bankám pokyny v oblasti vývozních úvěrů.
(15)
Na základě tvrzení výrobního odvětví Unie Komise dále zkoumala, zda žadatel:
a)
využíval režim osvobození od daně z elektřiny;
b)
využíval místní subvenční programy státu Maháráštra;
c)
využíval výhod plynoucích z levnějších vstupů;
d)
využíval pobídek týkajících se výroby a distribuce energie;
e)
využíval výhod z nákupu levných surovin od zahraničních společností ve spojení.
(16)
Komise rovněž ověřila, že tyto režimy, které byly prošetřeny v původním šetření:
a)
režim Duty Entitlement Passbook;
b)
režim Advanced Authorization Scheme,
žadatel stále nevyužívá.
3.2 Zjištění
3.2.1 Režim podpory vývozu kapitálového zboží
(17)
Šetřením bylo zjištěno, že žadatel tento režim během období přezkumného šetření využíval. Bylo však zjištěno, že získané pobídky na úrovni 0,02 % byly zanedbatelné. Proto byl učiněn závěr, že není nutné dále hodnotit napadnutelnost tohoto režimu.
3.2.2 Režim pro subjekty orientované na vývoz
(18)
Bylo zjištěno, že žadatel měl status subjektu orientovaného na vývoz a v období přezkumného šetření dostával subvence v rámci tohoto režimu.
(19)
Co se týče tohoto režimu, společnost tvrdila, že Komise by se měla odchýlit od způsobu výpočtu výhody poskytované v rámci režimu pro subjekty orientované na vývoz, který byl použit v původním šetření. Společnost tvrdila, že s některými výhodami v rámci režimu pro subjekty orientované na vývoz by se mělo zacházet jako s přípustným systémem navracení cla ve smyslu přílohy II a III základního nařízení, a neměly by proto být napadnutelné.
(20)
Jelikož však bylo zjištěno, že bez ohledu na to, jaká metoda výpočtu se použije, míra subvence zjištěná s ohledem na tento režim nebude vyšší než 0,22 %, tj. celkové rozpětí subvence bude pod minimální úrovní, bylo rozhodnuto dále toto tvrzení neanalyzovat v rámci tohoto přezkumného šetření.
3.2.3 Režim exportních úvěrů
(21)
Bylo zjištěno, že žadatel tento režim v období přezkumného šetření nevyužíval.
3.2.4 Režim osvobození od daně z elektřiny
(22)
Šetřením bylo zjištěno, že žadatel tento režim během období přezkumného šetření využíval. Bylo však zjištěno, že získané pobídky byly zanedbatelné. Proto byl učiněn závěr, že není nutné dále hodnotit napadnutelnost tohoto režimu.
3.2.5 Místní subvenční programy státu Maháráštra
(23)
Bylo zjištěno, že žadatel tyto programy v období přezkumného šetření nevyužíval.
3.2.6 Ostatní
(24)
Šetření neodhalilo žádné další výhody pro žadatele v období přezkumného šetření, které by se týkaly podmínek nákupu surovin a energie a které by znamenaly finanční příspěvek indické vlády, a mohly by proto být považovány za subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Proto byla tvrzení výrobního odvětví Unie uvedená v 15. bodě odůvodnění pod písmeny c) až e) shledána v rámci tohoto přezkumu nepodstatnými.
4. VÝŠE NAPADNUTELNÝCH SUBVENCÍ
(25)
Připomíná se, že původní šetření stanovilo hodnotově vyjádřenou výši napadnutelných subvencí pro žadatele na 4,3 %.
(26)
Bylo zjištěno, že v období přezkumného šetření činila hodnotově vyjádřená výše napadnutelných subvencí pro žadatele, vyplývající pouze z jednoho režimu subvencování, 0,22 %.
(27)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se dospělo k závěru, že míra subvencování žadatele - dotčeného vyvážejícího výrobce - se snížila.
(28)
Rovněž se zkoumalo, zda lze změnu okolností, pokud jde o zkoumané režimy, považovat za změnu trvalé povahy.
(29)
Jak již bylo uvedeno, pokud jde o režim podpory vývozu kapitálového zboží, zjištění učiněná během tohoto prozatímního přezkumu potvrdila zjištění původního šetření, kdy bylo konstatováno, že subvence poskytnutá v rámci tohoto režimu je nevýznamná.
(30)
Kromě toho při předchozím šetření vyplývala hlavní výhoda z režimu pro podniky orientované na vývoz, ale během období přezkumného šetření se výhoda v rámci tohoto režimu výrazně snížila. Byly získány důkazy o tom, že tato změna je trvalé povahy, neboť se vztahuje k snížení celní sazby na nerezový ocelový šrot a feronikl, což jsou dvě hlavní suroviny používané žadatelem při výrobě dotčeného výrobku.
5. VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ
(31)
Z výše uvedeného vyplývá, že žadatel bude nadále příjemcem subvencí ve výši, která je pod minimální úrovní. Proto se považuje za vhodné změnit vyrovnávací celní sazbu použitelnou na žadatele, a zohlednit tak aktuální úroveň subvencování. Tato celní sazba by měla být pro žadatele stanovena na 0 %.
(32)
Pokud jde o celní sazbu, která se v současnosti uplatňuje na dovoz dotčeného výrobku od vyvážejících výrobců uvedených v příloze konečného nařízení, je třeba poznamenat, že současné podrobné podmínky prošetřovaných programů a jejich napadnutelnost se od předchozího šetření nezměnily. Neexistuje tedy žádný důvod pro nový výpočet sazeb subvencí a celních sazeb těchto společností. Proto celní sazby, které se vztahují na společnosti uvedené v příloze konečného nařízení, by měly zůstat beze změny.
(33)
Pokud jde o celní sazbu všech ostatních společností, je třeba upozornit, že v rámci původního šetření byla její úroveň stanovena na úrovni nejvyššího individuálního rozpětí subvence zjištěného u společností zařazených do vzorku. Odpovídalo to rozpětí subvence žadatele. Vzhledem k tomu, že po tomto prozatímním přezkumu se rozpětí žadatele změnilo, měla by se sazba pro všechny ostatní společnosti změnit a stanovit na úrovni dalšího nejvyššího rozpětí subvence. Vzhledem k tomu, že další nejvyšší sazba je ta, která se vztahuje na společnosti uvedené v příloze, měla by být stanovena celní sazba pro všechny ostatní společnosti na této úrovni, tj. 4 %.
6. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(34)
Indická vláda a ostatní zúčastněné strany byly informovány o zásadních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se Komise rozhodla navrhnout změnu celní sazby platné pro žadatele.
(35)
Písemné a ústní připomínky předložené zúčastněnými stranami byly posouzeny a případně zohledněny.
(36)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V článku 1 prováděcího nařízení (EU) č. 405/2011 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. Sazba konečného vyrovnávacího cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Chandan Steel Ltd., Mumbai
3,4
B002
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai;
Precision Metals, Mumbai;
Hindustan Inox Ltd., Mumbai;
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai
3,3
B003
Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane
0
B004
Společnosti uvedené v příloze
4,0
B005
Všechny ostatní společnosti
4,0
B999“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 22. července 2013.
TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 721/2013
2013 m. liepos 22 d.
kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 405/2011, kuriuo nustatomas galutinis kompensacinis muitas ir galutinai surenkamas laikinasis muitas, nustatytas tam tikriems importuojamiems Indijos kilmės nerūdijančio plieno strypams ir juostoms
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. birželio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 597/2009 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 19 straipsnį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
1. PROCEDŪRA
1.1. Ankstesnis tyrimas ir galiojančios kompensacinės priemonės
(1)
2011 m. balandžio mėn. Taryba Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 405/2011 (2) (toliau - galutinis reglamentas) importuojamiems Indijos kilmės nerūdijančio plieno strypams ir juostoms, kurių KN kodai šiuo metu yra 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 ir 7222 20 89, nustatė galutinį kompensacinį muitą. Tyrimas, po kurio priimtas galutinis reglamentas, toliau vadinamas pradiniu tyrimu.
(2)
Galutinės priemonės buvo 3,3-4,3 % dydžio ad valorem kompensaciniai muitai, taikomi atskirai išvardytų eksportuotojų importuojamam produktui, 4,0 % dydžio muitas, taikomas neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms, ir 4,3 % dydžio muitas, taikomas visoms kitoms įmonėms Indijoje.
1.2. Dalinės tarpinės peržiūros inicijavimas
(3)
Prašymą atlikti dalinę tarpinę peržiūrą pateikė eksportuojantis Indijos gamintojas Viraj Profiles Vpl. Ltd. (toliau - pareiškėjas). Prašymas buvo susijęs tik su pareiškėjo subsidijavimo aspektais. Pareiškėjas pateikė prima facie įrodymų, kad subsidijavimo aplinkybės, kurių pagrindu buvo nustatytos priemonės, labai pasikeitė ir kad tie pokyčiai yra ilgalaikiai.
(4)
Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų, pagrindžiančių dalinės tarpinės peržiūros inicijavimą, Komisija, vadovaudamasi pagrindinio reglamento 19 straipsniu, 2012 m. rugpjūčio 9 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbė pranešimą (3) (toliau - pranešimas apie inicijavimą) apie dalinės tarpinės peržiūros, kurią atliekant nagrinėjamas tik su pareiškėju susijęs subsidijavimas, inicijavimą.
1.3. Peržiūros tiriamasis laikotarpis
(5)
Atliekant subsidijavimo peržiūros tyrimą nagrinėtas 2011 m. liepos 1 d. - 2012 m. birželio 30 d. laikotarpis (toliau - peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL).
1.4. Su tyrimu susijusios šalys
(6)
Komisija apie dalinės tarpinės peržiūros tyrimo inicijavimą oficialiai pranešė pareiškėjui, Indijos Vyriausybei ir Sąjungos pramonės atstovui pradiniame tyrime - EUROFER (toliau - Sąjungos pramonė). Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti.
(7)
Komisija išnagrinėjo inicijavimo etape šalių raštu ir žodžiu pateiktas pastabas ir prireikus į jas atsižvelgė.
(8)
Siekdama gauti tyrimui reikalingos informacijos Komisija pareiškėjui nusiuntė klausimyną. Klausimynas taip pat nusiųstas Indijos Vyriausybei.
(9)
Pareiškėjas ir Indijos Vyriausybė pateikė klausimyno atsakymus.
(10)
Komisija surinko ir patikrino visą, jos manymu, subsidijavimui nustatyti būtiną informaciją. Pareiškėjo patalpose surengti tikrinamieji vizitai.
2. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS
(11)
Peržiūrimasis produktas - toks pat produktas kaip apibrėžtasis pirminiame tyrime, t. y. Indijos kilmės po šaltojo formavimo arba šaltosios apdailos toliau neapdoroti nerūdijančio plieno strypai ir juostos, išskyrus ne mažesnio kaip 80 mm skersmens skritulio formos skerspjūvio strypus ir juostas, kurių KN kodai šiuo metu yra 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 ir 7222 20 89.
3. SUBSIDIJAVIMAS
3.1. Įžanga
(12)
Remiantis Indijos Vyriausybės ir suinteresuotųjų šalių pateikta informacija bei Komisijos klausimyno atsakymuose nurodyta informacija, tirtos šios pareiškėjui tariamai taikytos schemos:
a)
Gamybos priemonių eksportui skatinti schema (GPESS);
b)
Į eksportą orientuotų įmonių schema (EOĮS);
c)
Eksporto kreditų schema (EKS).
(13)
a ir b schemos yra pagrįstos 1992 m. Užsienio prekybos (plėtros ir reguliavimo) įstatymu (1992 m. Nr. 22), kuris įsigaliojo 1992 m. rugpjūčio 7 d. (toliau - Užsienio prekybos įstatymas). Pagal Užsienio prekybos įstatymą Indijos Vyriausybė įgaliojama skelbti su eksporto ir importo politika susijusius pranešimus. Jie apibendrinami užsienio prekybos politikos dokumentuose, kuriuos kas penkerius metus leidžia ir reguliariai atnaujina Prekybos ministerija. Su PTL susijęs užsienio prekybos politikos dokumentas yra „Užsienio prekybos politika 2009-2014 m.“ („FTP 09-14“). Be to, Užsienio prekybos politiką 2009-2014 m. reglamentuojančias procedūras Indijos Vyriausybė nustato Procedūrų vadovo I tome („HOP I 09-14“), kuris reguliariai atnaujinamas.
(14)
Eksporto kreditų schema, nurodyta c punkte, yra pagrįsta 1949 m. Bankininkystės reguliavimo įstatymo 21 ir 35A skirsniais, pagal kuriuos Indijos rezervų bankas vadovauja komercinių bankų veiklai eksporto kreditų srityje.
(15)
Be to, pagal Sąjungos pramonės pareiškimą Komisija tyrė, ar pareiškėjas:
a)
naudojosi atleidimo nuo elektros energijos mokesčio schema (AEEMS);
b)
naudojosi Maharaštros valstijos subsidijų programomis;
c)
įsigijo žaliavų mažesnėmis nei įprastinės kainomis;
d)
naudojosi paskatomis, susijusiomis su elektros energijos gamyba ir tiekimu;
e)
įsigijo pigių žaliavų iš susijusių lengvatinio apmokestinimo bendrovių.
(16)
Galiausiai, Komisija patikrino, ar pareiškėjas vis dar nenaudoja pradiniame tyrime nagrinėtų schemų:
a)
muito sumažinimo leidimo schemos (MSLS)
b)
išankstinių leidimų schemos (ILS).
3.2. Nustatyti faktai
3.2.1. Gamybos priemonių eksportui skatinti schema
(17)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad per PTL pareiškėjas naudojosi šia schema. Tačiau nustatyta, kad gautos lengvatos buvo nereikšmingos - 0,02 % Todėl laikyta, kad nebūtina toliau vertinti, ar ši schema kompensuotina.
3.2.2. Į eksportą orientuotų įmonių schema
(18)
Nustatyta, kad pareiškėjui taikomas EOĮS statusas ir pagal šią schemą per PTL jis gavo subsidijų.
(19)
Dėl šios schemos bendrovė teigė, kad Komisija turėtų naudoti kitą pagal EOĮS schemą gautų lengvatų skaičiavimo metodą nei naudotas per pradinį tyrimą. Bendrovė teigė, kad tam tikros lengvatos pagal EOĮS turėtų būti laikomos leistina muitų grąžinimo schema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento II ir III prieduose, ir todėl jos neturėtų būti kompensuotinos.
(20)
Tačiau nustačius, kad pagal šią schemą gauta subsidijų norma (nepriklausomai nuo taikomo skaičiavimo metodo) neviršytų 0,22 %, o bendras subsidijų skirtumas mažesnis už de minimis lygį, nuspręsta šiame peržiūros tyrime minėto teiginio toliau nenagrinėti.
3.2.3. Eksporto kreditų schema
(21)
Nustatyta, kad per PTL pareiškėjas šia schema nesinaudojo.
3.2.4. Atleidimo nuo elektros energijos mokesčio schema
(22)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad per PTL pareiškėjas naudojosi šia schema. Tačiau nustatyta, kad gautos lengvatos buvo nereikšmingos. Todėl laikyta, kad nebūtina toliau vertinti, ar ši schema kompensuotina.
3.2.5. Maharaštros valstijos subsidijų programos
(23)
Nustatyta, kad per PTL pareiškėjas šia schema nesinaudojo.
3.2.6. Kitos aplinkybės
(24)
Atliekant tyrimą nebuvo nustatyta jokių kitų per PTL pareiškėjui taikytų lengvatų, susijusių su žaliavų ir energijos įsigijimo sąlygomis, kurios būtų Indijos Vyriausybės finansinė parama ir todėl galėtų būti laikomos subsidijomis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. Todėl atlikus šią peržiūrą nustatyta, kad 15 konstatuojamosios dalies c-e punktuose išvardyti Sąjungos pramonės pareiškimai nėra pagrįsti.
4. KOMPENSUOTINŲ SUBSIDIJŲ SUMA
(25)
Primenama, kad pradiniame tyrime nustatyta, kad ad valorem išreikšta kompensuotinų subsidijų suma - 4,3 %
(26)
Nustatyta, kad pareiškėjo ad valorem išreikšta kompensuotinų subsidijų suma pagal vieną subsidijų schemą per PTL sudarė 0,22 %
(27)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, daroma išvada, kad prašymą pateikusio eksportuojančio gamintojo subsidijavimo lygis sumažėjo.
(28)
Taip pat įvertinta, ar su tirtomis schemomis susijusios pasikeitusios aplinkybės gali būti laikomos ilgalaikėmis.
(29)
Kaip minėta pirmiau, atlikus šią tarpinę peržiūrą patvirtintos pradinio tyrimo išvados dėl GPESS schemos - nustatyta, kad pagal šią schemą suteiktos subsidijos buvo nereikšmingos.
(30)
Be to, nors pradiniame tyrime pareiškėjas daugiausiai lengvatų gavo pagal EOĮS, pagal šią schemą gauta lengvata per PTL sumažėjo. Gauta įrodymų, kad šis pokytis yra ilgalaikis, nes jis susijęs su mažesniu nerūdijančio plieno laužui ir feronikeliui, dviem pagrindinėms nagrinėjamojo produkto gamybos žaliavoms, taikomų muitų lygiu.
5. KOMPENSACINĖS PRIEMONĖS
(31)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, yra požymių, kad pareiškėjas ateityje ir toliau gaus subsidijas, kurių suma bus mažesnė už de minimis lygį. Todėl manoma, kad atsižvelgiant į esamą subsidijavimo lygį tikslinga iš dalies pakeisti pareiškėjui taikomą kompensacinio muito normą. Turėtų būti nustatyta muito norma pareiškėjui - 0 %.
(32)
Kalbant apie nagrinėjamajam produktui, importuojamam iš galutinio reglamento priede išvardytų eksportuojančių gamintojų, šiuo metu taikomą muito normą, pažymima, kad esamos detalios tirtų schemų sąlygos ir jų kompensacinis pobūdis, palyginti su ankstesniu tyrimu, nepasikeitė. Todėl šioms bendrovėms subsidijų ir muito normų perskaičiuoti nereikia. Todėl galutinio reglamento priede išvardytoms bendrovėms taikomos muito normos nesikeičia.
(33)
Dėl visoms kitoms bendrovėms taikomos muito normos, pažymima, kad pradiniame tyrime jos lygis buvo nustatytas pagal didžiausią individualų subsidijų skirtumą, nustatytą atrinktoms bendrovėms. Tai atitiko pareiškėjo subsidijų skirtumą. Atsižvelgiant į tai, kad po šios tarpinės peržiūros pareiškėjo subsidijų skirtumas pasikeitė, visoms kitoms bendrovėms taikoma norma turėtų būti peržiūrėta ir nustatyta pagal kitą didžiausią subsidijų skirtumą. Kadangi kitas didžiausias skirtumas atitinka priede išvardytoms bendrovėms taikomą skirtumą, visoms kitoms bendrovėms taikoma muito norma turėtų būti nustatoma pagal tą lygį, t. y. 4 %.
6. ATSKLEIDIMAS
(34)
Indijos Vyriausybei ir kitoms suinteresuotosioms šalims pranešta apie pagrindinius faktus ir aplinkybes, kuriomis remiantis ketinta siūlyti iš dalies pakeisti pareiškėjui taikomą muito normą.
(35)
Šalių raštu ir žodžiu pateiktos pastabos išnagrinėtos ir prireikus į jas atsižvelgta.
(36)
Visos suinteresuotosios šalys, kurios to prašė ir nurodė svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 405/2011 1 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
„2. Galutinio kompensacinio muito norma, taikoma 1 dalyje aprašyto produkto, kurį pagamino toliau išvardytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokia:
Bendrovė
Muitas (%)
Papildomas TARIC kodas
Chandan Steel Ltd., Mumbai
3,4
B002
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai,
Precision Metals, Mumbai,
Hindustan Inox Ltd., Mumbai,
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai
3,3
B003
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane
0
B004
Priede išvardytos bendrovės
4,0
B005
Visos kitos bendrovės
4,0
B999“.
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2013 m. liepos 22 d.